title: A Tanács határozata (2002. június 3.) az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) az Európai Kutatási Térség létrehozását előmozdító, hatodik nukleáris kutatási és képzési keretprogramjáról (2002–2006)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0668

Hivatalos Lap L 232 , 29/08/2002 o. 0034 - 0042

		A Tanács határozata(2002. június 3.)az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) az Európai Kutatási Térség létrehozását előmozdító, hatodik nukleáris kutatási és képzési keretprogramjáról (2002–2006)(2002/668/Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel:(1) A Szerződés 7. cikke alapján kutatási és képzési programok formájában végrehajtandó keretprogram fogadható el, amely magában foglalja az összes kutatási tevékenységet, ezen belül a demonstrációs és képzési tevékenységeket is.(2) 2000-ben a Bizottság két közleményt nyújtott be, egyrészről az Európai Kutatási Térség létrehozásának kilátásairól és célkitűzéseiről, másrészről az Európai Kutatási Térség megvalósításáról, valamint iránymutatásokat az Európai Unió 2002–2006-ban folytatandó kutatási tevékenységeiről. 2000-ben a Bizottság egy további közleményt nyújtott be a tudásalapú gazdaságban megvalósuló innovációról.(3) Az Európai Tanács a 2000 márciusában Lisszabonban, a 2000 júniusában Santa Maria de Feirában, valamint a 2001 márciusában Stockholmban tartott ülésein következtetéseket fogadott el az európai kutatási és innovációs térség gyors létrehozásáról, a fenntartható gazdasági növekedés, a foglalkoztatottság kiterjesztése és a társadalmi kohézió céljából. A göteborgi Európai Tanács 2001 júniusában megállapodott a fenntartható fejlődés stratégiájáról és a lisszaboni stratégiát kiegészítette egy harmadik dimenzióval, a környezetvédelemmel.(4) Az Európai Parlament [4], [5], a Tanács [6], [7], a Gazdasági és Szociális Bizottság [8], valamint a Régiók Bizottsága [9] szintén támogatta az Európai Kutatási Térség létrehozását.(5) 2000. október 19-én a Bizottság benyújtotta az értékelést megelőző öt évben folytatott közösségi tevékenységek végrehajtására és eredményeire vonatkozó külső értékelésről szóló következtetéseit, valamint ehhez kapcsolódó észrevételeit.(6) A 2002–2006-os időszakra ezért szükséges egy olyan új keretprogramot elfogadni, amely előmozdítja az Európai Kutatási Térség létrehozását, és egyben ösztönzi az innovációt.(7) A hatodik keretprogram meghatározza az előirányzott tevékenységek tudományos és technológiai célkitűzéseit és prioritásait, továbbá meghatározza ezeknek a tevékenységeknek az irányvonalait, amelyeket a Közösség pénzügyi érdekei védelmének céljával összhangban kell végrehajtani. Fontos a hatodik keretprogram hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának biztosítása.(8) Ez a határozat tartalmaz egy, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i európai parlamenti, tanácsi és bizottsági intézményközi megállapodás [10] 34. pontja értelmében vett pénzügyi referenciaösszeget a keretprogram teljes időtartamára, a költségvetési hatóság Szerződésben meghatározott hatáskörének sérelme nélkül.(9) A Közös Kutatóközpont hozzájárul a keretprogram végrehajtásához, amennyiben független, ügyfélközpontú támogatást nyújthat a közösségi politikák kialakításához és végrehajtásához, beleértve e politikák végrehajtásának figyelemmel kísérését, saját egyedi hatáskörén belül.(10) A hatodik kutatási keretprogram keretében folytatott kutatási tevékenységek tiszteletben tartják az alapvető etikai elveket, beleértve az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében és az Európai Unió alapjogi chartájában említett elveket, valamint azt, hogy figyelembe kell venni e tevékenységek nyilvánosság általi elfogadhatóságát.(11) A "Nők és a tudomány" című bizottsági közleményt, továbbá a témára vonatkozó 1999. május 20-i [11] és 2001. június 26-i [12] tanácsi állásfoglalást, valamint a 2000. február 3-i európai parlamenti állásfoglalást [13] követően cselekvési tervet hajtanak végre annak érdekében, hogy a nők tudományban és kutatásban betöltött helyét és szerepét erősítsék és növeljék Európában, ami a nemre való tekintet nélkül biztosítja az esélyegyenlőség tiszteletben tartását.(12) "Az energiaellátás biztonságára vonatkozó európai stratégia felé" című bizottsági zöld könyv az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint Európa energiabehozataltól való függése csökkentésének eszközeiről folytatott vita egy elemét képviseli.(13) Indokolt, hogy a Bizottság rendszeres jelentéseket nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a hatodik keretprogram végrehajtásának előrehaladásáról, valamint hogy kellő időben, a következő keretprogramra vonatkozó javaslatának benyújtása előtt, elvégeztesse a tevékenységek végrehajtásának független értékelését. Ezt az értékelést a nyíltság szellemében kell elvégezni az összes érintett szereplő tekintetében.(14) A kölcsönös előnyök megszerzésének érdekében nagy jelentőséggel bír az európai kutatási tevékenységekben a nemzetközi és globális dimenzió. A hatodik keretprogram nyitva áll az erről szóló szükséges megállapodásokat megkötő harmadik országok számára, továbbá projekt szinten és a kölcsönös előnyök alapján harmadik országok intézményei és nemzetközi tudományos együttműködési szervezetek számára.(15) A hatodik keretprogram elősegíti a bővítést, amennyiben tudományos és technológiai támogatást nyújt a tagjelölt országok részére a közösségi vívmányok végrehajtásához és az Európai Kutatási Térségbe történő bekapcsolódáshoz. A potenciális résztvevőket kellő időben és megfelelően tájékoztatni kell a programban való részvétel lehetőségeiről.(16) A Bizottság konzultált a Tudományos és Műszaki Bizottsággal, és az kinyilvánította véleményét,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) A Tanács többéves nukleáris és képzési keretprogramot – a továbbiakban: "a hatodik keretprogram" – fogad el a 2002–2006-os időszakra.(2) A hatodik keretprogram a Közösség következő területeken folytatott kutatási, technológiafejlesztési, nemzetközi együttműködési, terjesztési és hasznosítási, valamint képzési tevékenységeit foglalja magában:- szabályozott termonukleáris fúzió,- radioaktív hulladékkal való gazdálkodás,- sugárvédelem,- egyéb tevékenységek a nukleáris technológiák és a nukleáris biztonság területén,- a Közös Kutatóközpont nukleáris tevékenységei.(3) Az I. melléklet meghatározza a tudományos és technológiai célkitűzéseket, a kapcsolódó prioritásokat, valamint az előirányzott tevékenységek irányvonalait.2. cikk(1) A 2002–2006-os időszakra vonatkozó hatodik keretprogram végrehajtására előirányzott pénzügyi referenciaösszeg 1230 millió euró. Az egyes tevékenységekre meghatározott összegeket a II. melléklet tartalmazza.(2) A Közösség pénzügyi részvételére vonatkozó részletes szabályokat a III. melléklettel kiegészített, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet, valamint amennyiben szükséges, a Tanács által e határozat végrehajtása céljából elfogadott kutatási és képzési programok írják elő.3. cikkA hatodik keretprogram alapján végzett összes kutatási tevékenységet az alapvető etikai elvekkel összhangban kell folytatni.4. cikkA hatodik keretprogramot kutatási és képzési programok útján hajtják végre. Ezek a programok pontos célkitűzéseket és részletes szabályokat határoznak meg a végrehajtásra vonatkozóan.5. cikk(1) A Bizottság képesített, független szakértők segítségével folyamatosan és rendszeresen figyelemmel kíséri a hatodik keretprogram, valamint a keretprogram kutatási és képzési programjainak végrehajtását.(2) A hatodik keretprogram végrehajtásában történt előrehaladást, és különösen a keretprogram célkitűzéseinek elérése és prioritásainak teljesítése irányában történt előrehaladást, ennek pénzügyi vonatkozásaival együtt, a Bizottság által a Szerződés 7. cikke szerint évente benyújtandó jelentésben ismertetik.6. cikkA következő keretprogramra vonatkozó javaslatának benyújtása előtt a Bizottság független, magas szintű képesítéssel rendelkező szakértőkkel külső értékelést végeztet az értékelést megelőző öt évben folytatott közösségi tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.A Bizottság e felmérés következtetéseit, valamint észrevételeit közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal, valamint a Régiók Bizottságával.Kelt Luxembourgban, 2002. június 3-án.a Tanács részérőlelnökJ. C. Aparicio Pérez[1] HL C 180. E, 2001.6.26., 177. o.[2] HL C 140. E, 2002.6.13., 371. o.[3] HL C 260., 2001.9.17., 3. o.[4] 2000. május 18-i állásfoglalás (HL C 59., 2001.2.23., 250. o.).[5] 2001. február 15-i állásfoglalás (HL C 276., 2001.10.1., 271. o.).[6] 2000. június 15-i állásfoglalás (HL C 205., 2000.7.19., 1. o.).[7] 2000. november 16-i állásfoglalás (HL C 374., 2000.12.28., 1. o.).[8] 2000. május 24-i vélemény (HL C 204., 2000.7.18., 70. o.).[9] 2000. április 12-i vélemény (HL C 226., 2000.8.8., 18. o.).[10] HL C 172., 1999.6.18., 1. o.[11] HL C 201., 1999.7.16., 1. o.[12] HL C 199., 2001.7.14., 1. o.[13] HL C 309., 2000.10.27., 57. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETTUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLOK, VALAMINT A TEVÉKENYSÉGEK IRÁNYVONALAI ÉS A PRIORITÁSOKA nukleáris kutatási és képzési tevékenységek Euratom-Szerződésben meghatározott célkitűzéseinek teljesítése, valamint az Európai Kutatási Térség létrehozásának elősegítése céljából a hatodik keretprogram (Euratom), a továbbiakban: "ez a program", a következőkben meghatározottak szerint épül fel.A program egészében történő részvétel minden olyan ország számára nyitva áll, amely erről aláírta a társulási megállapodásokat a Közösséggel. További harmadik országok kétoldalú együttműködés útján vehetnek részt ebben a programban. A harmadik országok kutatói és szervezetei eseti alapon szintén részt vehetnek projektekben.1. ELSŐDLEGES KUTATÁSI TÉMÁK1.1. Szabályozott termonukleáris fúzióA szabályozott termonukleáris fúzió elősegítheti a hosszú távú energiaellátást és ezáltal a megbízható, központi alapterhelési villamosenergia-ellátás biztosítására vonatkozó fenntartható fejlődés követelményeinek teljesítését.A fizikai alapismeretek és a megoldandó technológiai problémák összetett volta miatt a fúzió energiatermelést szolgáló lehetséges alkalmazásához szükséges fejlesztés szükségszerűen egy olyan, több szakaszból álló folyamat, amelyben minden egyes szakasz kihatással van a következőre. Rövidebb távon azonban a fúziós technológiák kutatása eredményezhet hasznos technológiai melléktermékeket.A szabályozott termonukleáris fúzióval kapcsolatos, integrált európai kutatási programban tett erőfeszítései révén Európa világelsővé vált a mágneses térben létrehozott fúzió kutatásának területén.A kutatási tevékenységben elért haladás és különösen az európai tokamak JET-tel elért eredmények már lehetővé teszik a "Next Step" szakaszba történő továbblépés megfontolását, amely során megépül majd egy olyan berendezés, amely az energiatermelő reaktor körülményeihez hasonló körülmények között fúziós reakciók létrehozására alkalmas.Az ITER nemzetközi együttműködési projekt keretében a "Next Step" részletes kidolgozásával kapcsolatos, előkészítő munkálatok lezárulása lehetővé teszi e projekt indítására és a berendezés megépítésére vonatkozó döntéshozatalt.E fejlesztés célja annak bizonyítása, hogy a fúziós energia termelése – a társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevétele mellett – tudományos és technológiai szempontból is megvalósítható. A projekt végrehajtására vonatkozó pontos rendelkezések a nemzetközi együttműködés keretében jelenleg folyó tárgyalások kimenetelétől és a további fejleményektől függően alakulnak, különösen az ITER-projekthez történő európai hozzájárulásról, valamint a berendezés felállításának helyéről hozott döntésektől. Ehhez meg kell teremteni a megfelelő jogi kereteket.Az ITER-kezdeményezésben történő részvételhez a következő elemeket tartalmazó kísérő program végrehajtására van szükség:- a tokamak JET-nek a jelenleg folyamatban lévő fejlesztéseket is kihasználva történő üzemeltetése. Esetleges részvétel a fúziós berendezések leszereléséhez szükséges kutatási tevékenységekben,- a fúziós fizika és technológia területén végzett kutatás folytatása, ezen belül: a mágneses térszerkezetek tanulmányozása és értékelése, különösen a Wendelstein 7-X stellarátor megépítésének és az Euratom-társulásokban már meglévő berendezések működtetésének folytatása; a technológiai kutatási tevékenységek, különösen a fúziós anyagokkal kapcsolatos kutatás összehangolása.1.2. A radioaktív hulladékokkal való gazdálkodásNapjainkban a Közösségben a villamos energia 35 %-át atommaghasadásból nyerik. Ez az éghajlatváltozás elleni küzdelemről, valamint Európa energiabehozataltól való függése csökkentésének eszközeiről folytatott vita egy elemét képviseli. Az erőművek jelenlegi generációjának némelyike még legalább 20 évig üzemelni fog.Az atommaghasadás energiatermelés céljára történő felhasználása ezért szükségessé teszi az előrelépést a hulladékok problémájának területén, különösen a hosszú felezési idejű hulladékokkal való gazdálkodásra kidolgozott műszaki megoldások ipari megvalósításában.Európában mind a köz-, mind a magánszektor jelentős kutatásokat folytat a nukleáris hulladékok kezelése és a tárolási technológiák területén. Az ezzel kapcsolatos közösségi fellépés összehangoló hatása révén ezek kritikus tömeggé gyűjthetők össze, továbbá biztosítható a hulladékgazdálkodással foglalkozó szervezetek és az érintett iparágak által elfogadott iránymutatások közötti összhang.A tevékenységek mind a hulladékgazdálkodás problémáját, mind az abból eredő hatások csökkentését is érintik majd. Ebben az összefüggésben a tevékenységek a következő területeket érintik:- a mély geológiai talajrétegekben történő tartós tárolásra vonatkozó eljárások kutatása, valamint a geológiai képződmények három fő típusánál előirányzott, különböző helyszíneken végzett tevékenységek hálózatba szervezése,- a hulladékok hatásának csökkentésére irányuló kutatás, különösen olyan új technológiák kifejlesztése révén, amelyek segítségével szétválasztási és transzmutációs eljárásokat alkalmazva csökkenthetők a hulladékkal kapcsolatos veszélyek; valamint az atomenergia előállítása során keletkező hulladék csökkentésével kapcsolatos koncepciókban rejlő lehetőségek feltárása.1.3. SugárvédelemA Közösség kiváló biztonsági eredményeinek fenntartása érdekében a továbbiakban is nagyfokú óvatossággal kell eljárni. Az Unió bővítése is új kihívásokat jelent. A sugárvédelem javítása a jövőben is kiemelt terület marad. E program keretén belül elsősorban a következő területeken kell majd intézkedéseket tenni:- az alacsony szintű sugárterheléssel járó veszélyek mennyiségi meghatározása,- sugárterhelés az egészségügyben és a természetes sugárforrások által,- radioökológia,- kockázatkezelés és a veszélyhelyzetek kezelése,- munkahely- és környezetvédelem.2. EGYÉB TEVÉKENYSÉGEK A NUKLEÁRIS TECHNOLÓGIÁK ÉS A NUKLEÁRIS BIZTONSÁG TERÜLETÉNAz e pontban felsorolt tevékenységek célja a következő:- a közösségi politika tudományos és műszaki szükségleteinek kielégítése az egészségügy, az energia és a környezetvédelem területén,- a kiemelt témájú területekhez nem tartozó területeken az európai képesség magas szinten tartásának biztosítása,- az Európai Kutatási Térség létrehozásának előmozdítása.Ezek a tevékenységek elsősorban a következő területeken valósulnak meg:- innovatív koncepciók: azon innovatív koncepciók kivitelezhetőségének a kiértékelése, amelyek a biztonság, a környezeti hatások, az erőforrások hasznosítása és a nukleáris anyagok elterjedésének megakadályozása területén előnyöket kínálnak; továbbfejlesztett és biztonságosabb eljárások kidolgozása az atomenergia területén,- a méretgazdaságosság elérése érdekében tett nemzeti erőfeszítések integrálására és konszolidálására irányuló oktatás és képzés a nukleáris biztonság és a sugárvédelem, továbbá a mobilitás és a humán erőforrások, valamint az infrastruktúrához való transznacionális hozzáférés és a koordinációs tevékenységek területén,- biztonsági intézkedések a meglévő nukleáris létesítményekben.3. A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT (KKK) NUKLEÁRIS TEVÉKENYSÉGEIA KKK tevékenységeinek célja a kapcsolódó közösségi politikák és a Szerződésből eredő egyedi kötelezettségek támogatása. A KKK azokra a területekre összpontosítja tevékenységét, amelyeken a Közösség részvétele szükséges, és ott lép fel, ahol európai identitása hozzáadott értéket jelent, és ahol intézkedéseit a nukleáris biztonság és üzembiztonság határokon átnyúló vonatkozási, illetve a közérdek indokolttá teszik. Az elsődleges célkitűzés az együttműködés továbbfejlesztése hálózatépítés útján, amely Európa- és világszerte széleskörű egyetértéshez vezet számos, a fentebb említett kérdésben. Ennek során különleges hangsúlyt kap a tagjelölt országokkal folytatott együttműködés. A KKK képzési tevékenysége lényeges eleme annak a törekvésnek, amely a Közösségnek a szükséges szakismeretekkel és szakértelemmel rendelkező tudósok következő generációjával való ellátására irányul. A kutatási tevékenység ezért elsősorban az alábbi területekre összpontosul [1]:3.1. Nukleáris biztonság és üzembiztonságHulladékkezelés és hulladéktárolás (különösen a hosszú felezési idejű aktinidák szétválasztására és transzmutációjára irányuló eljárások), valamint sugárvédelem; a különböző típusú reaktorok biztonsága a tagjelölt országokban lévő reaktorok előtérbe helyezésével, a hasadóanyagok ellenőrzésére szolgáló eljárások kidolgozása, továbbá műszaki támogatás a nukleáris anyagok elterjedésének megakadályozásához. Személyzetet biztosítanak az elavult nukleáris létesítmények leszerelésének ellenőrzéséhez.3.2. Mérések és referenciaanyagokRadionuklid metrológia, különösen az alacsony aktivitású radionuklidokra vonatkozóan, valamint körtesztek a kiválósági laboratóriumok hálózatának keretein belül; a neutronok közötti kölcsönhatások, valamint a hulladék transzmutációjára vonatkozó tanulmányok kiinduló adatainak generálásához és új rendszerek kifejlesztéséhez használható anyag. Ez a tevékenység mindenekelőtt a 3.1. pontban említett intézkedések horizontális támogatását szolgálja.[1] Ezen túlmenően, a KKK a tagállamok jogalanyaival megegyező alapon jogosult részt venni minden kutatási tevékenységben.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETLEGNAGYOBB TELJES ÖSSZEG, RÉSZESEDÉSEK ÉS INDIKATÍV BONTÁS(euró millió) |1. | Elsődleges kutatási témák | | 890 |1.1. Szabályozott termonukleáris fúzió | 750 | |1.2. Radioaktív hulladékokkal való gazdálkodás | 90 | |1.3. Sugárvédelem | 50 | |2. | Egyéb tevékenységek a nukleáris technológiák és a biztonság területén | | 50 |3. | A Közös Kutatóközpont (KKK) nukleáris tevékenységei | | 290 |Összesen | | 1230 |--------------------------------------------------III. MELLÉKLETESZKÖZÖKBevezetésA Közösség költségvetéséből a közvetett (nem a KKK által végrehajtott) cselekvésekre szánt beavatkozás célcsoportját a következő intézmények alkotják: a tagállamokban és az európai társult államokban található, kutatási tevékenységet folytató kutatóközpontok, egyetemek, vállalkozások, valamint nemzeti és nemzetközi testületek. Az utóbbiak közvetítő szervként is működhetnek a Közösség költségvetési beavatkozása esetén. Amennyiben a program célkitűzéseinek elérése érdekében szükségesnek bizonyul, a Független Államok Közösségében (FÁK) található testületek és a nemzetközi szervezetek kivételesen részesülhetnek közösségi támogatásban.1. A FÚZIÓS ENERGIA TERÜLETÉN ALKALMAZOTT ESZKÖZÖKAz 1. melléklet 1.1. címe szerinti, a fúziós energia területén folytatott kutatási tevékenységek sajátos jellege különleges rendelkezések végrehajtását teszi szükségessé. A vállalt projektek végrehajtása a következő megállapodásokban meghatározott eljárások alapján történik:- társulási szerződések,- az European Fusion Development Agreement (EFDA),- bármilyen más többoldalú megállapodás, amelyet a Közösség, valamint olyan társult szervezetek és/vagy jogalanyok kötöttek, amelyek az illetékes tanácsadó bizottság véleményének kinyilvánítását követően jöttek létre,- más határozott időtartamú szerződések, különösen a tagállamok vagy az Euratom-keretprogramhoz társult államok testületei között,- olyan projekteket szabályozó nemzetközi megállapodások, amelyeket harmadik országokkal folytatott együttműködés keretében hajtanak végre, mint például az ITER.A fúziós energia kutatásának összehangolására és támogatására vonatkozó tevékenységek érinthetik az e tevékenységeket megalapozó tanulmányokat, az információcsere támogatását, külső – beleértve a tevékenységek független értékeléséhez kapcsolódó – szakértői kapacitások igénybevételét, kutatói ösztöndíjakat és képzési programokat, valamint publikációkat és a technológiaátadást elősegítő egyéb intézkedéseket.2. ESZKÖZÖK AZ EGYÉB TERÜLETEKENAz I. melléklet 1.2. és 1.3. címe szerint az elsődleges témakörök közé tartozó radioaktív hulladékokkal való gazdálkodás és sugárvédelem, valamint a 2. pont szerinti egyéb tevékenységek területén a Közösség – a konkrét programokra és a részvételi szabályokra is figyelemmel – hozzájárul a következőkhöz:- kiválósági hálózatok, amelyeknek célja, hogy a mind nemzeti, mind regionális szinten jelenleg meglévő vagy megjelenő kutatási kapacitások európai szintű integrációja útján erősítse és fejlessze a közösségi tudományos és műszaki kiválóságot,- integrált projektek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy nagyobb lendületet adjanak a Közösség versenyképességének, vagy hogy foglalkozzanak a fontosabb társadalmi szükségletekkel, a kutatási és technológiai fejlesztési erőforrások és képességek kritikus tömegének mozgósítása útján,- különleges célirányos kutatási és képzési projektek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy új ismereteket szerezzenek a meglévő termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős javításához vagy újak kifejlesztéséhez, vagy a társadalom és a közösségi politikák egyéb szükségleteinek kielégítéséhez, vagy olyan új technológiák életképességének bizonyításához, amelyek esetleges gazdasági előnyöket kínálnak, de amelyek közvetlenül kereskedelmi forgalomba nem hozhatók,- a humán erőforrás és a mobilitás fejlesztését és előmozdítását célzó intézkedések,- koordinációs intézkedések, amelyeket egy sor kutatási és innovációs szereplőnek az integráció javítása érdekében tett, összehangolt kezdeményezésének előmozdítására és támogatására szántak,- különleges támogatási intézkedések, mint például a kutatási eredmények hasznosítását és az ismeretek átadását célzó intézkedések, valamint a kutatási infrastruktúrát támogató, például a transznacionális hozzáféréssel vagy a műszaki előkészítő munkával (beleértve a megvalósíthatósági tanulmányokat) kapcsolatos intézkedések,- integrált infrastruktúrára irányuló kezdeményezések, amelyek egyetlen intézkedésbe fognak össze több olyan tevékenységet, amelyek alapvető jelentőségűek a kutatási infrastruktúrák megerősítéséhez és fejlesztéséhez annak érdekében, hogy európai szinten nyújtsanak szolgáltatásokat.3. A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT KÖZVETLEN CSELEKVÉSEIA közvetlen cselekvéseket a KKK hajtja végre.--------------------------------------------------


title: Az Európai Közösségek migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottságanak 145. sz. határozata (1990. június 27.) az 1408/71/EGK rendelet 73. és 74. cikke értelmében az önálló vállalkozókat megillető családi juttatások elmaradt részének kifizetéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991D0423

Hivatalos Lap L 235 , 23/08/1991 o. 0001 - 0008 finn különkiadás fejezet 5 kötet 5 o. 0074  svéd különkiadás fejezet 5 kötet 5 o. 0074

		Az Európai Közösségek migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottságának145. sz. határozata(1990. június 27.)az 1408/71/EGK rendelet 73. és 74. cikke értelmében az önálló vállalkozókat megillető családi juttatások elmaradt részének kifizetéséről(91/423/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK MIGRÁNS MUNKAVÁLLALÓK SZOCIÁLIS BIZTONSÁGÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁGA,tekintettel a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 81. cikke a) pontjára, amely szerint az igazgatási bizottság felelős az 1408/71/EGK rendelet, valamint a későbbi rendeletek rendelkezéseiből eredő igazgatási kérdések és értelmezési kérdések megoldásáért,tekintettel az 1972. március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet 2. cikk (1) bekezdésére, amely szerint az igazgatási bizottság kidolgozza a rendelet alkalmazásához szükséges tanúsítványok, hitelesített nyilatkozatok, nyilatkozatok, kérelmek és egyéb okmányok mintáit,tekintettel az 1989. október 30-i 3427/89/EGK tanácsi rendeletre, amely többek között egységes megoldást vezet be valamennyi tagállam számára a nem az illetékes államok területén tartózkodó családtagok után járó családi ellátások folyósítási problémái esetében, és amely rendelkezéseit kiterjeszti az önálló vállalkozó személyekre is,mivel a 3427/89/EGK rendelet, a 3. cikke alapján, 1986. január 15-től alkalmazandó, kivéve az 1. cikk (1) bekezdésének a 76. cikk módosítására vonatkozó részét;mivel a 3427/89/EGK rendelet alkalmazásának időpontja óta módosított 1408/71/EGK rendelet 73. és 74. cikke alapján az önálló vállalkozóknak járó, még ki nem fizetett családi ellátások odaítélése és kifizetése érdekében meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a családtagok tartózkodási helye szerinti állam jogszabályai alapján akár a tartózkodás jogcímén, akár a házastárs vagy egy másik családtag foglalkozása jogcímén már kifizetett családi ellátások összegét levonják ezen hátralékok összegéből;mivel továbbá meg kell határozni ennek a levonásnak az esetében alkalmazott átváltási árfolyamot;mivel továbbá speciális minta formanyomtatványt kell kidolgozni az elmaradt kifizetésekre;mivel az igazgatási bizottság 15. ajánlása rendelkezik a formanyomtatványok kiadásának nyelvéről;mivel meg kell határozni a módosított 1408/71/EGK rendelet 73. és 74. cikke alapján járó elmaradt családi ellátások kifizetésére irányuló igényekre alkalmazandó határidőket, tekintettel ezeknek a hátralékoknak a kifizetésére is,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. a) Az érintett személy kérésére az illetékes intézmény megítéli és kifizeti az önálló vállalkozó számára járó elmaradt családi ellátásokat a 3427/89/EGK rendelet alkalmazásának időpontja és a között az időpont között, amikor az említett intézmény ténylegesen alkalmazza ezt a rendeletet.b) A hátralékok kifizetésére azt követően kerül sor, hogy levonják az ugyanarra az időszakra kifizetett családi ellátás összegét, amelyet a családtagok tartózkodási helye szerinti állam jogszabályai értelmében, akár a tartózkodás jogcímén vagy a házastársnak vagy annak a személynek a foglalkozása jogcímén, amelynek háztartásában a munkavállaló családtagjai élnek, akár a házastársnak egy másik tagállamban végzett tevékenysége jogcímén, vagy pedig kétoldalú egyezmény alapján fizettek ki.c) Az elmaradt családi ellátások kifizetése érdekében az érintett személy kérelméhez szabályszerű nyilatkozatot csatol, amelyben évekre lebontva meghatározza a családtagjai után kapott családi ellátások összegét a családtagok tartózkodási helye szerinti állam jogszabályai vagy egy másik jogosultság alapján.E nyilatkozat ellenére az illetékes intézmény nyilatkozatot kérhet az érintett intézményektől, amelyben azok igazolják a családi ellátások átvételét vagy annak hiányát az alábbi formanyomtatványnak megfelelően.A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai ezt a formanyomtatványt az illetékes intézmények rendelkezésére bocsátják. Ez a formanyomtatvány a Közösség hivatalos nyelvein áll rendelkezésre, és olyan módon kerül kidolgozásra, hogy a különböző nyelvi változatok megfeleljenek egymásnak a célból, hogy az érintett személy saját anyanyelvén vehesse kézhez a kinyomtatott formanyomtatványt.d) A b) alpont alkalmazása esetén figyelembe kell venni, hogy egyrészről az illetékes állam jogszabályai, másrészről a családtagok tartózkodási helye szerinti állam jogszabályai vagy más jogosultság alapján megítélt családi ellátások összege egyenlő azokkal az összegekkel, amelyekben a munkavállaló valamennyi, ilyen ellátásokra jogosult családtagja részesül.e) A b) alpontban említett levonásra a munkavállaló egész családját figyelembe véve kerül sor, így egy adott évre nézve a családtagok tartózkodási helye szerinti állam jogszabályai vagy más jogosultság alapján kapott családi ellátások teljes összegét levonják az illetékes állam jogszabályai alapján az ugyanarra az évre járó családi ellátások teljes összegéből.Ha az előbbi ellátások meghaladják az utóbbiakat, vagy azzal megegyezők, az illetékes intézménytől nem jár elmaradt ellátás. Ha az előbbi ellátások alacsonyabbak az utóbbiaknál, az elmaradt ellátásokat kifizetik a munkavállaló számára azt követően, hogy a b) alpontban említettek szerint levonják a már átvett összeget.A családtagok tartózkodási helye szerinti állam jogszabályai vagy más jogosultság alapján már kifizetett ellátások teljes összege minden esetben a munkavállalót illeti, és az ezeket kifizető intézmény úgy tekintendő, hogy lemondott azoknak az illetékes intézmény általi visszatérítéséről.f) A b) alpontban említett levonás alkalmazásának érdekében az illetékes intézmény az 574/72/EGK rendelet 107. cikk (1) bekezdésében előírt átváltási árfolyamon saját pénznemére váltja az érintett személy által a családtagok tartózkodási helye szerinti állam jogszabályai vagy más jogosultság alapján az említett családtagok után kapott családi ellátások összegét. Az 1989. november 16-án alkalmazott átváltási árfolyamot kell figyelembe venni.2. Az 1. pontban említett, az elmaradt családi ellátások kifizetésére irányuló kérelmek tekintetében a nemzeti jogszabályok által előírt határidőket kell alkalmazni; ezeket a kérelmeket azonban érvényesen be lehet nyújtani 1989. november 16-át követően két éven belül még akkor is, ha a fent említett határidők rövidebbek.3. Az elmaradt családi ellátások kifizetése tekintetében, ha az 1. pontban említett kérelmet 1989. november 16-tól számítva két éven belül nyújtják be, részesülnek a 3427/89/EGK rendelet alapján előírt jogokban, és a tagállamoknak a jogok elévülésére vagy korlátozására vonatkozó jogszabályi rendelkezéseit nem lehet alkalmazni az érintett személyekre.4. Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hónap első napjától alkalmazandó.az igazgatási bizottság elnökeE. Mc Cumiskey--------------------------------------------------+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1998. március 23.) az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998D0685

Hivatalos Lap L 326 , 03/12/1998 o. 0001 - 0004

		A Tanács határozata(1998. március 23.)az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény megkötéséről(98/685/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 130s. cikkének (1) bekezdésére, 228. cikkének (2) bekezdése első mondatával és 228. cikkének (3) bekezdése első albekezdésével összefüggésben,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel a Közösség nevében a Bizottság részt vett Az ipari balesetek országhatáron túli tatásairól szóló egyezmény megkötésére irányuló tárgyalásokon; mivel 1992. március 18-án Helsinkiben, a Közösség nevében az Egyezményt aláírták;mivel az Egyezmény az emberek és a környezet országhatáron túli hatásokat okozó ipari balesetek elleni védelmét, valamint a Szerződő Felek között az ilyen balesetek előtti, alatti és utáni aktív nemzetközi együttműködés elősegítését célozza;mivel az Egyezmény megkötése a Közösségnek az ötödik Környezetvédelmi Cselekvési Program által ajánlott, a környezet védelmére irányuló nemzetközi intézkedésekben való részvételének a hatálya alá tartozik, amely cselekvési program általános megközelítését a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői hagyták jóvá az 1993. február 1-jei állásfoglalásukban [3];mivel a Szerződés 130r. cikkében közölt elvekkel összhangban a veszélyes anyagokkal kapcsolatos főbb baleseti veszélyek ellenőrzése, tekintettel az ilyen anyagokkal kapcsolatos nagyobb ipari balesetek környezetre és emberekre gyakorolt hatásainak határokat átlépő jellegére, minden tagállam számára rendkívüli fontosságú ügyet jelent;mivel a bizonyos ipari tevékenységek főbb baleseti veszélyeiről szóló 1982. június 24-i 82/501/EGK [4] tanácsi irányelv, valamint a veszélyes anyagokkal kapcsolatos főbb baleseti veszélyek ellenőrzéséről szóló 1996. december 9-i 96/82/EK [5] tanácsi irányelv a nagyobb balesetek megelőzését, és azok emberre és környezetre gyakorolt következményeinek csökkentését célozza; mivel ezek az irányelvek rendelkezéseket tartalmaznak a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozóan;mivel ezért a Közösségnek jóvá kell hagynia az Egyezményt;mivel bizonyos anyagoknál, név szerint a brómnál, metilalkoholnál, oxigénnél és a környezetre veszélyes anyagoknál a 96/82/EK irányelvben meghatározott küszöbmennyiségek eltérnek az Egyezmény I. mellékletének I. részében megadottaktól;mivel a Közösségnek nem lesz lehetősége a fent említett anyagokra vonatkozóan a fent említett küszöbmennyiségek alkalmazására; mivel ezért, az Egyezmény jóváhagyhatósága érdekében fenntartásokat kell megfogalmazni;mivel az Egyezmény késedelem nélküli hatálybalépéséhez szükséges, hogy az aláíró tagállamok a lehető leghamarabb végrehajtsák a ratifikálási, elfogadási, illetve megerősítési eljárásaikat, annak érdekében, hogy a Közösség és a tagállamok letétbe helyezhessék a ratifikálási, elfogadási, illetve megerősítési okirataikat,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezményt a Közösség nevében, az I. mellékletben feltüntetett fenntartásokkal jóváhagyták.Az Egyezmény szövegét csatolták a jelen határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke jogosult azoknak személyeknek a kijelölésére, akik felhatalmazottak arra, hogy a Közösség nevében, az Egyezmény 28. cikkének megfelelően, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkáránál letétbe helyezzék a megerősítési okiratokat. A megerősítési okirat és az I. melléklet fenntartásainak letétbe helyezésekor az említett személy(ek) letétbe helyezi(k) a II. mellékletben közölt illetékességi nyilatkozatot.3. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1998. március 23.a Tanács részérőlaz elnökM. Meacher[1] HL C 267., 1997.9.3, 60. o.[2] HL C 339., 1997.11.10., 26. o.[3] HL C 138., 1993.5.17, 1. o.[4] HL L 230., 1982.8.5, 1. o., irányelv, amelyet utoljára az 1994. évi Csatlakozási Okmány módosított.[5] HL L 10., 1997.1.14, 13. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETFENNTARTÁSOKAz Európai Közösség tagállamai kölcsönös kapcsolataik során a Közösség belső szabályainak megfelelően alkalmazzák az Egyezményt.A Közösség ezért fenntartja a jogot arra, hogy:(i) ami az Egyezmény I. melléklete I. részének 3., 4. és 5. pontjaiban említett küszöbmennyiségeket illeti, a következő küszöbmennyiségeket alkalmazza: brómra (erősen mérgező anyag) 100 tonna, metilalkoholra (mérgező anyag) 5000 tonna, és oxigénre (oxidáló anyag) 2000 tonna;(ii) ami az Egyezmény I. melléklete I. részének 8. pontjában említett küszöbmennyiségeket illeti, a következő küszöbmennyiségeket alkalmazza akörnyezetre veszélyes anyagokra vonatkozóan: 500 tonna (kockázati besorolás R50-53 [1]:"vízi szervezetekre nagyon mérgező anyagok, amelyek a vízi környezetben hosszú távon káros hatásokat okozhatnak") és 2000 tonna (kockázati besorolás R51-53 [2]: "vízi szervezetekre mérgező anyagok, amelyek a vízi környezetben hosszú távon káros hatásokat okozhatnak").[1] A veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv szerint osztályozott anyagok (HL 196. szám, 1967.8.16, 1. o.). Az irányelvet utoljára a 96/56/EK irányelv módosította (HL L 236., 1996.9.18, 35. o.).[2] A veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv szerint osztályozott anyagok (HL 196. szám, 1967.8.16, 1. o.). Az irányelvet utoljára a 96/56/EK irányelv módosította (HL L 236., 1996.9.18, 35. o.).--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG NYILATKOZATA AZ IPARI BALESETEK ORSZÁGHATÁRON TÚLI HATÁSAIRÓL SZÓLÓ EGYEZMÉNY 29. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSE ALAPJÁN;AZ ILLETÉKESSÉGRE VONATKOZÓANAz EK Szerződésnek megfelelően a Közösség környezeti politikájának célkitűzései és elvei elsősorban a környezet minőségének és az emberi egészségnek a megelőzésen keresztül történő megőrzése és megvédése. A célok elérésére való törekvés során a Tanács elfogadta a bizonyos ipari balesetek főbb baleseti veszélyeiről szóló 1982. június 24-i 82/501/EGK tanácsi irányelvet, amelyet a veszélyes anyagokkal kapcsolatos főbb baleseti veszélyek ellenőrzéséről szóló 1996. december 9-i 96/82/EK tanácsi irányelv váltott fel. Ezek az eszközök a veszélyes anyagokkal kapcsolatos főbb baleseti veszélyek megelőzését, és azoknak az emberekre és környezetre gyakorolt következményeinek a korlátozását célozzák, valamint lefedik azokat a témákat, amelyek az Ipari Balesetek Országhatáron Túli Hatásairól szóló Egyezménynek tárgyai. A Közösség tájékoztatja a letéteményest az irányelv összes módosításáról, valamint az Egyezmény által szabályozott területen történt további fontos fejleményekről.Az Egyezmény alkalmazására vonatkozóan a felelősség a Közösséget és annak tagállamait terheli, megfelelő illetékességi területeiken belül.--------------------------------------------------


title: 2009/532/EK: Az állam-, illetve kormányfői összetételben ülésező Tanács határozata ( 2009. július 9. ) azon személy kijelöléséről, akit a Bizottság elnökévé kíván kinevezni a 2009–2014-es időszakra

text:
               10.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/61

      AZ ÁLLAM-, ILLETVE KORMÁNYFŐI ÖSSZETÉTELBEN ÜLÉSEZŐ TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. július 9.)
   azon személy kijelöléséről, akit a Bizottság elnökévé kíván kinevezni a 2009–2014-es időszakra
   (2009/532/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLLAM-, ILLETVE KORMÁNYFŐI ÖSSZETÉTELBEN ÜLÉSEZŐ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 213. cikke (1) bekezdésének második és harmadik albekezdésére és 214. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, valamint az Európai Unió bővítéséről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács José Manuel DURÃO BARROSO-t jelöli azon személyként, akit a 2009. november 1-jétől2014. október 31-ig tartó időszakra a Bizottság elnökévé kíván kinevezni.
   2. cikk
   E határozatot meg kell küldeni az Európai Parlamentnek.
   3. cikk
   E határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. REINFELDT


title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 5.) az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/174

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2010/532/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010.február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 17. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0087/2010),

               1.

               mentesítést ad az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 16. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/175

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. május 5.)
   az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 17. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0087/2010),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelenti, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2009. április 23-án a Parlament megadta a mentesítést az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának az Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között:

                           —

                           tudomásul vette az Európai Számvevőszék bírálatát, hogy az operatív tevékenységek megvalósítása 2007 utolsó negyedévére összpontosult, az operatív tevékenységgel kapcsolatos kötelezettségvállalások 40 %-ára és a kifizetések több mint 50 %-ára ugyanis 2007 novemberében és decemberében került sor,

                           —

                           nem tartotta kielégítőnek az Ügynökség válaszát, amely szerint néhány esetben az átvitt előirányzatokat bizonyos mértékben megközelítőleg számolták ki,

                           —

                           aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a Számvevőszék hiányosságokat tárt fel a beszerzési eljárások során, mivel az ajánlatok előzetes kiválasztását nem indokolták, az értékelő bizottság nem írta alá az értékelési dokumentumokat, továbbá a dossziék szerkezete nem volt megfelelő és azok hiányosak voltak,

      Teljesítmény

               1.

               gratulál az Ügynökségnek 2008-as teljesítményéhez, az európai elektronikus hírközlési hálózatok rugalmasságának javításához, a fejlődéshez és a tagállamokkal való együttműködéshez;

               2.

               kéri, hogy az Ügynökség a Számvevőszék következő jelentéséhez csatolandó táblázatában hasonlítsa össze a mentesítés során vizsgált évben történt előrelépéseket és az előző pénzügyi évben tett előrelépéseket, hogy a mentesítésért felelős hatóság megfelelőbb módon tudja értékelni az Ügynökség teljesítményét évről évre;

      Költségvetési és pénzügyi irányítás

               3.

               tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék hiányosságokat tárt fel a beszerzési eljárások során, főként egy keretszerződés költségvetésének alábecslése tekintetében; hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési költségvetések alulbecslése akadályozza a tisztességes versenyt, mivel alacsonyabb értékű szerződésekre a vállalatok kevésbé hajlandóak ajánlatot tenni; tudomásul veszi azonban az Ügynökség reagálását, amely 2009 harmadik negyedévében új ajánlattételi felhívást adott ki a korábbi hiányosságok orvosolása érdekében;

               4.

               tudomásul veszi, hogy az Ügynökség továbbra is mindent megtesz annak érdekében, hogy a befogadó tagállamának adóhatóságától visszaszerezzen 45 000 EUR-t, amely az Ügynökség által előzetesen befizetett héa összegének felel meg;

               5.

               tudomásul veszi, hogy 2008-ban az Ügynökség 143 818 EUR kamatbevételt könyvelt el; az éves beszámoló és a kamatfizetések mértéke alapján arra következtet, hogy az Ügynökség tartósan magas készpénzállománnyal rendelkezik; tudomásul veszi, hogy 2008. december 31-én az Ügynökség készpénzállománya 2 436 694 EUR volt; kéri, hogy a Bizottság vizsgálja meg, hogy milyen lehetőségek léteznek a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 15. cikkének (5) bekezdése szerinti, az igényeknek megfelelő készpénzgazdálkodás teljes körű érvényesítésére, és milyen elvi változtatásokra van szükség ahhoz, hogy az Ugynökség készpénzállományát tartósan a lehető legalacsonyabban tarthassa;

      Belső ellenőrzés és emberi erőforrások

               6.

               gratulál az Ügynökségnek, amiért a belső ellenőrzési részleg mind a nyolc „nagyon fontosnak” minősített ajánlását végrehajtotta; megjegyzi, hogy ezek az ajánlások a belső ellenőrzési standardok alkalmazásának nyomon követésére és az emberi erőforrások kezelésére vonatkoztak (pl. személyzeti politika, a 2008-ban lejáró szerződések megújítása, a felvételi bizottságok függetlensége, képzések és az előléptetési eljárás átláthatósága);

               7.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az Ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (6).

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 16. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 255., 2009.9.26., 153. o.

      (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0139. Lásd e Hivatalos Lap 241. oldalát.