title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 534/09/COL határozata ( 2009. december 16. ) az állami támogatásokra vonatkozó anyagi jogi és eljárásjogi szabályok hetvennyolcadik, az állami támogatások eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatokról szóló új fejezet bevezetésével történő módosításáról

text:
               22.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 82/7

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 534/09/COL HATÁROZATA
   (2009. december 16.)
   az állami támogatásokra vonatkozó anyagi jogi és eljárásjogi szabályok hetvennyolcadik, az állami támogatások eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatokról szóló új fejezet bevezetésével történő módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek;
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság köteles közleményeket vagy iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli;
   EMLÉKEZTETVE az állami támogatás terén a Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott eljárásjogi és anyagi jogi szabályokra (4);
   MIVEL az Európai Bizottság 2009. június 16-án elfogadta az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexét (5);
   MIVEL ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti;
   MIVEL az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell;
   MIVEL az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet végén szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat;
   AZ Európai Bizottsággal és az EFTA-államokkal ez ügyben a 2009. november 20-i keltezésű levélváltás útján (ügyszámok: 537430, 537439 és 537441) folytatott konzultációt követően,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatásokról szóló iránymutatást az állami támogatások eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatokról szóló új fejezet beiktatásával módosítani kell. Az új fejezet e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Per SANDERUD

            az elnök

         Kristján A. STEFÁNSSON

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: a Hatóság.

      (2)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve: az Európai Unió Hivatalos Lapja (a továbbiakban: HL) L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (5)  HL C 136., 2009.6.16., 13. o.

      MELLÉKLET

         IRÁNYMUTATÁS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁSAINAK LEFOLYTATÁSÁRA ALKALMAZOTT BEVÁLT GYAKORLATOKRÓL
          (1)

      1.   Hatály és cél

                  (1)

                  Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) közzéteszi az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatokról szóló iránymutatást, hogy ily módon hozzájáruljon a minden érintett fél számára lehető leghatékonyabb és legeredményesebb eljárások kialakításához.

                  (2)

                  A Hatóság iránymutatásának ezen fejezetében foglaltak alapját az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv II. része) (2) alkalmazása során gyűjtött tapasztalatok képezik. A fejezet fő célja, hogy útmutatást nyújtson az állami támogatási eljárások mindennapos lefolytatásához, valamint elősegítse a Hatóság, az EFTA-államok, illetve a jogi és az üzleti élet képviselői közötti hatékonyabb együttműködést és kölcsönös megértést.

                  (3)

                  Az állami támogatási eljárások sikeres fejlesztése megköveteli azt, hogy a Hatóság és az EFTA-államok egyaránt fegyelmezettek és kölcsönösen elkötelezettek legyenek. A Hatóság törekszik arra, hogy fokozza együttműködését az EFTA-államokkal és az érdekelt felekkel, továbbá azon munkálkodik, hogy javítsa az általa végzett vizsgálatok és a belső határozathozatali folyamatok minőségét, hogy ezáltal biztosítsa az állami támogatási eljárások nagyobb fokú átláthatóságát, kiszámíthatóságát és hatékonyságát.

                  (4)

                  Az állami támogatások korszerű felépítésével összhangban ez a fejezet a kiszámíthatóbb és átláthatóbb eljárások kialakítását szolgáló, az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló hatósági iránymutatásból (3) és az állami támogatásra vonatkozói jogszabályok nemzeti bíróságok általi végrehajtásáról szóló hatósági iránymutatásból (4) álló egyszerűsítési csomag utolsó része.

                  (5)

                  Egyes ügyek sajátosságai miatt azonban előfordulhat, hogy módosítani kell a fejezetet, vagy el kell térni attól (5).

                  (6)

                  Továbbá olyan mértékben, amennyire az EGT-megállapodás alkalmazandó ezen ágazatokra, a halászati és az akvakultúra-ágazat sajátosságai, valamint az elsődleges mezőgazdasági termékek előállításához, illetve a mezőgazdasági termékek feldolgozásához és forgalmazásához kapcsolódó tevékenységek miatt szintén indokolt lehet az iránymutatás e fejezetétől való eltérés.

            2.   Az EGT-jog és a kódex közötti viszony

                  (7)

                  E fejezetnek nem az a célja, hogy teljes vagy átfogó képet nyújtson az állami támogatási ellenőrzési eljárások hátterében rejlő jogszabályi, értelmezési és igazgatási intézkedésekről, hanem az állami támogatási eljárásokra vonatkozó alapvető szabályokkal összefüggésben és azok kiegészítéseként értelmezendő.

                  (8)

                  E fejezet tehát nem hoz létre új jogokat vagy kötelezettségeket, valamint nem módosítja az EGT-megállapodásban, a 3. jegyzőkönyvben és a 2004. július 14-i 195/04/COL sz. módosított határozatban foglalt (6) és az EFTA Bíróság és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában értelmezett jogokat és kötelezettségeket.

                  (9)

                  E fejezet megállapítja a mindennapokban bevált gyakorlatokat, hogy – a bejelentett vagy be nem jelentett esetek, illetve a panaszok vizsgálatának minden egyes szakaszára vonatkozóan – hozzájáruljon az állami támogatási eljárások gyorsabb lefolytatásához, valamint átláthatóbbá és kiszámíthatóbbá tételéhez.

            3.   A bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel

                  (10)

                  A Hatóság tapasztalatai szerint a látszólag egyszerű esetekben is hasznos a bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel. A bejelentést megelőzően a Hatóság és a bejelentő EFTA-állam között fennálló kapcsolat mindkét félnek lehetőséget nyújt a tervezett projekt jogi és gazdasági aspektusainak bejelentést megelőző informális és bizalmas megvitatására, ezáltal javítja a bejelentések minőségét és teljesebbé teszi őket. Ebben az összefüggésben az EFTA-államok a Hatósággal közösen is kidolgozhatnak a tervezett intézkedés problémás részeit módosító javaslatokat. E szakasz tehát hozzájárul ahhoz, hogy a Hatóságnak tett formális bejelentést követően az esetet gyorsabban kezeljék. A sikeres előzetes bejelentés lehetővé tenné a Hatóság számára, hogy a bejelentés dátumától számított két hónapon belül (7) határozatot hozzon a 3. jegyzőkönyv II. része 4. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése szerint.

                  (11)

                  Kifejezetten ajánlatos a bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel azokban az esetekben, amelyek olyan sajátos új aspektusokat vetnek fel vagy olyan jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek indokolttá teszik az informális előzetes megvitatást a Hatósággal, az EFTA-állam kérése esetén azonban bármikor szívesen nyújtunk informális segítséget.

            3.1.   A javaslat tartalma

                  (12)

                  A bejelentést megelőző szakasz lehetőséget nyújt arra, hogy az érintett EFTA-állammal megvitassák, hogy milyen információkat kell tartalmaznia a benyújtandó bejelentésnek ahhoz, hogy a bejelentés napján teljesnek tekinthessék, és útmutatást nyújtsanak számára ezzel kapcsolatban. Az eredményes bejelentést megelőző szakasz lehetővé teszi továbbá a tervezett intézkedéssel kapcsolatban felmerült lényegi kérdések nyílt és konstruktív környezetben történő megvitatását. Ez különösen fontos azon projektek esetében, amelyek úgy, ahogy vannak, nem lennének elfogadhatóak, így jelentősen módosítani kellene vagy vissza kellene vonni őket. E szakaszba tartozhat továbbá az egyéb jogalapok meglétének elemzése és a korábbi hasonló ügyek azonosítása is. Ezenfelül a bejelentést megelőző, eredményes szakasz lehetővé teszi a Hatóság és az EFTA-állam számára, hogy a tervezett projektnek az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőségének bizonyításához elhárítsák a legfontosabb versenyjogi aggályokat, gazdasági elemzést készítsenek, és adott esetben külső szakértőket vonjanak be. A bejelentő EFTA-állam a bejelentést megelőző szakaszban kérheti a Hatóságtól azt is, hogy a bejelentési nyomtatványban szereplő bizonyos információk benyújtására vonatkozó kötelezettséget függessze fel abban az esetben, ha a konkrét körülmények miatt azok szükségtelenek az eset vizsgálatához. Végezetül, az előzetes bejelentési szakasz döntő annak meghatározására nézve, hogy egy ügy prima facie kezelhető-e az egyszerűsített eljárás keretében (8).

            3.2.   Alkalmazási kör és határidők

                  (13)

                  Annak érdekében, hogy a bejelentést megelőző szakasz konstruktív és hatékony legyen, az érintett EFTA-államnak érdekében áll, hogy megküldje a Hatóságnak a tervezett állami támogatási projekt értékeléséhez szükséges információkat egy bejelentési nyomtatvány-tervezet formájában. Az ügy gyors kezelésének biztosítása érdekében a találkozókkal szemben alapvetően előnyt élveznek az e-mailek vagy konferenciahívások. A bejelentési nyomtatvány-tervezet kézhezvételét követő két héten belül a Hatóság megszervezi az első bejelentést megelőző kapcsolatfelvételt.

                  (14)

                  Általános szabály, hogy a bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel ne haladja meg a két hónapot, és kövesse teljes bejelentés. Amennyiben a bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel nem jár a kívánt eredménnyel, a Hatóság lezártnak nyilváníthatja a bejelentést megelőző szakaszt. Mivel az egyes esetek összetettsége hatással van a bejelentést megelőző kapcsolat időtartamára és formátumára, e kapcsolatfelvétel több hónapot is igénybe vehet. Ezért a Hatóság azt ajánlja, hogy a különlegesen bonyolult esetekben (pl. megmentési támogatás, nagy kutatási és fejlesztési támogatás, nagy összegű egyedi támogatás vagy különösen nagy vagy összetett támogatási programok) az EFTA-államok minél hamarabb kezdeményezzenek kapcsolatot, hogy ezáltal lehetővé tegyék az érdemi megvitatást.

                  (15)

                  A Hatóság tapasztalatai szerint különösen a jelentős technikai, pénzügyi és a projekthez kapcsolódó egyéb hatásokkal járó esetekben nagyon hasznos a bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel során a támogatás kedvezményezettjének bevonása. Ezért a Hatóság azt ajánlja, hogy a bejelentést megelőző kapcsolatfelvételbe vonják be az egyedi támogatások kedvezményezettjeit.

                  (16)

                  A kifejezetten újszerű vagy összetett eseteket leszámítva a Hatóság arra törekszik, hogy a bejelentést megelőző szakasz végén informális előzetes tájékoztató értékelést bocsásson az érintett EFTA-állam rendelkezésére. Ez a kötelező érvénnyel nem bíró értékelés nem a Hatóság hivatalos álláspontja, hanem informális iránymutatás a bejelentéstervezet hiánytalanságáról és a tervezett projekt EGT-megállapodás működésével való, első látásra valószínűsíthető összeegyeztethetőségéről. Különösen bonyolult esetekben az EFTA-állam kérésére a Hatóság írásban is nyújthat útmutatást a benyújtandó egyéb információkról.

                  (17)

                  A bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel szigorúan bizalmas. Az eszmecsere önkéntes alapon zajlik, és nem befolyásolja a konkrét eset hivatalos bejelentést követő kezelését és vizsgálatát.

                  (18)

                  A bejelentések minőségének javítása érdekében a Hatóság arra törekszik, hogy kielégítse az EFTA-államok képzési igényeit. A Hatóság rendszeres kapcsolatban marad az EFTA-államokkal, hogy megvitassa az állami támogatási eljárások további javításával kapcsolatos kérdéseket, különösen az alkalmazási kört és a vonatkozó bejelentési nyomtatványok tartalmát illetően.

            4.   Kölcsönösen elfogadott tervezés

                  (19)

                  A kifejezetten újszerű, műszaki szempontból összetett, egyéb módon kényes vagy rendkívüli sürgősséggel vizsgálandó esetekben a Hatóság a bejelentő EFTA-államnak kölcsönösen elfogadott tervezést ajánl fel, hogy így növelje az állami támogatási vizsgálat várható időtartamának átláthatóságát és kiszámíthatóságát.

            4.1.   A javaslat tartalma

                  (20)

                  A kölcsönösen elfogadott tervezés az EFTA-állam és a Hatóság közötti strukturált együttműködés egyik formája, amely a vizsgálat valószínű lefolyásának és várható időtartamának kölcsönös tervezésén és megértésén alapul.

                  (21)

                  Ebben az összefüggésben a Hatóság és a bejelentő EFTA-állam különösen az alábbiakban állapodhat meg:

                              —

                              a szóban forgó esetet prioritásként kezelik, amiért cserébe az EFTA-állam hivatalosan elfogadja, hogy szükség esetén tervezési vagy erőforrás-kezelési okokból felfüggeszthető az ugyanazon EFTA-állam által bejelentett egyéb ügyek kivizsgálása (9),

                              —

                              az EFTA-állam, illetve az érintett kedvezményezett által benyújtandó információk, ideértve a tanulmányokat, külső szakértők bevonását vagy a Hatóság által végzett egyoldalú adatgyűjtést,

                              —

                              a konkrét eset Hatóság általi értékelésének valószínű formája és időtartama a bejelentés után.

                  (22)

                  Cserébe az EFTA-állam azon erőfeszítéseiért, hogy időben és a kölcsönösen elfogadott tervezés keretében megállapított formában benyújt minden szükséges információt, a Hatóság arra törekszik, hogy az eset további vizsgálata során betartsa a kölcsönösen megállapított határidőket, kivéve, ha az EFTA-állam vagy az érdekelt felek által benyújtott információk váratlan problémákat vetnek fel.

            4.2.   Alkalmazási kör és határidők

                  (23)

                  A kölcsönösen elfogadott tervezést alapvetően olyan, kifejezetten újszerű, műszaki szempontból összetett vagy egyéb módon kényes esetekben alkalmazzák csak, amelyeknél a Hatóság a bejelentést megelőző szakasz végén képtelen világos előzetes értékelést adni. Ilyen esetben a bejelentést megelőző szakasz végén kölcsönösen elfogadott tervezésre kerül sor, és azt követően tesznek hivatalos bejelentést.

                  (24)

                  Az érintett EFTA-állam kérésére azonban a Hatóság és az EFTA-állam a tényleges vizsgálati eljárás kezdetén megállapodhat abban, hogy az ügy további kezelése során is alkalmazzák a kölcsönösen elfogadott tervezést.

            5.   A bejelentett intézkedések előzetes értékelése

      5.1.   Információkérés

                  (25)

                  A vizsgálat menetét egyszerűsítendő a Hatóság arra törekszik majd, hogy az előzetes vizsgálati szakaszban együttesen küldje meg az információkéréseket. Ezért alapvetően csak egy átfogó információkérésre kerül sor, amelyet a bejelentés dátumától számított 4–6 héten belül kell megküldeni. Ha a kölcsönösen elfogadott tervezés keretében nem állapodtak meg másként, akkor a bejelentést megelőző kapcsolatfelvétel lehetővé teszi az EFTA-állam számára, hogy teljes bejelentést nyújtson be, csökkentve ezáltal a további információkérés szükségességét. A Hatóság ezt követően azonban még tehet fel kérdéseket, elsősorban az EFTA-állami válaszok egyes pontjaival kapcsolatban, ez azonban nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a Hatóság súlyos nehézségekkel szembesül az ügy értékelése során.

                  (26)

                  Amennyiben az EFTA-állam nem küldi meg a kért információkat az előírt határidőn belül, akkor egy emlékeztető kérést követően rendes esetben sor kerül a 3. jegyzőkönyv II. része 5. cikkének (3) bekezdésében foglaltak alkalmazására, és az EFTA-államot értesítik arról, hogy bejelentését visszavontnak tekintik. Rendes esetben az előírt feltételek teljesülésekor, általánosságban pedig legkésőbb két információkérő kör lebonyolítása után meg kell indítani a hivatalos vizsgálati eljárást.

            5.2.   Az előzetes vizsgálat közös megegyezéssel történő felfüggesztése

                  (27)

                  Bizonyos körülmények között az előzetes vizsgálat felfüggeszthető közös megegyezéssel, vagy az EFTA-állam kérésére, amennyiben az szeretné módosítani a projektet vagy összhangba hozni az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal. Felfüggesztés csak előre meghatározott időtartamra engedélyezhető. Amennyiben az EFTA-állam a felfüggesztési időszak lejártáig nem nyújtja be a teljes, első látásra összeegyeztethető projektet, a Hatóság ott folytatja az eljárást, ahol abbahagyta. Az érintett EFTA-államot rendes esetben értesítik arról, hogy a Hatóság a bejelentést visszavontnak tekinti, vagy – súlyos kétségek felmerülése esetén – haladéktalanul megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást.

            5.3.   Az aktuális helyzethez kapcsolódó kapcsolatfelvétel

                  (28)

                  A bejelentő EFTA-állam saját kérésre értesítést kap a folyamatban lévő előzetes vizsgálat aktuális helyzetéről. Az EFTA-államokat felkérjük, hogy az ilyen kapcsolatfelvételbe vonják be az egyedi támogatások kedvezményezettjeit is.

            6.   A hivatalos vizsgálati eljárás

                  (29)

                  A hivatalos vizsgálat tárgyát képező esetek általános összetettségének fényében a Hatóság elkötelezte magát, hogy abszolút prioritásként javítja e szakasz átláthatóságát, kiszámíthatóságát és hatékonyságát, hozzájárulva ezzel a modern üzletmenet szükségleteivel összhangban álló, érdemi határozathozatalhoz. Ezért a Hatóság minden, a 3. jegyzőkönyv II. része keretében rendelkezésére álló eljárási eszköz hatékony alkalmazásával egyszerűsíteni fogja a hivatalos vizsgálatok lefolytatását.

            6.1.   A határozat és az érdemi összefoglaló közzététele

                  (30)

                  Amennyiben az érintett EFTA-állam nem kéri a bizalmas információk törlését, a Hatóság arra törekszik, hogy a határozat elfogadásának napjától számított két hónapon belül közzétegye a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatot és az érdemi összefoglalókat.

                  (31)

                  Amennyiben nincs egyetértés a bizalmas kezeléssel kapcsolatban, a Hatóság az állami támogatásokat érintő határozatokban érvényesítendő szakmai titoktartásról szóló iránymutatásban (10) megfogalmazott alapelveket alkalmazza, és arra törekszik, hogy a határozat elfogadását követő lehető legrövidebb időn belül közzétegye azt. Ugyanez vonatkozik valamennyi végső határozat közzétételére is.

                  (32)

                  Az eljárás átláthatóságának javítása érdekében az EFTA-államot, a kedvezményezettet és az egyéb érdekelt feleket (különösen az esetleges panaszosokat) értesítik a bizalmas kezeléssel kapcsolatos bármilyen egyet nem értésből következő valamennyi késedelemről.

            6.2.   Az érdekelt felek észrevételei

                  (33)

                  A 3. jegyzőkönyv II. részének 6. cikke szerint az érdekelt feleknek meghatározott, a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozat közzétételi időpontjától számított, általában egy hónapot meg nem haladó határidőn belül kell észrevételeiket megtenni. Általában e határidő nem hosszabbítható meg, így a Hatóság rendszerint nem fogad el az érintett felektől – beleértve a támogatás kedvezményezettjét is – késve érkezett információkat (11). Hosszabbítás csak kivételes, kellően megindokolt esetben – például különösen nagy mennyiségű tényanyag benyújtásakor vagy a Hatóság és az érintett érdekelt fél közötti kapcsolatfelvételt követően – engedélyezhető.

                  (34)

                  A különösen összetett esetek vizsgálatához rendelkezésre álló tényanyag javítása érdekében a Hatóság továbbíthatja a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat másolatát meghatározott érintett feleknek (beleértve a szakmai vagy üzleti szövetségeket), és felkérheti őket arra, hogy nyilvánítsanak véleményt az ügy konkrét aspektusairól (12). Az érdekelt felek ilyen értelmű együttműködése teljesen önkéntes, de ha az érdekelt fél úgy dönt, hogy benyújtja észrevételeit, akkor ezt saját érdekében időben kell megtennie, hogy a Hatóság figyelembe vehesse azokat. Ezért a Hatóság felkéri az érdekelt feleket, hogy a határozat egy példányának megküldésétől számított egy hónapon belül küldjék meg válaszaikat. A Hatóság e határidőt követően nem vár további észrevételek benyújtására. Az érdekelt felekkel való egyenlő bánásmódot biztosítandó a Hatóság a támogatás kedvezményezettjét ugyanilyen módon kéri fel észrevételei megtételére. Az EFTA-államok védekezéshez való jogának tiszteletben tartása érdekében a Hatóság továbbítja az EFTA-államhoz az érdekelt felektől érkezett észrevételek bizalmas adatokat nem tartalmazó változatát, és felhívja az EFTA-államot, hogy egy hónapon belül válaszoljon.

                  (35)

                  Annak érdekében, hogy a leggyorsabb módon juttassuk el az érintett felek valamennyi észrevételét az érintett EFTA-államhoz, az EFTA-államokat felkérjük, fogadják el az észrevételek eredeti nyelven történő továbbítását. Az EFTA-állam kérésére a Hatóság fordítást készíttet, ami befolyásolhatja az eljárás időtartamát.

                  (36)

                  Az EFTA-államokat arról is tájékoztatják, ha egy érdekelt fél sem nyújt be észrevételt.

            6.3.   Az EFTA-államok észrevételei

                  (37)

                  A hivatalos vizsgálati eljárás időben való lezárása érdekében a Hatóság ragaszkodni fog a 3. jegyzőkönyv II. részében erre a szakaszra meghatározott valamennyi határidő szigorú betartásához. Amennyiben valamely EFTA-állam nem nyújtja be a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatával és az érdekelt felek megjegyzéseivel kapcsolatos észrevételeit a 3. jegyzőkönyv II. része 6. cikkének (1) bekezdésében előírt egyhónapos határidőn belül, akkor a Hatóság azonnal emlékeztető levelet küld, amelyben egy további egyhónapos határidőt biztosít az EFTA-államnak erre a célra, és amelyben arról is tájékoztatja, hogy – kivételes esetektől eltekintve – a határidő további meghosszabbítására nincs lehetőség. Amennyiben az érintett EFTA-állam nem ad érdemi választ, a Hatóság a rendelkezésére álló információk alapján hozza meg döntését, a 3. jegyzőkönyv II. része 7. cikkének (7) bekezdésével és 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

                  (38)

                  Amennyiben a támogatás jogellenes, és az EFTA-állam nem nyújt be észrevételt a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozattal kapcsolatban, akkor a Hatóság a 3. jegyzőkönyv II. részének 10. cikke alapján információnyújtási rendelkezést hoz. Ha az EFTA-állam nem válaszol erre a rendelkezésre az abban megadott határidőn belül, akkor a Hatóság a rendelkezésére álló információk alapján hoz határozatot.

            6.4.   Kiegészítő információk kérése

                  (39)

                  Különösen összetett esetekben nem zárható ki, hogy az EFTA-állam által a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatra adott válaszban található információk alapján a Hatóságnak további információkat kell kérnie. A válaszadásra az EFTA-államnak egyhónapos határidőt fognak előírni.

                  (40)

                  Amennyiben az EFTA-állam nem válaszol a megadott határidőn belül, a Hatóság azonnal emlékeztetőt küld, amelyben 15 munkanapban állapítja meg a válaszadás végső határidejét, és tájékoztatja az érintett EFTA-államot, hogy a határidő lejárta után a Hatóság a rendelkezésére álló információk alapján meghozza határozatát, vagy jogellenes támogatás esetén információnyújtási rendelkezést bocsát ki.

            6.5.   A hivatalos vizsgálat indokolt felfüggesztése

                  (41)

                  A hivatalos vizsgálat csak kivételes körülmények esetén és a Hatóság és az érintett EFTA-állam közötti közös megegyezéssel függeszthető fel. Felfüggesztésre például akkor kerülhet sor, ha a felfüggesztést az EFTA-állam hivatalosan kérelmezi annak érdekében, hogy a projektet összhangba hozza az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal, vagy ha az EFTA Bíróság vagy az uniós bíróságok előtt hasonló kérdésekre vonatkozó eljárás van folyamatban, amelynek eredménye valószínűleg hatással lesz az eset értékelésére.

                  (42)

                  Az eljárás felfüggesztésére rendes esetben csak egyszer kerül sor, a Hatóság és az érintett EFTA-állam által közösen, előzetesen meghatározott időszakra.

            6.6.   A végső határozat elfogadása és a hivatalos vizsgálat indokolt meghosszabbítása

                  (43)

                  A 3. jegyzőkönyv II. része 7. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Hatóság a lehető legnagyobb mértékben törekszik arra, hogy az eljárás megkezdésétől számított 18 hónapon belül határozatot hozzon. E határidő a Hatóság és az érintett EFTA-állam közös megállapodásával meghosszabbítható. A vizsgálat meghosszabbítása különösen újszerű projektek vagy új jogi problémákat felvető ügyek esetén lehet helyénvaló.

                  (44)

                  A 3. jegyzőkönyv II. része 7. cikkének (6) bekezdése betartásának biztosítása érdekében a Hatóság arra törekszik, hogy az EFTA-államtól érkező utolsó információt követően vagy az utolsó olyan határidőt követően, amelyen belül nem kapott információt, négy hónapon belül elfogadja a végső határozatot.

            7.   Panaszok

                  (45)

                  A Hatósághoz benyújtott panaszok hatékony és átlátható kezelése rendkívüli fontossággal bír az állami támogatási eljárások valamennyi érintettje számára. A Hatóság ezért javasolja a következő bevált gyakorlatokat, aminek célja, hogy hozzájáruljon e közös célkitűzés eléréséhez.

            7.1.   A panaszbejelentő nyomtatvány

                  (46)

                  A Hatóság szisztematikusan felkéri a panasszal élőket, hogy a bejelentéshez használják a honlapján (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc) elérhető panaszbejelentő nyomtatványt, és a kitöltéssel egy időben nyújtsák be a panasz nem bizalmas változatát is. A hiánytalanul kitöltött űrlap benyújtása segíti a panaszosokat a bejelentés minőségének javításában.

            7.2.   Az indikatív időkeret és a panaszok vizsgálatának eredménye

                  (47)

                  A Hatóság mindent megtesz annak érdekében, hogy a panasz beérkezésétől számított tizenkét hónapos indikatív időkereten belül kivizsgálja azt. Ez az időtartam nem kötelező érvényű. Az egyes ügyek körülményeitől függően meghosszabbíthatja a panasz kivizsgálását, ha a panasz benyújtójától, az EFTA-államtól vagy harmadik felektől további kiegészítő információra van szükség.

                  (48)

                  A Hatóságnak jogában áll, hogy a benyújtott panaszokat (13) – például az állítólagos jogsértés terjedelme, a kedvezményezett vállalkozás mérete, az érintett gazdasági ágazat vagy hasonló panaszok fennállása alapján – különböző sürgősségi kategóriákba sorolja. A rá nehezedő munkatehertől függően és a vizsgálatok sorrendjének meghatározására vonatkozó jogára tekintettel (14) a Hatóság tehát elhalaszthatja a nem prioritásként kezelendő intézkedések kivizsgálását. A Hatóság ezért arra törekszik, hogy elvileg tizenkét hónapon belül elvégezze a következőket:

                              a)

                              a prioritásként kezelt esetekben a 3. jegyzőkönyv II. részének 4. cikke értelmében határozatot fogad el, amelynek másolatát továbbítja a panaszoshoz;

                              b)

                              nem prioritásként kezelendő esetben adminisztratív levelet küld a panaszosnak, amelyben kifejti előzetes meglátásait. Az adminisztratív levél nem a Hatóság hivatalos álláspontját tartalmazza, hanem csak a Hatóság által a rendelkezésre álló információ alapján előzetesen kialakított véleményt, amely a levél keltétől számított egy hónapon belül a panaszos által adott esetben benyújtásra kerülő további észrevételek függvényében módosulhat. Amennyiben az előírt idő alatt a panaszos nem nyújt be további észrevételt, a panaszt visszavontnak fogják tekinteni.

                  (49)

                  Az átláthatóság jegyében a Hatóság minden tőle telhetőt megtesz azért, hogy a panasz beérkezésének dátumától számított két hónapon belül tájékoztassa a panaszost arról, milyen mértékű prioritást élvez beadványa. Megalapozatlan panasz esetén a Hatóság a panasz beérkezésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a panaszost arról, hogy nem áll rendelkezésre elegendő ok az azzal kapcsolatos véleménynyilvánításra, valamint hogy további fontos észrevételek egy hónapon belüli benyújtásának hiányában a panaszt visszavontnak fogja tekinteni. A jóváhagyott támogatásokra vonatkozó panaszokat illetően a Hatóság szintén arra törekszik, hogy a panasz beérkezésétől számított két hónapon belül válaszoljon a panaszosnak.

                  (50)

                  A Hatóság emlékeztetni fogja a panaszosokat, hogy jogellenes támogatás esetén kezdeményezhetik, hogy a nemzeti bíróságok járjanak el, amelyek elrendelhetik az ilyen támogatás felfüggesztését vagy visszafizetését (15).

                  (51)

                  Adott esetben a panasz betekinthető változatát továbbítják az érintett EFTA-államnak, hogy az megtehesse észrevételeit. Az EFTA-államokat és a panasztevőket rendszeresen tájékoztatják a panasz feldolgozásáról vagy lezárásáról. Cserébe felkérik az EFTA-államokat, hogy tartsák be a hozzájuk továbbított panaszokkal kapcsolatos észrevételek benyújtására és a tájékoztatásnyújtásra megszabott határidőket. Az EFTA-államokat arra is felkérik, hogy lehetőségeikhez mérten fogadják el a panaszok eredeti nyelven történő továbbítását. Az EFTA-állam kérésére a Hatóság fordítást készíttet, ami befolyásolhatja az eljárás időtartamát.

            8.   Belső határozathozatali eljárások

                  (52)

                  A Hatóság elkötelezett a belső határozathozatali folyamat egyszerűsítése és további javítása mellett annak érdekében, hogy hozzájárulhasson az állami támogatási eljárások általános rövidítéséhez.

                  (53)

                  Ennek érdekében a belső határozathozatali eljárásokat a lehető leghatékonyabban alkalmazzák majd. A Hatóság a határozathozatali eljárások optimalizálása érdekében felülvizsgálja a jelenlegi belső jogi kereteket is.

                  (54)

                  A Hatóság állandó felülvizsgálat alatt tartja majd belső határozathozatali gyakorlatát, és szükség esetén módosítja azt.

            9.   Jövőbeni felülvizsgálatok

                  (55)

                  Az eljárásokra vonatkozó bevált gyakorlatok csak akkor lehetnek hatékonyak, ha a Hatóság és az EFTA-államok közösen kötelezettséget vállalnak arra, hogy gondosan folytatják az állami támogatások vizsgálatát, betartják a vonatkozó határidőket, és ezáltal biztosítják az eljárások szükséges átláthatóságát és kiszámíthatóságát. E fejezet és a benne foglalt bevált gyakorlatok jelentik az első lépést e közös kötelezettségvállalás irányába.

                  (56)

                  A Hatóság e fejezetet a 2010. január 1-jétől bejelentett vagy más úton a tudomására hozott intézkedésekkel kapcsolatban alkalmazza.

                  (57)

                  Sor kerülhet a fejezet felülvizsgálatára egyrészt az állami támogatási eljárás alapjául szolgáló jogszabályi, értelmezési és igazgatási intézkedések vagy az EFTA Bíróság és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata változásának figyelembevétele érdekében, másrészt a fejezet alkalmazása során gyűjtött tapasztalatok figyelembevételével. A Hatóságnak szándékában áll továbbá, hogy rendszeres párbeszédet folytasson az EFTA-államokkal és egyéb érdekeltekkel általánosságban a 3. jegyzőkönyv II. részének alkalmazása, különösen pedig a bevált gyakorlatok e fejezetének alkalmazása során gyűjtött tapasztalatokról.

         (1)  Ez a fejezet megegyezik a Bizottság által kiadott, az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexével (HL C 136., 2009.6.16., 13. o.).

         (2)  A 3. jegyzőkönyv II. része tükrözi az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletet (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

         (3)  HL L 75., 2012.3.15., 26. o. és 14. EGT-kiegészítés, 2012.3.15., 1. o. a következő honlapon érhető el: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Ezen iránymutatás megegyezik az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló bizottsági közleménnyel (HL C 136., 2009.6.16., 3. o.).

         (4)  A Hivatalos Lapban és az EGT-kiegészítésben még nem tették közzé. Ezen iránymutatás megfelel az állami támogatásra vonatkozó jogszabályok nemzeti bíróságok általi végrehajtásáról szóló bizottsági közleménynek (HL C 85., 2009.4.9., 1. o.).

         (5)  A 2008. évi bankválsággal összefüggésben a Hatóság megtette a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy a hiánytalan bejelentést követően gyorsan, szükség esetén két héten belül sor kerülhessen a határozatok elfogadására. Lásd az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló hatósági iránymutatást (a Hivatalos Lapban és az EGT-kiegészítésben még nem tették közzé), amely megfelel Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása című bizottsági közleménynek (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.). A reálgazdaság tekintetében lásd az ideiglenes hatósági keretrendszert a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban (a Hivatalos Lapban és az EGT-kiegészítésben még nem tették közzé), amely megfelel az Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban című bizottsági közleménynek (HL C 83., 2009.4.7., 1. o.).

         (6)  A 195/04/COL határozat (HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és 26. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.) megfelel a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendeletnek (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.), amely a 659/1999/EK rendeletet hajtja végre.

         (7)  Ez a határidő nem tartható azokban az esetekben, ahol a Hatóságnak többször kell információt kérnie a hiányos bejelentések miatt.

         (8)  Lásd az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló iránymutatást.

         (9)  Lásd a 3. jegyzőkönyv II. része 4. cikkének (5) bekezdését.

         (10)  A 2004. február 18-i 15/04/COL sz. testületi határozattal elfogadva (HL L 154., 2006.6.8., 27. o. és 29. EGT-kiegészítés, 2006.6.8., 1. o.). Ezen iránymutatás megfelel az állami támogatásokat érintő határozatokban érvényesítendő szakmai titoktartásról szóló, 2003. december 1-jei bizottsági közleménynek (HL C 297., 2003.12.9., 6. o.).

         (11)  A 3. jegyzőkönyv II. része 10. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül.

         (12)  A közösségi bíróságok megszilárdult ítélkezési gyakorlata szerint a Hatóságnak jogában áll, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat másolatát megküldje meghatározott harmadik feleknek; lásd pl. a T-198/01. sz., Technische Glaswerke Ilmenau kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., II-2717. o.) 195. pontját; a T-198/01R. sz., Technische Glaswerke Ilmenau kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet (EBHT 2002., II-2153. o.); valamint a C-74/00. P. és C-75/00. P. sz., Falck Spa és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2002., I-7869. o.) 83. pontját.

         (13)  A C-119/97. sz., Ufex és társai kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-1341. o.) 88. pontja.

         (14)  A T-475/04. sz., Bouygues SA kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2007., II-2097. o.) 158–159. pontja.

         (15)  Lásd az állami támogatásra vonatkozó jogszabályok nemzeti bíróságok általi végrehajtásáról szóló hatósági iránymutatást.


title: 2006/167/EK: A Tanács határozata ( 2006. február 21. ) az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott, menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv megkötéséről   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               28.2.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 57/15

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. február 21.)
   az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott, menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv megkötéséről
   (EGT vonatkozású szöveg)
   (2006/167/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 63. cikke 1. pontjának a) alpontjára a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, valamint a (3) bekezdés első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott az Izlandi Köztársasággal és a Norvég Királysággal az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott, menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv kidolgozásáról.

               (2)

               A jegyzőkönyvet – annak későbbi megkötésére figyelemmel – a 2005. június 13-i határozattal összhangban a Közösség nevében 2005. június 29-én írták alá.

               (3)

               A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott, menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 5. cikkének második albekezdésében előírt értesítést a Tanács elnöke teszi meg (2).
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. február 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnökasszony

         K. GASTINGER

      (1)  2005. december 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja azon napot követő második hónap első napja lesz, amelyen a Szerződő Felek az értesítést megküldik.
    ---documentbreak---

               28.2.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 57/16

         Az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott, menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételekről és mechanizmusokról szóló megállapodáshoz csatolt
   JEGYZŐKÖNYV
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   és
   AZ IZLANDI KÖZTÁRSASÁG
   és
   A NORVÉG KIRÁLYSÁG,
   a továbbiakban: a Szerződő Felek,
   SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címe alapján elfogadott intézkedések nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára;
   HIVATKOZÁSSAL az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott, menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodás (a továbbiakban: az Európai Közösség, Izland és Norvégia közötti megállapodás) 12. cikkére, mely szerint a Dán Királyság kérheti részvételét e megállapodásban;
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy Dánia a 2001. február 16-i levelében kérte részvételét az Európai Közösség, Izland és Norvégia közötti megállapodásban;
   EMLÉKEZTETVE, hogy az Európai Közösség, Izland és Norvégia közötti megállapodás 12. cikkének megfelelően a Dán Királyság részvételének feltételét Dánia egyetértésével a Szerződő Felek határozzák meg egy, az említett megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvben;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy kívánatos volt, hogy Dánia és a Közösség először megállapodást kössön, különösen a Bíróság hatáskörével, valamint a nemzetközi megállapodásokra vonatkozó, a Közösség és Dánia közötti összehangolt együttműködéssel kapcsolatos kérdések rendezése érdekében;
   FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és Dánia között a Dániában vagy az Európai Unió más tagállamában benyújtott, menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételekről és mechanizmusokról, továbbá a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac”-ról szóló megállapodást (a továbbiakban: az Európai Közösség és Dánia közötti megállapodás);
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy meg kell állapítani Dániának az Európai Közösség, Izland és Norvégia közötti megállapodásban való részvétele feltételeit, és különösen fontos meghatározni az Izland, Norvégia és Dánia között fennálló jogokat és kötelezettségeket;
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy e jegyzőkönyv hatálybalépése Dánia – alkotmányos követelményeinek megfelelő – egyetértésén alapul,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   A Dán Királyság az Európai Közösség, Izland és Norvégia közötti megállapodásban az Európai Közösség és Dánia közötti megállapodásban, valamint az e jegyzőkönyvben foglalt feltételekkel vesz részt.
   2. cikk
   (1)   A „Dublin II. rendelet” (1), amely e jegyzőkönyv mellékletét és annak részét képezi, a „Dublin II. rendelet” 27. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási rendelkezésekkel együtt a nemzetközi jog alapján alkalmazandó a Dánia, valamint Izland és Norvégia közötti kapcsolatokban.
   (2)   Az „Eurodac rendelet” (2), amely e jegyzőkönyv mellékletét és annak részét képezi, az „Eurodac rendelet” 22. vagy 23. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási rendelkezésekkel együtt a nemzetközi jog alapján alkalmazandó a Dánia, valamint Izland és Norvégia közötti kapcsolatokban.
   (3)   Az 1. és 2. bekezdésben említett jogi aktusok módosításait, melyekről Dánia értesíti a Bizottságot az Európai Közösség és Dánia közötti megállapodás 3. cikkével összhangban, valamint melyekről Izland és Norvégia értesíti a Bizottságot az Európai Közösség, Izland és Norvégia közötti megállapodás 4. cikkével összhangban, a nemzetközi jog alapján alkalmazandó a Dánia, valamint Izland és Norvégia közötti kapcsolatokban.
   (4)   A „Dublin II. rendelet” 27. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási rendelkezések, valamint az „Eurodac rendelet” 22. vagy 23. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási rendelkezések, melyekről Dánia értesíti a Bizottságot az Európai Közösség és Dánia közötti megállapodás 4. cikkével összhangban, és melyekről Izland és Norvégia értesíti a Bizottságot az Európai Közösség, Izland és Norvégia közötti megállapodás 4. cikkével összhangban, a nemzetközi jog alapján alkalmazandó a Dánia, valamint Izland és Norvégia közötti kapcsolatokban.
   3. cikk
   Izland és Norvégia jogosult előkészítő iratokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani a Bírósághoz olyan esetekben, amikor egy dán bíróság az Európai Közösség és Dánia közötti megállapodás 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban kérdést terjeszt a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra.
   4. cikk
   (1)   Norvégiának vagy Izlandnak e jegyzőkönyv Dánia általi alkalmazására vagy értelmezésére vonatkozó panasza esetén Norvégia vagy Izland kérheti, hogy a kérdést hivatalos megvitatás céljából tűzzék a vegyes bizottság napirendjére.
   (2)   Dániának e jegyzőkönyv Norvégia vagy Izland általi alkalmazására vagy értelmezésére vonatkozó panasza esetén Dánia kérheti a Bizottságot, hogy a kérdést hivatalos megvitatás céljából tűzzék a vegyes bizottság napirendjére. A kérdést a Bizottság napirendre tűzi.
   (3)   A vegyes bizottság a kérdést tartalmazó napirend elfogadásától számított 90 napon belül rendezi a vitát. E célból Dánia a vegyes bizottsághoz észrevételeket nyújthat be.
   (4)   Amennyiben a vegyes bizottság a vitát oly módon rendezi, amely Dániában végrehajtási intézkedések elfogadását teszi szükségessé, Dánia a (3) bekezdésben előírt határidőn belül értesíti a Szerződő Feleket, hogy a vita rendezéséről hozott határozatot végrehajtja-e vagy sem. Amennyiben Dánia úgy dönt, hogy nem hajtja végre a vita rendezéséről hozott határozatot, az (5) bekezdést kell alkalmazni.
   (5)   Amennyiben a vegyes bizottság a vitát a (3) bekezdésben előírt határidőn belül nem tudja rendezni, újabb 90 napos határidőt tűznek ki a vita végleges rendezése érdekében. Amennyiben a vegyes bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, a jegyzőkönyvet e határidő utolsó napjával megszűntnek kell tekinteni.
   5. cikk
   E jegyzőkönyvet a Szerződő Feleknek meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő vagy jóváhagyó okmányokat a Tanács főtitkáránál mint letéteményesnél helyezik letétbe.
   E jegyzőkönyv azon napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Szerződő Felek értesítik egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.
   E jegyzőkönyv hatálybalépésének további feltétele, hogy a letéteményes a Dán Királyságtól nyilatkozatot kapjon, mely szerint a Dán Királyság elfogadja a jegyzőkönyv rendelkezéseit, valamint az Izlanddal és Norvégiával fennálló kölcsönös kapcsolataiban alkalmazni fogja a 2. cikkben említett rendelkezéseket.
   6. cikk
   E jegyzőkönyvet a letéteményesnek címzett írásbeli nyilatkozattal bármelyik Szerződő Fél felmondhatja. A nyilatkozat a letétbe helyezéstől számított hat hónap elteltével hatályosul.
   E jegyzőkönyv az Európai Közösség és Dánia közötti megállapodás megszűnésével hatályát veszti.
   E jegyzőkönyv hatályát veszti, amennyiben azt a Közösség vagy együttesen Izland és Norvégia felmondja.

      (1)  A Tanács 2003. február 18-i 343/2003/EK rendelete az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 50., 2003.2.25., 1. o.).

      (2)  A Tanács 2000. december 11-i 2725/2000/EK rendelete a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról (HL L 316., 2000.12.15., 1. o.).
   A JEGYZŐKÖNYV MELLÉKLETE
   A Tanács 2003. február 18-i 343/2003/EK rendelete az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 50., 2003.2.25., 1. o.)
   A Tanács 2000. december 11-i 2725/2000/EK rendelete a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról (HL L 316., 2000.12.15., 1. o.)


title: 2013/695/EU: A Tanács határozata ( 2013. november 25. ) az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               30.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 320/7

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. november 25.)
   az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2013/695/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A keleti partnerség 2011. szeptember 30-i varsói csúcstalálkozójának együttes nyilatkozata megerősíti a polgárok mobilitásának vízumliberalizáció révén történő előmozdítását övező politikai támogatást, valamint annak szándékát, hogy fokozatos lépéseket tesznek afelé, hogy megfelelő időben vízummentes utazást biztosítsanak a polgárok számára.

               (2)

               2011. december 19-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Azerbajdzsán Köztársasággal az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás). A tárgyalások 2013. július 29-én a megállapodás parafálásával sikeresen lezárultak.

               (3)

               A megállapodást – feltételezve annak megkötését – az Unió nevében alá kell írni.

               (4)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (1) összhangban nem vesz részt. Ennél fogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (2) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a megállapodás megkötését (3).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. november 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. PAVALKIS

      (1)  A Tanács 2000. május 29-i 2000/365/EK határozata Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.)

      (2)  A Tanács 2002. február 28-i 2002/192/EK határozata az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.)

      (3)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.


title: 2012/805/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. október 23. ) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               20.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 350/95

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. október 23.)
   az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2012/805/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítés elhalasztásáról szóló, 2012. május 10-i határozatára (2), a határozatot kísérő állásfoglalására, valamint az ügynökség ügyvezető igazgatójának válaszaira,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 13. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 13. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012 júniusában – a 2009 márciusában létrehozott, a decentralizált ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport munkájának eredményeképpen – elfogadott, a decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozatra és az ahhoz mellékelt közös megközelítésre és különösen a közös megközelítés irányításra, működésre, programozásra, elszámoltathatóságra és átláthatóságra vonatkozó szakaszaira,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A7-0300/2012),

               1.

               jóváhagyja az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 57. o.

      (2)  HL L 286., 2012.10.17., 356. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

      (5)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

      (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 508/2000/EK határozata (2000. február 14.) a Kultúra 2000 program létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0508

Hivatalos Lap L 063 , 10/03/2000 o. 0001 - 0009

		Az Európai Parlament és a Tanács 508/2000/EK határozata(2000. február 14.)a Kultúra 2000 program létrehozásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 151. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztetőbizottság által 1999. december 9-én jóváhagyott együttes szöveg figyelembevételével [3],mivel:(1) A kultúra Európa valamennyi népe számára fontos belső érték, az európai integráció lényeges eleme, amely hozzájárul az európai társadalmi modell megerősítéséhez és életképességéhez, valamint a Közösség kiemelkedő nemzetközi szerepéhez.(2) A kultúra mind a gazdaságot, mind a társadalmi és polgári integrációt befolyásoló tényező; ezért fontos szerepet játszik a Közösség előtt álló olyan új kihívások kezelésében, mint a globalizáció, az információs társadalom, a társadalmi kohézió és a munkahelyteremtés.(3) Az Európai Unió kulturális dimenziója szükségleteinek kielégítése céljából, a Közösségnek a Szerződés 151. cikkén kívüli egyéb cikkek rendelkezései alá tartozó tevékenysége során figyelembe kell vennie a kulturális szempontokat, különösen annak érdekében, hogy tiszteletben tartsa és előmozdítsa kulturális sokszínűségét; ezzel összefüggésben a Bizottságnak, a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelettel [4] összhangban, ösztönöznie kell az információk terjesztését a strukturális alapok keretében a kulturális ágazat számára nyitva álló lehetőségekre vonatkozóan, és e céllal tanulmányokat kell készítenie.(4) Tekintetbe véve, hogy az európai társadalom számára egyre nő a kultúra jelentősége, és tekintetbe véve a 21. század küszöbén a Közösség előtt álló kihívásokat, fontos növelni a kultúra terén tett közösségi intézkedések hatékonyságát és következetességét egy, a 2000-2004 közötti időszakra vonatkozó egységes orientációs és tervezési keret előterjesztése által, szem előtt tartva annak szükségességét, hogy a vonatkozó közösségi politikák nagyobb mértékben vegyék figyelembe a kultúrát; e tekintetben az európai kulturális tevékenység jövőjéről szóló 1997. szeptember 22-i tanácsi határozat [5] felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatokat a Szerződés 151. cikkének végrehajtására irányuló egységes tervezési és finanszírozási eszköz létrehozására vonatkozóan.(5) Annak érdekében, hogy a polgárok teljes mértékben támogassák az európai integrációt és teljes mértékben részt vegyenek abban, nagyobb hangsúlyt kell helyezni közös kulturális értékeikre és gyökereikre, amelyek identitásuknak és a szabadságra, demokráciára, toleranciára és szolidaritásra épülő társadalom tagjaként betöltött szerepüknek alapját képezik; el kell érni, hogy javuljon az egyensúly a Közösség gazdasági és kulturális összetevői között, és ezáltal azok kiegészíthessék és támogathassák egymást.(6) A Szerződés alapján az Európai Unió feladata, hogy Európa népei között egyre szorosabb egységet hozzon létre, és hozzájáruljon a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget; különös figyelmet kell fordítani Európa kis kultúrái és kevésbé használatos nyelvei helyzetének védelmére.(7) A Közösség ezért elkötelezte magát arra, hogy egy olyan, az európai népek számára közös kulturális térség létrehozásáért munkálkodjon, amely nyitott, sokszínű és amelynek alapját képezi a szubszidiaritás elve, a kulturális ágazat minden szereplőjének együttműködése, a kulturális tevékenységek vonatkozásában kedvező és a kulturális sokszínűség tiszteletben tartását, valamint a Szerződés 151. cikke (4) bekezdésének alapján a kulturális dimenziónak a közösségi politikákba való beépítését biztosító jogi keretek kidolgozásának előmozdítása.(8) Az európai népek számára közös kulturális térség megalkotásához, az ismeretek terjesztésének továbbfejlesztése valamint az együttműködési készség és a kreatív tevékenységek elősegítése érdekében, alapvető fontosságú a kreatív tevékenységek ösztönzése, az európai dimenziójú kulturális örökség népszerűsítése, az európai népek kultúrája és történelme kölcsönös megismerésének ösztönzése, valamint a kulturális cserék támogatása.(9) Ezzel összefüggésben szükséges a kulturális tevékenységet végzőkkel folytatandó nagyobb mértékű együttműködés elősegítése közös projektek megvalósítását célzó együttműködési megállapodásokban való részvételük ösztönzésén keresztül, továbbá szükséges a jelentős európai vetületű, fokozottan célirányos intézkedések támogatása, a különleges és újító jellegű intézkedések támogatása, továbbá egyes kiválasztott, európai érdeklődésre számot tartó témakörökben az információcsere és a párbeszéd ösztönzése.(10) Az Európai Parlament és a Tanács 719/96/EK irányelvében [6] meghatározott "Kaleidoscope" kulturális program, a 2085/97/EK irányelvében [7] meghatározott "Ariane" kulturális program, és a 2228/97/EK irányelvében [8] meghatározott "Raphael" kulturális program a kultúra területére irányuló közösségi intézkedés végrehajtásának első ígéretes szakaszát jelöli; ugyanakkor a kultúrára vonatkozó közösségi törekvéseket az előzőekben említett programok értékelésének eredményei és e programok vívmányai alapján le kell egyszerűsíteni és meg kell erősíteni.(11) A Bizottság "Agenda 2000" című közleményének megfelelően növelni kell a közösségi szintű intézkedések hatékonyságát, különösen a belső politikákra, ezen belül a kulturális fellépésre rendelkezésre álló erőforrások összevonása révén.(12) Jelentős mennyiségű tapasztalat gyűlt össze különösen az első kulturális programok értékelése, az érdekelt felek közötti széles körű konzultációk és az Európai Unió 1998. január 29-én és 30-án megtartott Kulturális Fóruma során.(13) A Bizottság kulturális tevékenységei során figyelembe kell venni a kultúra egyes területeinek sajátos jellemzőit és ezekből következő sajátos szükségleteit.(14) Az Európai Tanács Koppenhágában 1993. június 21-én és 23-án kelt következtetéseiben kifejezte annak szükségességét, hogy a társulási megállapodásokban részes kelet- és közép-európai országok számára megnyíljanak a közösségi programok; a Közösség néhány harmadik országgal a kultúrára vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó együttműködési megállapodást írt alá.(15) E határozat ezért a kulturális együttműködés céljaira, a 2000. január 1-től 2004. december 31-ig terjedő időszakra, "Kultúra 2000 program" néven egységes finanszírozási és tervezési eszközt hoz létre.(16) E határozat a program teljes időtartamára megállapít egy, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 1999. május 6-án létrejött, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodás [9] 33. pontja értelmében meghatározott, elsődleges hivatkozási pontnak tekintendő pénzügyi keretet.(17) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának eljárásairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak [10] megfelelően kell elfogadni.(18) A Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás és arányosság elvének megfelelően, mivel ezen intézkedés célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezen intézkedés terjedelme vagy hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók; e határozat a célkitűzések eléréséhez szükséges minimális követelményeket írja elő és nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket.(19) A 2000. évtől kezdődően a "Kultúra 2000" program tekintendő a kultúra területén működő egyetlen programnak; ezért a 2228/97/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA program időtartama és célkitűzéseiA 2000. január 1-től 2004. december 31-ig terjedő időszakra létrejön a kulturális együttműködés terén egy egységes finanszírozási és tervezési eszköz, a továbbiakban: "Kultúra 2000 program".A Kultúra 2000 program hozzájárul az európai népek közös kulturális térsége létrehozásának előmozdításához. Ezzel összefüggésben a program támogatja az együttműködést az alkotóművészek, a kulturális élet szereplői, a magánszektorhoz és a közszektorhoz tartozó támogatók között, valamint a kulturális hálózatok és más partnerek, továbbá a tagállamokban és a többi részt vevő államban működő kulturális intézmények tevékenységét, a következő célok elérése érdekében:a) a kulturális párbeszédnek, valamint az európai népek kultúrája és történelme kölcsönös ismeretének elősegítése;b) a kreativitásnak, a kultúra nemzetek közötti terjesztésének, valamint a művészek, alkotók, a kulturális élet más szereplői és szakemberek, valamint műveik mobilitásának elősegítése, nagy hangsúlyt fektetve a fiatalokra és a szociális téren hátrányos helyzetű személyekre, valamint a kultúra sokszínűségére;c) a kulturális sokszínűség bemutatása és a kulturális kifejezésmódok új formáinak kifejlesztése;d) az európai jelentőségű kulturális örökségben való osztozás és ezen örökség bemutatása, európai szinten; a kulturális örökség megőrzését és védelmét célzó szakértelem terjesztése és e téren a helyes gyakorlat alkalmazásának elősegítése;e) a kultúra szerepének figyelembevétele a gazdasági-társadalmi fejlődés folyamatában;f) az európai és nem európai kultúrák közötti párbeszéd és kölcsönös csere előmozdítása;g) a kultúrának gazdasági tényezőként és a társadalmi valamint polgári integrációt befolyásoló tényezőként való kifejezett elismerése;h) a kultúrához való jobb hozzáférés és a kulturális tevékenységekben való szélesebb körű részvétel biztosítása az Európai Unió polgárainak lehető legszélesebb rétegei számára.A Kultúra 2000 program elősegíti a kulturális vonatkozásokkal is rendelkező egyéb közösségi politikák alapján végrehajtott intézkedésekhez való hatékony kapcsolódást.2. cikkA kulturális tevékenységek és események formáiAz 1. cikkben felsorolt célkitűzések a következő eszközök révén valósulnak meg:a) különleges újító jellegű és/vagy kísérleti tevékenységek;b) strukturált, többéves kulturális együttműködési megállapodások keretében folytatott összehangolt tevékenységek;c) európai és/vagy nemzetközi dimenziójú különleges kulturális események.A tevékenységeknek és az azokat végrehajtó intézkedéseknek az ismertetését az I. melléklet tartalmazza. Ezek vagy vertikális (a kultúra egy-egy területét érintő) vagy horizontális (a kultúra több területét összekapcsoló) tevékenységek.3. cikkA költségvetésA Kultúra 2000 program végrehajtásának pénzügyi kerete az 1. cikkben említett időszakra 167 millió euró.Az éves előirányzatokat a pénzügyi lehetőségek keretén belül a költségvetésért felelős hatóság hagyja jóvá.4. cikkA program végrehajtása(1) Az e határozat végrehajtásához szükséges és alább felsorolt területekre vonatkozó intézkedéseket az 5. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni:a) az I. mellékletben ismertetett valamennyi intézkedésre vonatkozó prioritások és általános iránymutatások, valamint az ezek alapján összeállított éves program;b) a valamennyi tevékenység között fennálló általános egyensúly;c) az I. melléklet I.1., I.2. és I.3. pontjában foglalt tevékenységeknél ismertetett különféle projekttípusok kiválasztására vonatkozó szabályok és feltételek;d) a Közösség által nyújtott pénzügyi támogatás, ennek összege, időtartama, elosztása, valamint a kedvezményezettek köre;e) a program figyelemmel kísérésére és értékelésére irányuló részletes eljárások, valamint a 8. cikkben előírt értékelő jelentés végkövetkeztetései és minden, a Kultúra 2000 programnak az értékelő jelentés alapján történő kiigazítására irányuló intézkedés.(2) Az e határozat végrehajtásához szükséges, minden egyéb területre vonatkozó intézkedéseket az 5. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.5. cikkA bizottság(1) A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.(2) Az e bekezdésre tett hivatkozás esetében az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, a 8. cikk rendelkezéseinek figyelembevételével.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett időszak terjedelmét két hónapban kell megállapítani.(3) Az e bekezdésre tett hivatkozás esetében az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, a 8. cikk rendelkezéseinek figyelembevételével.(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályait.6. cikkÖsszhang és kiegészítő jellegA Kultúra 2000 program végrehajtása során a Bizottság a tagállamokkal együttműködve gondoskodik arról, hogy a program egésze összhangban legyen a kultúrára kiható egyéb megfelelő közösségi politikákkal és tevékenységekkel, valamint kiegészítse azokat. Ez a követelmény magában foglalhatja annak lehetőségét, hogy más közösségi programok keretében finanszírozott kiegészítő projektek megvalósítására kerüljön sor.7. cikkA harmadik országok és a nemzetközi szervezetekA Kultúra 2000 program nyitott az Európai Gazdasági Térség országainak, valamint Ciprusnak és a kelet- és közép-európai társult országoknak a részvételére, az ezen országokkal kötött vagy kötendő társulási megállapodásban, vagy az e társulási megállapodáshoz csatolt, a közösségi programokban való részvételről szóló kiegészítő jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint.A Kultúra 2000 program lehetővé teszi, hogy az olyan egyéb harmadik országokkal, amelyek a Közösséggel kulturális rendelkezéseket tartalmazó társulási vagy együttműködési megállapodást kötöttek, az adott országgal közösen elfogadandó eljárás szerint rendelkezésre bocsátandó kiegészítő pénzforrásokat felhasználva szintén együtt lehessen működni.A Kultúra 2000 program lehetővé teszi a kultúra területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel, – például az UNESCO-val vagy az Európa Tanáccsal –, való együttműködést együttes finanszírozás alapján és összhangban mindazokkal a szabályokkal, amelyek az egyes intézményekben vagy szervezetekben a 2. cikkben felsorolt kulturális tevékenységek és események megvalósítására irányadóak.8. cikkÉrtékelés és figyelemmel kísérésA Bizottság legkésőbb 2002. december 21-én, az előírt célkitűzések figyelembevételével, az Európai Parlament, a Tanács, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé terjeszti a Kultúra 2000 program eredményeiről szóló részletes értékelő jelentését, és szükség szerint a jelentéshez az e határozat módosítására vonatkozó javaslatot csatol.A Kultúra 2000 program befejezését követően a Bizottság a végrehajtásról jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé. Továbbá a Bizottság évente rövid jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács és a Régiók Bizottsága elé, amelyben a Kultúra 2000 program végrehajtásának helyzetét kíséri figyelemmel.Ezekben az értékelő jelentésekben különösen a hozzáadott érték létrehozását, mindenekelőtt a kultúra terén, valamint a Közösség által nyújtott pénzügyi támogatás társadalmi-gazdasági következményeit kell hangsúlyozni.9. cikkHatályon kívül helyezésA 2228/97/EK határozat 2000. január 1-jén hatályát veszti.10. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.2000. január 1-jétől kell alkalmazni.Kelt Brüsszelben, 2000. február 14.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökJ. Ganai[1] HL C 211., 1998.7.7., 18. o.[2] HL C 51., 1999.2.22., 68. o.[3] Az Európai Parlament 1998. november 5-i véleménye (HL C 359., 1998.11.23., 28. o.), a Tanács 1999. június 28-i közös álláspontja (HL C 232., 1999.8.13., 25. o.) és az Európai Parlament 1999. október 28-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg). A Tanács 2000. január 24-i határozata és az Európai Parlament 2000. február 3-i határozata.[4] HL L 161., 1999.6.26., 1. o.[5] HL C 305., 1997.10.7., 1. o.[6] HL L 99., 1996.4.20., 20. o.[7] HL L 291., 1997.10.24., 26. o.[8] HL L 305., 1997.11.8., 31. o.[9] HL C 172., 1999.6.18., 1. o.[10] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETTEVÉKENYSÉGEK ÉS VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSEK A KULTÚRA 2000 PROGRAM KERETÉBENI. A tevékenységek és események ismertetéseI.1. Különleges újító jellegű és/vagy kísérleti tevékenységekA Közösség minden évben támogatást nyújt a partneri megállapodás alapján vagy hálózati formában megvalósított eseményekhez és projektekhez. Ezekben a projektekben a Kultúra 2000 programban részt vevő államok közül legalább három államból kell kulturális piaci szereplőknek részt venniük, az 5. cikkben említett bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározott prioritások alapján, nem sértve a társult országoknak a 7. cikk szerinti eljárásoknak megfelelően történő részvételét. E tevékenységek elvileg egyéves időszakot ölelnek fel, amely két további évre meghosszabbítható. E vertikális (a kultúra egy-egy területét érintő) vagy horizontális (a kultúra több területét összekapcsoló) tevékenységeknek újító és/vagy kísérleti jellegűeknek kell lenniük és elsődlegesen a következő célokra kell irányulniuk:i. első helyen kezelni a kultúrához való hozzáférés megkönnyítését és Európa társadalmi, regionális és kulturális sokszínűséget mutató népeinek, valamint különösen a fiataloknak és a leghátrányosabb helyzetű rétegeknek a kulturális életben való szélesebb körű részvétele biztosítását;ii. ösztönözni az új kifejezési formák kialakulását és elterjedését a kultúra hagyományos ágazataiban és azok mellett (így a zeneművészetben, előadóművészetekben, a képzőművészetben és más vizuális művészetekben, a fotóművészetben, építészetben, irodalomban, a könyvkultúra és az olvasás terén, valamint a kulturális tájegységeket és a gyermekeknek szánt kultúrát is magában foglaló kulturális örökség terén);iii. támogatni a könyvkultúrához és az olvasáshoz való hozzáférés javítására irányuló, valamint az e terület szakembereinek képzésére irányuló projekteket;iv. támogatni azokat az együttműködési projekteket, amelyek célja európai szinten az európai jelentőségű közös kulturális örökség megőrzése, az abban való osztozás, valamint annak előtérbe helyezése és védelme;v. támogatni a közönség különböző rétegeinek igényeihez igazított multimédia-termékek létrehozását, és ezáltal mindenki számára láthatóbbá és hozzáférhetőbbé tenni az európai művészeti alkotómunkát és örökséget;vi. ösztönözni a társadalmi integrációval és különösen a fiatalok integrációjával foglalkozó kulturális piaci szereplők és szociokulturális tevékenységet végző szakemberek kezdeményezéseit, valamint közöttük a párbeszédet és az együttműködést;vii. elősegíteni az európai és más kultúrák közötti párbeszédet és kölcsönös információcserét, különösen a tagállamok és a harmadik országok kulturális intézményeinek és/vagy egyéb kulturális piaci szereplőinek a közös érdeklődésükre számot tartó témakörökben folytatott együttműködése ösztönzésével;viii. elősegíteni az információs társadalom új technológiáinak segítségével a kulturális események élőben történő közvetítését.A Közösség által nyújtott támogatás összege nem haladhatja meg az adott tevékenység költségvetésének 60 %-át. A legtöbb esetben e támogatás évi összege nem lehet 50000 eurónál kevesebb, illetve 150000 eurónál több.I.2. Strukturált, többéves, nemzetek közötti kulturális együttműködési megállapodások keretében folytatott összehangolt tevékenységekMind a Közösségen belüli, mind a Közösségen kívüli strukturált kulturális projektek megvalósítása érdekében, a Kultúra 2000 program ösztönzi a szorosabb kapcsolatokat és a közös munkát a kulturális hálózatok támogatása révén, valamint különösen a kulturális piaci szereplők, kulturális testületek és kulturális intézmények hálózatainak támogatása révén, különösen a különböző résztvevő tagállamok szakembereinek bevonásával. Ez az intézkedés a Kultúra 2000 programban részt vevő legalább öt állam részvételével megvalósított, európai dimenziójú, jelentős, minőségi projektekre irányul.A kulturális együttműködési megállapodások célja a több tagállam és a Kultúra 2000 programban részt vevő más államok kulturális piaci szereplői közötti strukturált, többéves kulturális tevékenységek megvalósítása. E megállapodások tárgyát a kultúra egy bizonyos területére – így a zeneművészetre, az előadóművészetekre, a képzőművészetre és más vizuális művészetekre, az irodalomra, a könyvkultúrára és az olvasásra, a fordítást is beleértve, valamint a kulturális örökségre – vonatkozó, nemzetek közötti tevékenységek (vertikális cselekvés) képezik. E megállapodások ezenkívül, új médiaágakra is támaszkodva, elősegítik az ágazatokon átívelő, összehangolt, azaz a kultúra több területét összekapcsoló (együttműködésen alapuló horizontális) tevékenységek végrehajtását.Az ily módon javasolt, legfeljebb hároméves időtartamú együttműködési megállapodások a következő tevékenységek valamelyikét vagy mindegyikét magukban foglalják:i. alkotások és kulturális események (például kiállítások, fesztiválok, stb.) koprodukcióban történő készítése, illetve szervezése az Európai Unióban, és ezek hozzáférhetővé tétele a lehető legtöbb polgár számára;ii. a művészek, alkotók és a többi kulturális piaci szereplő mobilitásának biztosítása;iii. a kulturális szakemberek továbbképzése, valamint tudományos és gyakorlati tapasztalatcsere;iv. az európai kultúrára vonatkozó ismeretek bővítése céljából a kulturális intézmények és műemlékek értékeinek közvetítése;v. az európai jelentőségű kulturális témakörökre vonatkozó kutatási projektek, kulturális ismeretterjesztő kampányok, oktató és ismeretterjesztő projektek, szemináriumok, kongresszusok és konferenciák;vi. az új technológiák használata;vii. a kulturális sokszínűséget és a soknyelvűséget hangsúlyozó, az európai népek történelme, gyökerei, közös kulturális értékei, valamint közös kulturális örökségük kölcsönös megismerését előmozdító projektek.Az e határozat 5. cikkének (1) bekezdésében említett bizottsággal folytatott konzultációt követően a Közösség támogatást nyújt a kulturális együttműködési megállapodások végrehajtásához. E támogatás nemcsak a projekt költségeinek egy részét hivatott fedezni, hanem a tartós, adott esetben többéves, együttműködés kezdeti megalapozásának költségeit is, az Unió valamely tagállamában elismert jogi formának megfelelően.A megállapodás végrehajtását segítő támogatás feltétele, hogy a megállapodás tárgyát képező tevékenységekben a Kultúra 2000 programban résztvevő legalább öt állam kulturális piaci szereplői közreműködjenek.Azoknak a többéves kulturális együttműködési megállapodásoknak a végrehajtói, amelyek végrehajtásához a Közösség több mint egy évig támogatást nyújt, kötelesek minden év végén az elvállalt tevékenységekről és az egyes tevékenységekhez kapcsolódó kiadásokról egy összefoglalót terjeszteni a Bizottság elé annak érdekében, hogy a közösségi támogatás a projekt időtartamára átvihető legyen.A közösségi támogatás összege nem haladhatja meg a kulturális együttműködési megállapodás költségvetésének 60 %-át. A támogatás évi összege nem haladhatja meg a 300000 eurót.E támogatás összegét a kulturális együttműködési megállapodás kezelésével kapcsolatosan felmerülő költségek fedezése céljából legfeljebb 20 %-kal lehet növelni.I.3. Európai vagy nemzetközi dimenziójú különleges kulturális eseményekEzeknek a nagyszabású eseményeknek meg kell szólítaniuk Európa népeit és hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy e népekben erősödjön az egyazon közösséghez való tartozás érzése, valamint hogy fogékonnyá váljanak a tagállamok kulturális sokszínűsége, továbbá a kultúrák közötti és a nemzetközi párbeszéd iránt.Ezen események közé tartoznak különösen a következők:i. az "Európai Kultúra Fővárosa" és az "Európai Kultúra Hónapja" nevű rendezvények;ii. a Közösségen belüli és kívüli kulturális párbeszéd előmozdítása érdekében közös érdeklődésre számot tartó kulturális kérdésekkel foglalkozó szimpóziumok szervezése;iii. olyan újító jellegű, nagy vonzerejű és a polgárok számára általában hozzáférhető kulturális események szervezése, különösen a kulturális örökség, a művészeti tevékenységek és az európai történelem témakörében, amelyek jellemzője különösen az, hogy kapcsolatot létesítenek az oktatás, a művészetek és a kultúra között;iv. az európai művészi tehetség – különösen a tehetséges fiatalok – elismerése és bemutatása, többek között európai díjak alapítása révén a kultúra különböző területein, így az irodalom, a fordítás, az építészet, stb. terén;v. a résztvevő államok megfelelő hatóságai által jóváhagyott olyan projektek támogatása, amelyek célja a kiemelkedő jelentőségű kulturális örökség megőrzése és védelme, továbbá amelyek hozzájárulnak az újító koncepciók, módszerek és technikák európai szintű kidolgozásához és terjesztéséhez, és az "európai örökség laboratóriumaiként" jellemezhetők.Az ilyen események prioritásainak meghatározására az e határozat 5. cikkében említett bizottsággal folytatott konzultációt követően kerül sor.A közösségi támogatás összege nem haladhatja meg az adott különleges kulturális esemény költségvetésének 60 %-át. Az i) alpontban említett események esetében a támogatás éves összege nem lehet 200000 eurónál kevesebb és nem haladhatja meg az 1 millió eurót. A ii) – v) alpontban említett eseményeknél a támogatás éves összege az esetek többségében nem lehet 150000 eurónál kevesebb és egyetlen esetben sem haladhatja meg a 300000 eurót. Az e tevékenységek támogatására felhasználható összeg hozzávetőlegesen a program pénzügyi keretének 10 %-a lehet.Az I.1., az I.2. és az I.3. pontban ismertetett tevékenység- és eseménytípusok vagy vertikális (a kultúra egy-egy területét érintő) vagy horizontális (a kultúra több területét összekapcsoló) megközelítésen alapulnak.E megközelítések tájékoztató jellegű ismertetését a II. melléklet tartalmazza.II. A program összehangolása a kultúra terén alkalmazott egyéb közösségi eszközökkelA Bizottság különleges tevékenységek, kulturális együttműködési megállapodások és különleges kulturális események segítségével gondoskodik a programnak a kultúra terén alkalmazott egyéb közösségi eszközökkel történő összehangolásáról, elsősorban azzal a céllal, hogy elősegítse és szervezze az együttműködést azon ágazatok között, amelyek érdekei közösek és egy célra irányulnak, így például:- a kultúra és az idegenforgalom (a kulturális idegenforgalom segítségével),- a kultúra, az oktatásügy és az ifjúságügy (különösen az európai kultúrát ismertető audiovizuális és multimédia termékeknek az alap-, a közép- és a felsőfokú oktatási intézményekben történő bemutatása segítségével, alkotó- és előadóművészek kommentárjaival kiegészítve),- a kultúra és a foglalkoztatás (munkahelyek létesítésének ösztönzésével a kulturális ágazatokban, mindenekelőtt a kultúra új területein),- a kultúra és a külkapcsolatok,- az összehasonlító statisztikai adatok közösségi szintű cseréjén alapuló kulturális statisztika,- a kultúra és a belső piac,- a kultúra és a kutatás,- a kultúra és a kulturális termékek exportja.III. TájékoztatásA közösségi támogatásban részesülők kötelesek az adott projektre vonatkozó minden tájékoztatásban és beszámolóban e támogatás tényét kifejezetten és a lehető legjobban látható formában megemlíteni.IV. Műszaki segítségnyújtás és kísérő intézkedésekA Kultúra 2000 program végrehajtása során a Bizottság igénybe veheti technikai segítségnyújtással foglalkozó szervezetek szolgáltatásait, ennek költségeit a program összköltségvetésének keretéből kell fedezni, és a költségek nem haladhatják meg az összköltségvetés 3 %-át. Ugyanezen feltételek mellett a Bizottság szakértőket vagy szakértői hálózatokat is felkérhet a közreműködésre.Ezenkívül a Bizottság a Kultúra 2000 program végrehajtásának elősegítése céljából értékelő tanulmányokat készíttethet, valamint szemináriumokat, eszmecseréket és egyéb szakértői tanácskozásokat szervezhet. A Bizottság tájékoztató, kiadási és információterjesztési tevékenységeket is szervezhet.V. Kapcsolattartási pontokA Bizottság és a tagállamok a Kultúra 2000 program végrehajtásában hasznosítható információk kölcsönös cseréjének önkéntes alapon történő megszervezését és az információcsere növelését kulturális kapcsolattartási pontok segítségével végzik, amelyek a következő feladatokat látják el:- ösztönzik a program megvalósulását,- az információk hatékony terjesztésével a lehető legtöbb kulturális szakember és kulturális piaci szereplő számára teszik könnyebben elérhetővé a programot és vonzóvá a program tevékenységeiben való részvételt,- hatékony kapcsolódási lehetőséget biztosítanak a kulturális ágazat számára támogatást nyújtó különböző tagállami intézményekhez, és ily módon hozzájárulnak ahhoz, hogy a Kultúra 2000 program keretében tett intézkedések és a támogatásra irányuló nemzeti intézkedések kiegészítsék egymást,- megfelelő szinten tájékoztatást adnak és kapcsolattartást biztosítanak a Kultúra 2000 programban részt vevő kulturális piaci szereplők és a kulturális projekteket is magukban foglaló más közösségi programokban résztvevők számára.VI. Az összköltségvetés tételes bontásaVI.1. A költségvetési év kezdetekor, de legkésőbb minden év március 1-jén a Bizottság a bizottság elé terjeszt egy tevékenységtípusonkénti bontásban elkészített előzetes költségvetést, amelyben az e határozat 1. cikkében előírt célkitűzéseket veszi figyelembe.VI.2. A rendelkezésre álló pénzeszközöket a programon belül a következő tájékoztató jellegű iránymutatások alapján kell felosztani:a) a különleges újító jellegű és/vagy kísérleti tevékenységekre elkülönített pénzeszközök nem haladhatják meg a Kultúra 2000 program éves költségvetésének 45 %-át;b) a strukturált, többéves kulturális együttműködési megállapodások keretében folytatott összehangolt tevékenységekre elkülönített pénzeszközök összege nem lehet kevesebb, mint a Kultúra 2000 program éves költségvetésének 35 %-a;c) az európai és/vagy nemzetközi dimenziójú különleges kulturális eseményekre elkülönített pénzeszközök hozzávetőlegesen a Kultúra 2000 program éves költségvetésének 10 %-át tehetik ki;d) a fennmaradó kiadások, beleértve a kapcsolattartó pontok költségeit is, hozzávetőlegesen a Kultúra 2000 program éves költségvetésének 10 %-át tehetik ki.VI.3. A fent megadott százalékarányok tájékoztató jellegűek, amelyeket a bizottság az e határozat 4. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kiigazíthat.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA VERTIKÁLIS ÉS A HORIZONTÁLIS MEGKÖZELÍTÉS TÁJÉKOZTATÓ JELLEGŰ ISMERTETÉSEA Kultúra 2000 programban szereplő három tevékenységtípus vagy a vertikális (a kultúra egy-egy területét érintő) vagy a horizontális (a kultúra több területét összekapcsoló) megközelítésen alapul.Tájékoztató jelleggel e megközelítések leírása a következő:I. A vertikális megközelítésOlyan ágazati megközelítés, amely az egyes kulturális ágazatok sajátos szükségleteit kívánja figyelembe venni, így különösen:a) A következő területeken: zeneművészet, előadóművészetek, képzőművészet és más vizuális művészetek, építészet, továbbá a művészi kifejezés egyéb formái, így a multimédia, a fotóművészet, a gyermekeknek szánt kultúra és az utcai művészetek. E megközelítésnek az egyes kulturális területek jellegzetességeivel összhangban:i. elő kell segítenie a kulturális piaci szereplők közötti információcserét és együttműködést;ii. hozzá kell járulnia a művészeknek és azok műveinek Európán belüli mobilitásához;iii. javítania kell a képzés és továbbképzés lehetőségeit, különösen a kulturális ágazatban dolgozók (közöttük tanárok és tanulók) mobilitásának növeléséhez kapcsolódóan;iv. ösztönöznie kell a kreativitást, támogatva azon tevékenységek végrehajtását, amelyek a fent említett területeken működő európai művészeknek és azok műveinek Európán belüli népszerűsítésére irányulnak, továbbá elősegítve a világ más kultúráival való párbeszéd és információcsere politikáját;v. támogatnia kell azokat a kezdeményezéseket, amelyek a kreativitást a társadalmi integráció eszközeként kívánják felhasználni.b) A könyvkultúra, az olvasás és a fordítás vonatkozásában e megközelítés célja, hogy:i. ösztönözze az információcserét és az együttműködést a programban részt vevő különböző tagállamok és más országok, valamint harmadik országok intézményei és/vagy magánszemélyei között;ii. növelje az irodalmi alkotások és az európai történelem ismertségét és az erre vonatkozó ismeretek terjesztését, az irodalmi és drámairodalmi műveknek valamint a kézikönyveknek, különösen a kevésbé használt európai nyelvekről és a kelet- és közép-európai országok nyelveiről történő lefordításához nyújtott támogatás révén;iii. ösztönözze a könyvkultúra-ágazat piaci szereplőinek mobilitását és továbbképzését;iv. népszerűsítse a könyvkultúrát és az olvasást, különösen a fiatalok és a társadalom hátrányos helyzetű rétegei körében.A résztvevő országoktól a Kultúra 2000 program keretében benyújtandó projektek tekintetében megkövetelt, az I.1. melléklet első bekezdésében előírt azon feltétel, amely a közreműködő kulturális piaci szereplők minimális létszámárára vonatkozik, a sajátos műfordítási igények figyelembevétele érdekében kiigazítható.c) Az európai jelentőségű kulturális örökség, és különösen a szellemi és nem szellemi, ingó és ingatlan örökség (múzeumok és gyűjtemények, könyvtárak, levéltárak, beleértve a fényképarchívumokat, és a kulturális műveket feldolgozó audiovizuális archívumokat), a régészeti és víz alatti örökség, az építészeti örökség, valamennyi kulturális intézmény és tájegység (a kulturális és természeti vagyon) vonatkozásában e megközelítés célja, hogy:i. ösztönözze az európai kulturális örökség megőrzését és helyreállítását célzó együttműködési projekteket;ii. a kulturális örökség megőrzésére és védelmére vonatkozó szakmai ismeretek cseréjének és a helyes gyakorlat kidolgozásának elősegítése érdekében ösztönözze az intézmények és/vagy a kulturális piaci szereplők közötti nemzetközi szintű együttműködés fejlesztését;iii. javítsa az európai dimenziójú kulturális örökséghez való hozzáférést és ösztönözze a társadalom egészének, különösen a gyermekeknek és a fiataloknak, a kulturálisan hátrányos helyzetű rétegeknek, valamint a Közösség vidéki illetve perifériára szorult régiói lakosságának aktív részvételét;iv. ösztönözze a kulturális ágazat szakembereinek mobilitását és a kulturális örökséggel kapcsolatos képzésüket;v. ösztönözze a nemzetközi együttműködést olyan új technológiák és újítások kidolgozása terén, amelyek a kulturális örökség különféle ágazataiban hasznosíthatók, valamint a hagyományos kézműipar és munkamódszerek megőrzését segítik elő;vi. figyelembe vegye a kulturális örökséget a Közösség egyéb politikáiban és programjaiban;vii. ösztönözze az együttműködést a harmadik országokkal és a megfelelő nemzetközi szervezetekkel.A pénzeszközök elosztása során kiegyensúlyozott módon kell figyelembe venni a kulturális élet különböző ágazatainak (előadó-művészet, képzőművészet, könyvkultúra és olvasás, kulturális örökség, stb.) sajátos szükségleteit.II. A horizontális megközelítésEz a megközelítés az együttműködés elősegítésére és a kulturális alkotómunka fejlesztésére törekszik, egyrészt azáltal, hogy a kultúra számos ágazatának közreműködését igénylő, ágazatokon átívelő tevékenységeket mozdít elő, másrészt azáltal, hogy támogatja a különböző (többek között különösen az oktatásra, az ifjúságügyre, a szakképzésre, a foglalkoztatásra vonatkozó) közösségi programok és politikák keretében folytatott együttes tevékenységeket.E tevékenységek finanszírozására a program pénzügyi keretének hozzávetőlegesen 10 %-a használható fel.--------------------------------------------------


title: 2013/230/EU: A Tanács határozata ( 2013. május 14. ) a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Bulgáriával való automatizált adatcsere megindításáról

text:
               24.5.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 138/12

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. május 14.)
   a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Bulgáriával való automatizált adatcsere megindításáról
   (2013/230/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 25. cikkére,
   tekintettel a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 20. cikkére és mellékletének 4. fejezetére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv alapján az uniós intézmények, szervek és hivatalok által a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződések alapján hatályon kívül nem helyezik, semmisnek nem nyilvánítják, vagy nem módosítják.

               (2)

               Ennek megfelelően a 2008/615/IB határozat 25. cikke alkalmazandó, és a Tanácsnak egyhangúlag kell határoznia arról, hogy a tagállamok végrehajtották-e az említett határozat 6. fejezetének rendelkezéseit.

               (3)

               A 2008/616/IB határozat 20. cikke értelmében a 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdésében hivatkozott határozatok meghozatalára egy kérdőíven alapuló értékelő jelentés alapján kerül sor. A 2008/615/IB határozat 2. fejezete szerinti automatizált adatcsere tekintetében az értékelő jelentésnek értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén kell alapulnia.

               (4)

               A 2008/616/IB határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoportok által összeállított kérdőív minden egyes automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy az adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet.

               (5)

               Bulgária kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó kérdőívet.

               (6)

               Bulgária sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre Hollandiával.

               (7)

               Értékelő látogatásra került sor Bulgáriában, és a belga/holland értékelő csoport elkészítette a látogatásról szóló jelentést, amelyet továbbított a megfelelő tanácsi munkacsoportnak.

               (8)

               A gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó kérdőív, az értékelő látogatás és a kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése alkalmazásában Bulgária maradéktalanul végrehajtotta a 2008/615/IB határozat 6. fejezetében foglalt, az adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezéseket, és e határozat hatálybalépésének napjától jogosult a személyes adatoknak az említett határozat 12. cikke szerinti átvételére és átadására.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. NOONAN

      (1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

      (2)  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.