title: 2006/369/EK: A Tanács határozata ( 2005. november 8. ) az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               24.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 136/21

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2005. november 8.)
   az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2006/369/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások bizonyos rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltásáról.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Bolgár Köztársasággal a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről, a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban.

               (3)

               A megállapodás későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére figyelemmel, a Bizottság által megtárgyalt megállapodást alá kell írni, és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírása – figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötéséről szóló tanácsi határozatra – a Közösség részéről jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A megállapodást annak hatálybalépéséig az azon napot követő hónap első napjától kell ideiglenesen alkalmazni, amelyen a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.
   4. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy a megállapodás 8. cikke 2. bekezdésében előírt értesítést megtegye.

      Kelt Brüsszelben, 2005. november 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               24.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 136/22

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   egyrészről,
   A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG
   másrészről,
   (a továbbiakban: a szerződő felek)
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség több tagállama és a Bolgár Köztársaság között kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások jöttek létre, amelyek az Európai Közösség jogszabályaival ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások kiterjedhetnek,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az európai közösségi jog szerint a valamely tagállamban székhellyel rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van megkülönböztetéstől mentesen hozzáférni az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,
   TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy az európai közösségi jognak megfelelően engedélyezett légi fuvarozási vállalatokban tulajdonjogot szerezzenek,
   FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és a Bolgár Köztársaság között létrejött kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek ellentétesek az Európai Közösség jogszabályaival, teljes összhangba kell hozni azokkal, az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság közötti légi szolgáltatások megbízható jogalapjának létrehozása és az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja az Európai Közösség és a Bolgár Köztársaság közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légi fuvarozók és a Bolgár Köztársaság légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:
   1. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   E megállapodás alkalmazásában a „tagállamok”: az Európai Közösség tagállamai.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.
   (3)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.
   2. cikk
   Tagállam általi kijelölés
   (1)   A II. melléklet a) és b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére a Bolgár Köztársaság által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.
   (2)   A tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően a Bolgár Köztársaság a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:

               i.

               a légi fuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban rendelkezik székhellyel, és az európai közösségi jogszabályoknak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik;

               ii.

               a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározza; és

               iii.

               a légi fuvarozó jelenleg és a továbbiakban is közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és az ilyen államok és/vagy ilyen állampolgárok tényleges ellenőrzése alatt áll.

         (3)   A Bolgár Köztársaságnak jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               i.

               a légi fuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban rendelkezik székhellyel, vagy nem rendelkezik az európai közösségi jogszabályoknak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel;

               ii.

               nem a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy

               iii.

               a légi fuvarozó jelenleg közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és nem az ilyen államok és/vagy ilyen állampolgárok tényleges ellenőrzése alatt áll.

         Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során a Bolgár Köztársaság nem alkalmazhat az állampolgárság alapján megkülönböztetést a közösségi légi fuvarozók között.
   (4)   A Bulgária általi kijelölés kézhezvételét követően a tagállam a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:

               i.

               a légi fuvarozó rendelkezik a bolgár jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel;

               ii.

               Bulgária, amely a működési engedély kiadásáért felelős, gyakorolja és fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését; és

               iii.

               a légi fuvarozó jelenleg és a továbbiakban is közvetlenül vagy többségi tulajdon révén Bulgária és/vagy természetes vagy jogi személyeinek tulajdonában van, és Bulgária és/vagy természetes vagy jogi személyeinek tényleges ellenőrzése alatt áll.

         (5)   A tagállamnak jogában áll a Bulgária által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               i.

               a légi fuvarozó nem rendelkezik a bolgár jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel;

               ii.

               Bulgária, amely a működési engedély kiadásáért felelős, nem végzi és nem tartja fenn a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését; vagy

               iii.

               a légi fuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem Bulgária és/vagy természetes vagy jogi személyeinek tulajdonában van.

         3. cikk
   A szabályozási ellenőrzéshez kapcsolódó jogok
   (1)   A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.
   (2)   Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a Bolgár Köztársaságnak a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Bolgár Köztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása során, valamint az adott légi fuvarozó üzemeltetési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.
   4. cikk
   A repülőgép-üzemanyagra kivetett illetékek
   (1)   A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.
   (2)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy megkülönböztetéstől mentesen adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön a Bolgár Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam területének egy másik pontja vagy egy másik tagállam területe között közlekedik.
   5. cikk
   Az Európai Közösségen belüli viteldíjak
   (1)   A II. melléklet e) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet e) pontjában foglalt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján a Bolgár Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó(k)nak az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak.
   6. cikk
   A megállapodás mellékletei
   E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.
   7. cikk
   Felülvizsgálat vagy módosítás
   A szerződő felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.
   8. cikk
   Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás
   (1)   Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a szerződő felek megállapodnak abban, hogy ezt a megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azon napot követő hónap első napjától, amelyen a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.
   (3)   A tagállamok és a Bolgár Köztársaság között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre azok hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napjától alkalmazni kell.
   9. cikk
   A megállapodás megszűnése
   (1)   Ha az I. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben felsorolt érintett megállapodásra vonatkozik, szintén megszűnik.
   (2)   Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt összes megállapodás megszűnik, ez a megállapodás szintén megszűnik.
   FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

      Kelt Salzburgban, a kettőezer-hatodik év május havának ötödik napján, két-két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és bolgár nyelven.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         За европейската общност

         Por la República de Bulgaria
         Za Bulharskou republiku
         For Republikken Bulgarien
         Für die Republik Bulgarien
         Bulgaaria Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία της Βουλγαρίας
         For the Republic of Bulgaria
         Pour la République de Bulgarie
         Per la Repubblica di Bulgaria
         Bulgārijas Republikas vārdā
         Bulgarijos Respublikos vardu
         Λ Bolgár Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Bulgarija
         Voor de Republiek Bulgarije
         W imieniu Republiki Bułgarii
         Pela República da Bulgária
         Za Bulharskú republiku
         Za Republiko Bolgarijo
         Bulgarian tasavallan puolesta
         För Republiken Bulgarien
         За Република България

   I. MELLÉKLET
   A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               a)

               A Bulgária és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenes alkalmaznak:

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás az Osztrák Szövetségi Köztársaság kormánya és a Bolgár Köztársaság kormánya között, amelyet 1997. november 4-én Szófiában írtak alá, és amelyhez csatolták az 1996. június 28-án Bécsben kelt egyetértési nyilatkozatot (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Ausztria megállapodás).

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás a Belga Királyság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1957. május 14-én Szófiában írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Belgium megállapodás).

                           —

                           Megállapodás a Ciprusi Köztársaság kormánya és a Bolgár Népköztársaság között a kereskedelmi menetrendszerű légi szolgáltatásokról, amelyet 1965. május 8-án Nicosiában írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Ciprus megállapodás).

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás a Csehszlovák Szocialista Köztársaság kormánya és a Bolgár Köztársaság kormánya között, amelyet 1967. szeptember 25-én Szófiában írtak alá, és amellyel kapcsolatban a Cseh Köztársaság úgy nyilatkozott, hogy annak rendelkezéseit önmagára nézve kötelezőnek ismeri el (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Cseh Köztársaság megállapodás).

                           —

                           Polgári légi közlekedési megállapodás a Dán Királyság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1958. május 24-én Szófiában írtak alá, és amelyet legutóbb az 1958. május 24-i levélváltással egészítettek ki (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Dánia megállapodás).

                           —

                           Megállapodás a Finn Köztársaság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között a területeik közötti és azokon túli légi szolgáltatásokról, amelyet 1970. március 19-én Helsinkiben írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Finnország megállapodás).

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás a Francia Köztársaság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1965. augusztus 4-én Párizsban írtak alá, az 1965. augusztus 4-i levélváltással egészítettek ki, az 1969. június 12-i és július 10-i levélváltással módosítottak, és amelyet legutóbb a 2000. január 26-án, Szófiában kelt egyetértési nyilatkozattal módosítottak (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Franciaország megállapodás).

                           —

                           Megállapodás a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Bolgár Köztársaság között a területeik közötti és azokon túli légi szolgáltatásokról, amelyet Szófiában, 1993. június 11-én írtak alá, a 2001. október 1-jén Szófiában kelt egyetértési nyilatkozattal egészítettek ki, és amelyet a 2002. augusztus 15-i és a 2004. április 20-i jegyzékkel egészítettek ki (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Németország megállapodás).

                           —

                           Megállapodás a Görög Köztársaság kormánya és a Bolgár Köztársaság kormánya között a területeik közötti és azokon túli légi szolgáltatásokról, amelyet 2002. november 1-jén Athénben írtak alá, és amelyhez csatolták a 2000. február 23-án Athénben kelt egyetértési nyilatkozatot (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Görögország megállapodás).

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás a Magyar Népköztársaság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1969. augusztus 29-én Szófiában írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Magyarország megállapodás).

                           —

                           Légi szolgáltatási megállapodás Írország kormánya és a Bolgár Köztársaság kormánya között, amelyet 1995. július 27-én Dublinban írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Írország megállapodás).

                           —

                           Polgári légi közlekedési megállapodás az Olasz Köztársaság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1974. május 27-én Szófiában írtak alá, amelyhez csatolták az 1974. április 4-én Rómában kelt kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvet, és amelyet legutóbb az 1997. július 25-én Rómában kelt egyetértési nyilatkozattal módosítottak (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Olaszország megállapodás).

                           —

                           Megállapodás a Lett Köztársaság kormánya és a Bolgár Köztársaság kormánya között a területeik közötti és azokon túli légi szolgáltatásokról, amelyet 1999. május 19-én Varsóban írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Lettország megállapodás).

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1965. május 8-án Szófiában írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Luxemburg megállapodás).

                           —

                           Megállapodás a Máltai Köztársaság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között a területeik közötti és azokon túli légi szolgáltatásokról, amelyet 1982. július 23-án Várnában írtak alá, és amelyhez csatolták az 1982. április 12-én Máltán kelt egyetértési nyilatkozatot (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Málta megállapodás).

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás a Holland Királyság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1958. február 7-én Szófiában írtak alá, és amelyet legutóbb a 2002. augusztus 6-án Hágában kelt egyetértési nyilatkozattal egészítettek ki (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Hollandia megállapodás).

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás a Lengyel Köztársaság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1949. május 16-án Varsóban írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Lengyelország megállapodás).

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás Portugália kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1975. október 22-én Lisszabonban írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Portugália megállapodás).

                           —

                           Légi közlekedési megállapodás a Szlovák Köztársaság kormánya és a Bolgár Köztársaság kormánya között, amelyet 1995. december 8-án Szófiában írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Szlovákia megállapodás).

                           —

                           Légi szolgáltatási megállapodás Spanyolország kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1971. november 6-án Szófiában írtak alá, és amelyet legutóbb az 1978. október 21-én Szófiában kelt kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvvel módosítottak (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Spanyolország megállapodás).

                           —

                           Polgári légi közlekedési megállapodás a Svéd Királyság kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között, amelyet 1957. április 17-én Szófiában írtak alá (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Svédország megállapodás).

                           —

                           Megállapodás a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és a Bolgár Népköztársaság kormánya között a területeik közötti és azokon túli légi szolgáltatásokról, amelyet 1970. május 28-án Londonban írtak alá, és amelyet az 1973. augusztus 23-i jegyzékváltással módosítottak, és amelyhez csatolták az 1998. január 15-én Londonban kelt egyetértési nyilatkozatot (a II. mellékletben a továbbiakban: a Bulgária–Egyesült Királyság megállapodás).

               b)

               Légi szolgáltatási megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket Bulgária és az Európai Közösség tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen.

         II. MELLÉKLET
   Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzéke

               a)

               Tagállam általi kijelölés

                           —

                           a Bulgária–Ausztria megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Belgium megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Ciprus megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Cseh Köztársaság megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Dánia megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Finnország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Franciaország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Németország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Görögország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Magyarország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Írország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Olaszország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Lettország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Luxemburg megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Málta megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Hollandia megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Lengyelország megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Portugália megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Szlovákia megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Spanyolország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Svédország megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Egyesült Királyság megállapodás 3. cikke.

               b)

               Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

                           —

                           a Bulgária–Ausztria megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Belgium megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Ciprus megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Dánia megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Finnország megállapodás 3. és 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Franciaország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Németország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Görögország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Magyarország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Írország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Olaszország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Lettország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Luxemburg megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Málta megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Hollandia megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Lengyelország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Portugália megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Szlovákia megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Spanyolország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Svédország megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Egyesült Királyság megállapodás 4. cikke.

               c)

               Szabályozási ellenőrzés:

                           —

                           a Bulgária–Görögország megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Németország megállapodás 11a. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Franciaország megállapodás 12a. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Olaszország megállapodás 9b. cikke.

               d)

               A repülőgép-üzemanyagra kivetett illetékek:

                           —

                           a Bulgária–Ausztria megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Belgium megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Ciprus megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Cseh Köztársaság megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Dánia megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Finnország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Franciaország megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Németország megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Görögország megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Magyarország megállapodás 12. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Írország megállapodás 11. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Olaszország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Lettország megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Luxemburg megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Málta megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Hollandia megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Lengyelország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Portugália megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Szlovákia megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Spanyolország megállapodás 11. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Svédország megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke.

               e)

               Az Európai Közösségen belüli viteldíjak:

                           —

                           a Bulgária–Ausztria megállapodás 11. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Belgium megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Ciprus megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Cseh Köztársaság megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Dánia megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Finnország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Franciaország megállapodás 13. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Németország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Görögország megállapodás 13. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Magyarország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Írország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Olaszország megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Lettország megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Luxemburg megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Málta megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Hollandia megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Lengyelország megállapodás mellékletének 4. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Portugália megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Szlovákia megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Spanyolország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Svédország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Bulgária–Egyesült Királyság megállapodás 9. cikke.

         III. MELLÉKLET
   A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               a)

               Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).

               b)

               A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).

               c)

               A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).

               d)

               A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás alapján).


title: A Tanács határozata (1996. szeptember 16.) az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött, egyes textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról (Kirgizisztán, Litvánia, Tádzsikisztán, Türkmenisztán)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996D0594

Hivatalos Lap L 263 , 16/10/1996 o. 0035 - 0035

		A Tanács határozata(1996. szeptember 16.)az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött, egyes textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról (Kirgizisztán, Litvánia, Tádzsikisztán, Türkmenisztán)(96/594/EGK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. cikkére, összefüggésben 228. cikkének (2) bekezdése első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a textiltermékek kereskedelméről szóló kétoldalú megállapodások megkötéséről (a továbbiakban: alapmegállapodások), folytattak tárgyalásokat Kirgizisztánnal, Litvániával, Tádzsikisztánnal és Türkmenisztánnal, és ezen megállapodásokat az 1993. december 20-i 94/277/EK tanácsi határozat [1] alapján ideiglenesen alkalmazzák;mivel a Litvániával kötött alapmegállapodást az 1994. december 19-i 94/978/EK tanácsi határozat [2] jóváhagyta, és az 1995. január 1-jén hatályba lépett;mivel a Bizottság a Közösség részéről – levélváltás formájában – kétoldalú megállapodások megkötéséről folytatott tárgyalásokat az előbb említett országokkal kötött alapmegállapodások módosítása érdekében, hogy figyelembe vegyék Ausztriának, Finnországnak és Svédországnak az Európai Unióhoz történő csatlakozását; mivel ezeket a megtárgyalt megállapodásokat ideiglenesen 1995. január 1-jétől kell alkalmazni az azok megkötéséhez szükséges eljárások befejezésig és a kérdéses országok részéről való viszonosságon alapuló ideiglenes alkalmazásától függően,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösség és másrészről a határozat mellékletében felsorolt vonatkozó harmadik ország között levélváltás formájában létrejött kétoldalú megállapodásokat, amelyek az egyes harmadik országokkal kötött, a textiltermékek kereskedelméről szóló jelenlegi kétoldalú megállapodásokat, egyezményeket és jegyzőkönyveket módosítják annak érdekében, hogy az Osztrák Köztársaságnak, a Finn Köztársaságnak és a Svéd Királyságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozását figyelembe vegyék, 1995. január 1-jétől ideiglenesen kell alkalmazni az azok megkötéséhez szükséges eljárások befejezésig és a kérdéses országok részéről való viszonosságon alapuló ideiglenes alkalmazásától függően.2. cikkA kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.Kelt Brüsszelben, 1996. szeptember 16-án.a Tanács részérőlaz elnökI. Yates[1] HL L 123., 1994.5.17., 1. o.[2] HL L 375., 1994.12.31., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETOrszágok felsorolásaKirgizisztánLitvániaTádzsikisztánTürkmenisztán--------------------------------------------------


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2015/774 határozata (2015. március 4.) a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló programról (EKB/2015/10)

text:
               14.5.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 121/20

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/774 HATÁROZATA
   (2015. március 4.)
   a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló programról (EKB/2015/10)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikke első francia bekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 18.1. cikkével összhangban az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: NKB-k), műveleteket végezhetnek a pénzügyi piacokon többek között forgalomképes eszközök végleges eladása és vásárlása révén, a KBER céljai elérése érdekében.

               (2)

               2014. szeptember 4-én a Kormányzótanács a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program (CBPP3), valamint egy eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program (ABSPP) kezdeményezéséről határozott. A 2014 szeptemberében bevezetett, célzott hosszabb távú refinanszírozási műveletek mellett ezen eszközvásárlási programok célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a 2 %-hoz közeli szintekhez, az EKB-nak az árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban.

               (3)

               2015. január 22-én a Kormányzótanács úgy határozott, hogy az eszközvásárlásokat ki kell bővíteni oly módon, hogy a közszektor eszközeinek másodlagos piacokon történő megvásárlására irányuló programot (a továbbiakban: PSPP) is tartalmazzanak. A PSPP alapján az NKB-k az EKB tőkejegyzési kulcsában fennálló részesedésüket tükröző arányban, valamint az EKB az elfogadható partnerektől véglegesen elfogadható forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat vásárolhatnak a másodlagos piacokon. E döntés az egységes monetáris politika részeként született, több olyan tényezőre tekintettel, amelyek lényegesen növelték az áralakulás középtávú kilátásaihoz kapcsolódó lefelé mutató kockázatot, veszélyeztetve ezzel az EKB árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljának elérését. E tényezők között szerepel az elfogadott monetáris politikai intézkedésekből eredő vártnál alacsonyabb monetáris élénkítés, a tényleges és a várt euroövezeti infláció legtöbb mutatójának – mind az infláció kiemelt értékeinek, mind pedig az infláció volatilis összetevőinek, mint az energia és az élelmiszerek, hatását nem tartalmazó értékeknek – történelmi mélypontok felé tartó tendenciája, és az olajárak jelentős csökkenéséből eredő bérmegállapítási és árképzési másodlagos hatások fokozott lehetősége.

               (4)

               A PSPP arányos intézkedést jelent az áralakulással kapcsolatos kilátásokra vonatkozó kockázatok enyhítésére, mivel tovább könnyíti a monetáris és pénzügyi feltételeket, többek között az euroövezeti nem pénzügyi vállalatok és háztartások hitelfelvételi feltételei szempontjából releváns feltételeket, ezáltal támogatva az összesített fogyasztást és a beruházási kiadásokat az euroövezetben, és végső soron hozzájárulva ahhoz, hogy az inflációs ráták középtávon visszaálljanak a 2 % alatti, de ahhoz közeli szintre. Egy olyan környezetben, ahol az EKB irányadó kamatlábai az alsó határon vannak és a magánszektorbeli eszközökre összpontosító programok mérhető, azonban nem elégséges teret biztosítottak az árstabilitás jelenlegi árfolyamcsökkenési kockázatának kezelésére, az eurorendszer monetáris politikai intézkedéseit ki kell egészíteni a PSPP-vel mint olyan eszközzel, amely magas transzmissziós potenciállal rendelkezik a reálgazdaság irányában. A PSPP jelentős vásárlási volumene a portfóliók ismételt kiegyensúlyozására irányuló hatásának köszönhetően hozzájárul majd a pénzügyi közvetítőknek a bankközi piacnak nyújtott likviditás és az euroövezet gazdaságának történő hitelezés növelése érdekében történő bevonásán alapuló monetáris politikai célkitűzés eléréséhez.

               (5)

               A PSPP számos biztosítékot tartalmaz annak biztosítása érdekében, hogy a tervezett vásárlások a PSPP céljaival arányosak legyenek, hogy a PSPP kialakítása során a kapcsolódó pénzügyi kockázatok megfelelően figyelembevételre kerültek, és hogy azokat kockázatkezeléssel korlátozni lehet majd. Az elfogadható forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok piacai zökkenőmentes működésének lehetővé tétele, továbbá a rendezett adósságátütemezések akadályozásának elkerülése érdekében küszöbértékek fognak vonatkozni ezen értékpapíroknak az eurorendszerbeli központi bankok által történő megvásárlására.

               (6)

               A PSPP teljes mértékben megfelel az eurorendszerbeli központi bankok Szerződések alapján fennálló kötelezettségeinek, beleértve a monetáris finanszírozás tilalmát, és nem akadályozza az eurorendszernek a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvével összhangban történő működését.

               (7)

               Ami a PSPP, az ABSPP és a CBPP3 méretét illeti, a havi vásárlások által együttesen a piacnak juttatott likviditás összege 60 milliárd eurót fog kitenni. A tervek szerint a vásárlásokat 2016. szeptember végéig, illetve mindenesetre addig folytatják majd, amíg a Kormányzótanács nem érzékeli az inflációs pálya olyan tartós korrekcióját, amely összhangban áll a középtávon 2 % alatti, de ahhoz közeli szintű inflációs ráták elérésére irányuló célkitűzéssel.

               (8)

               A PSPP eredményességének biztosítása érdekében az eurorendszer ezennel egyértelművé teszi, hogy az eurorendszer által a PSPP keretében esetlegesen megvásárolt forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében elfogadja a magánbefektetőket megilletővel azonos (pari passu) elbánást, összhangban az ilyen eszközökben foglalt feltételekkel.

               (9)

               A PSPP keretében az elfogadható forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak az eurorendszer által történő megvásárlását decentralizált módon kell végrehajtani, a piaci árképzéssel és a piacok működésével kapcsolatos megfontolások kellő figyelembevétele mellett, továbbá azt az EKB-nak kell koordinálnia, biztosítva ezáltal az eurorendszer monetáris politikájának egységességét,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A PSPP létrehozása és hatálya
   Az eurorendszer ezennel létrehozza a PSPP-t, amely alapján az eurorendszerbeli központi bankok meghatározott feltételek mellett a 3. cikk értelmében vett elfogadható forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat vásárolnak a 7. cikkben meghatározott elfogadható partnerektől a másodlagos piacokon.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
   1.   „eurorendszerbeli központi bank”: az EKB és azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: NKB-k);
   2.   „elismert ügynökség”: az eurorendszer által a PSPP céljára ilyenként besorolt szervezet;
   3.   „nemzetközi szervezet”: az 575/2013/EU európai partlamenti és tanácsi rendelet (1) 118. cikkének értelmében vett szervezet, amelyet az eurorendszer a PSPP céljára ilyenként sorolt be;
   4.   „multilaterális fejlesztési bank”: az 575/2013/EU rendelet 117. cikkének (2) bekezdése értelmében vett szervezet, amelyet az eurorendszer a PSPP céljára ilyenként sorolt be;
   5.   „felülvizsgálat kedvező kimenetele”: a következő két határozat közül a későbbi: az Európai Stabilitási Mechanizmus Igazgatótanácsának határozata, illetve amennyiben a Nemzetközi Valutaalap társfinanszírozza a pénzügyi támogatási programot, a Nemzetközi Valutaalap ügyvezető igazgatóságának határozata a program keretében a következő kifizetés jóváhagyásáról, azzal, hogy mindkét határozat szükséges a PSPP keretében történő vásárlások folytatásához.
   A 2–4. pontban említett szervezetek listája közzétételre kerül az EKB honlapján.
   3. cikk
   A forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó elfogadhatósági feltételek
   (1)   Az ezen cikkben rögzített követelmények mellett az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro központi kormányzatai, az euroövezetben található elismert ügynökségek, az euroövezetben található nemzetközi szervezetek és az euroövezetben található multilaterális fejlesztési bankok által kibocsátott, euróban denominált forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok elfogadhatónak minősülnek az eurorendszerbeli központi bankok által a PSPP keretében történő vásárlásra. Rendkívüli körülmények között, amikor a tervezett vásárlási összeget nem lehet elérni, a Kormányzótanács határozhat úgy, hogy az euroövezetben található más szervezetek által kibocsátott forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat vásárol a 4. cikkben rögzített feltételekkel összhangban.
   (2)   Annak érdekében, hogy a PSPP keretében történő vásárlás céljára elfogadhatónak minősüljenek, a forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak meg kell felelniük az EKB/2011/14 iránymutatás (2) I. melléklete szerinti, az eurorendszer hitelműveletei céljára a forgalomképes eszközökre vonatkozó elfogadhatósági feltételeknek, a következő követelmények mellett:

               a)

               a forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátója vagy garanciavállalója az eurorendszer harmonizált hitelminősítő rendszerében legalább a 3-as hitelminőségi szintnek megfelelő, legalább egy, az eurorendszer hitelminősítő keretrendszerében elfogadott külső hitelminősítő intézet (External Credit Assessment Institution, ECAI) által adott, a nyilvánosság számára hozzáférhető hitelminősítés formájában kifejezett hitelminőségi értékeléssel rendelkezik;

               b)

               amennyiben több ECAI kibocsátói és/vagy ECAI garanciavállalói minősítés is rendelkezésre áll, úgy a legjobb hitelminősítés elve érvényesül, vagyis a legjobb elérhető ECAI kibocsátói vagy garanciavállalói minősítés alkalmazandó. Amennyiben a hitelminőségi követelmények teljesülését ECAI garanciavállalói minősítés alapján állapítják meg, a garanciának meg kell felelnie az elfogadható garancia EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 6.3.2. szakasza c) pontja i–iv. alpontjában rögzített jellemzőinek;

               c)

               amennyiben az elfogadott ECAI által a kibocsátóra vagy a garanciavállalóra vonatkozóan adott hitelminősítés nem felel meg az eurorendszer harmonizált hitelminősítő rendszerében legalább a 3-as hitelminőségi szintnek, úgy a forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok csak akkor minősülnek elfogadhatónak, ha azokat valamely pénzügyi támogatási program keretében euroövezeti tagállamok központi kormányzata bocsátotta ki vagy teljes mértékben garantálja, és azok tekintetében a Kormányzótanács az EKB/2014/31 iránymutatás (3) 8. cikke alapján az eurorendszer hitelminőségi küszöbének alkalmazását felfüggesztette;

               d)

               valamely folyamatban levő pénzügyi támogatási program felülvizsgálata esetén a PSPP szerinti vásárlások céljára való elfogadhatóság felfüggesztésre kerül, és csak a felülvizsgálat kedvező kimenete esetén folytatódik.

         (3)   A PSPP szerinti vásárlások céljára való elfogadhatóság érdekében az (1)–(2) bekezdés szerinti, hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak az érintett eurorendszerbeli központi bank általi megvásárlásuk időpontjában legalább 2 éves, és legfeljebb 30 éves fennmaradó futamidővel kell rendelkezniük. A zökkenőmentes végrehajtás megkönnyítése érdekében a 30 év és 364 napos fennmaradó futamidővel rendelkező forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a PSPP keretében elfogadhatónak minősülnek. A nemzeti központi bankok a nemzetközi szervezetek és multilaterális fejlesztési bankok által kibocsátott forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok helyettesítő vásárlását is végzik, amennyiben a központi kormányzatok és az elismert ügynökségek által kibocsátott forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból vásárolni tervezett összegeket nem lehet elérni.
   (4)   Az eurorendszerbeli központi bankok rendkívüli körülmények között javasolhatnak a Kormányzótanácsnak a joghatóságuk alá tartozó területen található, közösségi tulajdonban levő nem pénzügyi vállalatokat a helyettesítőként vásárolandó forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátóiként, amennyiben a joghatóságuk alá tartozó területen a központi kormányzat vagy elismert ügynökségek által kibocsátott forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból vásárolni tervezett összeget nem lehet elérni. A javasolt közösségi tulajdonban levő nem pénzügyi vállalatoknak legalább mindkét alábbi feltételnek meg kell felelniük:

               —

               az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott „nem pénzügyi vállalatnak” kell lenniük,

               —

               a 3603/93/EK tanácsi rendelet (5) 3. cikkének értelmében vett „közszektorbeli” szervezetnek kell lenniük.

         A Kormányzótanács általi jóváhagyást követően az ilyen euroövezetben található, közösségi tulajdonban levő nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, euróban denominált forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyek megfelelnek i. az eurorendszer hitelműveletei céljára a forgalomképes eszközökre vonatkozó elfogadhatósági feltételeknek az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.2.1. szakaszában foglaltak szerint; és ii. a (2) és a (3) bekezdés követelményeinek, a PSPP keretében helyettesítőkénti vásárlás céljára elfogadhatónak minősülnek.
   (5)   Főszabály szerint a betéti rendelkezésre állás kamatlába fölötti, lejáratig számítottan negatív hozamú (vagy ún. „yield to worst”), nominális forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vásárlása megengedett.
   4. cikk
   A vásárlások végrehajtására vonatkozó korlátozások
   (1)   Az elfogadható értékpapírok piaci ára kialakulásának lehetővé tétele érdekében nem megengedett az újonnan kibocsátott vagy egyszerűsített kibocsátás részét képező értékpapír, továbbá az olyan forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vásárlása, amelyek fennmaradó futamideje időben – akár előtte, akár utána – közel esik a kibocsátandó forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratához, a Kormányzótanács által meghatározandó időszak alatt (tilalmi időszak). Szindikálás esetén a szóban forgó tilalmi időszakot a kibocsátás előtt „lehetőség szerinti” alapon kell tiszteletben tartani.
   (2)   A pénzügyi támogatási program keretében euroövezeti tagállamok központi kormányzata által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok esetében a PSPP keretében történő vásárlások időszaka a program minden egyes felülvizsgálatának kedvező kimenetele után főszabályként két hónapra korlátozott, kivéve, ha az ilyen időszak előtt a vásárlások felfüggesztését vagy az ilyen időszak után és a következő felülvizsgálat kezdetéig a vásárlások folytatásának felfüggesztését indokoló rendkívüli körülmények állnak fenn.
   5. cikk
   Vásárlási korlátok
   (1)   A 3. cikk fenntartásával a PSPP keretében a 3. cikkben rögzített feltételeknek megfelelő forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra az eurorendszerbeli központi bankok összes portfólióiban szereplő állományának konszolidálását követően nemzetközi értékpapír-azonosító számonként alkalmazandó kibocsátási részesedési küszöb vonatkozik. A küszöb a vásárlások első hat hónapjára 25 %-ban kerül rögzítésre, majd azt a Kormányzótanács később felülvizsgálja.
   (2)   A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok esetében eltérő kibocsátási részesedési küszöb alkalmazandó.
   (3)   A PSPP keretében a kibocsátó forgalomban levő értékpapírjai 33 %-ának megfelelő összesített korlát vonatkozik valamennyi elfogadható forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírrra a 3. cikkben meghatározott futamidők tekintetében, az eurorendszerbeli központi bankok összes portfólióiban szereplő állományának konszolidálását követően.
   6. cikk
   A portfóliók felosztása
   (1)   A PSPP céljára elfogadható, megvásárolt forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok összértékéből 12 %-ot az elfogadható nemzetközi szervezetek és multilaterális fejlesztési bankok által kibocsátott értékpapírokban, 88 %-ot pedig elfogadható központi kormányzatok és elismert ügynökségek által kibocsátott értékpapírokban kell megvásárolni. Ezt a felosztást a Kormányzótanács felülvizsgálhatja. Az elfogadható nemzetközi szervezetek és multilaterális fejlesztési bankok által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vásárlását csak az NKB- k végzik.
   (2)   Az NKB-k részesedése a PSPP céljára elfogadható forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vásárlásának teljes piaci értékében 92 %-ot tesz ki, a fennmaradó 8 %-ot az EKB vásárolja meg. A vásárlások országok közötti megosztása a KBER Alapokmányának 29. cikkében említett, az EKB tőkéjének jegyzésére vonatkozó kulcsnak megfelelően történik.
   (3)   Az eurorendszerbeli központi bankok a PSPP keretében vásárolandó forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok felosztása tekintetében specializációs rendszert alkalmaznak. A Kormányzótanács lehetővé teszi a specializációs rendszertől való eseti eltéréseket, amennyiben objektív megfontolások akadályozzák e rendszer megvalósítását vagy az eltérést a PSPP általános monetáris politikai célkitűzéseinek elérése érdekében egyébként célszerűvé teszik. Így különösen minden NKB a saját országa kibocsátóinak elfogadható értékpapírjait vásárolja meg. Az elfogadható nemzetközi szervezetek és multilaterális fejlesztési bankok által kibocsátott értékpapírokat valamennyi NKB megvásárolhatja. Az EKB valamennyi ország központi kormányzata és elfogadható ügynökségei által kibocsátott értékpapírokat vásárol.
   7. cikk
   Elfogadható partnerek
   A PSPP céljára az alábbiak minősülnek elfogadható partnernek:

               a)

               az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 2.1. szakasza szerinti, az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben való részvételre vonatkozó elfogadhatósági feltételeknek megfelelő szervezetek; és

               b)

               minden egyéb partner, amelyet az eurorendszerbeli központi bankok az euróban denominált befektetési portfólióik befektetése céljára igénybe vesznek.

         8. cikk
   Átláthatóság
   (1)   Az eurorendszer hetente közzéteszi a PSPP keretében tartott értékpapírok összesített könyv szerinti értékét a heti konszolidált pénzügyi kimutatásaihoz kapcsolódó megjegyzésekben.
   (2)   Az eurorendszer havonta közzéteszi a PSPP-állományai súlyozott átlagos fennmaradó futamidejét a kibocsátó rezidens országa szerint, a többi kibocsátótól elkülönítve a nemzetközi szervezeteket és a multilaterális fejlesztési bankokat.
   (3)   A PSPP keretében tartott értékpapírok könyv szerinti értékét az EKB honlapján a nyíltpiaci műveletek között hetente közzéteszik.
   9. cikk
   Értékpapír-kölcsönzés
   A PSPP hatékonyságának biztosítása érdekében az eurorendszer a PSPP keretében vásárolt értékpapírokat hozzáférhetővé teszi kölcsönzés céljára, a repóügyleteket is beleértve.
   10. cikk
   Záró rendelkezés
   Ez a határozat az EKB honlapján történő közzétételét követő napon lép hatályba. Ezt a határozatot 2015. március 9-től kell alkalmazni.

      Kelt Nicosiában, 2015. március 4-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

      (2)  2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatás az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól (HL L 331., 2011.12.14., 1. o.).

      (3)  2014. július 9-i EKB/2014/31 iránymutatás az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről és az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (HL L 240., 2014.8.13., 28. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 549/2013/EU rendelete az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

      (5)  A Tanác 1993. december 13-i 3603/93/EK rendelete a Szerződés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) bekezdésében említett tilalmak alkalmazásához szükséges fogalmak meghatározásáról (HL L 332., 1993.12.31., 1. o.).


title: A Tanács 2013/133/KKBP határozata ( 2013. március 18. ) az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről

text:
               19.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 75/29

         A TANÁCS 2013/133/KKBP HATÁROZATA
   (2013. március 18.)
   az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Száhil öv összetett és egymással összefüggő kihívásaira szükség van egy uniós, regionális válaszra.

               (2)

               Michael Dominique REVEYRAND-DE MENTHON-t ki kell nevezni az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjévé (EUKK) a 2014. február 28-ig tartó időszakra.

               (3)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   (1)   A Tanács Michael Dominique REVEYRAND-DE MENTHON-t nevezi ki az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjévé a 2014. február 28-ig tartó időszakra. Az EUKK megbízatása meghosszabbítható vagy hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) javaslata alapján így határoz.
   (2)   Az EUKK megbízatása alkalmazásában a Száhil öv fogalommeghatározásának magában kell foglalnia a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos uniós stratégiának fő hangsúlyát, azaz Malit, Mauritániát és Nigert. A tágabb régióra hatást gyakorló kérdéseket illetően az EUKK együttműködik adott esetben a Száhil övön túli más országokkal, valamint regionális és nemzetközi szervezetekkel is.
   (3)   A régiót érintő, egymással összefüggő kihívásokra vonatkozó regionális megközelítés szükségessége fényében a Száhil övért felelős EUKK szoros konzultáció alapján együttműködik a megfelelő EUKK-kal, ideértve a dél-mediterrán térségért felelős EUKK-t, az emberi jogokért felelős EUKK-t és az Afrikai Unióért felelős EUKK-t.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   (1)   Az EUKK megbízatása a Száhil övvel kapcsolatos uniós politikai célkitűzéseken alapul, így aktívan hozzájárul a régió tartós békéjét, biztonságát és fejlődését célzó regionális és nemzetközi erőfeszítésekhez. Az EUKK célja továbbá az Unió Száhil övben való többrétű szerepvállalása minőségének, intenzitásának és hatásának növelése.
   (2)   Az EUKK hozzájárul az uniós tevékenységek valamennyi aspektusát magában foglaló uniós megközelítés kidolgozásához és végrehajtásához, különösen a politikai, biztonsági és fejlődési területeken – ideértve a stratégiát is –, továbbá az uniós tevékenységekkel kapcsolatos releváns eszközök összehangolásához.
   (3)   Az első időkben prioritást kell élveznie Malinak és az ottani konfliktus regionális dimenzióinak.
   (4)   Malival kapcsolatban az Unió politikai célkitűzései arra irányulnak, hogy valamennyi eszközének összehangolt és hatékony felhasználásával ösztönözze Malinak és a népének a béke, a megbékélés, a biztonság és a fejlődés útjára való visszatérését.
   3. cikk
   Megbízatás
   (1)   A Száhil övvel kapcsolatos uniós politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               a stratégia alapján tevékenyen hozzájárul a regionális válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés végrehajtásához és további fejlesztéséhez, az Unió Száhil övvel – különösen Malival – kapcsolatos tevékenységei átfogó összhangjának és hatékonyságának növelése érdekében;

               b)

               párbeszédet folytat a régió minden érintett és érdekelt szereplőjével, a kormányokkal, a meglévő regionális hatóságokkal, a nemzetközi és a regionális szervezetekkel, a civil társadalom és a diaszpóra képviselőivel az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében, valamint közreműködik abban, hogy jobban megértsék az Unió szerepét a Száhil övben;

               c)

               képviseli az Uniót a megfelelő regionális és nemzetközi fórumokon, ideértve a Malival kapcsolatos nyomon követéssel és támogatással foglalkozó csoportot is, valamint gondoskodik arról, hogy a válságkezeléshez és konfliktusmegelőzéshez nyújtott uniós támogatás – ideértve a Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai misszióját (EUTM Mali) és az Európai Unió nigeri KBVP-misszióját (EUCAP SAHEL Niger) is – nagyobb ismertségre tegyen szert;

               d)

               folyamatosan szorosan együttműködik az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), mindenekelőtt az ENSZ Főtitkárának Száhil övért felelős különmegbízottjával, az ENSZ Főtitkárának a Nyugat-afrikai térségért felelős különleges képviselőjével, az Afrikai Unióval (AU) és különösen az AU Maliért és a Száhil övért felelős főképviselőjével, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségével (ECOWAS) és más fontos nemzeti, regionális és nemzetközi érdekelt felekkel, többek között a Száhil övvel foglalkozó egyéb különmegbízottakkal;

               e)

               szorosan figyelemmel követi a válság regionális és határokon átnyúló dimenzióit, ideértve a terrorizmust, a szervezett bűnözést, a fegyvercsempészetet, az emberkereskedelmet, a kábítószer-kereskedelmet, a menekültek mozgását és a migrációs áramlásokat, valamint a kapcsolódó pénzmozgásokat is; az EU terrorizmusellenes koordinátorával szorosan együttműködve hozzájárul az Unió terrorizmusellenes stratégiájának további végrehajtásához;

               f)

               rendszeres magas szintű politikai kapcsolatot tart fenn a régió terrorizmussal és nemzetközi bűnözéssel érintett országaival az összehangolt és átfogó megközelítés és az Uniónak a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni nemzetközi küzdelemben való kulcsszerepének biztosítása érdekében. Ez magában foglalja az Unió által a biztonsági ágazatban való regionális kapacitásépítés terén nyújtott aktív támogatást, és annak biztosítását, hogy a Száhil övben a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés eredendő okaira megfelelő megoldást találjanak.

               g)

               szorosan figyelemmel kíséri a régió humanitárius válságának politikai és biztonsági következményeit;

               h)

               Mali tekintetében hozzájárul a mali válság rendezésének elősegítésére irányuló regionális és nemzetközi tevékenységekhez, mindenekelőtt a politikai átmenetre vonatkozó menetrend elfogadásához és végrehajtásához, szabad és átlátható választási eljáráshoz és hihető nemzeti, a társadalom széles rétegeit bevonó párbeszédhez;

               i)

               támogatja az intézményépítést, a biztonsági ágazati reformot és a hosszú távú béketeremtést és megbékélést Maliban;

               j)

               együttműködik az Unió emberi jogi különleges képviselőjével az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításában, és rendszeres kapcsolatokat tart fenn Mali és a régió releváns hatóságaival, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatalával, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával, valamint a régióban tevékeny emberijog-védőkkel és megfigyelőkkel. Hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, többek között az uniós emberi jogi iránymutatásoknak, valamint a nemzetközi humanitárius jog – különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról, továbbá a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásoknak, továbbá a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000) sz. ENSZ BT-határozattal kapcsolatos uniós politikának – a végrehajtásához, egyebek mellett azáltal, hogy figyelemmel követi a fejleményeket és beszámol azokról, továbbá hogy ajánlásokat fogalmaz meg ezzel kapcsolatban;

               k)

               figyelemmel követi az ENSZ BT vonatkozó határozatainak – mindenekelőtt a 2056 (2012) sz., a 2071 (2012) sz. és a 2085 (2012) sz. határozatnak – való megfelelést, és arról jelentésekben számol be.

         (2)   Megbízatásának teljesítése érdekében az EUKK többek között:

               a)

               a Száhil övi válsággal kapcsolatos átfogó megközelítés proaktív előmozdítása és erősítése érdekében tanácsot ad a regionális, illetve nemzetközi fórumokon képviselt uniós álláspontok kialakításával kapcsolatban, és azokról jelentést tesz;

               b)

               folyamatosan figyelemmel kíséri az Unió tevékenységeit, és szorosan együttműködik az Unió megfelelő delegációival.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatásköreinek sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az EKSZ-szel és annak megfelelő szervezeti egységeivel.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. február 28-ig terjedő időszakra 1 350 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Az EUKK a megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt specifikus politikai és biztonsági kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek az EUKK munkáját segítő személyzet kirendelésére. Az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye vagy az EKSZ fedezi. A tagállamok által az uniós intézményekhez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK mellé. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ adminisztratív fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   (4)   Az EUKK személyzetét az EKSZ érintett osztályaival vagy az érintett uniós küldöttségekkel egy helyen kell elhelyezni annak érdekében, hogy tevékenységeik összhangban álljanak és következetesek legyenek.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK és személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országgal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok védelme
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatban (1) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság, az EKSZ és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttségek és/vagy adott esetben a tagállamok logisztikai támogatást nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és a hatáskörébe tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban meghoz minden ésszerűen megvalósítható intézkedést a közvetlenül az irányítása alá tartozó személyzet biztonsága érdekében, különösen az alábbiakat:

               a)

               biztonsági tervet dolgoz ki az adott misszióra vonatkozóan, amely többek között a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzet biztonságos bejutását a misszió területére és a misszió területén belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmazza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

               b)

               biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással;

               c)

               biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a misszió területének biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való érkezése előtt vagy az érkezéskor;

               d)

               biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében írásban beszámol ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   (1)   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.
   (2)   Az EUKK – a régióbeli uniós küldöttségekkel koordinálva – jelentést készít az uniós kezdeményezések, így például a reformokhoz nyújtott uniós hozzájárulás megvalósításának legjobb módjáról, beleértve a kapcsolódó uniós fejlesztési projektek politikai szempontjait is.
   12. cikk
   Koordináció más uniós szereplőkkel
   (1)   A stratégia keretében és az Unió politikai céljainak elérése érdekében az EUKK hozzájárul az Unió politikai és diplomáciai tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós és tagállami eszközt koherens módon alkalmazzanak.
   (2)   Az EUKK a tevékenységét összehangolja az uniós küldöttségek, a Bizottság, valamint a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a térségben működő tagállami külképviseleteket és uniós küldöttségeket.
   (3)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Az EUKK az érintett uniós küldöttségekkel szorosan együttműködve helyi politikai iránymutatásokkal látja el az EUCAP Sahel Niger misszióvezetőjét és az EUTM Mali misszióparancsnokát. Az EUKK, az EUTM Mali misszióparancsnoka és az EUCAP Sahel Niger polgári műveleti parancsnoka szükség szerint konzultációt folytat egymással.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az érintett régióra irányuló egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2013. augusztus végéig az elért eredményekről szóló jelentést, a megbízatás végén pedig a megbízatás teljesítéséről szóló átfogó jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. március 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. COVENEY

      (1)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.


title: 2009/507/EK,Euratom: A Tanács határozata ( 2009. június 30. ) az Európai Közösségek Bizottsága új tagjának kinevezéséről

text:
               2.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 172/34

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. június 30.)
   az Európai Közösségek Bizottsága új tagjának kinevezéséről
   (2009/507/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 215. cikke második bekezdésére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 128. cikke második bekezdésére,
   mivel:
   Dalia GRYBAUSKAITĖ 2009. június 25-i keltezésű levelében lemondott bizottsági tagságáról. A hivatali idő fennmaradó részére gondoskodni kell hivatalának betöltéséről,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a 2009. július 1-jétől2009. október 31-ig terjedő időszakra Algirdas Gediminas ŠEMETA-t nevezi ki a Bizottság tagjává.
   2. cikk
   Ez a határozat 2009. július 1-jén lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. június 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. KOHOUT


title: 2005/321/EK: A Tanács határozata (2005. április 14.) a cotonou-i megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról

text:
               23.4.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 104/33

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. április 14.)
   a cotonou-i megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról
   (2005/321/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodásra (1), és különösen annak 96. cikkére,
   tekintettel az AKCS-EK partnerségi megállapodás végrehajtása érdekében meghozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (2) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A cotonou-i megállapodás 9. cikkében említett alapvető elemeket megsértették.

               (2)

               A cotonou-i megállapodás 96. cikkével összhangban 2004. július 20-án konzultációk kezdeményezésére került sor az AKCS-országokkal és a Guineai Köztársasággal. Ezek folyamán a guineai hatóságok meghatározott kötelezettségvállalásokat tettek az Európai Unió által ismertetett problémák orvosolására, amelyeket a három hónapos elmélyült párbeszéd ideje alatt kellett teljesíteniük.

               (3)

               Ezen időszak végén nyilvánvalóvá vált, hogy egyes fent említett kötelezettségvállalásokat tényleges kezdeményezések követtek, és egyes kötelezettségvállalások teljesültek. Mindazonáltal a cotonou-i megállapodás alapvető elemeivel kapcsolatos több fontos intézkedés végrehajtásáról a jövőben kell gondoskodni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Guineai Köztársasággal a cotonou-i megállapodás 96. cikkével összhangban folytatott konzultációk lezárultak.
   2. cikk
   A mellékletben található levélben megállapított intézkedéseket, mint a cotonou-i megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontjában említett megfelelő intézkedéseket, el kell fogadni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   Ez a határozat 2008. április 14-ig marad hatályban. A határozatot legalább hat hónaponként felül kell vizsgálni.

      Kelt Luxembourgban, 2005. április 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. FRIEDEN

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (2)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

      LEVÉLTERVEZET
      Tisztelt Miniszter Úr!
      Az Európai Unió nagy jelentőséget tulajdonít a cotonou-i megállapodás 9. cikke rendelkezéseinek. Az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság tiszteletben tartása, amelyekre az AKCS-EK partnerség épül, a fent említett megállapodás alapvető elemeit képezik, és ezáltal kapcsolatunk alapjainak tekintendők.
      Az Európai Unió ebben a szellemben fejezte ki a demokratikus alapelvek és a jogállamiság lerontása iránt érzett aggodalmát, különösen a 2001-es alkotmányos népszavazástól, illetve a törvényhozói (2002) és az elnöki (2003) választásoktól kezdődően. Az Európai Uniót erősen foglalkoztatta továbbá az emberi jogok és az alapvető szabadságok megsértése, illetve a felelős közigazgatási, gazdasági, politikai és pénzügyi kormányzás hiánya is.
      Az Európai Unió megítélése szerint a guineai politikai helyzet a cotonou-i megállapodás 9. cikkében említett alapvető elemek megsértésének minősül. Figyelemmel e cikkre, illetve a guineai politikai megtorpanásra, az Unió 2004. március 31-én úgy határozott, hogy a megállapodás 96. cikke alapján konzultációkat kezdeményez a helyzet mélyreható vizsgálata és adott esetben orvosolása érdekében.
      A konzultációk 2004. július 20-án kezdődtek Brüsszelben. Ennek során több alapvető kérdés került megvitatásra, és Önöknek lehetőségük nyílt álláspontjukat, illetve országuk helyzetének elemzését előterjeszteni. Előterjesztettek egy memorandumot is, amely tartalmazott egy, a demokrácia megszilárdítását, az emberi jogok, a jogállamiság és a felelős kormányzás tiszteletben tartását célzó cselekvési tervet is.
      E jelentés előterjesztését követően az Európai Unió elnöksége és a Bizottság közös küldöttsége Conakry-ba utazott, és az Európai Unió tagállamainak helyi képviselőivel együttműködve kidolgozta a kötelezettségvállalások teljesítésének értékelését.
      Az Európai Unió megállapítja, hogy a guineai hatóságok nagy készséget mutattak egyrészt a tárgyalások folytatására és elmélyítésére, másrészt az uniós küldöttség feladatának megkönnyítésére. Megállapítja azt is, hogy bizonyos kötelességvállalások biztató kezdeményezések megtételére késztették Önöket. Különösen az alábbiakat kell megemlíteni:

                  Az Önök kormánya hajlandóságot mutatott a politikai élet szereplőivel folytatott, és a választási eljárás alapjainak felülvizsgálatát célzó politikai párbeszéd újraindítására. A párbeszéd újraindítására vonatkozó hivatalos ünnepségre 2004. augusztus 31-én került sor. A párbeszéd megkönnyítése érdekében egy felek közötti egyeztető hivatalt hoztak létre.

                  A kormány megerősítette azt az elhatározását, miszerint 2005. júniusában helyhatósági választásokat tart, illetve azt a szándékát, hogy megszilárdítja a decentralizációs folyamatot. Különféle jogszabálytervezetek kidolgozása kezdődött meg.

                  A kormány megerősítette azt az elhatározását, miszerint az alkotmány által előírt határidőn belül, azaz 2007 júniusában törvényhozói választásokat tart. A kormány ugyanakkor kész megvizsgálni annak a lehetőségét is, hogy a választásokat a kitűzött határidő előtt bonyolítsa le.

                  A kormány megerősített a rádió liberalizációjára vonatkozó ütemtervet is, amely 2005 júniusától alkalmazandó.

                  A kormány végül megerősítette az ágazati reformokat a makrogazdasági vezetés területére vonatkozóan, valamint azok végrehajtásának ütemtervét.

            Ezek a kezdeményezések kétségkívül hozzájárulnak majd az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megszilárdításához az Önök országában. E kötelezettségvállalások túlnyomó része ugyanakkor hosszabb idő alatt kerül teljesítésre, és ezek betartását, különösen a demokrácia elmélyítése érdekében, szükségszerű lesz figyelemmel kísérni az elkövetkezendő időben. Ebben az összefüggésben az Európai Unió várakozással tekint a memorandum megvalósítására vonatkozó, az elért haladásról szóló, 2004. szeptember 30-i jelentésben szereplő konkrét intézkedések megtételére, amely főbb elemei a következők:

                  1.

                  A nemzeti párbeszéd folytatása a választási rendszer működési kereteinek kialakítása céljából az Afrikában a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről szóló, az Afrikai Unió által 2002-ben elfogadott durban-i nyilatkozat (1) rendelkezéseinek megfelelően annak érdekében, hogy a választási eljárás átlátható és demokratikus legyen.

                  2.

                  Az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartására vonatkozó jogszabályok – különösen amelyek lehetővé teszik a politikai pártoknak gyűlések, tüntetések szervezésével, illetve az állami rádióban és televízióban történő szerepléssel kapcsolatos jogaik és kiváltságaik gyakorlását – betartása tekintetében tett kötelezettségvállalások folytatása és megszilárdítása.

                  3.

                  Az elektronikus médiumok liberalizációja azon ütemterv szerint, amelyet 2004 októberében az Európai Unió küldöttsége elé terjesztettek, és amely lehetővé teszi magántulajdonban lévő elektronikus médiumok létrehozását a helyhatósági választások előtt.

                  4.

                  A helyhatósági és törvényhozói választások lebonyolítása a módosított választási eljárás alapján.

                  5.

                  A decentralizációs folyamat folytatása.

                  6.

                  A makrogazdasági vezetés megszilárdítására vonatkozó tevékenységek és az ágazati reformok folytatása.

            Figyelemmel az eddig teljesített kötelezettségvállalásokra és a jövőben végrehajtandó feladatokra, a konzultációkat követően határoztak a cotonou-i megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti megfelelő intézkedések meghozataláról, amelyek a következők:

                  1.

                  Az együttműködést továbbra is a 6., 7. és 8. Európai Fejlesztési Alap maradványösszegeiből finanszírozzák a Guinea által a konzultációk keretében tett kötelezettségvállalások – így különösen a decentralizációs folyamat, a médiumok liberalizációja és a felelős kormányzás – végrehajtásának elősegítése érdekében.

                  2.

                  Az együttműködést a 9. Európai Fejlesztési Alap „B” előirányzata is segíti annak érdekében, hogy a leghátrányosabb helyzetű népességnek, illetve a belpolitikai válság áldozatainak életkörülményei javítását közvetlenül célzó programok megvalósítása lehetséges legyen.

                  3.

                  Támogatásban részesülnek az olyan programok is, amelyek a civil társadalom (és nemcsak annak szervezett formái) megerősítését, a demokrácia, az emberi jogok, a felelős kormányzás tiszteletben tartását és megerősítését valamint a szabad médiumok kialakulását és megszilárdítását célozzák.

                  4.

                  A regionális projektekhez való hozzájárulás minden esetben külön vizsgálat tárgyát képezi.

                  5.

                  A humanitárius műveletek, a kereskedelmi együttműködés és a kereskedelemhez kapcsolódó egyéb preferenciák változatlanul fennmaradnak.

                  6.

                  A választások előkészítésére is támogatás nyújtható a 6., 7. és 8. Európai Fejlesztési Alap maradványösszegeiből és a 9. Európai fejlesztési Alap „B” előirányzatából, amikor az Afrikában a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről szóló nyilatkozat alapján az átlátható és demokratikus választási eljárást garantáló választási keret kialakításra kerül.

                  7.

                  A 9. EFA „A” előirányzatát a félidős felülvizsgálat keretében az Európai Bizottság határozatával összhangban 65 millió euróra csökkentik. Sor kerül az együttműködési stratégia és a nemzeti indikatív program véglegesítésre, figyelembe véve az ország helyzetét és ezen új pénzügyi terveket. Ezen dokumentumokat akkor írják alá és hajtják végre, amikor Guinea részéről a kötelezettségvállalások teljesítésében kellő haladás lesz megfigyelhető, így a szabad és átlátható helyhatósági és törvényhozói választások előkészítésére és lebonyolítására tett erőfeszítések. Az Európai Unió feltételként határozza meg, hogy:

                              a)

                              megtartsák a szabad és átlátható helyhatósági választásokat, és, hogy a megfelelően megválasztott helyi végrehajtási tisztviselők hivatalba lépjenek;

                              b)

                              az ellenzéki erőkkel folytatott politikai párbeszéd keretében alakítsák ki a törvényhozói választások működőképes keretét (ideértve a választások időpontját is) az Afrikában a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről szóló nyilatkozat alapján.

            Az Európai Unió elnöksége és az Európai Bizottság együttműködésében rendszeres felülvizsgálatokat kell folytatni, amelyek közül az elsőre hat hónapon belül kerül sor.
      Az Európai Unió az elkövetkezendő harminchat hónap folyamán továbbra is szoros figyelemmel kíséri a guineai helyzetet. A cotonou-i megállapodás 8. cikkének keretei között az Európai Unió fokozott politikai párbeszédet tart fenn az Önök kormányával a demokrácia és a jogállamiság megszilárdítása érdekében, különös figyelemmel a törvényhozói választásokra, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartására.
      A guineai hatóságok részéről a kötelezettségvállalások teljesítésének felgyorsítása esetén, illetőleg amennyiben szakadás következik be, az Európai Unió fenntartja a jogot a megfelelő intézkedések módosítására.
      Kérem, Miniszter úr, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

               a Tanács részéről

               a Bizottság részéről

         (1)  Az AUSZ/AU 1. nyilatkozata a demokratikus választásokra vonatkozó alapelvekről Afrikában (XXXVIII.).