title: 2007/725/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/12/2007 határozata ( 2007. szeptember 25. ) az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokának kinevezéséről

text:
               10.11.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 293/9

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG BiH/12/2007 HATÁROZATA

   (2007. szeptember 25.)
   az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokának kinevezéséről
   (2007/725/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az EU boszniai és hercegovinai katonai műveletéről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 6. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A főtitkár/főképviselő és a NATO főtitkára közötti 2004. szeptember 28-i és 2004. október 8-i levélváltással az Észak-atlanti Tanács hozzájárult ahhoz, hogy a nápolyi Összhaderőnemi Kötelékparancsnokság vezérkari főnökét a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokaként rendelkezésre bocsássa.

               (2)

               Az EU műveleti parancsnoka ajánlotta, hogy a nápolyi Összhaderőnemi Kötelékparancsnokság vezérkari főnökét, Eduardo ZAMARRIPA altábornagyot nevezzék ki az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokává.

               (3)

               Az EU Katonai Bizottsága támogatta az ajánlást.

               (4)

               A 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot az EU katonai művelete politikai és stratégiai irányításának gyakorlására.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában.

               (6)

               Az Európai Tanács 2002. december 12–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag azokra az EU-tagállamokra vonatkozik majd, amelyek egyben vagy NATO-tagállamok is, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Eduardo ZAMARRIPA altábornagyot az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete tekintetében a nápolyi EU Vezetési Elem parancsnokává nevezik ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 25-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         C. DURRANT PAIS

      (1)  HL L 252., 2004.7.28., 10. o.


title: 2007/259/EK: A Tanács határozata ( 2007. április 16. ) a Moldovának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról

text:
               28.4.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 111/69

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. április 16.)
   a Moldovának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról
   (2007/259/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               Moldova hatóságai elkötelezték magukat a gazdasági stabilizáció és a strukturális reformok mellett, amelyet a Nemzetközi Valutaalap (IMF) a szegénység csökkentésére és a növekedésre irányuló eszközön (PRGF) alapuló, 2006. május 5-én jóváhagyott hároméves megállapodás révén támogat. 2006. május 12-én a Párizsi Klubba tartozó hitelezők megállapodást kötöttek Moldova hivatalos bilaterális adósságának a houstoni feltételek szerinti átalakításáról.

               (2)

               A moldovai hatóságok 2004 májusában elfogadtak egy, a gazdaság növekedésére és a szegénység csökkentésére irányuló stratégiai dokumentumot, amelyben középtávon prioritást élvező kormányzati intézkedéseket határoztak meg.

               (3)

               Moldova egyrészről, valamint az Európai Közösséggel és annak tagállamai másrészről, társulási és együttműködési megállapodást (2) írtak alá, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba.

               (4)

               A Moldova és az Európai Unió közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretein belül fejlődnek, amely a várakozások szerint a gazdasági kapcsolatok elmélyítéséhez vezet majd. Az EU és Moldova megállapodtak egy európai szomszédságpolitikai cselekvési tervben, amely az EU és Moldova közötti kapcsolatok és a vonatkozó szakpolitikák tekintetében rövid és középtávú prioritásokat határoz meg.

               (5)

               Moldovának a jelentősen romló helyzetéből fakadóan alapvető finanszírozási szükségletei vannak.

               (6)

               A moldovai hatóságok kedvezményes alapon pénzügyi támogatást kértek a Közösségtől, a nemzetközi pénzügyi intézményektől és más bilaterális adományozóktól. Az IMF és a Világbank által nyújtott finanszírozáson túlmenően fennmarad egy jelentős finanszírozási rés, amelyet az ország fizetési mérlegének javítása, az ország monetáris tartalékainak megerősítése és a kormányzat reformtörekvéseihez kapcsolódó politikai célkitűzések támogatása céljából fedezni kell.

               (7)

               Moldova különlegesen kedvező feltételű kölcsönökre és segélyekre jogosult a Világbanktól és az IMF-től.

               (8)

               Ezen körülmények között a Közösség Moldovának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatását segély formájában kell rendelkezésre bocsátani, amely megfelelő eszköz Moldova megsegítésére e kritikus helyzetben.

               (9)

               A Közösség makroszintű pénzügyi támogatásához kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében, rendelkezni kell Moldova megfelelő intézkedéseiről az e támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzése és az azok elleni küzdelem tekintetében, Rendelkezéseket kell hozni a Bizottság által végzett ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról is.

               (10)

               A Közösség makroszintű pénzügyi támogatásának felszabadítása nem sérti a költségvetési hatóság hatáskörét.

               (11)

               A Közösség makroszintű pénzügyi támogatását a Bizottság kezeli a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   A Közösség 45 000 000 EUR összeghatárig segély formájában makroszintű pénzügyi támogatást nyújt Moldova részére a moldovai fizetési mérleg javítása céljából, enyhítve a kormány gazdasági programjának végrehajtását akadályozó pénzügyi gondokat.
   (2)   A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció alapján a Közösség makroszintű pénzügyi támogatását a Bizottság kezeli a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és Moldova között létrejött megállapodásokkal és egyezményekkel összeegyeztethető módon.
   (3)   A Közösség makroszintű pénzügyi támogatása az e határozat hatálybalépését követő első naptól számított két évig áll rendelkezésre. Amennyiben azonban a körülmények megkövetelik, a Bizottság, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, legfeljebb egy évvel meghosszabbíthatja a rendelkezésre állás időtartamát.
   2. cikk
   (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapodjon a moldovai hatóságokkal a makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó szándéknyilatkozatba és támogatási megállapodásba foglalandó gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről. E feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (2) bekezdésében említett megállapodásokkal és egyezményekkel.
   (2)   A Közösség makroszintű pénzügyi támogatásának végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében lényeges moldovai pénzügyi szabályozások, igazgatási eljárások valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok hatékonyságát és eredményességét.
   (3)   A Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve, valamint az IMF-fel megvalósuló koordináció útján rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy a moldovai gazdaságpolitika megfelel-e a támogatás célkitűzéseinek, és hogy a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek kielégítő módon teljesülnek-e.
   3. cikk
   (1)   A Bizottság a Közösség makroszintű pénzügyi támogatását három részletben bocsátja Moldova rendelkezésére.
   (2)   Az első részletet az IMF által a szegénység csökkentésére és a növekedésre irányuló eszköz révén támogatott gazdasági program és az EU–Moldova európai szomszédságpolitikai cselekvési terv kielégítő végrehajtása esetén szabadítják fel.
   (3)   A második és harmadik részletet az IMF által a szegénység csökkentésére és a növekedésre irányuló eszköz révén támogatott gazdasági program és az EU-Moldova európai szomszédságpolitikai cselekvési terv, valamint a 2. cikk (1) bekezdése értelmében a Bizottsággal való megállapodás szerinti bármely egyéb intézkedés kielégítő végrehajtása esetén szabadítják fel, legkorábban egy negyedévvel az előző részlet felszabadítása után.
   (4)   A pénzeszközöket a Moldovai Nemzeti Bank részére kell kifizetni. A pénzeszközök végső címzettje a moldovai pénzügyminisztérium.
   4. cikk
   A Közösség makroszintű pénzügyi támogatását az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről és ennek végrehajtási szabályairól szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK/Euratom tanácsi rendelet (3) rendelkezéseivel összhangban kell végrehajtani. A moldovai hatóságokkal létrejövő szándéknyilatkozat és támogatási megállapodás különösen rendelkezik Moldova megfelelő intézkedéseiről a támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzésére és az azok elleni küzdelemre. A szándéknyilatkozat és a támogatási megállapodás rendelkezik a Bizottság által elvégzendő ellenőrzésekről – beleértve a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra jogosult Európai Csalás Elleni Hivatalt is –, valamint adott esetben a Számvevőszék által végzett, helyszínen végrehajtott pénzügyi ellenőrzésekről.
   5. cikk
   A Bizottság minden év augusztus 31-éig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely tartalmazza e határozat előző évi végrehajtásának értékelését. A jelentésnek részleteznie kell a 2. cikk (1) bekezdésében megállapított politikai feltételek, Moldova jelenlegi gazdasági és fiskális teljesítménye és a Bizottságnak a támogatási részletek felszabadítására vonatkozó döntésének kapcsolatát.
   6. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2007. április 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         H. SEEHOFER

      (1)  A 2007. február 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 181., 1998.6.24., 3. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.


title: 2005/697/EK: A Bizottság határozata (2005. szeptember 12.) a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalát érintő dömpingellenes és szubvencióellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2000/745/EK határozat módosításáról

text:
               11.10.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/62

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. szeptember 12.)
   a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalát érintő dömpingellenes és szubvencióellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2000/745/EK határozat módosításáról
   (2005/697/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a „dömpingellenes alaprendelet”) és különösen annak 8. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: a „szubvencióellenes alaprendelet”) és különösen annak 13. és 15. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   ELJÁRÁS

               (1)

               A 2604/2000/EK rendelettel (3) a Tanács végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) Közösségbe irányuló behozatalára. A rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében nem vetik ki ezt a vámot azon PET-behozatalra, amelynek exportáló vállalataitól már kötelezettségvállalást fogadtak el.

               (2)

               A 2603/2000/EK rendelettel (4) a Tanács végleges kiegyenlítő vámokat vetett ki a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) Közösségbe történő behozatalára. A rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében nem vetik ki ezt a vámot azon PET-behozatalra, amelynek exportáló vállalataitól már elfogadtak kötelezettségvállalást.

               (3)

               2000. november 29-én a Bizottság elfogadta a 2000/745/EK határozatot (5), amely elfogadta a határozat 1. cikkében felsorolt exportőrök által a két fent említett eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalásokat.

               (4)

               2005. január 12-én a Bizottság a 33/2005/EK rendeletben (6) bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében „új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot” kezdeményez.

               (5)

               Ezzel egyidejűleg és azonos indokok alapján a Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet 20. cikke értelmében kezdeményezte a 2603/2000/EK rendelet (7) gyorsított felülvizsgálatát.

               (6)

               A vizsgálatok végleges megállapításait és következtetéseit a 2604/2000/EK rendeletet módosító 1646/2005/EK (8), és a 2603/2000/EK rendeletet módosító 1645/2005/EK tanácsi rendelet (9) tartalmazza.

         B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

               (7)

               Annak a tájékoztatásnak a közzétételét követően, amelyből a South Asian Petrochem Limited (a továbbiakban: a „vállalat”) értesült azokról a tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes és szubvencióellenes vámot kívántak kivetni a vállalat a Közösségbe irányuló behozatalára, a vállalat a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével és a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatot tett. A kötelezettségvállalásban az exportáló gyártó felajánlotta, hogy a terméket a dömping káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesíti.

               (8)

               A vállalat továbbá rendszeresen és részletesen tájékoztatja a Bizottságot a Közösségbe irányuló kiviteléről, hogy ezáltal a Bizottság hatékonyan ellenőrizhesse a vállalt kötelezettséget. Ezenkívül a vállalat értékesítési struktúrája alapján a Bizottság úgy véli, a vállalt kötelezettség megkerülésének veszélye korlátozott.

               (9)

               Erre való tekintettel a South Asian Petrochem Limited által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadható.

               (10)

               Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan felügyelhesse a kötelezettségvállalás vállalat általi teljesítését, amikor az a szabad forgalomba bocsátásra irányuló, a kötelezettségvállalásnak megfelelő kérelmet beterjeszti az illetékes vámhatósághoz, a vám megfizetése alóli mentesség feltétele egy olyan számla bemutatása, amely legalább a 2604/2000/EK rendelet mellékletében felsorolt adatokat tartalmazza. Ezek az információk azért is szükségesek, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal tudják megállapítani, hogy a szállítás a kereskedelmi dokumentumokban foglaltak szerint zajlik-e. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, vagy nem egyezik meg a vámvizsgálatnál bemutatott termékkel, meg kell fizetni a megfelelő dömpingellenes és szubvencióellenes vámtarifát.

               (11)

               A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, vagy ha alapos okkal feltételezhető, hogy a kötelezettségvállalást máris megsértik, a dömpingellenes alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdése, illetve – adott esetben – a szubvencióellenes alaprendelet 13. cikkének (9) és (10) bekezdése értelmében ideiglenes vagy végleges vámot lehet kivetni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2000/745/EK határozat 1. cikkében található táblázat a következőkkel egészül ki:

                  Ország

                  Gyártó

                  Kiegészítő TARIC-kód

                  „India

                  South Asian Petrochem Limited

                  A 585”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 12-én.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

      (3)  HL L 301., 2000.11.30., 21. o. A legutóbb a 83/2005/EK rendelettel (HL L 19., 2005.1.21., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 301., 2000.11.30., 1. o. A legutóbb a 822/2004/EK rendelettel (HL L 127., 2004.4.29., 3. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 301., 2000.11.30., 88. o. A 2002/232/EK határozattal (HL L 78., 2002.3.21., 12. o.) módosított határozat.

      (6)  HL L 8., 2005.1.12., 9. o.

      (7)  HL C 8., 2005.1.12., 2. o.

      (8)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) 10 oldalát.

      (9)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) 1 oldalát.


title: 2008/29/EK: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2007. december 18. ) a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról

text:
               10.1.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 6/7

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. december 18.)
   a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról
   (2008/29/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 21. pontjára, 22. pontjának első és második albekezdésére és 23. pontjára,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 2007. november 23-i egyeztető ülésen a költségvetési hatóság két ága megegyezett, hogy az európai globális navigációs műholdas rendszer (GNSS) programjaihoz (EGNOS – GALILEO) finanszírozást a 2007–2013-as többéves pénzügyi keretnek az intézményközi megállapodás 21., 22. és 23. pontja szerinti felülvizsgálatával hozzák létre annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok plafonértékét a 2008–2013-as költségvetés 1a. alfejezetében a jelenlegi árakon 1 600 millió euróval emeljék. Ezt az emelkedést a 2007-es költségvetés 2. fejezete előirányzatainak a megfelelő értékkel történő csökkentésével lehet kiegyenlíteni.

               (2)

               A kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti megfelelő kapcsolat fenntartása érdekében ki kell igazítani a kifizetési előirányzatok éves felső korlátját. A kiigazítás semleges lesz.

               (3)

               A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell (2),

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás I. mellékletének helyébe e határozat melléklete lép.

      Kelt Brüsszelben, 2007. december 18-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  Ebből a célból, a fenti megállapodásból eredő számadatokat átalakítják 2004-es árakra.

      MELLÉKLET
      PÉNZÜGYI KERET 2007–2013 (felülvizsgálat)

                  (millió EUR – 2004-es árak)

                  KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK

                  2007

                  2008

                  2009

                  2010

                  2011

                  2012

                  2013

                  Total 2007–2013

                              1.

                              Fenntartható növekedés

                  51 267

                  52 913

                  54 071

                  54 860

                  55 379

                  56 845

                  58 256

                  383 591

                              1a

                              Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

                  8 404

                  9 595

                  10 209

                  11 000

                  11 306

                  12 122

                  12 914

                  75 550

                              1b

                              Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért

                  42 863

                  43 318

                  43 862

                  43 860

                  44 073

                  44 723

                  45 342

                  308 041

                              2.

                              A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

                  53 478

                  54 322

                  53 666

                  53 035

                  52 400

                  51 775

                  51 161

                  369 837

                  ebből: piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

                  43 120

                  42 697

                  42 279

                  41 864

                  41 453

                  41 047

                  40 645

                  293 105

                              3.

                              Uniós polgárság, szabadság, biztonság és jogérvényesülés

                  1 199

                  1 258

                  1 380

                  1 503

                  1 645

                  1 797

                  1 988

                  10 770

                              3a

                              Szabadság, biztonság és jogérvényesülés

                  600

                  690

                  790

                  910

                  1 050

                  1 200

                  1 390

                  6 630

                              3b

                              Uniós polgárság

                  599

                  568

                  590

                  593

                  595

                  597

                  598

                  4 140

                              4.

                              Az EU mint globális partner

                  6 199

                  6 469

                  6 739

                  7 009

                  7 339

                  7 679

                  8 029

                  49 463

                              5.

                              Igazgatás (1)

                  6 633

                  6 818

                  6 973

                  7 111

                  7 255

                  7 400

                  7 610

                  49 800

                              6.

                              Ellentételezés

                  419

                  191

                  190

                  800

                  KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZESEN

                  119 195

                  121 971

                  123 019

                  123 518

                  124 018

                  125 496

                  127 044

                  864 261

                  a GNI százalékában

                  1,10 %

                  1,08 %

                  1,07 %

                  1,04 %

                  1,03 %

                  1,02 %

                  1,01 %

                  1,048 %

                  STANZIAMENTI DI PAGAMENTO TOTALI

                  115 142

                  119 805

                  112 182

                  118 549

                  116 178

                  119 659

                  119 161

                  820 676

                  a GNI százalékában

                  1,06 %

                  1,06 %

                  0,97 %

                  1,00 %

                  0,97 %

                  0,97 %

                  0,95 %

                  1,00 %

                  fennmaradó mozgástér

                  0,18 %

                  0,18 %

                  0,27 %

                  0,24 %

                  0,27 %

                  0,27 %

                  0,29 %

                  0,24 %

                  a saját erőforrások felső korlátja a GNI százalékában

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

         (1)  Az e fejezet felső korlátja alá tartozó nyugdíjkiadások nem tartalmazzák az érintett rendszerbe fizetett személyzeti hozzájárulásokat, és kiszámításuk a 2007–2013 közötti időszakra rendelkezésre álló, 2004-es árakon számított 500 millió eurós korláton belül történt.


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/864 határozata (2017. május 17.) a kulturális örökség európai évéről (2018)

text:
               20.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 131/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/864 HATÁROZATA
   (2017. május 17.)
   a kulturális örökség európai évéről (2018)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (1),
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               Az Európa kulturális örökségébe ágyazódó eszmények, elvek és értékek az emlékezés, a megértés, az identitás, a párbeszéd, a kohézió és a kreativitás közös forrását jelentik Európa számára. A kulturális örökség szerepet játszik az Európai Unióban, és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambuluma kimondja, hogy az aláíró felek ösztönzést merítenek Európa kulturális, vallási és humanista örökségéből.

               (2)

               Az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az Európai Unió tiszteletben tartja saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítja Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását.

               (3)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikke azt a feladatot ruházza az Unióra, hogy járuljon hozzá a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget. Az Unió fellépésének célja a tagállamok közötti együttműködés előmozdítása és szükség esetén tevékenységük támogatása és kiegészítése többek között az európai népek kultúrája és történelme ismeretének és terjesztésének javítása, valamint az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzése és védelme területén.

               (4)

               Ahogyan a Bizottság „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2014. július 22-i közleményében kiemeli: a kulturális örökség a jövő generációi számára megőrzendő közös erőforrásnak és javaknak tekintendő. A kulturális örökségről való gondoskodás ezért valamennyi érdekelt fél közös felelőssége.

               (5)

               A kulturális örökség kulturális, környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból kiemelkedő értéket képez az európai társadalom számára. Ezért annak fenntartható kezelése a 21. század stratégiai döntését jelenti, ahogyan azt a Tanács 2014. május 21-i következtetéseiben (3) hangsúlyozza. A kulturális örökségnek az értékteremtéshez, a készségekhez és a munkahelyekhez, valamint az életminőséghez történő hozzájárulása alulértékelt.

               (6)

               A kulturális örökség az európai kulturális menetrend (4) központi eleme, és hozzájárul a menetrend célkitűzéseihez, amelyek a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd támogatása, a kultúrának mint a kreativitás mozgatórugójának támogatása, valamint a kultúrának mint az Unió nemzetközi kapcsolatai létfontosságú elemének támogatása. Emellett a kulturális örökség a 2015 és 2018 közötti időszakra vonatkozó európai kulturális együttműködés négy prioritásának egyike, ahogyan az a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2014. november 25-én elfogadott jelenlegi kulturális munkatervben (5) szerepel.

               (7)

               A Tanács 2014. május 21-i következtetéseiben kimondja, hogy a kulturális örökség a múlt által ránk hagyott források széles spektrumát foglalja magában – legyen az tárgyi, szellemi vagy digitális (eleve digitális vagy digitalizált) formátumú –, beleértve a műemlékeket, helyszíneket, tájakat, készségeket, gyakorlatokat, tudást és az emberi kreativitás megnyilvánulásait, valamint azokat a gyűjteményeket, amelyeket olyan köz-, illetve magánszervezetek őriznek és tartanak fenn, mint a múzeumok, a könyvtárak és az archívumok. A kulturális örökség magában foglalja a mozgóképörökséget is.

               (8)

               A kulturális örökséget az Európát benépesítő különféle civilizációk kulturális kifejezései közötti kölcsönhatás teremtette meg az évszázadok során. A kulturális örökség európai éve segítségével előmozdítható és elősegíthető annak megértése, hogy a kulturális kifejezések sokszínűségének védelme és előmozdítása jelentőséggel bír. E megértés megvalósulásának egyik módját – az UNESCO 2005. évi, a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló egyezményben meghatározott kötelezettségekkel összhangban, amely egyezménynek az Unió és a tagállamok részes felei – az oktatási és a fokozottabb figyelemfelkeltési programok jelentenék.

               (9)

               A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 30. cikkével összhangban, amely egyezménynek az Unió és a tagállamok többsége részes fele, a részes felek elismerik a fogyatékossággal élő személyek azon jogát, hogy másokkal azonos alapon vegyenek részt a kulturális életben, és minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élő személyek többek között hozzáférjenek a kulturális előadások vagy szolgáltatások helyszíneihez, mint például a színházakhoz, múzeumokhoz, mozikhoz, könyvtárakhoz, valamint a turisztikai szolgáltatásokhoz, továbbá lehetőség szerint hozzáférjenek az emlékművekhez és a jelentősebb nemzeti kulturális helyszínekhez.

               (10)

               Az Access City európai díj bebizonyította, hogy kivitelezhető és bevált gyakorlat az, hogy a városok kulturális örökségét a természetüket és az értékeiket tiszteletben tartó módon hozzáférhetővé tegyék a fogyatékossággal élők, az idősek, valamint a csökkent mozgásképességű vagy más jellegű ideiglenes egészségkárosodással élő személyek számára.

               (11)

               A kulturális örökség fontos szerepet tölt be a közösségi kohézió szempontjából egy olyan időszakban, amikor a kulturális sokszínűség fokozódik az európai társadalmakban. Az Európai Örökség címmel kitüntetett helyeknek erős európai dimenziójuk van, hiszen az európai történelemben játszott szerepük miatt választották ki őket. Az európai kulturális fővárosokkal együtt az említett helyek erősítik a közös európai kulturális térséghez való tartozás érzését. Ezért törekedni kell arra, hogy ezek, illetve a kulturális örökség európai éve egymást kiegészítő kezdeményezések legyenek. A kulturális örökséggel kapcsolatos szakpolitikák új, participatív és interkulturális megközelítései, valamint a kulturális örökség valamennyi formájának egyenlő méltóságot tulajdonító oktatási kezdeményezések fokozhatják a bizalmat, a kölcsönös elismerést és a társadalmi kohéziót, ahogy ezt az Európa Tanács keretében zajló nemzetközi együttműködés is bizonyítja.

               (12)

               A kulturális örökség szerepét az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje (a továbbiakban: 2030-ra vonatkozó menetrend) is elismeri, amely a globális polgárságot, a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti párbeszédet a fenntartható fejlődés átfogó alapelveinek tekinti. A 2030-ra vonatkozó menetrend elismeri, hogy minden kultúra és civilizáció hozzájárulhat a fenntartható fejlődéshez és döntő módon ösztönözi azt. A kultúra kifejezetten említésre kerül a 2030-ra vonatkozó menetrend több fenntartható fejlesztési céljában, köztük mindenekelőtt a 11. fejlesztési célban (városok-örökség), valamint a 4. célban (oktatás), továbbá a turizmus vonatkozásában a 8. célban (fenntartható növekedés) és a 12. célban (fogyasztási minták).

               (13)

               Annak nemzetközi szinten történő fokozott elismerése, hogy az embereket és az emberi értékeket kell a kulturális örökség kiterjesztett és tudományágakon átívelő koncepciójának középpontjába állítani megerősíti, hogy elő kell segíteni a kulturális örökséghez való szélesebb körű hozzáférést, többek között figyelemmel annak az életminőségre gyakorolt pozitív hatásaira is. Ez a szélesebb körű hozzáférés különböző közönségek megszólításával, valamint a helyek, épületek, termékek és szolgáltatások hozzáférhetőségének javításával valósítható meg, a sajátos igényeknek és a demográfiai változás vonzatainak figyelembevétele mellett.

               (14)

               A kulturális örökség kezelését, helyreállítását, megőrzését, újrahasznosítását, hozzáférhetőségét és előmozdítását célzó szakpolitikák, valamint a kapcsolódó szolgáltatások elsősorban nemzeti, regionális vagy helyi hatáskörbe tartoznak. Mindazonáltal a kulturális örökség egyértelmű európai dimenzióval rendelkezik, amellyel a kulturális szakpolitikán kívül olyan uniós szakpolitikák keretében is foglalkoznak, mint az oktatás, a mezőgazdaság és vidékfejlesztés, a regionális fejlesztés, a társadalmi kohézió, a tengerügy, a környezetvédelem, a turizmus, a digitális menetrend, a kutatás és innováció, valamint a kommunikáció.

               (15)

               A 2018. év szimbolikus és történelmi jelentőséggel bír Európa és annak kulturális öröksége számára, mivel erre az évre több jelentős esemény esik, például az I. világháború végének és több tagállam függetlenné válásának 100. évfordulója, valamint a harmincéves háború kezdetének 400. évfordulója. A kulturális örökség európai éve ezért a múlt mélyrehatóbb és kölcsönös megértése révén lehetőséget biztosíthat a jelen jobb megértéséhez.

               (16)

               A kulturális örökségben rejlő lehetőségeknek az európai társadalmak és gazdaságok szempontjából történő teljes mértékű kiaknázása érdekében a kulturális örökség védelme, fejlesztése és kezelése tényleges participatív – azaz többszintű és számos érdekelt felet bevonó – kormányzást és fokozott ágazatközi együttműködést tesz szükségessé, ahogyan ezt 2014. november 25-i következtetéseiben (6) a Tanács kimondta. Az ilyen kormányzás és együttműködés minden érdekelt fél bevonását jelenti, ideértve a hatóságokat, a kulturális örökség ágazatát, a magánszemélyeket és a civil társadalmi szervezeteket, köztük a nem kormányzati szervezeteket és az önkéntes ágazatbeli szervezeteket.

               (17)

               Emellett a Tanács 2014. november 25-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy fontolja meg egy, a kulturális örökség európai évére irányuló javaslat előterjesztését.

               (18)

               Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalásában azt ajánlotta, hogy nyilvánítsanak egy évet, lehetőleg 2018-at a kulturális örökség európai évévé.

               (19)

               A Régiók Bizottsága 2015. április 16-i véleményében (7) üdvözölte a Tanács azon felhívását, mely szerint fontolóra kell venni a kulturális örökség európai évének kijelölését, és hangsúlyozta, hogy a kulturális örökség európai éve összeurópai kontextusban elősegítené a közös célok megvalósulását.

               (20)

               A kulturális örökség európai évének kihirdetése hatékony eszközt kínál a társadalmi figyelemfelkeltésre, a bevált gyakorlatokra vonatkozó információk terjesztésére, a szakpolitikai vita, illetve a kutatás és az innováció előmozdítására, valamint a kulturális örökség gazdasági és társadalmi hatására vonatkozó minőségi bizonyítékok és mennyiségi adatok – a statisztikákat is beleértve – gyűjtésének és elemzésének javítására. Az e célkitűzések uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű egyidejű előmozdítását szolgáló környezet megteremtése révén nagyobb mértékű szinergia és jobb erőforrás-kihasználás valósulhat meg. E tekintetben a Bizottságnak időben tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat, a Régiók Bizottságát és a kulturális örökség terén uniós szinten tevékenykedő szerveket és egyesületeket, és szorosan együtt kell működnie velük. A kulturális örökség európai évének keretében kialakított tevékenységek európai dimenziójának biztosítása érdekében ösztönzendő a tagállamok egymással való együttműködése is.

               (21)

               A kulturális örökség több külkapcsolati programban is beavatkozási terület, főként – de nem kizárólag – a Közel-Keleten. A kulturális örökség értékének előmozdítása válaszlépést is jelent a kulturális kincsek szándékos megsemmisítésére a konfliktus sújtotta övezetekben, amint azt „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2016. június 8-i közös közleményében az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság is kiemeli. Fontos annak biztosítása, hogy a kulturális örökség európai éve és a megfelelő kereteken belül kialakított valamennyi külkapcsolati kezdeményezés egymást kiegészítő jellegűek legyenek. A megfelelő külkapcsolati eszközök keretében a kulturális örökség védelmét és előmozdítását célzó fellépéseknek többek között tükrözniük kell a harmadik országokkal folytatott tapasztalat- és értékcseréhez kapcsolódó kölcsönös érdeket. A kulturális örökség európai évének elő kell mozdítania az érintett kultúrák kölcsönös ismeretét, tiszteletét és megértését.

               (22)

               A tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokat is szorosan be kell vonni a kulturális örökség európai évének keretébe tartozó fellépésekbe. Adott esetben az európai szomszédságpolitika országainak és más partnerországoknak a bevonására is törekedni kell. Ez a bevonás az együttműködésre és a párbeszédre szolgáló megfelelő kereteken belül, különösen az Unió és ezen országok közötti civil társadalmi párbeszéd összefüggésében valósítható meg.

               (23)

               Európa kulturális örökségének védelme, megőrzése és fejlesztése szerepel a meglévő uniós programok célkitűzései között. Ezért a kulturális örökség európai éve megvalósítható e programok alkalmazásával, a hatályos rendelkezéseikkel összhangban és a finanszírozási prioritások évenkénti vagy többévenkénti meghatározásával. Például a kultúra, az oktatás, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés, a regionális fejlesztés, a társadalmi kohézió, a tengerügy, a környezetvédelem, a turizmus, az európai digitális egységes piaci stratégia, a kutatás és az innováció, valamint a kommunikáció területén alkalmazott programok és szakpolitikák közvetlen és közvetett módon hozzájárulnak Európa kulturális örökségének védelméhez, fejlesztéséhez, innovatív újrahasznosításához és előmozdításához, és jogi kereteikkel összhangban támogathatják a kulturális örökség európai évét. A kulturális örökség európai éve célkitűzéseinek támogatása érdekében az uniós szintű társfinanszírozás mellett mérlegelni lehet nemzeti szintű hozzájárulásokat, többek között rugalmas finanszírozási mechanizmusok, például köz- és magánszféra közötti partnerségek vagy közösségi finanszírozás révén.

               (24)

               Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását.

               (25)

               Ez a határozat a kulturális örökség európai évének teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget határoz meg, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (8) 17. pontja értelmében.

               (26)

               mivel e határozat céljait, nevezetesen Európa kulturális öröksége megosztásának és méltányolásának előmozdítását, a közös történelmi múltra és a közös értékekre való figyelemfelhívást, valamint a közös európai térséghez való tartozás érzetének erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a transznacionális információcsere szükségességére és a bevált gyakorlatoknak az Unió egészében történő terjesztésére tekintettel, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy
   (1)   A 2018. év a kulturális örökség európai éve (a továbbiakban: európai év).
   (2)   Az európai év célja, hogy előmozdítsa Európa kulturális öröksége mint közös erőforrás megosztását és méltányolását, felhívja a figyelmet a közös történelmi múltra és a közös értékekre, valamint erősítse a közös európai térséghez való tartozás érzetét.
   2. cikk
   Célkitűzések
   (1)   Az európai év általános célkitűzése, hogy előmozdítsa és támogassa az Unió, a tagállamok, valamint a regionális és a helyi hatóságok azon erőfeszítéseit, amelyek – a kulturális örökség ágazatával és a tágabb civil társadalommal együttműködésben – Európa kulturális örökségének védelmére, megóvására, újrahasznosítására, fejlesztésére, felértékelésére és előmozdítására irányulnak. Az európai év különösen:

               a)

               hozzájárul azon szerep előmozdításához, amelyet Európa kulturális öröksége a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd döntő fontosságú elemeként betölt. A tagállami hatáskörök teljeskörű tiszteletben tartása mellett kiemeli azokat az eszközöket, amelyek a legmegfelelőbbek Európa kulturális öröksége megőrzésének és védelmének, valamint szélesebb és változatosabb közönséghez való eljutásának biztosítására, többek között közönségfejlesztési intézkedések és a kulturális örökségre irányuló oktatás révén, ezáltal előmozdítva a társadalmi befogadást és integrációt;

               b)

               közvetlen és közvetett gazdasági potenciálja révén fokozza Európa kulturális örökségének hozzájárulását a társadalomhoz és a gazdasághoz, amely potenciál magában foglalja többek között a kulturális és kreatív ágazatok – ezen belül a kis- és közepes vállalkozások – megerősítésére, az alkotás és az innováció ösztönzésére, a fenntartható fejlődés és a turizmus előmozdítására, a társadalmi kohézió javítására, valamint a tartós munkahelyteremtésre való képességet;

               c)

               a partnerországokban felmerülő érdeklődésre és igényekre, valamint a kulturális örökséggel kapcsolatos európai szakértelemre alapozva hozzájárul a kulturális örökségnek az Unió és a harmadik országok közötti kapcsolatok fontos elemeként történő előmozdításához.

         (2)   Az európai év konkrét célkitűzései a következők:

               a)

               emberközpontú, inkluzív, előretekintő, integráltabb, fenntartható és ágazatközi megközelítések előmozdítása a kulturális örökség tekintetében;

               b)

               a kulturális örökség tekintetében a participatív kormányzásra és a kulturális örökség kezelésére szolgáló innovatív modellek előmozdítása minden érdekelt fél – többek között a hatóságok, a kulturális örökség ágazata, magánszemélyek és civil társadalmi szervezetek – bevonásával;

               c)

               a kulturális örökség megőrzésének, védelmének, innovatív újrahasználatának és fejlesztésének minőségével, valamint a történelmi környezetbe való kortárs beavatkozásokkal kapcsolatos vitának, kutatásnak és a bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása;

               d)

               olyan megoldások előmozdítása, amelyek a kulturális örökséget – a sajátos igényű személyek figyelembevétele mellett – mindenki számára hozzáférhetővé teszik, többek között digitális eszközök révén, azáltal, hogy megszüntetik a társadalmi, kulturális és fizikai akadályokat;

               e)

               a kulturális örökség kutatáson és innováción keresztül történő, a társadalomhoz és a gazdasághoz való pozitív hozzájárulásának hangsúlyozása és fokozása, többek között az ilyen hozzájárulás tényalapjának uniós szintű erősítésével;

               f)

               a kulturális örökséggel kapcsolatos és a környezetvédelmi politikák közötti szinergiák előmozdítása a kulturális örökségnek a környezetvédelmi, építészeti és tervezési politikákba való integrálásával, valamint az energiahatékonyság előmozdításával;

               g)

               olyan regionális és helyi fejlesztési stratégiák előmozdítása, többek között a fenntartható turizmus előmozdításával, amelyek kiaknázzák a kulturális örökségben rejlő potenciált;

               h)

               speciális készségek fejlesztésének támogatása, valamint a tudásmenedzsment és a tudástranszfer javítása a kulturális örökség ágazatában, a digitális átállás vonzatainak figyelembevételével;

               i)

               a kulturális örökségnek a kortárs alkotás és innováció ihletforrásaként történő előmozdítása, továbbá a kulturális örökség ágazata, valamint a más kulturális és kreatív ágazatok közötti kölcsönös inspirációban és fokozottabb kölcsönhatásban rejlő potenciál hangsúlyozása;

               j)

               Európa kulturális örökségének jelentőségére irányuló figyelemfelkeltés az oktatás és az egész életen át tartó tanulás keretében, különösen a gyerekekre, a fiatalokra és az idősekre, valamint a helyi közösségekre és a nehezen elérhető csoportokra összpontosítva;

               k)

               az Unión kívüli országokhoz fűződő és az Unión belüli erősebb kötelékek kialakítása, valamint a kultúrák közötti párbeszéd, a konfliktust követő megbékélés és a konfliktusmegelőzés előmozdítása szempontjából a kulturális örökséggel kapcsolatos kérdésekben folytatott együttműködésben rejlő potenciál hangsúlyozása;

               l)

               a kulturális örökséggel kapcsolatos kutatás és innováció előmozdítása; a kutatási eredmények valamennyi érdekelt fél – különösen a hatóságok és a magánszektor – általi felhasználásának és kiaknázásának megkönnyítése, valamint a kutatási eredmények szélesebb közönség körében történő terjesztésének megkönnyítése;

               m)

               az Unió és tagállamai közötti szinergiák előmozdítása, ideértve a kulturális javak tiltott kereskedelmének megakadályozását célzó kezdeményezések megerősítését is; és

               n)

               azon jelentős események hangsúlyozása a 2018-as év során, amelyek szimbolikus jelentőséggel bírnak Európa történelme és kulturális öröksége szempontjából.

         3. cikk
   Az intézkedések tartalma
   (1)   A 2. cikkben meghatározott célok elérése érdekében szükséges intézkedések az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó következő uniós, nemzeti, regionális vagy helyi szintű tevékenységekre terjednek ki:

               a)

               a kulturális örökség jelentőségére és értékére vonatkozó vita és figyelemfelkeltés előmozdítására, valamint a polgárok és az érdekelt felek szerepvállalásának megkönnyítésére szolgáló kezdeményezések és rendezvények;

               b)

               Európa gazdag kulturális örökségéből származó bizonyítékok felhasználásával tájékoztatási, kiállítási, oktatási és figyelemfelkeltési kampányok olyan értékek közvetítése érdekében, mint a sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd, valamint a nagyközönség hozzájárulásának ösztönzése a kulturális örökség védelméhez és kezeléséhez, és általánosabban az európai év célkitűzéseinek megvalósulásához;

               c)

               a nemzeti, regionális és helyi közigazgatási szervek és más szervezetek tapasztalatainak és bevált gyakorlatainak megosztása, valamint a kulturális örökségre vonatkozó információk terjesztése, többek között az Europeana révén;

               d)

               tanulmányok készítése, kutatási és innovációs tevékenységek végzése, valamint ezek eredményeinek európai vagy nemzeti szinten történő terjesztése; és

               e)

               az európai évhez kapcsolódó projektek és hálózatok előmozdítása, többek között a médián és a közösségi hálózatokon keresztül.

         (2)   A Bizottság és a tagállamok – uniós, illetve nemzeti szinten – azonosíthatnak az (1) bekezdésben említettektől eltérő más tevékenységeket is, amennyiben azok hozzájárulnak az európai év 2. cikkben megállapított célkitűzéseihez.
   (3)   Az uniós intézmények és szervek, valamint a tagállamok – uniós, illetve nemzeti szinten – az (1) és a (2) bekezdésben említett tevékenységek népszerűsítésével összefüggésben hivatkozhatnak az európai évre és felhasználhatják annak logóját.
   4. cikk
   Tagállami szintű koordináció
   Az európai évben való részvétel nemzeti szintű megszervezése a tagállamok felelősségi körébe tartozik. A tagállamok ebből a célból nemzeti koordinátorokat jelölnek ki. A nemzeti koordinátoroknak biztosítaniuk kell a releváns tevékenységek nemzeti szintű koordinálását.
   5. cikk
   Uniós szintű koordináció
   (1)   A Bizottság rendszeresen összehívja a nemzeti koordinátorok ülését az európai év lebonyolításának koordinálása érdekében. Az ülések egyben az európai év nemzeti és uniós szintű végrehajtására vonatkozó információk cseréjére is szolgálnak; az Európai Parlamentet képviselő személyek megfigyelőként részt vehetnek ezeken az üléseken.
   (2)   Az európai év uniós szintű koordinációja a kulturális örökség területén projekteket finanszírozó különböző uniós programok és kezdeményezések közötti szinergiák megteremtése céljából keresztirányú megközelítést alkalmaz.
   (3)   A Bizottság rendszeresen ülésezésre összehívja az érdekelt feleket és a kulturális örökség területén tevékeny szervezetek vagy testületek – köztük a meglévő transznacionális kulturális hálózatok és az érintett nem kormányzati szervezetek, valamint ifjúsági szervezetek – képviselőit, hogy segítsék a Bizottságot az európai év uniós szintű végrehajtásában.
   6. cikk
   Nemzetközi együttműködés
   Az európai év céljából a Bizottság együttműködik az illetékes nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val, biztosítva az Unió részvételének láthatóságát.
   7. cikk
   Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
   (1)   A Bizottság – csalás, korrupció és más jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, szabálytalanság észlelése esetén a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókkal – megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítása érdekében, hogy az e határozat alapján finanszírozott cselekvések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek.
   (2)   A Bizottság vagy képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumok és helyszíni ellenőrzések alapján ellenőrzést végezni az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatásban részesülő minden kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál.
   (3)   Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (10) meghatározott rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy az e határozat alapján finanszírozott, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodással, vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó határozattal vagy valamely szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.
   (4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásoknak, továbbá az e határozat végrehajtása keretében létrejött szerződéseknek, támogatási megállapodásoknak és támogatási határozatoknak rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően lefolytassák az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
   8. cikk
   Finanszírozás
   Az európai évet végrehajtó tevékenységek uniós szintű társfinanszírozásának a meglévő programokra – például a Kreatív Európa program – alkalmazandó szabályokkal összhangban, valamint a prioritások évenkénti vagy többévenkénti meghatározásának meglévő lehetőségein belül kell történnie. Adott esetben más programok és szakpolitikák is támogathatják az európai évet a hatályos jogi és pénzügyi rendelkezéseik keretein belül.
   9. cikk
   Költségvetés
   Az e határozat végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg a 2017. január 1. és 2018. december 31. közötti időszakra 8 millió EUR.
   Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi keret erejéig az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá.
   10. cikk
   Nyomon követés és értékelés
   A Bizottság 2019. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az e határozatban előírt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről. A jelentésnek tartalmaznia kell a kulturális örökség területét érintő további közös törekvésekre vonatkozó elképzeléseket is.
   11. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Strasbourgban, 2017. május 17-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         A. TAJANI

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ABELA

      (1)  HL C 88., 2017.3.21., 7. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2017. április 27-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. május 11-i határozata.

      (3)  A Tanács következtetései (2014. május 21.) a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről (HL C 183., 2014.6.14., 36. o.).

      (4)  A Tanács állásfoglalása (2007. november 16.) az európai kulturális menetrendről (HL C 287., 2007.11.29., 1. o.).

      (5)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről (HL C 463., 2014.12.23., 4. o.).

      (6)  A Tanács következtetései a kulturális örökség vonatkozásában a participatív kormányzásról (HL C 463., 2014.12.23., 1. o.).

      (7)  A Régiók Bizottságának véleménye – A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé (HL C 195., 2015.6.12., 22. o.).

      (8)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

      (10)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS EGYÜTTES NYILATKOZATA
      A kulturális örökség európai évének (2018) végrehajtására megállapított pénzügyi keretösszeg a határozat 9. cikkével összhangban 8 millió EUR. A kulturális örökség európai éve előkészítésének finanszírozása érdekében 1 millió EUR összeget a 2017-es költségvetésben meglévő forrásokból finanszíroznak. A 2018-as költségvetésben 7 millió EUR összeget különítenek el a kulturális örökség európai évére, amely egy költségvetési sorban fog megjelenni. Ebből az összegből 3 millió eurót a jelenleg a Kreatív Európa programra előirányzott forrásokból, 4 millió eurót pedig más meglévő forrásokból, a meglévő tartaléksávok igénybevétele és a költségvetési hatóság hatásköreinek sérelme nélkül csoportosítanak át.

         A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

      A Bizottság tudomásul veszi a társjogalkotók megállapodását, amellyel 8 millió EUR pénzügyi keretösszeget határoznak meg a kulturális örökség európai évéről (2018) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat 9. cikkében. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 314. cikkével összhangban az éves költségvetésben szereplő előirányzatok összegének jóváhagyása a költségvetési hatóság előjoga.


title: A Tanács (KKBP) 2017/607 határozata (2017. március 29.) a bosznia-hercegovinai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról

text:
               30.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 84/6

         A TANÁCS (KKBP) 2017/607 HATÁROZATA
   (2017. március 29.)
   a bosznia-hercegovinai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a 2011/173/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2011/173/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2018. március 31-ig meg kell újítani.

               (3)

               Ezért a 2011/173/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/173/KKBP határozat 6. cikke második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „Ezt a határozatot 2018. március 31-ig kell alkalmazni.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. GRECH

      (1)  A Tanács 2011/173/KKBP határozata (2011. március 21.) a bosznia-hercegovinai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 76., 2011.3.22., 68. o.).


title: A Tanács határozata (2015. május 11.) az Európai Vegyianyag-ügynökség tizenöt igazgatósági tagjának kinevezéséről

text:
               14.5.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2015. május 11.)
   az Európai Vegyianyag-ügynökség tizenöt igazgatósági tagjának kinevezéséről
   (2015/C 161/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 79. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 1907/2006/EK rendelet 79. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatóságának (a továbbiakban: igazgatóság) tagjaiként a Tanács tagállamonként egy képviselőt nevez ki.

               (2)

               Az igazgatósági tagokat a vegyi anyagok biztonsága vagy szabályozása terén szerzett megfelelő tapasztalataik és szakértelmük alapján nevezik ki, biztosítva ugyanakkor, hogy az igazgatóságnak általános, pénzügyi és jogi kérdések területén megfelelő szakértelemmel rendelkező tagjai is legyenek.

               (3)

               A hivatali idő négy év, és egy alkalommal meghosszabbítható.

               (4)

               A Tanács 2007. június 7-i határozatával (2) kinevezte az igazgatóság 27 tagját.

               (5)

               A Belgium, Bulgária, Ciprus, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Görögország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Málta, Németország, Portugália, Románia és Szlovákia által kijelölt igazgatósági tagok mindegyikét a 2015. május 31-ig tartó időszakra nevezték ki. Az ezeket a tagállamokat képviselő igazgatósági tagokat ezért ki kell jelölni és ki kell nevezni a 2015. június 1-jétől2019. május 31-ig tartó időszakra.

               (6)

               A Tanács minden érintett tagállamtól megkapta a jelöléseket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az igazgatóságba a következő személyeket nevezi ki (név, állampolgárság, születési idő) a 2015. június 1-jétől2019. május 31-ig tartó időszakra, második hivatali idejükre:

               —

               Henrik Søren LARSEN, dán, 1961. december 9.,

               —

               Aive TELLING, észt, 1974. május 8.,

               —

               Kasszándra DIMITRÍU, görög, 1957. június 30.,

               —

               Anasztásziosz JANÁKI, ciprusi, 1957. szeptember 27.,

               —

               Marija TERIOŠINA, litván, 1952. november 4.,

               —

               Liliana Luminiţa TÎRCHILĂ, román, 1960. február 1.

         2. cikk
   A Tanács az igazgatóságba a következő személyeket nevezi ki (név, állampolgárság, születési idő) a 2015. június 1-jétől2019. május 31-ig tartó időszakra, első hivatali idejükre:

               —

               Anne-France Marie RIHOUX, belga, 1964. június 12.,

               —

               Parvoleta Angelova LULEVA, bolgár, 1966. március 11.,

               —

               Jörg LEBSANFT, német, 1956. augusztus 31.,

               —

               Judīte DIPĀNE, lett, 1971. április 10.,

               —

               Edward XUEREB, máltai, 1963. november 26.,

               —

               Lidia Longina WĄSOWICZ, lengyel, 1953. augusztus 18.,

               —

               Ana Lília GOMES MARTINS, portugál, 1973. augusztus 20.,

               —

               Miroslava BAJANÍKOVÁ, szlovák, 1986. április 12.,

               —

               Keith Anthony Trevor BAILEY, egyesült királysági, 1965. június 2.

         3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. május 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         Jānis DŪKLAVS

      (1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2007. június 7.) az Európai Vegyianyag-ügynökség 27 igazgatósági tagjának kinevezéséről (HL C 134., 2007.6.16., 6. o.).


title: 2012/439/EU: A Tanács határozata ( 2012. július 24. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy litván tagjának kinevezéséről

text:
               27.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 200/20

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. július 24.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy litván tagjának kinevezéséről
   (2012/439/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel a litván kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU határozatot (1).

               (2)

               Zenonas Rokus RUDZIKAS hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Vitas MAČIULIS-t, Business consultant at the Lithuanian Centre for Physical Sciences and Technology (CPST), member of the board at the Lithuanian Photovoltaic Technology and Business Association (PTBA), a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1515 határozata (2016. április 28.) az Európai Vegyianyag-ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/236

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1515 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Európai Vegyianyag-ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Vegyianyag-ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Vegyianyag-ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel az ügynökségnek a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetése végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05584/2016 – C8-0082/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 97. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0118/2016),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Vegyianyag-ügynökség végleges éves beszámolója megegyezik a számvevőszéki jelentés mellékletében szereplővel;

               2.

               jóváhagyja az Európai Vegyianyag-ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Vegyianyag-ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 409., 2015.12.9., 131. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács határozata (2015. december 14.) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság dán tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
               16.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 418/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2015. december 14.)
   a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság dán tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
   (2015/C 418/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 75. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai által a Tanácsnak benyújtott, a jelöltek nevét tartalmazó jegyzékekre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2015. október 13-i határozatával (2) kinevezte a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjait és póttagjait a 2015. október 20-tól2020. október 19-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Dánia kormánya további jelöléseket nyújtott be több betöltendő helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2015. október 20. és 2020. október 19. közötti időszakra a következő személyeket a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak nevezi ki:
   I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Dánia

               Karin MØHL LARSEN

               Marie-Louise OUTZEN

   II.   A SZAKSZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Dánia

               Christian SØLYST

               Tine SKOV JENSEN

   III.   A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Dánia

               Christiane MIßLBECK-WINBERG

               Henning GADE

         2. cikk
   A Tanács a még nem jelölt tagokat és póttagokat egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. december 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. ETGEN

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2015. október 13.) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 341., 2015.10.16., 4. o.).


title: A Tanács határozata (2002. április 15.) a Nemzetközi Juta-munkacsoport feladatmeghatározásának megállapításáról szóló 2001. évi megállapodásnak a Közösség nevében történő elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0312

Hivatalos Lap L 112 , 27/04/2002 o. 0034 - 0034

		A Tanács határozata(2002. április 15.)a Nemzetközi Juta-munkacsoport feladatmeghatározásának megállapításáról szóló 2001. évi megállapodásnak a Közösség nevében történő elfogadásáról(2002/312/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (Unctad) által létrehozott egyeztető konferencia 2001. március 13-án elfogadta a Nemzetközi Jutamunkacsoport feladatmeghatározásának megállapításáról szóló 2001. évi megállapodást (a továbbiakban a Megállapodás).(2) Ennek az új Megállapodásnak a tárgyalására azért került sor, hogy felváltsa az 1989-ben megkötött Nemzetközi Juta-megállapodást, amely 2001. október 11-én hatályát vesztette.(3) A Közösség tagja az 1989-ben létrejött, kibővített Nemzetközi Juta-megállapodásnak, ezért érdekében áll az azt felváltó megállapodás jóváhagyása,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Nemzetközi Jutamunkacsoport feladatmeghatározásának megállapításáról szóló 2001. évi megállapodást a Tanács az Európai Közösség nevében jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az elfogadást megerősítő okiratnak a Közösség nevében történő letétbe helyezésére jogosult személy(ek)et [1].Kelt Luxembourgban, 2002. április 15-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. PiquÉ I Camps[1] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács főtitkársága az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában teszi közzé.--------------------------------------------------


title: Határozat az Euratom Ellátási Ügynökség működése megkezdése időpontjának meghatározásáról, és az ércek, alapanyagok és különleges hasadóanyagok kereslete és kínálata összeegyeztetése módjának meghatározásáról szóló, 1960. május 5-i ügynökségi szabályzat jóváhagyásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31960D0511

Hivatalos Lap 032 , 11/05/1960 o. 0776 - 0776 finn különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0017  svéd különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0017  dán különkiadás sorozat I fejezet 1959-1962 o. 0043  angol különkiadás sorozat I fejezet 1959-1962 o. 0045

		Határozataz Euratom Ellátási Ügynökség működése megkezdése időpontjának meghatározásáról, és az ércek, alapanyagok és különleges hasadóanyagok kereslete és kínálata összeegyeztetése módjának meghatározásáról szóló, 1960. május 5-i ügynökségi szabályzat jóváhagyásárólAZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 52., 53., 60. és 222. cikkére,mivel a Bizottság feladata az Euratom Ellátási Ügynökség Szerződés szerinti működése megkezdése időpontjának meghatározása;mivel a Szerződés 60. cikke hatodik bekezdésének végrehajtásában az Ügynökség által meghatározott eljárások bevezetése szükségszerűen olyan átmeneti intézkedésekkel jár együtt, amelyek elősegítik a fokozatos alkalmazásukat,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Euratom Ellátási Ügynökség a Szerződés értelmében működését 1960. június 1-jén kezdi meg.2. cikkAz ércek, alapanyagok és különleges hasadóanyagok kínálata és kereslete összeegyeztetése módjának meghatározásáról szóló, 1960. május 5-i ügynökségi szabályzatot a Bizottság jóváhagyja.3. cikkA különleges hasadóanyagok szállításáról szóló szerződések tekintetében a 2. cikkben említett szabályzat teljes egészében 1960. június 1-jén lép hatályba.Az ércek és alapanyagok szállításáról szóló szerződések tekintetében e szabályzat 5. és 6. cikkének végrehajtását az e cikk első bekezdésében meghatározott hatályba lépési időpontjuktól számított hat hónappal el kell halasztani.4. cikkAz ércek és alapanyagok szállításárra vonatkozó szerződéseket az említett időszakban előzetes jóváhagyás céljából továbbítani kell a Bizottsághoz.Az említett hat hónapos időszakban a piackutatást a szabályzat 1. és 4. cikkében meghatározott eljárásoknak megfelelően kell lefolytatni és lezárni.5. cikkEzt a határozatot az Euratom Ellátási Ügynökségre, valamint az ércek, alapanyagok és különleges hasadóanyagok valamennyi felhasználójára és termelőjére kell alkalmazni.Kelt Brüsszelben, 1960. május 5-én.a Bizottság részérőlE. M. J. A. Sassen--------------------------------------------------


title: 2004/612/EK: A Bizottság határozata (2004. július 28.) a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból és Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással összefüggésben ajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 96/252/EK határozat módosításáról, valamint egyes thaiföldi exportőrök által ajánlott kötelezettségvállalások elfogadásának visszavonásáról

text:
               25.8.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 275/15

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2004. július 28.)
   a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból és Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással összefüggésben ajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 96/252/EK határozat módosításáról, valamint egyes thaiföldi exportőrök által ajánlott kötelezettségvállalások elfogadásának visszavonásáról
   (2004/612/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelete (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 8. cikke (9) bekezdésére és 9. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS

               (1)

               Ahogy legutóbb a 964/2003/EK tanácsi rendelet (2) megerősítette, a Tanács az 584/96/EK rendelet (3) útján végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból és Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára. Az említett termékek behozatalára alkalmazandó intézkedések értékvámot vetettek ki, kivéve azt a két thaiföldi exportáló termelőt, amelyek kötelezettségvállalását a 96/252/EK bizottsági rendelettel (4) elfogadták.

               (2)

               2001 áprilisában a Bizottság hivatalból időközi felülvizsgálatot indított annak ellenőrzése érdekében, hogy a Thaiföldről származó behozatalra vonatkozó intézkedések formája megfelelő-e (5). A felülvizsgálat megkezdésére azért került sor, mert végrehajtási problémák merültek fel a két thaiföldi exportőr, az Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd. és a TTU Industrial Corp. Ltd. elfogadott kötelezettségvállalásának átvilágítása során. A vizsgálatot a 964/2003/EK tanácsi rendelettel elrendelt, intézkedés megszűnésére irányuló felülvizsgálattal együtt folytatták.

               (3)

               A vizsgálat megállapításai alapján, ahogy a(z) 1496/2004/EK tanácsi rendelet (6) (33), (34) és (35) preambulumbekezdéséből kitűnik, azt a következtetést vonták le, hogy a hatályban levő intézkedések formája a továbbiakban nem megfelelő, mivel a kötelezettségvállalások jelenlegi formájukban már nem tekinthetők megfelelő és hatékony eszköznek a dömping káros hatásának megszűntetéséhez.

               (4)

               Ebből kifolyólag és a szóban forgó kötelezettségvállalások vonatkozó záradékainak megfelelően, melyek engedélyezik a Bizottságnak a kötelezettségvállalások elfogadásának egyoldalú visszavonását, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy visszavonja az Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd. és a TTU Industrial Corp., Ltd. által ajánlott kötelezettségvállalások elfogadását.

               (5)

               Az érintett exportőröket értesítették a Bizottság következtetéseiről, és megadták nekik a lehetőséget észrevétel tételére. Észrevételeiket figyelembe vették, és ahol helyénvaló volt, ott a megállapításokat megfelelően módosították. Mindkét társaságnak felajánlották, hogy tegyenek felülvizsgált kötelező árajánlatot, melyben többek között a minimum importárakat tiszteletben kell tartani. Azonban a Bizottság nem kapott ajánlatot.

               (6)

               A fent említettekből következően, az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésében előírtaknak megfelelően, a 96/252/EK bizottsági határozat által elfogadott kötelezettségvállalásokat mindkét érintett thaiföldi társaság esetében vissza kell vonni.

               (7)

               Ezzel a határozattal párhuzamosan a Tanács a(z) 1496/2004/EK rendelettel módosította a többek között Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről szóló 964/2003/EK tanácsi rendeletet, és végleges dömpingellenes értékvámot vetett ki az érintett vállalatok által előállított fenti termékek importjára,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A többek között Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények vagy -illesztések behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással összefüggésben az Awaji Sangyo (Thaiföld) Co. Ltd, Samutprakarn és a TTU Industrial Corp. Ltd, Bangkok által ajánlott kötelezettségvállalások elfogadása visszavonásra kerül.
   2. cikk
   A 96/252/EK bizottsági rendelet 1. cikkének b) pontja a következőképpen módosul:

               Az Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd, Samutprakarn és a TTU Industrial Corp. Ltd, Bangkok hivatkozásokat el kell hagyni.

         3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2004. július 28-án.

            a Bizottság részéről

         Pascal LAMY

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 139., 2003.6.6., 1. o. A legutóbb a 2212/2003/EK rendelettel (HL L 332., 2003.12.19., 3. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 84., 1996.4.3., 1. o. A legutóbb a 778/2003/EK rendelettel (HL L 114., 2003.5.8., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 84., 1996.4.3., 46. o. A 2000/453/EK rendelettel (HL L 182., 2000.7.21., 25. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL C 103., 2001.4.3., 5. o.

      (6)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.


title: A Tanács határozata (1999. március 29.) az Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezmény megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0257

Hivatalos Lap L 100 , 15/04/1999 o. 0020 - 0020

		A Tanács határozata(1999. március 29.)az Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezmény megkötéséről(1999/257/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 130s. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdésének első mondatával és 228. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel a Bizottság, a Közösség nevében, részt vett az Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezményt előkészítő tárgyalásokon;mivel az egyezményt a Közösség nevében Wroclawban (Lengyelország) 1996. április 11-én aláírták;mivel az egyezmény célja, hogy erősítse az Odera szennyezésének megelőzésére és annak korlátozására, a környezet védelmére, valamint a vízkészlet fenntartható használatára irányuló többoldalú együttműködést;mivel a közösségi környezetvédelmi politika elsőrendű célja a magas színtű védelem; mivel az az elővigyázatosság és a megelőzés elvén alapul, és azon az elven, hogy a környezeti károkat lehetőség szerint azok forrásánál szüntessék meg, valamint a "szennyező fizet" elvén;mivel, hatáskörüknek megfelelően mind a Közösség, mind a tagállamok együttműködnek harmadik országokkal és illetékes nemzetközi szervezetekkel;mivel az egyezmény Közösség általi megkötése hozzájárul a Szerződés 130r. cikkében meghatározott célkitűzések eléréséhez,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezményt a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.Az egyezmény szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jóváhagyó okiratnak a Tanács Főtitkárságánál az egyezmény 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban való letétbehelyezésére jogosult személy(eke)t.Kelt Brüsszelben, 1999. március 29-én.a Tanács részérőlaz elnökF. Müntefering[1] HL C 316., 1998.10.14., 5. o.[2] 1998. december 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2002. szeptember 30.) az Európai Unió és Bosznia és Hercegovina között létrejött, az Európai Unió Rendőri Missziójának (EUPM) boszniai és hercegovinai tevékenységéről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0845

Hivatalos Lap L 293 , 29/10/2002 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata(2002. szeptember 30.)az Európai Unió és Bosznia és Hercegovina között létrejött, az Európai Unió Rendőri Missziójának (EUPM) boszniai és hercegovinai tevékenységéről szóló megállapodás megkötéséről(2002/845/KKBP)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 24. cikkére,tekintettel az elnökség ajánlására,mivel:(1) A Tanács 2002. március 11-én elfogadta az Európai Unió Rendőri Missziójáról szóló 2002/210/KKBP együttes fellépést [1].(2) A fenti együttes fellépés 11. cikke úgy rendelkezik, hogy az EUPM személyzetének boszniai és hercegovinai jogállásáról – beleértve adott esetben a kiváltságokat és mentességeket, valamint az EUPM létrehozásához és zavartalan működéséhez szükséges további biztosítékokat is – az Európai Unióról szóló szerződés 24. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell megállapodni.(3) Az elnökség tárgyalások megkezdésére történő felhatalmazásáról szóló 2002. július 12-i tanácsi határozatot követően az elnökség megállapodást kötött Bosznia és Hercegovinával az EUPM boszniai és hercegovinai tevékenységéről.(4) Az említett megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió és Bosznia és Hercegovina között létrejött, az Európai Unió Rendőri Missziójának (EUPM) Bosznia és Hercegovina területén kifejtett tevékenységéről szóló megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni.A megállapodás szövegét csatolni kell e határozathoz.2. cikkA Tanács elnökét fel kell hatalmazni a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(ek) kijelölésére.3. cikkEzt a határozatot a Hivatalos Lapban ki kell kihirdetni.4. cikkEz a határozat a kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2002. szeptember 30-án.a Tanács részérőlaz elnökP. S. Møller[1] HL L 70., 2002.3.13., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2016/1795 határozata (2016. szeptember 29.) a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek módosításaira és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat módosításaira vonatkozóan az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
               11.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 274/52

         A TANÁCS (EU) 2016/1795 HATÁROZATA
   (2016. szeptember 29.)
   a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek módosításaira és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat módosításaira vonatkozóan az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 91. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A veszélyesáru-szállítás ágazatán belül tett uniós intézkedéseknek a szállítás biztonságának és biztonságosságának javítására, a környezet védelmére és a nemzetközi szállítás megkönnyítésére kell irányulniuk.

               (2)

               Az Unió nem szerződő fele a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodásnak (a továbbiakban: ADR), sem pedig a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodásnak (a továbbiakban: ADN). Azonban az ADR-nek valamennyi tagállam, az ADN-nek pedig 13 tagállam szerződő fele.

               (3)

               A 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) – az ADR-re, a nemzetközi vasúti fuvarozási egyezmény (COTIF) C. függelékében foglalt, a veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozásárólszóló szabályzatára (a továbbiakban: a RID) és az ADN-re hivatkozva – követelményeket határoz meg a veszélyes áruk tagállamon belüli vagy tagállamok közötti, közúti, vasúti, illetve belvízi szállítására vonatkozóan. A 2008/68/EK irányelv 4. cikke továbbá előírja, hogy „A tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek.”.

               (4)

               A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15), illetve az ADN Adminisztratív Bizottsága az ADR 14. cikkében, illetve az ADN 20. cikkében meghatározott eljárásoknak megfelelően – a 2014 és 2016 közötti időszak során – kidolgozott bizonyos, várhatóan 2017. január 1-jén hatályba lépő módosításokat.

               (5)

               Ezek a módosítások a műszaki szabványokat és egységes műszaki előírásokat érintik, céljuk pedig a veszélyes áruk biztonságos és hatékony szállításának biztosítása, figyelembe véve az ágazat tudományos és műszaki fejlődését, valamint a szállításuk közben veszélyt jelentő új anyagok és árucikkek kifejlesztését. A veszélyes áruk mind Unión belüli, mind az Unió és a szomszédos országok közötti közúti és belvízi szállításának fejlesztése a közös közlekedéspolitika kulcseleme, és biztosítja az ADR és az ADN értelmében veszélyesnek minősülő áruk előállításával vagy felhasználásával foglalkozó valamennyi iparág megfelelő működését.

               (6)

               Valamennyi javasolt módosítás indokolt és előnyös, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa azokat. Ennélfogva helyénvaló meghatározni ezt az Unió által képviselendő álláspontot az ADR mellékleteinek és az ADN-hez csatolt szabályzatnak a javasolt módosításairól, a mellékletben meghatározottaknak megfelelően,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az ADR mellékleteire és az ADN-hez csatolt szabályzatra vonatkozóan javasolt módosítások tekintetében az Európai Uniónak az e határozat mellékletében foglaltak szerinti álláspontot kell képviselnie.
   A Tanács újabb határozata nélkül is meg lehet állapodni az első bekezdésben említett, az ADR-re és az ADN-re vonatkozóan javasolt módosítások olyan formai, illetve kisebb jelentőségű módosításairól, amelyeket az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára terjeszt elő.
   2. cikk
   Az Uniónak az említett cikk szerinti álláspontját azon tagállamok, amelyek az 1. cikkben említett megállapodások szerződő felei, az Unió érdekében együttesen eljárva képviselik.
   3. cikk
   Az ADR mellékleteire és az ADN-hez csatolt szabályzatra vonatkozóan elfogadott módosítások hivatkozási adatait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és fel kell tüntetni a módosítások hatálybalépésének dátumát.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. ŽIGA

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

      MELLÉKLET

                  Javaslat

                  Referencia-dokumentum

                  Értesítés

                  Tárgy

                  Megjegyzések

                  Az EU álláspontja

                  1.

                  ECE/TRANS/WP.15/231

                  C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                  Az ADR A és B mellékletére vonatkozó módosítások tervezete

                  Szakmai konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15).

                  A módosítások elfogadhatók.

                  2.

                  ECE/TRANS/WP.15/231/Corr.1

                  C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                  Az ADR A és B mellékletére vonatkozó módosítások tervezete

                  Szakmai konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15).

                  A módosítások elfogadhatók.

                  3.

                  ECE/TRANS/WP.15/231/Add.1

                  C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                  Az ADR A és B mellékletére vonatkozó módosítások tervezete

                  Szakmai konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15).

                  A módosítások elfogadhatók.

                  4.

                  ECE/ADN/36

                  C.N.444.2016.TREATIES-XI.D.6

                  Az ADN-hez csatolt szabályzatra vonatkozó módosítások tervezete

                  Szakmai konszenzus az Adminisztratív Bizottságban.

                  A módosítások elfogadhatók.

                  5.

                  ECE/ADN/36/Add.1

                  C.N.607.2016.TREATIES-XI.D.6

                  Az ADN-hez csatolt szabályzatra vonatkozó módosítások tervezete

                  Szakmai konszenzus az Adminisztratív Bizottságban.

                  A módosítások elfogadhatók.


title: 2007/858/EK: A Tanács határozata ( 2007. december 17. ) a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsa elnökének és elnökhelyettesének kinevezéséről

text:
               21.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 337/105

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. december 17.)
   a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsa elnökének és elnökhelyettesének kinevezéséről
   (2007/858/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 47. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Közösségi Növényfajta-hivatal igazgatási tanácsa véleményének kikérését követően a Bizottság által 2007. október 29-én javasolt jelöltlistákra,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ-t (született: 1956. január 13-án) ötéves időtartamra a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsának elnökévé nevezi ki.
   Timothy MILLETT-et (született: 1951. január 6-án) ötéves időtartamra a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsának elnökhelyettesévé nevezi ki.
   Hivatali idejük a hivatalba lépésük napján kezdődik. Ezt az időpontot egyeztetni kell a Hivatal elnökével és igazgatási tanácsával.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2007. december 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. SILVA

      (1)  HL L 227., 1994.9.1., 1. o. A legutóbb a 873/2004/EK rendelettel (HL L 162., 2004.4.30., 38. o.) módosított rendelet.