title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 5.) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/151

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2010/522/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt, (1)

   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 13. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A7-0092/2010),

               1.

               mentesítést ad az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 60. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/152

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. május 5.)
   az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 13. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A7-0092/2010),

               A.

               mivel a Számvevőszék megállapítja, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2009. április 23-án a Parlament megadta a mentesítést az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának az Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan, (5) és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában a Parlament hiányosságokat állapított meg az európai témaközpontokkal kötött támogatási megállapodások kezelése terén, és felkérte az Ügynökséget, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben a beszerzésre vonatkozó szabályokat,

               1.

               megjegyzi, hogy az Ügynökség működési bevétele 2008-ban a 31 700 000 EUR összegű közösségi támogatással együtt elérte a 37 100 000 eurót; rámutat arra, hogy ez az összeg több mint 2 000 000 EUR-val kevesebb a 2007. évi általános költségvetésben szereplő, vonatkozó összegnél; elégedett a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok végrehajtásának általános mértékével;

               2.

               hangsúlyozza az Ügynökség szerepét az uniós környezetvédelmi szabályozás Unión belüli és szomszédos országokban történő végrehajtásának értékelése tekintetében;

      Teljesítmény

               3.

               tudomásul veszi az EU decentralizált ügynökségeinek a Bizottság által 2009-ben megrendelt külső értékelésében foglalt igen pozitív főbb eredményeket; különösen gratulál az Ügynökségnek a fejlett tevékenységalapú irányítási rendszer kialakításához, a többéves munkaprogram elkészítéséhez, valamint a kiegyensúlyozott mutatószámrendszer és egy integrált irányítás-ellenőrzési rendszer bevezetéséhez, amelyek közül mindegyik hozzájárul az Ügynökség hatékony irányításához;

               4.

               megjegyzi, hogy az Ügynökség 2004–2008-as időszakra vonatkozó ötéves stratégiájával kapcsolatos másik független külső értékelés szintén tartalmazta az Ügynökségnek a célok elérésével és a kedvezményezettek kiszolgálásával kapcsolatos hatékonyságát;

               5.

               felkéri az Ügynökséget, hogy továbbra is rendszeresen (azaz ötévente) végeztesse el független külső értékelését az alapító rendelet és az igazgatótanács által elfogadott munkaprogram alapján; ennek következtében felkéri az Ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítő hatóságot a következő, 2009–2013-as időszakra vonatkozó külső értékelés fejleményeiről;

               6.

               kéri az Ügynökséget, hogy a Számvevőszék következő jelentéséhez csatolandó táblázatában hasonlítsa össze a mentesítés tárgyát képező évben történt előrelépéseket és az előző pénzügyi évben tett előrelépéseket annak érdekében, hogy a mentesítésért felelős hatóság megfelelőbb módon tudja értékelni az Ügynökség teljesítményét évről évre;

               7.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését, amely sürgeti az Ügynökséget, hogy az Ügynökség által elfogadott támogatási megállapodások alapján tegye egyértelműbbé a partnerek munkaidő-elszámolásának módját; hangsúlyozza, hogy a jogosulatlan kifizetések kockázatának mérséklése érdekében világosabban kellene meghatározni a kedvezményezettek számára, hogy milyen arányban számolhatják el a költségeket, valamint egyértelmű összefüggést kellene teremteni az elszámolt költségek és a kivitelezési tervekben szereplő becsült költségek között;

      Lízingek

               8.

               utal a Számvevőszék észrevételére, amely megállapítja, hogy pályázati felhívást kellet volna közzétenni az Ügynökség által bérelt helyiségek átalakításának elvégzésére, ahelyett, hogy kifizették az épület tulajdonosa által kiválasztott cég szolgáltatásait;

      Belső ellenőrzés

               9.

               megjegyzi, hogy 2006 óta az Ügynökség a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) 27 ajánlása közül kilencet hajtott végre; megjegyzi, hogy a még függőben lévő 17-ből 5 „nagyon fontos” minősítésű és a támogatások kezelését (pénzügyi folyamatok létrehozása, a támogatások helyszíni ellenőrzése és a támogatások végrehajtásának ellenőrzése és nyomon követése), valamint a belső ellenőrzési előírásokat (érzékeny feladatok meghatározása és a könyvelési rendszer javítása) érinti;

               10.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (6).

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 60. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 255., 2009.9.26., 180. o.

      (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0139. Lásd e Hivatalos Lap 241. oldalát.


title: 2011/834/EU: A Bizottság határozata ( 2011. december 13. ) az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről

text:
               14.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/43

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. december 13.)
   az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről
   (2011/834/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               2011. január 3-án az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) panasz érkezett, miszerint az Ománból és Szaúd-Arábiából (a továbbiakban: érintett országok) származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatala támogatásban részesül, és ezáltal kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

               (2)

               A panaszt az alaprendelet 10. cikke alapján a Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe (CPME) (az európai polietilén-tereftalát-gyártók bizottsága, a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

               (3)

               A panasz prima facie bizonyítékot szolgáltatott a támogatás és az abból eredő jelentős kár meglétére, és ezt a Bizottság elegendő indoknak ítélte a szubvencióellenes eljárás megindításához.

               (4)

               Az eljárás megindítását megelőzően és összhangban az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével a Bizottság értesítette Omán és Szaúd-Arábia kormányát arról, hogy megfelelően igazolt panasz érkezett be hozzá, amely szerint az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok támogatott behozatala jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság az érintett országok kormányával külön-külön konzultációt kezdeményezett, hogy tisztázzák a panasz tartalmával kapcsolatos helyzetet, és mindkét fél számára elfogadható megoldást találjanak. A konzultáció nem vezetett mindkét fél számára elfogadható megoldáshoz.

               (5)

               A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2011. február 16-án közzétett értesítéssel (2) szubvencióellenes eljárást indított az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok uniós behozatalát illetően.

               (6)

               Ugyanezen a napon a Bizottság dömpingellenes eljárást indított az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok uniós behozatalát illetően (3).

               (7)

               A Bizottság kérdőívet küldött az uniós gazdasági ágazat képviselőinek, az érintett országban működő exportőröknek/gyártóknak, az importőröknek, az összes ismert érintett szövetségnek, valamint az érintett országok hatóságainak. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és szóbeli meghallgatást kérjenek.

               (8)

               Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki ezt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette.

         B.   A PANASZ VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

               (9)

               A Bizottsághoz intézett, 2011. október 12-i levelével a CPME hivatalosan visszavonta a panaszát.

               (10)

               Az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint a panasz visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha ez az Unió érdekeit sértené.

               (11)

               E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság nem talált arra utaló okot, hogy az eljárás megszüntetése az Unió érdekeit sértené, és az érdekelt felek sem ismertettek ilyen okot. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére.

               (12)

               Bizonyos érdekeltek támogatásukat fejezték ki az eljárás megszüntetésével kapcsolatban. Más érdekeltek ugyan támogatták az eljárás megszüntetését, azonban a vizsgálat megállapításainak nyilvánosságra hozatalát kérelmezték.

               (13)

               Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a Bizottság nem hozott egyhangú következtetést a megállapításokról, ezért nem áll módjában a panasz visszavonását megelőzően gyűjtött adatokat nyilvánosságra hozni.

               (14)

               A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő erejű okok, amelyek az eljárás megszüntetése ellen szólnának.

               (15)

               Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az Ománból és Szaúd-Arábiából származó egyes polietilén-tereftalátok Unióba való behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárást meg kell szüntetni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, Ománból és Szaúd-Arábiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitású polietilén-tereftalátok Unióba való behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárást a Bizottság megszünteti.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. december 13-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (2)  HL C 49., 2011.2.16., 21. o.

      (3)  HL C 49., 2011.2.16., 16. o.


title: A Tanács (KKBP) 2017/300 határozata (2017. február 17.) az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               21.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 43/219

         A TANÁCS (KKBP) 2017/300 HATÁROZATA
   (2017. február 17.)
   az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és 31. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. december 8-án elfogadta a 2011/819/KKBP határozatot (1), amellyel Alexander RONDOS-t nevezte ki az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2017. február 28-án lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását további 16 hónapra meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   (1)   A Tanács 2018. június 30-ig meghosszabbítja Alexander RONDOS-nak mint az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjének (EUKK) a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) javaslata alapján.
   (2)   Az EUKK megbízatása szempontjából Afrika szarva a következőket foglalja magában: Dzsibuti Köztársaság, Eritrea Állam, Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság, Kenyai Köztársaság, Szomáliai Szövetségi Köztársaság, Szudáni Köztársaság, Dél-szudáni Köztársaság és Ugandai Köztársaság. A tágabb régióra hatást gyakorló kérdéseket illetően az EUKK együttműködik adott esetben az Afrika szarván túli országokkal és regionális szervezetekkel is.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   (1)   Az EUKK megbízatása az Uniónak az Afrika szarvával kapcsolatos – a 2011. november 14-én elfogadott stratégiai keretben, az Afrika szarva térségre vonatkozó, 2015. október 26-án elfogadott cselekvési tervben (2015–2020) és a vonatkozó tanácsi következtetésekben meghatározott – politikai célkitűzésein alapul, amelyek szerint az Unió aktívan hozzá kíván járulni a régió országain belüli és az azok közötti békés egymás mellett élés és tartós béke, biztonság és fejlődés megvalósítását célzó regionális és nemzetközi erőfeszítésekhez. Az EUKK-nak továbbá hozzá kell járulnia az Afrika szarván folytatott többrétű uniós szerepvállalás minőségének, intenzitásának, hatásának és láthatóságának a növeléséhez.
   (2)   Az EUKK az alábbi politikai célkitűzésekhez járul hozzá:

               a)

               az Afrika szarva térség további stabilizálása, a tágabb értelemben vett regionális folyamatokat is figyelembe véve;

               b)

               a fennálló konfliktusok – különösen a szomáliai, dél-szudáni és szudáni konfliktusok – rendezése, valamint a régió országain belüli és azok közötti potenciális konfliktusok megelőzése és korai előrejelzése;

               c)

               a regionális politikai, biztonsági és gazdasági együttműködés támogatása;

               d)

               a vegyes összetételű migráns csoportok Afrika szarva térségen belüli és onnan kiinduló áramlásának jobb kezelése és az ilyen áramlások kiváltó okainak kezelése.

         3. cikk
   Megbízatás
   (1)   Az Afrika szarvával kapcsolatos uniós politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               a stratégiai keret és az ahhoz kapcsolódó regionális cselekvési terv alapján párbeszédet folytat a régió minden érintett szereplőjével, a kormányokkal, a regionális hatóságokkal, a nemzetközi és a regionális szervezetekkel, valamint a civil társadalom és a diaszpóra képviselőivel az Unió célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, továbbá közreműködik abban, hogy jobban megértsék az Unió szerepét a régióban;

               b)

               párbeszédet folytat a régión kívüli olyan főbb szereplőkkel, akik befolyással bírnak az Afrika szarva térségben, mégpedig annak érdekében, hogy napirendre kerüljenek a tágabb régió stabilitását érintő kérdések, többek között a Vörös-tenger és az Indiai-óceán nyugati részére, valamint az Afrikai Unió Szomáliai Missziójának (AMISOM) finanszírozására. Ez a szerepvállalás magában foglalja az Amerikai Egyesült Államokkal, a Perzsa-öböl menti országokkal, Egyiptommal, Törökországgal és Kínával fenntartott kétoldalú kapcsolatokat, az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal (ÖET) fenntartott regionális kapcsolatokat, valamint az esetlegesen színre lépő egyéb releváns szereplőkkel való kapcsolattartást;

               c)

               adott esetben képviseli az Uniót a megfelelő nemzetközi fórumokon, valamint gondoskodik arról, hogy a válságkezeléshez, valamint a konfliktusmegoldáshoz és -megelőzéshez nyújtott uniós támogatás nagyobb ismertségre tegyen szert;

               d)

               ösztönzi és támogatja a régióban megvalósítandó hatékony politikai és biztonsági együttműködést és gazdasági integrációt az Uniónak az Afrikai Unióval (AU) és a regionális szervezetekkel való partnerségén és különösen a Kormányközi Fejlesztési Hatóságon (IGAD) keresztül;

               e)

               követi a politikai fejlemények alakulását a régióban, és hozzájárul a régióval kapcsolatos uniós politika kialakításához, többek között ami Eritreát, Etiópiát, Szomáliát, Szudánt, Dél-Szudánt és a Dzsibuti és Eritrea közötti határvitát, valamint az Etiópia és Eritrea közötti határvitát, továbbá az algíri megállapodás végrehajtását, a Nílus-medencével kapcsolatos kezdeményezést és a régió más olyan problémáit illeti, amelyek kihatnak annak biztonságára, stabilitására és jólétére;

               f)

               Szomáliát illetően – az Unió szomáliai küldöttségének vezetőjével, valamint az érintett regionális és nemzetközi partnerekkel, köztük az ENSZ-főtitkár szomáliai különleges képviselőjével, az AU-val és a Kormányközi Fejlesztési Hatósággal (IGAD) szoros együttműködésben – továbbra is aktívan közreműködik olyan tevékenységekben és kezdeményezésekben, amelyek Szomália további stabilizálásához vezetnek, a 2013. évi Szomália-megállapodás keretében elért eredményekre és a szövetségi állam kialakításának lezárására építve támogatást nyújt egy új partnerségi megállapodás kidolgozásához, továbbá elősegíti a választási folyamat lezárása utáni politikai átmenetet. Ezen túlmenően az EUKK továbbra is támogatja a szomáliai biztonsági ágazat fejlesztését, többek közt a régióba telepített uniós KBVP-missziók révén, és a tagállamokkal folytatott szoros konzultáció révén továbbra is törekszik a szomáliai biztonsági ágazatot támogató nemzetközi donorok közötti megerősített koordináció elősegítésére;

               g)

               Szudánt illetően – a kartúmi uniós küldöttség vezetőjével és az AU melletti addisz-abebai uniós küldöttség vezetőjével szoros együttműködésben – hozzájárul a Szudánnal kapcsolatos uniós politika koherenciájához és eredményességéhez, valamint támogatja a Dárfúrban, illetve Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban dúló konfliktusok politikai megoldását, továbbá a holisztikus politikai folyamat révén megvalósítandó nemzeti megbékélést. E tekintetben az EUKK hozzájárul a koherens nemzetközi megközelítés kialakításához, szorosan együttműködve az Afrikai Unióval és különösen az Afrikai Unió Szudánnal és Dél-Szudánnal foglalkozó magas szintű végrehajtó bizottságával (AUHIP), az ENSZ-szel és más vezető regionális és nemzetközi érdekelt felekkel, azt is szem előtt tartva, hogy támogatni kell Szudán és Dél-Szudán békés egymás mellett élését, mégpedig elsősorban az addisz-abebai megállapodások végrehajtása és az átfogó békeszerződés megkötése után lezáratlanul maradt kérdések rendezése révén;

               h)

               Dél-Szudánt illetően – a dél-szudáni konfliktusrendezési megállapodásra (ARCISS) építve – a regionális szintű párbeszéd folytatása, mindenekelőtt az az ENSZ-szel, az AU-val, IGAD-dal, a Dél-Szudánnal szomszédos országokkal és más vezető nemzetközi partnerekkel, így biztosítandó a megállapodás végrehajtását és megelőzendő a további konfliktusokat. E tekintetben szorosan együttműködik a jubai uniós küldöttség vezetőjével és az AU melletti addisz-abebai uniós küldöttség vezetőjével;

               i)

               megvizsgálja a határon átnyúló problémákat, különösen a migrációs kérdéseket, kérésre párbeszédet folytat érdekelt felekkel a migráció témájában, és az Unió politikai prioritásaival összhangban általában véve hozzájárul az Unió e térséggel kapcsolatos migrációs és menekültügyi politikájához annak érdekében, hogy elmélyüljön az együttműködés, többek között a visszaküldés és a visszafogadás terén;

               j)

               szorosan figyelemmel kíséri az Afrika szarvát érintő, határokon átnyúló egyéb problémákat, elsősorban a radikalizációt és a terrorizmust, de a következőket is ideértve: tengerhajózási biztonság és kalózkodás, szervezett bűnözés, fegyver- és kábítószer-csempészet és -kereskedelem, vadon élő állatokból és növényekből készült termékek csempészete és az azokkal való kereskedelem és más csempésztevékenységek, valamint a humanitárius válságok minden politikai és biztonsági következménye;

               k)

               előmozdítja a humanitárius segítségnyújtás lehetővé tételét a régió egészében;

               l)

               az Unió emberi jogi különleges képviselőjével együttműködésben – többek között a fejlemények figyelemmel kísérése és az azokkal kapcsolatos jelentéstétel, valamint ajánlások megfogalmazása révén – hozzájárul a 2011/168/KKBP tanácsi határozat (2) és az uniós emberi jogi politika végrehajtásához, ideértve az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokat, különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról szóló, továbbá a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokat, és az 1325 (2000) sz. ENSZ BT-határozattal kapcsolatos uniós politikát.

         (2)   A megbízatás teljesítése érdekében az EUKK többek között:

               a)

               adott esetben tanácsot ad és jelentést tesz a nemzetközi fórumokon képviselendő uniós álláspontok meghatározásával kapcsolatban annak érdekében, hogy proaktívan előmozdítsa az Afrika szarvára vonatkozó átfogó uniós politikai megközelítést;

               b)

               folyamatosan áttekinti az Unió valamennyi tevékenységét.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásának a főképviselő felügyelete mellett történő végrehajtásáért.
   (2)   A PBB kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel, valamint az Unió megfelelő, régióbeli küldöttségeivel és a Bizottsággal.
   (4)   Az EUKK elsődleges működési helye a régióban található, ezzel egyidejűleg rendszeres jelenlétet biztosít az EKSZ székhelyén.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2017. március 1-jétől2018. június 30-ig terjedő időszakra 3 400 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel saját csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a konkrét szakpolitikai és biztonsági kérdésekre vonatkozó, a megbízatás által megkövetelt szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az uniós intézmények és az EKSZ javaslatot tehetnek az EUKK munkáját segítő személyzet kirendelésére. Az ilyen kirendelt személyzet javadalmazását a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ fedezi. Az EUKK melletti munkavégzés céljára a tagállamok által az uniós intézményekhez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet küldeni. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak valamely tagállam állampolgárságával kell rendelkezniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ adminisztratív felügyelete alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   (4)   Az EUKK személyzetét az EKSZ megfelelő szervezeti egységeivel vagy az érintett uniós küldöttségekkel egy helyen kell elhelyezni annak elősegítése érdekében, hogy tevékenységeik összhangban álljanak és következetesek legyenek.
   7. cikk
   Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az EUKK személyzete feladatának végrehajtásához és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országokkal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és az EUKK csoportjának tagjai tiszteletben tartják a 2013/488/EU tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Hozzáférés az információkhoz és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság, az EKSZ és a Tanács Főtitkársága biztosítják, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.
   (2)   A térségben működő uniós küldöttségek és/vagy adott esetben a tagállamok logisztikai támogatást nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és az illetékességi területen fennálló biztonsági helyzettel összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden észszerűen megvalósítható intézkedést, különösen az alábbiakat:

               a)

               az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzetnek az illetékességi területre való biztonságos bejutását és az említett területen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint magában foglal egy vészhelyzeti intézkedési tervet és egy evakuálási tervet is;

               b)

               biztosítja, hogy az Unión kívülre telepített teljes személyi állomány az illetékességi területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, az illetékességi terület EKSZ általi biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön az említett területre való érkezése előtt vagy az érkezéskor;

               d)

               biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi ajánlást végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentés keretében írásban beszámol a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak ezen ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   (1)   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.
   (2)   Az EUKK – az Unió régióbeli küldöttségeivel egyeztetve – jelentést készít az uniós kezdeményezések, így például a reformokhoz nyújtott uniós hozzájárulás megvalósításának legjobb módjáról, beleértve a kapcsolódó uniós fejlesztési projektek politikai szempontjait is.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az Unió politikai céljainak elérése érdekében az EUKK hozzájárul az Unió tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami intézkedést koherens módon alkalmazzák. Az EUKK tevékenységét ezért össze kell hangolni az Unió érintett küldöttségeinek és a Bizottságnak a tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió régióbeli küldöttségeit.
   (2)   Az EUKK a helyszínen szoros kapcsolatot tart fenn az érintett tagállamok külképviseleteinek vezetőivel és az érintett uniós küldöttségek vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában. Az EUKK – az érintett uniós küldöttségekkel szoros együttműködésben – iránymutatást ad az EUNAVFOR Atalanta haderőparancsnoka, az EUTM Szomália misszióparancsnoka és az EUCAP Szomália misszióvezetője számára a helyi politikai helyzettel kapcsolatban. Az EUKK, az uniós műveleti parancsnokok és a polgári műveleti parancsnok szükség szerint konzultációt folytatnak egymással.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az érintett országok hatóságaival, az ENSZ-szel, az AU-val, az IGAD-dal, illetve más nemzeti, regionális és nemzetközi érdekelt felekkel, valamint a régióbeli civil társadalom képviselőivel is.
   13. cikk
   Követelésekkel kapcsolatos segítségnyújtás
   Az EUKK és személyzete segítséget nyújtanak a korábbi szudáni (és dél-szudáni) EUKK-k megbízatásával összefüggésben felmerült követelések és kötelezettségek kezeléséhez, és ilyen céllal adminisztratív támogatást nyújtanak, valamint hozzáférést biztosítanak a vonatkozó iratokhoz.
   14. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint annak a régió számára nyújtott egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2017. szeptember 30-ig az elért eredményekről szóló jelentést, 2018. március 31-ig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.
   15. cikk
   Hatálybelépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. BARTOLO

      (1)  A Tanács 2011/819/KKBP határozata (2011. december 8.) az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 327., 2011.12.9., 62. o.).

      (2)  A Tanács 2011/168/KKBP határozata (2011. március 21.) a Nemzetközi Büntetőbíróságról és a 2003/444/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 76., 2011.3.22., 56. o.).

      (3)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).


title: A Tanács 2008/633/IB határozata ( 2008. június 23. ) a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről

text:
               13.8.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 218/129

      A TANÁCS 2008/633/IB HATÁROZATA

   (2008. június 23.)
   a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének b) pontjára, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Vízuminformációs Rendszer (VIS) létrehozásáról szóló, 2004. június 8-i 2004/512/EK tanácsi határozat (1) a VIS-t a tagállamok közötti vízumadatok cseréjére szolgáló rendszerként hozta létre. A VIS létrehozása az egyik legfontosabb európai uniós kezdeményezés a jog érvényesülésén, a szabadságon és a biztonságon alapuló térség megteremtését célzó szakpolitikák keretén belül. A VIS célkitűzése a közös vízumpolitika megvalósításának javítása, valamint egyértelműen meghatározott és ellenőrzött feltételekkel a belső biztonsághoz és a terrorizmus elleni küzdelemhez való hozzájárulás.

               (2)

               2005. március 7-i ülésén a Tanács elfogadta azokat a következtetéseket, amelyek szerint „a belső biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem fejlesztése céljának teljes mértékű elérése érdekében” a tagállamok belső biztonságért felelős hatóságai számára biztosítani kell a VIS-hez történő hozzáférést „a bűncselekmények – beleértve a terrorcselekményeket és a terrorfenyegetést is – megelőzésével, felderítésével és kivizsgálásával összefüggő kötelezettségeik teljesítése során”, „azzal a feltétellel, hogy szigorúan be kell tartani a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat”.

               (3)

               A terrorizmus és egyéb súlyos bűncselekmények elleni küzdelemben alapvető fontosságú, hogy az illetékes szolgálatok saját területükön teljes körű és naprakész információkkal rendelkezzenek. A tagállamok illetékes nemzeti szolgálatainak feladatuk elvégzéséhez információkra van szükségük. A VIS-ben tárolt információk szükségesek lehetnek a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem céljából, ezért az e határozatban előírt feltételek mellett a kijelölt hatóságok számára konzultációs célú hozzáférést kell biztosítani ezekhez az adatokhoz.

               (4)

               Ezenkívül az Európai Tanács megállapította, hogy a bűncselekmények megelőzésének, elemzésének és kivizsgálásának az Unió egész területén való támogatásával az Europol kulcsfontosságú szerepet játszik a tagállamok hatóságainak a határokon átnyúló bűnözés kivizsgálásában folytatott együttműködése tekintetében. Következésképp feladatainak keretében és az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló, 1995. július 26-i egyezménynek (2) megfelelően az Europol számára szintén hozzáférést kell biztosítani a VIS-adatokhoz.

               (5)

               Ez a határozat kiegészíti a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló, 2008. július 9-i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) (a továbbiakban: VIS-rendelet) oly módon, hogy jogalapot teremt az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján a kijelölt hatóságok és az Europol számára a VIS-hez történő hozzáféréshez.

               (6)

               Ki kell jelölni a tagállamok illetékes hatóságait és azokat a központi hozzáférési pontokat, amelyeken keresztül a hozzáférés történik, valamint listát kell vezetni a kijelölt hatóságok azon operatív egységeiről, amelyek az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatban (4) említett terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében megfelelő engedéllyel rendelkeznek a VIS-adatokhoz való hozzáféréshez. Döntő jelentőségű annak biztosítása, hogy a kellően feljogosított, a VIS-hez hozzáférési jogosultsággal rendelkező alkalmazottak köre azokra korlátozódjon, akiknek az adatokat ismerniük kell, és akik az adatbiztonságról és az adatvédelmi szabályokról kellő ismeretekkel rendelkeznek.

               (7)

               A VIS-hez való hozzáférés iránti kérelmeket a kijelölt hatóságokon belüli operatív egységeknek a központi hozzáférési pontokhoz kell intézniük. Ezután a központi hozzáférési pontok ellenőrzik, hogy a hozzáférés minden feltétele teljesül-e, majd feldolgozzák a VIS-hez való hozzáférés iránti kérelmeket. Kivételesen sürgős esetben a központi hozzáférési pontok azonnal feldolgozzák a kérelmet, és csak ezt követően kezdik meg az ellenőrzést.

               (8)

               A személyes adatok védelme és különösen az automatikus hozzáférés kizárása érdekében a VIS-adatok feldolgozása csak eseti alapon lehetséges. Ilyen konkrét esetről van szó különösen akkor, ha a betekintési célú hozzáférés egy meghatározott eseményhez vagy egy súlyos bűntettel összefüggő veszélyhez kapcsolódik, vagy egy olyan személyhez, illetve személyekhez, aki(k)ről megalapozottan feltételezhető, hogy terrorcselekményeket vagy egyéb súlyos bűncselekményeket fog(nak) elkövetni vagy követett/követtek el, vagy ilyen személlyel/személyekkel jelentős kapcsolatot tart(anak) fenn. A kijelölt hatóságok és az Europol ennélfogva kizárólag akkor folytathat keresést a VIS-ben tárolt adatok között, ha megalapozottan feltételezik, hogy ez a keresés olyan információkkal szolgál majd, amelyek érdemben segítik őket egy súlyos bűncselekmény megelőzésében, felderítésében vagy kivizsgálásában.

               (9)

               A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló kerethatározat-javaslat hatálybalépését követően a személyes adatok e határozat szerinti feldolgozására azon kerethatározat lesz alkalmazandó. Az azon kerethatározatban foglalt szabályok alkalmazásáig és ezek kiegészítése céljából azonban a szükséges adatvédelem biztosításához megfelelő rendelkezéseket kell hozni. Minden tagállamnak a nemzeti jogában olyan megfelelő adatvédelmi szintet kell garantálnia, amely megfelel legalább az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i európa tanácsi egyezményből következő adatvédelemnek és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikke szerinti megfelelő ítélkezési gyakorlatnak, valamint – az azt megerősítő tagállamok esetében – az egyezmény 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvéből következő adatvédelemnek, továbbá figyelembe kell vennie az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatoknak a rendőrségi ágazatban való felhasználása szabályozására irányuló, 1987. szeptember 17-i R(87)15. ajánlását.

               (10)

               E határozat alkalmazásának hatékony figyelemmel kísérését rendszeres időközönként értékelni kell.

               (11)

               Mivel e határozat céljait – nevezetesen azon kötelezettségek és feltételek megteremtését, amelyek szerint a tagállamok kijelölt hatóságai és az Europol betekintés céljából hozzáférhetnek a VIS-adatokhoz – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés léptéke és hatása miatt az Európai Unió szintjén jobban megvalósíthatók, a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében említett és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

               (12)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 47. cikkének megfelelően ez a határozat nem érinti az Európai Közösségnek különösen a 767/2008/EK rendelet és a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szerint gyakorolt hatásköreit.

               (13)

               E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyeknek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozatnak (6) megfelelően nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ezért nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az az Egyesült Királyságot nem kötelezi, és rá nézve nem alkalmazandó.

               (14)

               E határozat a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyeknek alkalmazásában Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatnak (7) megfelelően nem vesz részt. Írország ezért nem vesz részt a határozat elfogadásában, az Írországot nem kötelezi, és rá nézve nem alkalmazandó.

               (15)

               Ugyanakkor az Európai Unió tagállamainak bűnüldöző hatóságai közötti, információ és bűnüldözési operatív információ cseréjének leegyszerűsítéséről szóló, 2006. december 18-i 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (8) értelmében a VIS-ben tárolt információkat az Egyesült Királyság és Írország számára eljuttathatják azon tagállamok illetékes hatóságai, amelyeknek a kijelölt hatóságai e határozat értelmében hozzáféréssel rendelkeznek a VIS-hez. Az Egyesült Királyság és Írország nemzeti vízumnyilvántartásában tárolt információk kiadhatók más tagállamok bűnüldöző hatóságai részére. A schengeni vívmányokban való részvételük jelenlegi helyzetéből fakadóan az Egyesült Királyság és Írország központi hatóságainak a VIS-hez való bármilyen közvetlen hozzáférési formájához a Közösség és e tagállamok közötti megállapodás lenne szükséges, amelyet esetlegesen egyéb, a hozzáférés feltételeit és eljárásait részletező szabályok egészítenének ki.

               (16)

               Izland és Norvégia tekintetében ez a határozat – a 7. cikk kivételével – az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között megkötött, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek e megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (10) 1. cikkének B. pontjában említett terület hatálya alá tartoznak.

               (17)

               Svájc tekintetében ez a határozat – a 7. cikk kivételével – az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének B. pontjában említett terület hatálya alá tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK tanácsi határozat (11) 4. cikkének (1) bekezdésével.

               (18)

               Ez a határozat – a 6. cikk kivételével – a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktust képez a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése, valamint a 2005-ös csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében.

               (19)

               E határozat tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat és megfelel azoknak az alapelveknek, amelyeket különösen az Európai Unió alapjogi chartája állapít meg,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Tárgy és hatály
   Ez a határozat megállapítja azon feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kijelölt hatóságai és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében betekintés céljából hozzáférhetnek a vízuminformációs rendszerhez.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   (1)   E határozat alkalmazásában az alábbi meghatározások alkalmazandók:

               a)

               „vízuminformációs rendszer (VIS)”: a 2004/512/EK tanácsi határozattal létrehozott vízuminformációs rendszer;

               b)

               „Europol”: az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló, 1995. július 26-i egyezménnyel („az Europol-egyezmény”) létrehozott Európai Rendőrségi Hivatal;

               c)

               „terrorcselekmények”: azok a nemzeti jog szerinti bűncselekmények, amelyek megfelelnek a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározat (12) 1–4. cikkében említett bűncselekményeknek, vagy azokkal egyenértékűek;

               d)

               „súlyos bűncselekmények”: azok a bűncselekmények, amelyek megfelelnek a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikke (2) bekezdésében említett bűncselekményeknek, vagy azokkal egyenértékűek;

               e)

               „kijelölt hatóságok”: a tagállamoknak terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért és kivizsgálásáért felelős, és a tagállamok által a 3. cikk értelmében kijelölt hatóságai.

         (2)   A 767/2008/EK rendelet fogalommeghatározásait is alkalmazni kell.
   3. cikk
   Kijelölt hatóságok és központi hozzáférési pontok
   (1)   A tagállamok kijelölik a 2. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett azon hatóságokat, amelyek e határozat értelmében a VIS-adatokhoz való hozzáféréshez felhatalmazást kapnak.
   (2)   Valamennyi tagállam összeállítja a kijelölt hatóságok listáját. 2008. december 2-ig minden tagállam nyilatkozatban megküldi kijelölt hatóságainak listáját a Bizottságnak és a Tanács Főtitkárságának, valamint nyilatkozatát bármikor módosíthatja, vagy másik nyilatkozattal válthatja fel.
   (3)   Minden tagállam kijelöli azt/azokat a központi hozzáférési ponto(ka)t, amelye(ke)n keresztül a hozzáférés történik. A tagállamok egynél több központi hozzáférési pontot is kijelölhetnek a célból, hogy az alkotmányos vagy jogi kötelezettségeik teljesítése során tükrözzék szervezeti és igazgatási struktúrájukat 2008. december 2-ig minden tagállam nyilatkozatban megküldi központi hozzáférési pontjának(pontjainak) listáját a Bizottságnak és a Tanács Főtitkárságának, valamint nyilatkozatát bármikor módosíthatja, vagy másik nyilatkozattal válthatja fel.
   (4)   A Bizottság a (2) és a (3) bekezdésben említett nyilatkozatokat közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   (5)   Nemzeti szinten valamennyi tagállam listát készít a kijelölt hatóságokon belüli azon operatív egységekről, amelyek a központi hozzáférési pont(ok)on keresztül hozzáféréssel rendelkeznek a VIS-hez.
   (6)   A 4. cikk értelmében a VIS-hez kizárólag az operatív egységek és a központi hozzáférési pont(ok) megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya férhet hozzá.
   4 cikk
   A VIS-hez való hozzáférésre vonatkozó eljárás
   (1)   Amennyiben az 5. cikkben előírt feltételek teljesülnek, a 3. cikk (5) bekezdésében említett operatív egységek a VIS-hez való hozzáférés céljából indokolással ellátott írásban vagy elektronikus úton kérelmet nyújtanak be a 3. cikk (3) bekezdésében említett központi hozzáférési pontokhoz. A hozzáférési kérelem kézhezvételét követően a központi hozzáférési pont(ok) megvizsgálja(ák), hogy az 5. cikkben előírt feltételek teljesülnek-e. Amennyiben valamennyi feltétel teljesül, a központi hozzáférési pont(ok) megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya feldolgozza a kérelmet. Azokat a VIS-adatokat, amelyekbe betekintettek, az adatbiztonságot nem veszélyeztető módon továbbítják a 3. cikk (5) bekezdésében említett operatív egységeknek.
   (2)   Kivételesen sürgős esetben a központi hozzáférési pont(ok) írásos, elektronikus úton továbbított vagy szóbeli kérelmeket is elfogadhat(nak). Ebben az esetben a központi hozzáférési pont(ok) azonnal feldolgozza(ák) a kérelmet, és csak utólag vizsgálja(ák) meg hogy az 5. cikkben előírt valamennyi feltétel teljesül-e, ideértve azt is, hogy kivételesen sürgős eset állt-e fenn. Az utólagos vizsgálatot a kérelem feldolgozását követően indokolatlan késedelem nélkül el kell végezni.
   5. cikk
   A tagállamok kijelölt hatóságainak a VIS-adatokhoz való hozzáférésének feltételei
   (1)   A kijelölt hatóságok betekintés céljából a hatáskörükön belül férhetnek hozzá a VIS-hez, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:

               a)

               a betekintés céljából való hozzáférés szükséges a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából;

               b)

               a betekintés céljából való hozzáférésre egy adott esetben szükség van;

               c)

               megalapozottan feltételezhető, hogy a VIS-adatokba való betekintés érdemileg hozzájárul a szóban forgó bűncselekmények valamelyikének megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához.

         (2)   A VIS-be való betekintésre kizárólag a kérelemfájlban szereplő következő VIS-adatok valamelyikével végzett keresés útján kerülhet sor:

               a)

               vezetéknév, születéskori vezetéknév (korábbi vezetéknév [nevek]); utónevek; nem; születési idő, hely és ország;

               b)

               jelenlegi állampolgárság és a születéskori állampolgárság;

               c)

               az úti okmány típusa és száma, a kiállító hatóság, valamint a kiállítás és a lejárat időpontja;

               d)

               fő úti cél és a tartózkodás tervezett időtartama;

               e)

               az utazás célja;

               f)

               az érkezés és az indulás tervezett időpontja;

               g)

               az első belépés szerinti tervezett határ vagy tranzitútvonal;

               h)

               lakóhely;

               i)

               ujjlenyomatok;

               j)

               a vízum típusa és a vízumbélyeg száma;

               k)

               a meghívólevelet kibocsátó és/vagy a tartózkodás ideje alatt a megélhetési költségeket fedező személy adatai.

         (3)   Találat esetén a VIS hozzáférést biztosít valamennyi, a (2) bekezdésben felsorolt adathoz, és a következőkhöz is:

               a)

               a vízumkérdőívről származó egyéb adatok;

               b)

               fényképek;

               c)

               bármely korábban kiadott, elutasított, törölt, visszavont és meghosszabbított vízummal kapcsolatos adat.

         6. cikk
   A VIS-adatokhoz való hozzáférés feltételei azon tagállam kijelölt hatóságai számára, amelynek vonatkozásában a 767/2008/EK rendeletet még nem alkalmazzák
   (1)   Azon tagállam kijelölt hatóságai, amelynek vonatkozásában a 767/2008/EK rendeletet még nem alkalmazzák, betekintés céljából a hatáskörükön belül, valamint az alábbi feltételek mellett férhetnek hozzá a VIS-hez:

               a)

               az 5. cikk (1) bekezdésében említett feltételek; valamint

               b)

               egy olyan tagállam kijelölt hatóságához benyújtott, megfelelő indokolással ellátott, írásos vagy elektronikus úton továbbított kérelemmel, amelyre a 767/2008/EK rendelet alkalmazandó; ezután az adott hatóság a nemzeti központi hozzáférési pont(ok)tól kérelmezi a VIS-be való betekintést.

         (2)   Az a tagállam, amelynek vonatkozásában a 767/2008/EK rendeletet még nem alkalmazzák, megfelelő indokolással ellátott, írásos vagy elektronikus úton továbbított kérelem alapján, az 5. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek teljesülése esetén rendelkezésre bocsátja a vízuminformációit azon tagállamok részére, amelyekre a 767/2008/EK rendelet alkalmazandó.
   (3)   A 8. cikk (1) és (3)–(6) bekezdése, a 9. cikk (1) bekezdése, a 10. cikk (1) és (3) bekezdése, a 12. cikk, valamint a 13. cikk (1) és (3) bekezdése ennek megfelelően alkalmazandó.
   7. cikk
   Az Europol VIS-adatokhoz való hozzáférésének feltételei
   (1)   Az Europol megbízatásának mértékéig férhet hozzá betekintés céljából a VIS-hez, valamint

               a)

               abban az esetben, ha az az Europol-egyezmény 3. cikke (1) bekezdésének 2. pontja szerinti feladatok elvégzéséhez, valamint az Europol-egyezmény 10. cikkében említett különleges elemzés céljából szükséges; vagy

               b)

               abban az esetben, ha az az Europol-egyezmény 3. cikke (1) bekezdésének 2. pontja szerinti feladatok elvégzéséhez, valamint az Europol-egyezmény 10. cikkében említett általános és stratégiai elemzés céljából szükséges, feltéve, hogy az Europol a feldolgozás előtt névtelenné teszi az adatokat, és olyan formában őrzi meg azokat, hogy az adatalanyok azonosítása később ne legyen lehetséges.

         (2)   Az 5. cikk (2) és (3) bekezdése ennek megfelelően alkalmazandó.
   (3)   E határozat céljaira az Europol szakosodott egységet jelöl ki, amelynek megfelelően felhatalmazott tisztviselői a VIS-hez történő betekintés céljából való hozzáférés során központi hozzáférési pontként szolgálnak.
   (4)   Az Europol által a VIS-hez való hozzáféréssel megszerzett információ feldolgozásához az adatot a VIS-be bevivő tagállam hozzájárulására van szükség. Az ilyen hozzájárulás azon tagállam nemzeti Europol-egységén keresztül kérhető.
   8. cikk
   A személyes adatok védelme
   (1)   Az e határozat szerint betekintett személyes adatok feldolgozására a következő szabályok, valamint a betekintés szerinti tagállam nemzeti joga vonatkozik. Az e határozat szerint betekintett személyes adatok feldolgozása tekintetében minden tagállam a nemzeti jogában olyan adatvédelmi szintet biztosít, amely megfelel legalább az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i európa tanácsi egyezményből és – az azt megerősítő tagállamok esetében – az egyezmény 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvéből fakadó adatvédelmi szintnek, valamint figyelembe veszi az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatoknak a rendőrségi ágazatban való felhasználása szabályozására irányuló, 1987. szeptember 17-i R(87)15. ajánlását.
   (2)   A személyes adatok e határozat szerinti, Europol által történő feldolgozását az Europol-egyezménnyel, valamint az egyezmény végrehajtásaként elfogadott szabályokkal összhangban kell végezni, és azt az egyezmény 24. cikkével létrehozott független, közös felügyeleti szerv felügyeli.
   (3)   Az e határozat szerint a VIS-ből lekért személyes adatok kizárólag terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása, valamint a büntetőeljárás céljából dolgozhatók fel.
   (4)   Az e határozat szerint a VIS-ből lekért személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet számára nem továbbíthatók, illetve nem tehetik hozzáférhetővé. Az említett adatok azonban kivételesen sürgős esetben, az e határozat 5. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételekkel, és kizárólag terrorcselekmények, valamint egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése és felderítése céljából harmadik ország vagy nemzetközi szervezet számára az adatokat a VIS-be bevivő tagállam hozzájárulásának feltételével, valamint az adatokat átadó vagy hozzáférhetővé tevő tagállam nemzeti jogával összhangban továbbíthatók, illetve hozzáférhetővé tehetők. A nemzeti joggal összhangban a tagállamok biztosítják, hogy ezekről a továbbításokról nyilvántartást vezetnek, melyeket kérésre a nemzeti adatvédelmi hatóságok rendelkezésére bocsátanak. Az adatok azon tagállam általi továbbítására, amely az adatokat a 767/2008/EK rendeletnek megfelelően a VIS-be bevitte, az adott tagállam nemzeti joga vonatkozik.
   (5)   A személyes adatoknak az e határozat értelmében kijelölt hatóságok által végzett feldolgozásának felügyeletével a nemzeti jogszabályoknak megfelelően megbízott illetékes szerv vagy szervek ellenőrzi(k) a személyes adatok e határozat szerinti feldolgozásának jogszerűségét. A tagállamok biztosítják, hogy e szervek rendelkezzenek az e határozat szerint rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal.
   (6)   A (5) bekezdésben említett szervek biztosítják, hogy legalább négyévente elvégezzék a személyes adatok e határozat szerinti feldolgozásának ellenőrzését, adott esetben a nemzetközi ellenőrzési standardoknak megfelelően.
   (7)   A tagállamok és az Europol lehetővé teszi a (2) és (5) cikkben említett illetékes szerv vagy szervek számára, hogy megkapják az e cikk szerinti feladataik elvégzéséhez szükséges információkat.
   (8)   A VIS-hez hozzáférési joggal rendelkező hatóság személyi állománya a VIS-ben tárolt adatok feldolgozására történő felhatalmazásukat megelőzően megfelelő képzésben részesülnek az adatbiztonságról és az adatvédelmi szabályokról, valamint tájékoztatást kapnak a vonatkozó bűncselekményekről és szankciókról.
   9. cikk
   Adatbiztonság
   (1)   A felelős tagállam a kijelölt hatóságok felé történő átvitel alatt és a kijelölt hatóságok általi továbbítás során biztosítja az adatok biztonságát.
   (2)   Minden tagállam elfogadja a VIS-ből e határozat értelmében történő adatlehívás során és a továbbiakban tárolt adatok tekintetében szükséges biztonsági intézkedéseket, különösen az alábbiak érdekében:

               a)

               az adatok fizikai védelme, többek között a kritikus infrastruktúrák védelmére irányuló katasztrófatervek elkészítése által;

               b)

               annak megakadályozása, hogy jogosulatlan személyek bejussanak azokba a nemzeti létesítményekbe, amelyekben a tagállam az adatokat tárolja (ellenőrzés a létesítménybe való belépéskor);

               c)

               az adathordozók jogosulatlan leolvasásának, másolásának, módosításának vagy eltávolításának megakadályozása (adathordozók ellenőrzése);

               d)

               a tárolt személyes adatokba való jogosulatlan betekintésnek, az adatok jogosulatlan módosításának vagy törlésének megakadályozása (tárolás ellenőrzése);

               e)

               a VIS-ben történő jogosulatlan adatfeldolgozás megakadályozása (adatfeldolgozás ellenőrzése);

               f)

               annak biztosítása, hogy azok a személyek, akik a VIS-hez hozzáférésre jogosultak, csak a hozzáférési engedélyükben meghatározott adatokhoz – és csak egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal, valamint bizalmas hozzáférési móddal – férjenek hozzá (adathozzáférés ellenőrzése);

               g)

               annak biztosítása, hogy a VIS-hez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság kidolgozza az adatokhoz való hozzáférésre és az adatok lekérdezésére jogosult személyek feladat- és hatáskörét rögzítő leírásokat, és ezeket a 8. cikk (5) bekezdésében említett nemzeti ellenőrző hatóságok kérelmére haladéktalanul ez utóbbiak rendelkezésére bocsátja (személyi biztonsági intézkedések);

               h)

               annak biztosítása, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (adatátviteli berendezés ellenőrzése);

               i)

               annak biztosítása, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, mely adatokat, mikor, ki és milyen célból hívott le a VIS-ből (adatrögzítés ellenőrzése);

               j)

               a VIS-ből való adatátvitel során a személyes adatok jogosulatlan olvasásának és másolásának megakadályozása, különösen megfelelő titkosítási technikák révén (adattovábbítás ellenőrzése);

               k)

               az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések hatékonyságának figyelemmel kísérése és az e határozatnak való megfelelés biztosításához szükséges, belső ellenőrzéssel kapcsolatos szervezeti intézkedések megtétele (önellenőrzés).

         10. cikk
   Felelősség
   (1)   Minden olyan személy, aki, vagy olyan tagállam, amely valamely jogszerűtlen feldolgozási művelet vagy ezzel a határozattal összeegyeztethetetlen tevékenység következtében kár ért, az elszenvedett kárért felelős tagállamtól kártérítésben kell részesülnie. A szóban forgó tagállam részlegesen vagy teljesen mentesül a felelősség alól abban az esetben, ha bizonyítani tudja, hogy a kár alapjául szolgáló eseményért nem felelős.
   (2)   Ha egy tagállam az e határozat szerinti kötelezettségei teljesítésének megszegésével kárt okoz a VIS-ben, felel az okozott kárért, kivéve, ha és amilyen mértékben, a VIS-ben részt vevő másik tagállam elmulasztotta meghozni a kár megelőzéséhez vagy hatásának minimalizálásához szükséges ésszerű intézkedéseket.
   (3)   A tagállammal szembeni, az (1) és a (2) bekezdésben említett kártérítési igényre az alperes tagállam nemzeti jogának a rendelkezései az irányadók.
   11. cikk
   Önellenőrzés
   A tagállamok biztosítják, hogy a VIS-adatokhoz való hozzáférésre jogosult valamennyi hatóság megteszi az e határozatnak való megfelelés érdekében szükséges intézkedéseket, valamint szükség esetén együttműködik a 8. cikk (5) bekezdésében említett nemzeti hatósággal vagy hatóságokkal.
   12. cikk
   Szankciók
   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a VIS-be bevitt adatok e határozat rendelkezéseivel ellentétes felhasználása hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – beleértve a közigazgatási és/vagy büntetőjogi szankciókat is – büntetendő.
   13. cikk
   A VIS-adatok nemzeti adatfájlokban való tárolása
   (1)   A VIS-ből lehívott adatok kizárólag egyedi esetben, az e határozatban foglalt célokkal és a vonatkozó jogi rendelkezésekkel – beleértve az adatvédelmi rendelkezéseket is – összhangban, és az egyedi esethez szükséges időtartamot nem meghaladó ideig tárolhatók a nemzeti adatfájlokban.
   (2)   Az (1) bekezdés nem érinti olyan adatoknak a kijelölt tagállami hatóságok által a nemzeti adatfájlokba való adatbevitelére vonatkozó nemzeti jogi rendelkezéseit, amelyeket a tagállamok a 767/2008/EK rendelettel összhangban vittek be a VIS-be.
   (3)   Az adatoknak az (1) és a (2) bekezdésben foglalt felhasználásával nem összeegyeztethető bármely felhasználását valamennyi tagállam nemzeti joga szerint visszaélésnek kell tekinteni.
   14. cikk
   Az adatokhoz való hozzáférés, azok kijavításának és törlésének joga
   (1)   A személyeknek azt a jogát, hogy hozzáférhessenek a VIS-ből e határozatnak megfelelően lekért, rájuk vonatkozó adatokhoz, azon tagállam jogával összhangban kell gyakorolni, amely előtt erre a jogra hivatkoznak.
   (2)   Ha a nemzeti jog úgy rendelkezik, a nemzeti ellenőrző hatóság határoz arról, hogy adnak-e tájékoztatást, és ha igen, milyen módon.
   (3)   A 767 /2008/EK rendelettel összhangban az adatokat a VIS-be bevivő tagállamtól eltérő tagállam csak akkor adhat az ilyen adatokkal kapcsolatos tájékoztatást, ha ezt megelőzően az adatokat bevivő tagállam számára lehetőséget biztosít álláspontja ismertetésére.
   (4)   Ha ez az adatokkal kapcsolatos jogszerű feladatok elvégzése vagy harmadik személyek jogainak és szabadságainak védelme érdekében elengedhetetlenül szükséges, az adatalanytól megtagadják az információ közlését.
   (5)   Mindenkinek jogában áll a személyére vonatkozó téves ténybeli adatokat kijavíttatni, vagy a személyére vonatkozó, jogellenesen tárolt adatokat töröltetni. Amennyiben a kijelölt hatóságokhoz ilyen értelmű kérelem érkezik, vagy bármilyen más olyan bizonyítékkal rendelkeznek, amely arra utal, hogy a VIS-ben feldolgozott adat nem helytálló, azonnal értesítik azon tagállam vízumhatóságait, amely a VIS-be az adatokat bevitte, amely hatóságok ellenőrzik a kérdéses adatokat és szükség szerint a 767/2008/EK rendelet 24. cikkének értelmében azonnal kijavítják vagy törlik azokat.
   (6)   Az érintett személyt a lehető legkorábban, de legkésőbb 60 nappal a hozzáférési kérelem benyújtását követően – illetve ha a nemzeti jog rövidebb időszakot határoz meg, ennek figyelembevételével – tájékoztatni kell.
   (7)   Az érintett személyt a lehető legkorábban, de legkésőbb a kijavítási vagy törlési kérelme benyújtásától számított három hónapon belül – illetve ha a nemzeti jog rövidebb időtartamot határoz meg, ennek figyelembevételével – tájékoztatni kell a kijavításhoz és törléshez való joga gyakorlását követően tett intézkedésekről.
   (8)   Minden tagállamban bármely személynek joga van kereset benyújtására vagy panasztételre azon tagállam illetékes hatóságai vagy bíróságai előtt, amely megtagadta az e cikkben megállapított, rá vonatkozó adatokhoz való hozzáférés jogát, vagy az ilyen adatok kijavításának vagy törlésének jogát.
   15. cikk
   Költségek
   A tagállamok és az Europol saját költségükre létrehozzák és fenntartják az e határozat végrehajtásához szükséges műszaki infrastruktúrát, felelősek a VIS-hez e határozat alkalmazásában való hozzáférésből eredő költségek viseléséért.
   16. cikk
   A nyilvántartások vezetése
   (1)   Annak ellenőrzése céljából, hogy a lekérdezés elfogadható-e vagy sem, továbbá az adatfeldolgozás jogszerűségének figyelemmel kísérése, az önellenőrzés, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának biztosítása céljából a tagállamok és az Europol biztosítják, hogy a VIS-hez való, betekintési célú hozzáférésből származó, az adatok feldolgozásával kapcsolatos minden műveletet nyilvántartanak.
   A nyilvántartások a következőket tartalmazzák:

               a)

               az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett betekintés céljából való hozzáférés pontos célja – ideértve a szóban forgó terrorcselekmény vagy más súlyos bűncselekmény meghatározását is –, az Europol esetében pedig a 7. cikk (1) bekezdésében említett betekintési célú hozzáférés pontos célja;

               b)

               a vonatkozó nemzeti ügyszám;

               c)

               a hozzáférés dátuma és pontos időpontja;

               d)

               adott esetben az a tény, hogy a 4. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazására sor került;

               e)

               a betekintésre használt adatok;

               f)

               a megtekintett adatok típusa;

               g)

               a nemzeti szabályok vagy az Europol Egyezmény szabályainak értelmében a keresést végrehajtó tisztviselő, valamint a lekérdezést vagy az átadást elrendelő tisztviselő azonosító jele.

         (2)   A személyes adatokat tartalmazó nyilvántartások csak az adatfeldolgozás jogszerűségét felügyelő adatvédelmi figyelemmel kíséréshez és az adatbiztonság biztosításához használhatók fel. A 17. cikkben említett nyomon követéshez és értékeléshez csak a nem személyes jellegű adatokat tartalmazó nyilvántartások használhatók fel.
   (3)   A nyilvántartásokat a jogosulatlan hozzáféréstől és a visszaélésektől megfelelő intézkedésekkel védeni kell, és a 767/2008/EK rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében említett ötéves megőrzési időszak lejárta után egy évvel törölni kell, ha azok nem szükségesek az ezen cikk (2) bekezdésében említett, már megkezdett figyelemmel kísérési eljárásokhoz.
   17. cikk
   Figyelemmel kísérés és értékelés
   (1)   A 767/2008/EK rendeletben említett igazgató hatóság biztosítja, hogy a VIS e határozat szerinti – a célokhoz viszonyított eredmények, költséghatékonyság, biztonság és a szolgáltatás minősége tekintetében történő – működésének figyelemmel kíséréséhez megfelelő rendszerek állnak rendelkezésre.
   (2)   Műszaki karbantartás céljából az igazgató hatóság hozzáféréssel rendelkezik a VIS-ben végzett feldolgozási műveletekkel kapcsolatos szükséges információkhoz.
   (3)   Két évvel azután, hogy a VIS működése megkezdődik, majd ezt követően kétévente az igazgató hatóság jelentést nyújt be a VIS e határozat szerinti technika működéséről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság részére. Ez a jelentés tartalmazza a VIS-nek a Bizottság által előzetesen meghatározott minőségi mutatók tekintetében nyújtott teljesítményével és különösen pedig a 4. cikk (2) bekezdésének szükségességével és használatával kapcsolatos információkat.
   (4)   A VIS működésének elindulását követően három évvel és azután minden negyedik évben a Bizottság elkészíti a VIS e határozat szerinti átfogó értékelését. Az értékelés tartalmazza az eredmények vizsgálatát a célkitűzések tükrében, az e határozat mögött meghúzódó okok folyamatos érvényességének értékelését, e határozatnak a VIS tekintetében történő alkalmazását, a VIS biztonságosságát, valamint a jövőbeli műveletekkel kapcsolatos következtetéseket. A Bizottság az értékelésről szóló jelentéseket megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
   (5)   A tagállamok és az Europol az igazgató hatóság és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a (3) és (4) bekezdésben említett jelentések elkészítéséhez szükséges információkat. Ez a tájékoztatás nem veszélyeztetheti a kijelölt hatóságok munkamódszereit, és nem tartalmazhat a kijelölt hatóságok információs forrásait, személyzetét, illetve nyomozásait felfedő információt.
   (6)   Az igazgató hatóság a Bizottság rendelkezésére bocsátja a (4) bekezdésben említett átfogó értékelésekhez szükséges információkat.
   (7)   Az igazgató hatóság feladatainak megkezdését megelőző átmeneti időszakban a (3) bekezdésben említett jelentések elkészítéséért és benyújtásáért a Bizottság felel.
   18. cikk
   Hatálybalépés és az alkalmazás időpontja
   (1)   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   (2)   Ezt a határozatot a Tanács által – azt követően, hogy a Bizottság tájékoztatta a Tanácsot a 767/2008/EK rendelet teljes körű hatálybalépéséről és alkalmazásáról – megállapítandó időponttól kell alkalmazni.

      A Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi ezt az időpontot.
      Kelt Luxembourgban, 2008. június 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. JARC

      (1)  HL L 213., 2004.6.15., 5. o.

      (2)  HL C 316., 1995.11.27., 2. o. A legutóbb az egyezményt módosító jegyzőkönyv által módosított egyezmény (HL C 2., 2004.1.6., 3. o.).

      (3)  Lásd e Hivatalos Lap 60. oldalát.

      (4)  HL L 190., 2002.7.18., 1. o.

      (5)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1832/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

      (6)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

      (7)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

      (8)  HL L 386., 2006.12.18., 89. o.

      (9)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

      (10)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

      (11)  A 2004. október 25-i 2004/849/EK határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról (HL L 368., 2004.12.15., 26. o.)

      (12)  HL L 164., 2002.6.22., 3. o.


title: A Bizottság határozata (2016. február 25.) a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság létrehozásáról

text:
               26.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 74/4

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2016. február 25.)
   a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság létrehozásáról
   (2016/C 74/05)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 43. cikke értelmében a közös halászati politika célkitűzéseinek megvalósításához szükséges rendelkezéseket az Európai Unió és a tagállamok állapítják meg.

               (2)

               Az uniós halászati és akvakultúra-ágazati szakpolitikáknak a megvalósításához magasan képzett tudományos szakértők segítségére van szükség, különösen a következők alkalmazása tekintetében: tenger- és halászati biológia, halászeszköz-technológia, a halászat gazdaságtana, halászati irányítás, a halászat ökoszisztémákra kifejtett különféle hatásai, akvakultúra és hasonló tudományterületek, illetve a halászatra és akvakultúrára vonatkozó adatgyűjtés, adatkezelés és -felhasználás.

               (3)

               Ezért szakértői csoportot kell létrehozni a halászat és az akvakultúra területén, és meg kell határozni annak feladatait és felépítését. Az említett segítséget a Bizottság által létrehozott Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) hivatott biztosítani.

               (4)

               A Bizottság az 1380/2013/EK rendelet 26. cikkének megfelelően a közös halászati politika kidolgozása érdekében adott esetben konzultál a HTMGB-csoporttal az élő tengeri erőforrások védelmével és kezelésével kapcsolatos ügyekről, ideértve a biológiai, gazdasági, környezeti, társadalmi és műszaki szempontokat is. A csoport által megfogalmazott szakvéleménynek a kiválóság, a függetlenség, a pártatlanság és az átláthatóság elvén kell alapulnia.

               (5)

               A HTMGB-csoportot a szükséges feladatok elvégzéséhez elegendő számú tagnak kell alkotnia. A csoport tagjai magasan képzett, specializálódott és független szakértők, akiket objektív kritériumok alapján, nyilvános pályázati felhívás útján választanak ki. Kinevezésük személyes minőségükben történik, és feladatuk a közös halászati politika végrehajtásához szükséges vélemények megfogalmazása a Bizottság számára. Elengedhetetlen, hogy az egyes kérdések megválaszolásához a csoport a lehető leghatékonyabban használja fel az Unióban és azon kívül rendelkezésre álló külső szakértelmet.

               (6)

               A Bizottság a HTMGB-csoport jelentős hozzájárulása nélkül nem tudná maradéktalanul megvalósítani a halászati erőforrások védelmére és fenntartható kiaknázására irányuló uniós célkitűzéseket. A közös halászati politika értelmében a döntéshozatalnak a rendelkezésre álló legjobb tudományos tanácsokon kell alapulnia. E követelmény teljesüléséhez a Bizottság javaslatainak az elérhető legjobb tudományos eredményeken kell alapulniuk. A HTMGB-csoport értékeli és továbbítja a rendelkezésre álló legújabb tudományos eredményeket, hogy a Bizottság számára megalapozott és naprakész kutatási eredményeken alapuló tudományos szakvéleményt biztosítson az uniós közös halászati politika végrehajtásához és nyomon követéséhez. A HTMGB szakvéleménye különösen szükséges többek között az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (5) bekezdésének a) pontja, 3. cikkének c) pontja, 6. cikkének (2) bekezdése, 9. cikkének (1) és (5) bekezdése, 10. cikke (2) bekezdésének a) pontja és (3) bekezdése, 11. cikkének (3) bekezdése, 15. cikke (4) bekezdésének (b) pontja és (5) bekezdésének c) pontja, valamint 18. cikke (2), (3) és (5) bekezdése, 28. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 29. cikke (2) és (4) bekezdése és 31. cikkének (4) bekezdése értelmében. A HTMGB emellett szakvéleményt fogalmaz meg a következők tekintetében is: többéves gazdálkodási tervek, a kirakodási kötelezettségekre vonatkozó intézkedések, vegyes halászati gazdálkodás, az uniós álláspont nemzetközi halászati szervezetekben, valamint fenntartható halászati partnerségi megállapodások harmadik országokkal. Ezért e független szakértők a költségtérítésen túl előírt feladataikkal arányos és a nemzetközi előírásoknak megfelelő külön juttatásokra jogosultak.

               (7)

               Az a kötelezettség, amelynek értelmében a rendelkezésre álló legkiválóbb tudományos szaktanácsadást kell nyújtani, a bizottsági szolgálatokat támogató HTMGB-csoport tagjainak azon kötelezettségeire is vonatkozik, hogy az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében a jogalkotási folyamat részét képező regionális és nemzetközi megbeszéléseken tudományos szakvéleményt fogalmaznak meg; ugyanis az ilyen megbeszélések eredményei alapján a tagállamok a Bizottságnak a rendelkezésre álló legkiválóbb tudományos szaktanácsadást felhasználva közös ajánlásokat nyújtanak be, amelyek felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktusok elfogadásának alapjául szolgálnak. A Bizottság felelős a tagállamok és a releváns tudományos testületek – melyek között a HTMGB elsődleges szerepet játszik – együttműködésének elősegítéséért. Ezért a HTMGB-csoport munkája ténylegesen hozzájárul a közös halászati politika célkitűzéseinek megvalósításához.

               (8)

               A csoport tagjai számára meg kell határozni az információk nyilvánosságra hozatalára vonatkozó szabályokat.

               (9)

               A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell feldolgozni.

               (10)

               Célszerű, hogy a csoport korábban kinevezett tagjai az új tagok kinevezéséig hivatalban maradjanak.

               (11)

               2005/629/EK bizottsági határozatot (3) hatályon kívül kell helyezni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Tárgy
   E határozattal létrejön a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (a továbbiakban: csoport vagy HTMGB-csoport).
   2. cikk
   Feladatok
   Az élő tengeri erőforrások védelmével és kezelésével kapcsolatos ügyek terén – a biológiai, gazdasági, környezeti, társadalmi és műszaki szempontokat is beleértve – a csoport feladatai a következők:

               a)

               a Bizottság segítése jogalkotási javaslatok, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és egyéb szakpolitikai kezdeményezések kidolgozásában;

               b)

               a szakpolitika alakulásának figyelemmel kísérése, a tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréjének előmozdítása.

         3. cikk
   Konzultáció
   (1)   A Bizottság konzultálhat a csoporttal a tenger- és halászatbiológiához, a halászeszközökre vonatkozó technológiához, a halászat gazdaságtanához, a halászati irányításhoz, a halászat ökoszisztémákra kifejtett különféle hatásaihoz, az akvakultúrához és hasonló tudományterületekhez kapcsolódó bármely kérdésben. A Bizottság kérheti egy ilyen vélemény meghatározott időszakon belül történő elfogadását. E kérdéseket illetően a csoport a bizottsági szolgálatokkal megállapodásban saját kezdeményezésre is nyújthat be véleményt a Bizottsághoz.
   (2)   A csoport elnöke tanácsolhatja a Bizottságnak, hogy egy meghatározott kérdésben konzultáljon a csoporttal.
   4. cikk
   A tagok kinevezése
   (1)   A csoport legalább 30 és legfeljebb 35 tagból áll.
   (2)   A tagok magánszemélyek, akiket személyes minőségükben neveznek ki. A tagok függetlenül, a közérdeknek megfelelően járnak el.
   (3)   A tagokat a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság főigazgatója nevezi ki a 2. cikkben és a 3. cikk (1) bekezdésében említett területek azon szakértői közül, akik jelentkeztek a pályázati felhívásra. A kinevezésnek tartalmaznia kell a megbízatás kezdetének időpontját. A csoport összetételének meghatározásakor a Bizottság a kiválasztási eljárás eredményére figyelemmel a lehető legnagyobb mértékben törekszik a nemek egyensúlyának, valamint a halászat és akvakultúra unióbeli sokféleségét tükröző kiegyensúlyozott földrajzi megoszlásnak a biztosítására.
   (4)   A tagokat három évre nevezik ki. A tagok megbízatásuk végéig maradnak hivatalban, kivéve, ha helyükre a (6) bekezdés szerint más tagot neveznek ki. Megbízatásuk megújítható. Amennyiben a tagok helyébe lépő új tagok kinevezésére vagy a tagok megbízatásának megújítására nem az adott hároméves időszak leteltekor kerül sor, a csoport tagjai mindaddig hivatalban maradnak, amíg a helyükbe lépő tagokat kinevezik, vagy a megbízatásukat meghosszabbítják.
   (5)   A megfelelő, de ki nem nevezett jelöltek a Bizottság által létrehozott tartaléklistára kerülhetnek. A tartaléklistát a Bizottság felhasználhatja a csoportot elhagyó tagok megfelelő jelöltekkel való felváltására e cikk (6) bekezdésének megfelelően. A Bizottság csak a pályázók hozzájárulásával veszi fel azok nevét a listára. A tagok helyébe lépő póttagokat ugyanazon feltételekkel kell kijelölni, mint a tagokat.
   (6)   A csoport tevékenységéhez hatékonyan hozzájárulni többé nem képes, illetve a tisztjéről lemondó vagy az e cikk (3) bekezdésében vagy a Szerződés 339. cikkében foglalt feltételeknek meg nem felelő tag helyére a Bizottság az érintett tag hivatali idejének végéig terjedő időszakra póttagot nevezhet ki.
   (7)   Az Európai Bizottság a tagok nevét közzéteszi a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában (a továbbiakban: a nyilvántartás) (4).
   (8)   A személyes adatok összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.
   5. cikk
   Függetlenség
   (1)   A HTMGB-csoportban való tagságra pályázó szakértőknek nyilvánosságra kell hozniuk minden olyan körülményt, amely befolyásolhatja vagy ésszerűen feltételezhető, hogy befolyásolja szakértői függetlenségüket, vagy azt, hogy a közérdek szolgálatában járjanak el a Bizottságnak való tanácsadás során, ideértve a családtagjaikkal kapcsolatos bármely körülményt. A bizottság szolgálatai felkérik az érintett szakértőket arra, hogy a jelentkezési eljárás részeként nyújtsanak be érdekeltségi nyilatkozatot és önéletrajzot. Az érdekeltségi nyilatkozat több kérdésből áll, melyeket megválaszolva a szakértők nyilvánosságra hozzák az elvégzendő munka tárgyához fűződő bármely érdeküket. Egy szakértőnek a csoportba való kinevezéséhez elengedhetetlen a megfelelően kitöltött érdekeltségi nyilatkozat benyújtása. Az érdekeltségi nyilatkozatokat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni mindaddig, amíg a szakértő a csoport tagja.
   (2)   Ha az illetékes bizottsági szolgálat arra a következtetésre jut, hogy az érdekeltségi nyilatkozat alapján nem áll fenn összeférhetetlenség, az érintett szakértő személyes minőségében kinevezésre kerülhet, amennyiben rendelkezik a szükséges szakértelemmel.
   (3)   A tagoknak a korábban benyújtott információk megváltozása esetén haladéktalanul értesíteniük kell az illetékes bizottsági szolgálatot; ebben az esetben be kell nyújtaniuk egy újonnan kitöltött, a releváns változásokat ismertető érdekeltségi nyilatkozatot.
   6. cikk
   Működés
   (1)   A HTMGB-csoport a tagjai közül egyszerű többséggel, hároméves időszakra egy elnököt és két alelnököt választ. A csoport elnöke és alelnökei ugyanazon posztra legfeljebb két egymást követő időszakra választhatók meg.
   (2)   A csoport elnöke a tagok közül előadókat jelölhet ki. Multidiszciplináris jellegű, rendkívül összetett kérdések esetén több előadót is ki lehet jelölni.
   (3)   A bizottsági szolgálatok a csoport vagy alcsoport munkájába eseti alapon bevonhatnak olyan külső szakértőket (a továbbiakban: külső szakértők) is, akik egy adott napirendi kérdésben különösen jártasak.
   (4)   A Bizottság szolgálatainak egyetértésével a HTMGB-csoport – feladatainak Bizottság általi meghatározása alapján – egyes konkrét kérdések tanulmányozására alcsoportokat hozhat létre. Az alcsoportok külső szakértőkből és legalább két HTMGB-tagból állnak. Az alcsoportok a csoport említett feladatmeghatározása alapján adott határidőn belül jelentést tesznek a csoportnak. Az alcsoportokat megbízatásuk teljesítését követően fel kell oszlatni.
   (5)   A Bizottság titkárságot biztosít a csoport és az alcsoportok részére. A titkárság felelős a technikai és adminisztratív támogatás és koordináció biztosításáért a csoport hatékony működése és az alcsoportok ülései szervezésének megkönnyítése érdekében. A titkárság a csoport és az alcsoportok tevékenységét szükség esetén összehangolja más uniós és nemzetközi testületek tevékenységével. A csoport és az alcsoportok ülésein a megbeszélések iránt érdeklődő bizottsági tisztviselők is részt vehetnek. A szakértői csoport és az alcsoportok üléseinek helyszínéül alapesetben a Bizottság helyiségei szolgálnak.
   (6)   A Bizottság valamennyi releváns dokumentumot (így a napirendeket, a jegyzőkönyveket és a résztvevők beadványait) közzéteszi vagy közvetlenül a nyilvántartásban, vagy pedig egy abban feltüntetett internetes hivatkozás segítségével, amely arra a tematikus weboldalra mutat, ahol az információk megtalálhatók. A tematikus weboldalakhoz való hozzáférés nem köthető felhasználói regisztrációhoz vagy más korlátozáshoz. Amennyiben egy dokumentum közzététele az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikkében meghatározottak szerint kedvezőtlenül befolyásolná valamely közérdek vagy magánérdek védelmét, a közzétételtől el kell tekinteni.
   (7)   A csoport a szakértői csoportokra vonatkozó eljárásiszabályzat-minta alapján elfogadja saját eljárási szabályzatát.
   7. cikk
   Titoktartás
   (1)   A HTMGB-csoport tagjai és a külső szakértők betartják a Szerződésekben és azok végrehajtási szabályaiban előírt szakmai titoktartási követelményeket, valamint az EU minősített információinak védelmére az (EU, Euratom) 2015/443 (6) és (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat (7) mellékletében meghatározott bizottsági biztonsági szabályokat. E kötelezettségeik esetleges elmulasztása esetén a Bizottság minden megfelelő intézkedést meghozhat.
   (2)   A csoport tanácskozásai titkosak. A Bizottság szolgálatainak egyetértésével a tagok egyszerű többséggel határozhatnak úgy, hogy a csoport tanácskozása nyilvános.
   8. cikk
   Költségtérítés és díjazás
   (1)   A HTMGB-csoport tagjai és a külső szakértők a mellékletben előírtak szerint különleges juttatásokra jogosultak előkészítő munkájukért és/vagy a csoport tevékenységeiben való részvételükért, valamint a kapcsolódó külső megbeszéléseken való részvételért.
   (2)   A csoport tagjainak és a külső szakértőknek a csoport vagy az alcsoportok megbeszélésein és a kapcsolódó külső megbeszéléseken való részvétele kapcsán felmerült utazási és ellátási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek megfelelően téríti.
   (3)   Az említett költségek az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított rendelkezésre álló előirányzatok erejéig téríthetők meg.
   9. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   A 2005/629/EK bizottsági határozat 4. cikkének megfelelően kinevezett HTMGB-tagok az e határozattal létrehozott bizottság tagjaiként mindaddig hivatalban maradnak, amíg a csoport új tagjainak kinevezése e határozat 4. cikkének megfelelően meg nem történik. E határozat rendelkezései alkalmazandók rájuk.
   10. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 2005. augusztus 26-i 2005/629/EK határozat hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 25-én.

            a Bizottság részéről

         Karmenu VELLA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 2005. augusztus 26-i 2005/629/EK határozata a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság létrehozásáról (HL L 225., 2005.8.31., 18. o.).

      (4)  Azok a tagok, akik nem járulnak hozzá nevük közzétételéhez, eltérést kérhetnek e szabálytól. A szakértői csoport valamely tagja nevének fel nem fedésére irányuló kérelem akkor tekintendő indokoltnak, ha a közzététel veszélyeztetné az illető tag biztonságát, vagy indokolatlanul sértené a magánélethez fűződő jogait.

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.). E kivételek célja a közbiztonság, a katonai ügyek, a nemzetközi kapcsolatok, a pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikai érdekek, valamint a személyiség és a magánszemély becsületének védelme, illetve a kereskedelmi érdekek védelme, a bírósági eljárások és jogi tanácsadás, ellenőrzések/vizsgálatok/könyvvizsgálatok és az intézmény döntéshozatali folyamatainak védelme.

      (6)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 határozata a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

      (7)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

      MELLÉKLET
      Különleges juttatások

                  (1)

                  A csoport tagjai és a külső szakértők különleges juttatásra jogosultak, amely a csoport megbeszélésein való személyes vagy (írásbeli eljárás esetén) távolsági részvételük költségeinek térítésére szolgál. A különleges juttatás minden egyes teljes munkanapra legfeljebb 450 EUR napi egységköltség formájában, a lenti táblában ismertetett módon. A teljes juttatás kiszámításakor azt a legközelebbi fél munkanapnak megfelelő összegre kell felkerekíteni.

                              EUR/teljes nap (1)

                              A csoport plenáris ülései

                              Alcsoportok

                                 az elnök

                              450

                              450

                                 alelnök

                              450

                              450

                              Csoporttagok

                              300

                              300

                              Külső szakértők

                              300

                              300

                  (2)

                  A csoport tagjai előadói feladatokért különleges juttatásra jogosultak, amely az olyan tevékenységek érdekében végzett munka térítésére szolgál, mint például a csoport vagy alcsoport megbeszéléseihez készített jelentésekhez szükséges adatoknak a megbeszélésen kívül történő előkészítése vagy véglegesítése. E különleges juttatás egy teljes munkanapnak felel meg, összege pedig 450 EUR.

                  (3)

                  A csoport tagjai és a külső szakértők előadóként, a csoport vagy alcsoport megbeszéléseire készített tudományos jelentésekért (összefoglalók, vizsgálatok és háttér-információk), illetve a csoport vagy alcsoport megbeszéléseit követően a megbeszélésekről szóló jelentés készítéséért különleges juttatásra jogosultak.

                  (4)

                  Az elnök a csoport plenáris ülésein kívül végzett munka tudományos felügyeletére és szervezésére irányuló tevékenységéért különleges juttatásra jogosult.
                  Előkészítő munka megrendelésekor – amely mindenekelőtt a csoport vagy alcsoportok jelentéseinek vagy véleményének megírását, hatásvizsgálat alátámasztására szolgáló elemzést vagy tudományos felügyeletet jelent – a Bizottság meghatározza az elvégzendő feladatokat, valamint az elvégzésükre rendelkezésre álló időkeretet. A munkanapok kiszámítása a következőktől függ: az ügy összetettségétől függő munkateher, a feladatok elvégzéséhez szükséges adatok és szakirodalom, valamint az összeállítandó és feldolgozandó információk mennyisége és rendelkezésre állása függvényében szükséges idő. A munkanapok alábbiakban megadott indikatív számától ezért kizárólag megfelelően indokolt és kivételes esetben lehet eltérni:

                              A munkanapok indikatív száma

                              A kért feladat típusa

                              1–10 nap

                              Előkészítő munka (tudományos jelentés, kutatás, hatásvizsgálatot alátámasztó elemzés)

                              4–6 nap

                              A csoport vagy alcsoport megbeszélést követő jelentés, HTMGB-vélemény

                              10–30 nap

                              a csoport plenáris ülésein kívül végzett munka tudományos felügyelete és szervezése, különösen tanácsadás a Bizottságnak általános tudományos tervezés, külső szakértők mobilizálása, a tudományos jelentésekre, valamint a csoport és az alcsoportok megbeszéléseire vonatkozó megbízatás meghatározása, a meglévő adatok és tudományos kutatás rendelkezésre állásának biztosítása, az alcsoportok összetételének és találkozóinak előkészítése és koordinálása, más tanácsadó testületekkel és érdekeltekkel, valamint a bizottsági szolgálatokkal (Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, más főigazgatóságok, Közös Kutatóközpont) való kapcsolattartás

                        A csoport vagy alcsoport megbeszéléseire való előkészület céljából előadóként tudományos jelentést összeállító, illetve a csoport vagy alcsoport megbeszéléseit követően a megbeszélésekről szóló jelentést készítő szakértők, valamint a csoport plenáris ülésein kívül végzett munka tudományos felügyeletére és szervezésére irányuló tevékenységéért az elnök minden egyes teljes munkanapért napi egységköltség formájában 450 EUR összegben részesül.

                  (5)

                  A közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően a csoport tagjai a bizottsági szolgálatokat a regionális és nemzetközi megbeszéléseken csoporttagi minőségükben való részvétel útján tudják támogatni. Minden egyes teljes munkanapra 300 EUR/nap különleges juttatásra jogosultak napi egységköltség formájában. A részvétel a bizottsági szolgálatok előzetes engedélyéhez kötött, a kifizetés feltétele pedig a részvételnek a bizottsági szolgálatok általi utólagos ellenőrzése.

                  (6)

                  A csoport bármely tagja vagy egy külső szakértő által kapott különleges juttatás teljes napi összege a C(2014) 2220 bizottsági határozatnak megfelelően sosem haladhatja meg a 450 EUR-t.

         (1)  Amennyiben valamely tag vagy külső szakértő csak délelőtt vagy csak délután vesz részt a munkában, a napidíj 50 %-ára jogosult.