title: A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata ( 2015. március 13. ) a Bizottságon belüli biztonságról

text:
               17.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 72/41

         A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2015/443 HATÁROZATA
   (2015. március 13.)
   a Bizottságon belüli biztonságról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a Szerződésekhez mellékelt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvre és különösen annak 18. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottságon belüli biztonság célkitűzése annak biztosítása, hogy a Bizottságon belüli biztonsága vonatkozó következetes, integrált megközelítés kialakításával, a személyek, eszközök és adatok az azonosított kockázatokkal arányban álló, megfelelő mértékű védelméről való gondoskodással, valamint a biztonság hatékony és pontos érvényesülésének garantálásával a Bizottság biztonságos és védett környezetben működhessen.

               (2)

               Hasonlóan más nemzetközi szervekhez, a Bizottság jelentős biztonsági fenyegetéseknek és kihívásoknak van kitéve, különösen a terrorizmus, az informatikai támadások, valamint a politikai és kereskedelmi kémkedés tekintetében.

               (3)

               (3) Az Európai Bizottság fő telephelyeinek biztonsági kérdéseivel kapcsolatban megállapodásokat kötött a belga, a luxemburgi és az olasz kormánnyal (1). Ezen megállapodások megerősítik, hogy a Bizottság felel saját biztonságáért.

               (4)

               A személyek, eszközök és adatok biztonságának biztosítása érdekében előfordulhat, hogy a Bizottságnak intézkedéseket kell hoznia az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az Emberi Jogok Európai Egyezményében rögzített és az Európai Unió Bírósága által elismert alapvető jogok által védett területeken.

               (5)

               Ezért minden ilyen intézkedésnek indokoltnak kell lennie az általa megvédeni hivatott érdek jelentősége szempontjából; arányosnak kell lennie és biztosítania kell az alapvető jogok – ideértve különösen a magánélethez és az adatvédelemhez való jogot – teljes mértékű tiszteletben tartását.

               (6)

               A jogállamiság és az alapvető jogok tisztelete mellett elkötelezett rendszerben a Bizottságnak törekednie kell személyzetének, eszközeinek és adatainak megfelelő szintű biztonságára, amely biztosítja, hogy tevékenységeit úgy tudja ellátni, hogy az alapvető jogokat az elengedhetetlenül szükséges mértéken túlmenően nem korlátozza.

               (7)

               A Bizottságon belüli biztonság a jogszerűség, átláthatóság, arányosság és elszámoltathatóság alapelveire épül.

               (8)

               A személyzet biztonsági intézkedések meghozatalával megbízott tagjai intézkedéseik miatt nem kerülhetnek hátrányos helyzetbe, kivéve, ha megbízatásuk hatáskörén túllépve vagy a jogsértő módon jártak el, ezért e tekintetben ez a határozat a személyzeti szabályzat értelmében vett szolgálati utasításnak tekintendő.

               (9)

               A Bizottságnak megfelelő kezdeményezéseket kell tennie biztonsági kultúrája előmozdítása és megerősítése, a biztonság hatékonyabb érvényesülésének biztosítása, biztonsági irányításának fejlesztése, a nemzetközi, európai és nemzeti szintű illetékes hatóságokkal való együttműködés és hálózatosodás fokozása, valamint a biztonsági intézkedések végrehajtására vonatkozó felügyelet és ellenőrzés fejlesztése érdekében.

               (10)

               Az Európai Külügyi Szolgálat – az Európai Unió önálló, függetlenül működő szerveként történő – létrehozásának jelentős hatása volt a Bizottság biztonsági érdekeire, ezért ez a lépés megköveteli, hogy az Európai Külügyi Szolgálat és a Bizottság között a biztonsággal és védelemmel kapcsolatban együttműködési szabályokat és eljárásokat dolgozzanak ki, különös tekintettel a Bizottság uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági személyzettel szembeni gondossági kötelezettségeinek teljesítésére.

               (11)

               A Bizottság biztonsági politikáját a biztonsági elemet magukban foglaló egyéb belső folyamatokkal és eljárásokkal összeegyeztethető módon kell végrehajtani. Ezek különösen a működési zavar esetén a Bizottság kritikus funkcióit megőrző üzletmenet-folytonossági irányítást és a multiszektorális válságkoordinációra vonatkozó ARGUS eljárást foglalják magukban.

               (12)

               Az ezen határozat elfogadásának idején már meglévő és az európai adatvédelmi biztosnak (2) már bejelentett intézkedések sérelme nélkül, a személyes adatok feldolgozásával járó e határozat szerinti bármely intézkedés esetén az érintettek számára megfelelő biztosítékokat megállapító, 21. cikk szerinti végrehajtási szabályokat kell alkalmazni.

               (13)

               Ezért szükséges, hogy a Bizottság a Bizottságon belüli biztonságra vonatkozó meglévő szabályozási alapot felülvizsgálja, aktualizálja és egységesítse.

               (14)

               A 94/2129 bizottsági határozatot (3) ezért hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
   1. FEJEZET

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   1.   „eszközök”: a Bizottság minden ingó és ingatlan vagyona és tulajdona;
   2.   „a Bizottság szervezeti egysége”: bármely bizottsági főigazgatóság vagy szolgálat vagy a Bizottság bármely tagjának kabinetje;
   3.   „kommunikációs és információs rendszer” vagy „CIS”: az elektronikus formában történő információkezelést lehetővé tevő rendszer, ideértve a működéséhez szükséges valamennyi eszközt, valamint az infrastruktúrát, a szervezetet, a személyzetet és az információs forrásokat;
   4.   „kockázatok ellenőrzése”: bármely biztonsági intézkedés, amelyről ésszerűen feltételezhető a biztonsági kockázat hatékony ellenőrzése annak megelőzése, csökkentése, elkerülése vagy áthárítása révén.
   5.   „válsághelyzet”: a Bizottságon belüli biztonságra jelentős vagy azonnali fenyegetést jelentő körülmény, incidens, véletlen esemény vagy vészhelyzet (illetve ezek egymást követő sorozata vagy kombinációja);
   6.   „adat”: kommunikálható, rögzíthető és feldolgozható formában elérhető információ;
   7.   „a Bizottság biztonságért felelős tagja”: a Bizottság azon tagja, akinek a felügyelete alá tartozik a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság;
   8.   „személyes adat”: az 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikkének a) pontjában meghatározott személyes adat;
   9.   „létesítmények”: a Bizottság bármely ingatlan vagy azzal összefüggő vagyontárgya és tulajdona;
   10.   „kockázat megelőzése”: biztonsági intézkedések, amelyekről ésszerűen feltételezhető a biztonsági kockázat megakadályozása, késleltetése vagy megállítása.
   11.   „biztonsági kockázat”: a fenyegetettség szintjének, a sebezhetőség mértékének és az esemény lehetséges hatásának kombinációja;
   12.   „a Bizottságon belüli biztonság”: a személyek, eszközök és adatok biztonsága a Bizottságban és különösen a személyek és eszközök fizikai integritása, az adatok és a kommunikációs és információs rendszerek integritása, bizalmassága és elérhetősége, valamint a Bizottság műveleteinek zavartalan működése;
   13.   „biztonsági intézkedés”: az ezen határozattal összhangban, a biztonsági kockázatok ellenőrzése céljából meghozott bármely intézkedés;
   14.   „személyzeti szabályzat”: a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (5) meghatározott, az Európai Unió tisztviselőire vonatkozó személyzeti szabályzat és annak módosító jogszabályai;
   15.   „biztonsági fenyegetés”: olyan esemény vagy tényező, amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy a biztonságot – válasz vagy ellenőrzés hiányában – hátrányosan befolyásolja;
   16.   „azonnali biztonsági fenyegetés”: olyan biztonsági fenyegetés, amely rendkívül rövid előzetes figyelmeztetés mellett vagy előzetes figyelmeztetés nélkül következik be, és
   17.   „jelentős biztonsági fenyegetés”: olyan biztonsági tényező, amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy halállal, súlyos sérüléssel vagy kárral, tulajdonban keletkezett jelentős kárral, rendkívül érzékeny adatok illetéktelen tudomására jutásával, az informatikai rendszerek vagy a Bizottság alapvető működési kapacitásainak zavarával jár;
   18.   „sebezhetőség”: bármilyen jellegű sérülékenység, amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy a Bizottságon belüli biztonságot hátrányosan befolyásolja, hogyha azt egy vagy több fenyegetés kihasználja.
   2. cikk
   A rendelet tárgya
   (1)   Ez a határozat a Bizottságon belüli biztonsággal kapcsolatos célkitűzéseket, alapelveket, szervezetet és feladatokat határozza meg.
   (2)   Ez a határozat valamennyi bizottsági szervezeti egységre vonatkozóan, a Bizottság valamennyi létesítményében alkalmazandó. Az Unió küldöttségein dolgozó bizottsági személyzetre az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági szabályai (6) irányadók.
   (3)   A személyzet egyes csoportjaira vonatkozó konkrét utalások ellenére, ezen határozat a Bizottság tagjaira, a személyzeti szabályzat és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeinek hatálya alá tartozó bizottsági személyzetre, a Bizottsághoz kirendelt nemzeti szakértőkre, a szolgáltatókra és azok személyzetére, a gyakornokokra és a Bizottság épületeihez vagy egyéb eszközeihez hozzáféréssel rendelkező bármely személyre vagy a Bizottság által kezelt adatokra vonatkozik.
   (4)   Ennek a határozatnak a rendelkezései nem érintik a 2002/47/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (7) és a 2004/563/EK, Euratom bizottsági határozatot (8), C(2006) 1623 bizottsági határozatot (9) és C(2006) 3602 bizottsági határozatot (10).
   2. FEJEZET

      ALAPELVEK

   3. cikk
   A Bizottságon belüli biztonságra vonatkozó alapelvek
   (1)   E határozat végrehajtása során a Bizottságnak meg kell felelnie a Szerződéseknek és különösen az Alapjogi Chartának és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyvnek, a (2) preambulumbekezdésben említett megállapodásoknak, a nemzeti jog bármely alkalmazandó szabályának, valamint jelen határozat feltételeinek. A Bizottság szükség esetén e tekintetben biztonsági közleményeket bocsát ki a 21. cikk (2) bekezdése értelmében.
   (2)   A Bizottságon belüli biztonság a jogszerűség, átláthatóság, arányosság és elszámoltathatóság alapelveire épül.
   (3)   A jogszerűség alapelve annak szükségességét jelenti, hogy ezen határozat végrehajtása során szigorúan a törvényes keretek között kell maradni, és eleget kell tenni a jogi követelményeknek.
   (4)   Bármely biztonsági intézkedést nyíltan kell meghozni, kivéve, hogyha ésszerűen feltételezhető, hogy ez hátrányosan befolyásolja az intézkedés hatását. A biztonsági intézkedés címzettjét előre tájékoztatni kell adott intézkedés okairól és hatásáról, kivéve, hogyha ésszerűen feltételezhető, hogy ezen információ nyújtása az intézkedés hatását hátrányosan befolyásolja. A biztonsági intézkedés címzettjét ebben az esetben a biztonsági intézkedés hatásának hátrányos befolyásolására vonatkozó kockázat megszűntét követően kell tájékoztatni.
   (5)   A Bizottság szervezeti egységei biztosítják, hogy a biztonsági kérdéseket a felelősségi körükbe tartozó bizottsági szakpolitikák, határozatok, programok, projektek és tevékenységek fejlesztésének és végrehajtásának kezdetétől figyelembe veszik. A Bizottság szervezeti egységei ennek érdekében az előkészületek legkorábbi szakaszaitól általánosságban bevonják a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságot, valamint az informatikai rendszerek tekintetében a Bizottság információbiztonsági főtisztviselőjét.
   (6)   A Bizottság adott esetben együttműködésre törekszik a fogadó állam, más tagállamok és más uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek illetékes hatóságaival, lehetőség szerint figyelembe véve az e hatóságok által az érintett biztonsági kockázat kezelése érdekében meghozott vagy tervezett intézkedéseket.
   4. cikk
   Betartási kötelezettség
   (1)   Ezt a határozatot és annak végrehajtási szabályait, valamint a megbízott személyzet által kiadott biztonsági intézkedéseket és utasításokat kötelező betartani.
   (2)   A biztonsági szabályok be nem tartása a Szerződésekkel, személyzeti szabályzattal, szerződéses szankciókkal és/vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti jogi eljárásokkal összhangban fegyelmi eljárást vonhat maga után.
   3. FEJEZET

      A BIZTONSÁG ÉRVÉNYESÜLÉSE

   5. cikk
   Megbízott személyzet
   (1)   Az alábbi intézkedések közül egy vagy több intézkedés meghozatalához szükséges hatáskörökkel kizárólag a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató által ráruházott névre szóló megbízás alapján felhatalmazással rendelkező személyzetet lehet, jelenlegi feladatkörére tekintettel, felruházni:

               1.

               Oldalfegyver viselése;

               2.

               A 13. cikkben említett biztonsági vizsgálatok lefolytatása;

               3.

               A 12. cikkben említett biztonsági intézkedések meghozatala, a megbízásban meghatározottak szerint.

         (2)   Az (1) bekezdésben említett megbízások olyan időtartamra szólnak, amely nem haladja meg az érintett személy azon beosztásának vagy funkciójának időtartamát, amelyre vonatkozóan a megbízást ráruházták. A megbízásokat a 3. cikk (1) bekezdése szerinti alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban ruházzák a személyzetre.
   (3)   A megbízott személyzet tekintetében e határozat a személyzeti szabályzat 21. cikke értelmében szolgálati utasításnak tekintendő.
   6. cikk
   A biztonsági intézkedésekre vonatkozó általános rendelkezések
   (1)   Amennyire csak ésszerűen lehetséges, a Bizottság a biztonsági intézkedések meghozatalakor különösen az alábbiakat biztosítja:

               a)

               kizárólag az érintett állam támogatását vagy segítségét kéri, feltéve, hogy az állam az Európai Unió tagállama vagy amennyiben nem, az emberi jogok európai egyezményének részes fele vagy legalább az egyezményben biztosított jogokkal egyenértékű jogokat biztosít.

               b)

               a közösségi intézményeken és szerveken kívül kizárólag a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) szerint elfogadott nemzeti jogszabályok hatálya alá nem tartozó címzetteknek továbbít adott személyre vonatkozó információt, a 45/2001/EK rendelet 9. cikkével összhangban.

               c)

               amennyiben adott személy fenyegetést jelent a biztonságra, bármilyen biztonsági intézkedést meghoz ezen személy ellen és a felmerülő költségeket ezen személy viselheti. Ezen biztonsági intézkedések csak akkor irányulhatnak más személyek ellen, hogyha azonnali vagy jelentős biztonsági fenyegetést kell megfékezni, és az alábbi feltételek megvalósulnak:

                           a)

                           a biztonságra fenyegetést jelentő személy ellen tervezett intézkedések nem hozhatók meg vagy valószínűleg hatástalanok lennének;

                           b)

                           a Bizottság egyáltalán nem vagy kellő időben nem képes saját intézkedései révén a biztonsági fenyegetést megfékezni;

                           c)

                           az intézkedés nem jelent aránytalan veszélyt a többi személyre és azok jogaira.

         (2)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága áttekintést készít azon biztonsági intézkedésekről, amelyek bírói határozatot igényelhetnek a Bizottság létesítményének otthont adó tagállam törvényeivel és rendeleteivel összhangban.
   (3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága felkérhet egy vállalkozót a biztonsággal kapcsolatos feladatok Biztonsági Igazgatóság irányítása és felügyelet alatt történő végrehajtására.
   7. cikk
   Személyekre vonatkozó biztonsági intézkedések
   (1)   A biztonsági követelmények figyelembevételével megfelelő szintű biztonságot és védelmet kell nyújtani a Bizottság létesítményeiben tartózkodó személyeknek.
   (2)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság jelentős biztonsági kockázatok esetén a Bizottság tagjainak vagy egyéb alkalmazottainak személyes védelmet biztosít, amennyiben a fenyegetésértékelés szerint ilyen védelem szükséges a tagok és alkalmazottak biztonságának és védelmének biztosításához.
   (3)   A Bizottság jelentős biztonsági kockázatok esetén elrendelheti a létesítmények kiürítését.
   (4)   A Bizottság létesítményeiben lezajlott balesetek vagy támadások áldozatai támogatásban részesülnek.
   (5)   A biztonsági kockázatok megelőzése és ellenőrzése érdekében a megbízott személyzet az e határozat hatálya alá tartozó személyeket háttérellenőrzésnek vetheti alá annak megállapítása érdekében, hogy a Bizottság létesítményeihez vagy adataihoz való hozzáférés ezen személyeknek történő megadása biztonsági fenyegetést jelent-e. Ebből a célból a 45/2001/EK rendeletnek és a 3. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezéseknek megfelelően az érintett megbízott személyzet:

               a)

               a Bizottság rendelkezésére álló bármely információforrást felhasználhat, az információforrás megbízhatóságának figyelembevételével;

               b)

               kellően indokolt esetben hozzáférhet a Bizottság által foglalkoztatott vagy foglalkoztatni kívánt személynek vagy a vállalkozó alkalmazottjának a Bizottság birtokában levő személyzeti irataihoz vagy adataihoz.

         8. cikk
   A fizikai biztonságra és eszközökre vonatkozó biztonsági intézkedések
   (1)   Az eszközök biztonságát megfelelő fizikai és technikai védelmi intézkedések és a megfelelő eljárások alkalmazásával kell biztosítani, egy többszintű rendszert létrehozva (a továbbiakban: „fizikai biztonság”).
   (2)   A bizottsági személyek és információk, valamint az eszközök védelme érdekében ezen cikk alapján intézkedéseket lehet elfogadni.
   (3)   A fizikai biztonság célkitűzései a következők:

               —

               A Bizottság tagjai és az e határozat hatálya alá tartozó személyek ellen irányuló erőszakos cselekmények megakadályozása,

               —

               A kémkedés és az érzékeny vagy minősített adatok lehallgatásának megakadályozása,

               —

               A lopás, vandalizmus, szabotázs és a Bizottság épületeinek és eszközeinek megrongálására vagy elpusztítására irányuló egyéb erőszakos cselekedetek megakadályozása,

               —

               A biztonsági incidensek vizsgálatának vagy nyomozásának lehetővé tétele, ideértve a belépési és kilépési ellenőrző naplóállományok, a zárt láncú televíziós közvetítések, a rögzített telefonhívások és az alábbi 22. cikk (2) bekezdésében említett hasonló adatok és egyéb információforrások ellenőrzését.

         (4)   A fizikai biztonság az alábbiakat foglalja magában:

               —

               a Bizottság létesítményeibe – ideértve a parkolóhelyeket is – belépést igénylő valamennyi személyre vagy járműre alkalmazandó belépési politika,

               —

               egy őrökből, műszaki felszerelésekből és intézkedésekből, információs rendszerekből vagy a fenti elemek kombinációjából álló beléptető rendszer.

         (5)   A fizikai biztonság biztosítására az alábbi intézkedéseket lehet tenni:

               —

               személyek, járművek, termékek és felszerelés bizottsági létesítményekbe való belépésének és azokból való kilépésének rögzítése,

               —

               személyazonosság ellenőrzése a Bizottság létesítményeiben,

               —

               járművek, termékek és felszerelés szemrevételezés útján vagy műszaki eszközökkel történő vizsgálata,

               —

               jogosulatlan személyek, járművek és termékek bizottsági létesítményekbe történő belépésének megakadályozása.

         9. cikk
   Adatokra vonatkozó biztonsági intézkedések
   (1)   Az adatbiztonság a Bizottság által kezelt valamennyi adatra kiterjed.
   (2)   Az adatbiztonságnak, függetlenül annak formájától, egyensúlyt kell teremtenie az átláthatóság, arányosság, elszámoltathatóság és hatékonyság, valamint az adatok jogosulatlan hozzáféréstől, használattól, közzétételtől, módosítástól és megsemmisítéstől való védelmének szükségessége között.
   (3)   Az adatbiztonság a bizalmasságra, sértetlenségre és elérhetőségre irányul.
   (4)   Ezért a kockázatkezelési folyamatokat az adatvagyonok minősítésére és az arányos biztonsági intézkedések, eljárások és szabványok kidolgozására kell felhasználni, ideértve a mérséklő intézkedéseket is.
   (5)   Az adatbiztonságot alátámasztó általános alapelveket különösen az alábbiak tekintetében kell alkalmazni:
   a)   „Az Európai Unió minősített adata” (a továbbiakban: EUCI): bármely olyan EU biztonsági minősítéssel ellátott adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeit.
   b)   „Nem minősített érzékeny adat”: olyan adat és anyag, amely számára a Bizottságnak a Szerződésekben megállapított jogi kötelezettségek vagy az azok végrehajtása során elfogadott jogi aktusok és/vagy azok érzékenysége miatt védelmet kell biztosítania. A nem minősített érzékeny adatok közé tartozik többek között az EUMSZ 339. cikkében említett, szakmai titoktartás követelménye alá eső információ és anyag, az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatával vagy a 45/2001/EK rendelet hatálya alá tartozó személyes adatokkal összefüggésben értelmezett 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 4. cikke alapján védelemben részesített érdekek körébe tartozó információ.
   (6)   A nem minősített érzékeny adatok esetén az azok kezelésére és tárolására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Az adatok csak olyan személyek számára teszik közzé, akik teljesítik a „szükséges ismeret” feltételét. Ha a bizalmasság hatékony védelméhez szükségesnek mutatkozik, az adatokat biztonsági jelöléssel és a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató által jóváhagyott megfelelő kezelési útmutatóval kell azonosítani. Ha az adatokat kommunikációs és információs rendszerekben kezelik vagy tárolják, ezeket a (2006) 3602 határozattal, annak végrehajtási szabályaival és megfelelő szabványaival összhangban kell védelemben részesíteni.
   (7)   A kezelésre és tárolásra vonatkozó szabályokban nem minősített érzékeny adatokként azonosított adatok vagy EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásáért vagy elvesztéséért felelős bármely személy a személyzeti szabályzat szerint fegyelmi eljárás alá vonható. E fegyelmi eljárás nem érinti a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai által, a nemzeti törvények és rendeletek szerint lefolytatott bármely további jogi vagy büntetőeljárást és a szerződéses jogorvoslatot.
   10. cikk
   A kommunikációs és információs rendszerekre vonatkozó biztonsági intézkedések
   (1)   A Bizottság által használt valamennyi kommunikációs és információs rendszernek eleget kell tennie a C(2006) 3602 határozatban, annak végrehajtási szabályaiban és megfelelő szabványaiban meghatározott, információs rendszerek biztonságával kapcsolatos bizottsági politikának.
   (2)   A kommunikációs és információs rendszert tulajdonló, kezelő vagy üzemeltető bizottsági szolgálatok kizárólag akkor adhatnak más uniós intézmények, ügynökségek, szervek vagy egyéb szervezetek számára hozzáférést ezen rendszerekhez, hogyha ezen uniós intézmények, ügynökségek, szervek vagy egyéb szervezetek megfelelő biztosítékot tudnak nyújtani arra vonatkozóan, hogy informatikai rendszereik a C(2006) 3602 határozatban, annak végrehajtási szabályaiban és megfelelő szabványaiban meghatározott, információs rendszerek biztonságával kapcsolatos bizottsági politikában meghatározott szinttel egyenértékű védelmet élveznek. A Bizottság e feltétel betartását nyomon követi, és súlyos meg nem felelés vagy a megfelelés folyamatos elmulasztása esetén joga van a hozzáférést megtagadni.
   11. cikk
   A kiberbiztonságra vonatkozó igazságügyi szakértői elemzés
   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság felelős különösen a 13. cikkben szereplő, a kémelhárítással, az adatszivárgással, az informatikai támadásokkal és az informatikai rendszerek biztonságával kapcsolatos biztonsági vizsgálatok támogatása érdekében az illetékes bizottsági szervezeti egységekkel közösen lefolytatott igazságügyi szakértői műszaki elemzésért.
   12. cikk
   Személyekre és tárgyakra vonatkozó biztonsági intézkedések
   (1)   Az 5. cikk szerint megbízott személyzet – a 3. cikkben megállapított alapelveknek megfelelően – többek között az alábbi biztonsági intézkedések közül hozhat egyet vagy többet a Bizottságon belüli biztonság biztosítása és a kockázatok megelőzése és ellenőrzése érdekében:

               a)

               igazgatási, fegyelmi, polgári vagy büntetőeljáráshoz vezethető incidensek vagy magatartás esetén a helyszín és bizonyíték biztosítása, ideértve a hozzáférés és kilépési ellenőrző naplóállományokat, a zárt láncú televízió által készített képeket;

               b)

               a biztonságra fenyegetést jelentő személyekkel kapcsolatos korlátozott intézkedések, ideértve személyek felszólítását a Bizottság létesítményeinek elhagyására, személyek kikísérését a Bizottság létesítményeiből, személyek meghatározott időszakra történő kitiltását a Bizottság létesítményeiből, ez utóbbit a végrehajtási szabályokban meghatározandó feltételekkel összhangban kell meghatározni;

               c)

               a biztonságra fenyegetést jelentő tárgyakkal kapcsolatos korlátozott intézkedések, ideértve adott tárgy eltávolítását, lefoglalását vagy ártalmatlanítását;

               d)

               a Bizottság létesítményeinek átkutatása, ideértve az ezen létesítményeken belüli irodákat is;

               e)

               a kommunikációs és információs rendszer, valamint a felszerelés, telefonok és távközlési forgalmi adatok, naplóállományok, felhasználói fiókok átkutatása, stb.;

               f)

               hasonló hatással járó egyéb különleges biztonsági intézkedések a biztonsági kockázatok megelőzése vagy ellenőrzése érdekében, különösen a Bizottság tulajdonosként vagy munkáltatóként az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően gyakorolt jogait illetően.

         (2)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága személyzetének az 5. cikk szerint megbízott tagjai kivételes körülmények között, a 3. cikkben megállapított alapelvekkel teljes összhangban minden szükséges sürgős intézkedést meghozhatnak. A megbízott személyzet ezen intézkedések megtétele után a lehető leghamarabb tájékoztatja a Biztonsági Igazgatóság igazgatóját, aki a meghozott intézkedéseket megerősítő és a további szükséges intézkedéseket engedélyező humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatótól megfelelő felhatalmazást kér és adott esetben kapcsolatot tart az illetékes nemzeti hatóságokkal.
   (3)   Az e cikk szerinti biztonsági intézkedéseket azok meghozatalának időpontjában, vagy azonnali kockázat vagy válsághelyzet esetén, azok meghozatalát követő ésszerű időn belül kell dokumentálni. Utóbbi esetben a dokumentációnak tartalmaznia kell azon elemeket, amelyek az azonnali kockázat vagy válsághelyzet fennállására vonatkozó értékelés alapjául szolgáltak. A dokumentáció lehet rövid, ugyanakkor olyan módon kell összeállítani, hogy lehetővé tegye az intézkedés hatálya alá tartozó személy számára a védelemhez és a személyes adatok védelméhez fűződő jogának 45/2001/EK rendelettel összhangban történő gyakorlását és az intézkedés jogszerűségének vizsgálatát. A személyzet tagjaira irányuló különleges biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos semmilyen információ nem képezheti adott személy személyügyi iratának részét.
   (4)   A Bizottság a b) pont szerinti biztonsági intézkedések meghozatalakor biztosítja továbbá az érintett személy lehetőségét egy ügyvéd vagy a bizalmát élvező adott személy megkeresésére, és felhívja a figyelmét az európai adatvédelmi biztoshoz való fordulásra vonatkozó jogára.
   13. cikk
   Vizsgálatok
   (1)   A személyzeti szabályzat 86. cikkének és IX. mellékletének, valamint a Bizottság és az EKSZ közötti bármely különmegállapodásnak – így a 2014. május 28-án aláírt, az Unió küldöttségeire kiküldött bizottsági személyzettel szembeni gondossági kötelezettségről szóló, az Európai Bizottság Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósága és az Európai Külügyi Szolgálat közötti különmegállapodásnak – a sérelme nélkül biztonsági vizsgálatokat lehet lefolytatni:

               a)

               a Bizottságon belüli biztonságot érintő incidensek esetén, ideértve a bűncselekmény gyanúját;

               b)

               a nem minősített érzékeny adatok, EU-minősített vagy Euratom-minősített adatok lehetséges kiszivárgása, helytelen kezelése vagy illetéktelen tudomására jutása esetén;

               c)

               kémelhárítás és a terrorizmus elleni küzdelem keretében;

               d)

               súlyos kiberbiztonsági incidensek esetén.

         (2)   A biztonsági vizsgálat lefolytatására vonatkozó döntést a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató hozza meg, aki egyúttal a vizsgálati jelentés címzettje is.
   (3)   A biztonsági vizsgálatokat kizárólag a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság személyzetének az 5. cikk szerint megfelelően megbízott külön tagjai hajthatják végre.
   (4)   A megbízott személyzet a biztonságra vonatkozó hatásköreit függetlenül, a megbízásban meghatározottak szerint látja el, és a 12. cikkben felsorolt hatáskörökkel rendelkezik.
   (5)   A biztonsági vizsgálatok végrehajtására hatáskörrel rendelkező megbízott személy a Bizottság létesítményein belül elkövetett bármely szabálysértéssel vagy bűncselekménnyel kapcsolatos vagy a 2. cikk (3) bekezdésében említett személyeket – akár áldozatként, akár ezen törvénysértések elkövetőiként – érintő valamennyi rendelkezésre álló forrásból információt gyűjthet.
   (6)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság adott esetben tájékoztatja a fogadó tagállam vagy bármely más érintett tagállam illetékes hatóságait, különösen hogyha a vizsgálat során bűncselekmény elkövetésére utaló jeleket találtak. Ebben az összefüggésben a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság – adott esetben és szükség esetén – támogatást nyújt a fogadó tagállam vagy bármely más érintett tagállam hatóságainak.
   (7)   Súlyos kiberbiztonsági incidensek esetén az Informatikai Főigazgatóság szorosan együttműködik a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal a műszaki kérdésekben nyújtott támogatás érdekében. A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság az Informatikai Főigazgatósággal egyeztetve dönt a fogadó ország vagy bármely más érintett tagállam illetékes hatóságai tájékoztatásának megfelelő időpontjáról. Az európai intézmények, szervek és ügynökségek számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportjának incidens koordinációs szolgálatai nyújtanak támogatást azon uniós intézményeknek és ügynökségeknek, amelyeket az esemény érinthetett.
   (8)   A biztonsági vizsgálatokat dokumentálni kell.
   14. cikk
   A biztonsági vizsgálatok és más típusú vizsgálatok közötti hatásköri megosztás
   (1)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága végrehajtja a 13. cikkben említett biztonsági vizsgálatokat, és amennyiben e vizsgálatok az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vagy a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatalának (IDOC) hatáskörébe tartoznak, haladéktalanul kapcsolatba lép ezen szervekkel, különösen az OLAF vagy IDOC későbbi lépéseinek illetéktelen tudomására jutásának elkerülése érdekében. A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága adott esetben bevonja az OLAF-ot vagy az IDOC-ot a vizsgálatba.
   (2)   A 13. cikkben említett biztonsági vizsgálatok nem sérthetik az OLAF vagy IDOC az ezen szervekre irányadó szabályok által meghatározott hatásköröket. A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatóságától szakmai segítségnyújtás kérhető az OLAF vagy IDOC által kezdeményezett vizsgálatok esetén.
   (3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatóságától segítségnyújtás kérhető az OLAF alkalmazottai számára, amikor azok feladataik megkönnyítése érdekében az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete 3. cikkének (5) bekezdésével és 4. cikkének (4) bekezdésével (13) összhangban belépnek a Bizottság létesítményeibe A Biztonsági Igazgatóság ezen segítségnyújtás iránti kérelmekről tájékoztatja a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságot és a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatót vagy, amennyiben a vizsgálatot a Bizottság tagjai vagy a Főtitkár által igénybe vett bizottsági létesítményben hajtják végre, a Bizottság elnökét és a humánerőforrásért felelős biztost.
   (4)   Amennyiben egy ügy mind a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága, mind az IDOC hatáskörébe is tartozhat, a Biztonsági Igazgatóság – a személyzeti szabályzat 22. cikke a) pontjának sérelme nélkül – a humánerőforrásügyi főigazgatónak történő, 13. cikk szerinti jelentéstétel során, a lehető legkorábbi szakaszban véleményt mond arról, hogy fennállnak-e az ügy IDOC hatáskörébe való utalását alátámasztó indokok. E szakaszt különösen akkor kell elértnek tekinteni, hogyha egy azonnali biztonsági fenyegetés véget ért. A kérdésben a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató hoz döntést.
   (5)   Amennyiben egy ügy mind a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága, mind az OLAF hatáskörébe is tartozhat, a Biztonság Igazgatóság haladéktalanul beszámol a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatónak és a lehető legkorábbi szakaszban tájékoztatja az OLAF főigazgatóját. E szakaszt különösen akkor kell elértnek tekinteni, hogyha egy azonnali biztonsági fenyegetés véget ért.
   15. cikk
   Biztonsági ellenőrzések
   (1)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság biztonsági ellenőrzéseket hajt végre a bizottsági szolgálatok és személyek e határozatnak és annak végrehajtási szabályainak való megfelelésének ellenőrzésére, valamint szükség esetén ajánlásokat fogalmaz meg.
   (2)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság adott esetben biztonsági ellenőrzéseket vagy biztonsági nyomon követő vagy értékelő látogatásokat hajt végre annak megállapítása érdekében, hogy az egyéb uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek, tagállamok, harmadik államok vagy nemzetközi szervezetek felelősségi körébe tartozó bizottsági személyzet, eszközök és információ biztonsága a biztonsági szabályok, rendeletek és szabványok szerint megfelelő, legalább a Bizottság védelmével egyenértékű védelemmel van-e ellátva. Adott esetben és a kormányok közötti jó együttműködés szellemében, e biztonsági ellenőrzések a minősített adatok egyéb uniós intézményekkel, szervekkel és ügynökségekkel, tagállamokkal és harmadik államokkal vagy nemzetközi intézményekkel való megosztása során lefolytatott ellenőrzéseket is magukban foglalhatják.
   (3)   Az Unió küldöttségein dolgozó bizottsági személyzet tekintetében ezt a cikket értelemszerűen, a Bizottság és az EKSZ közötti bármely különmegállapodás – így a 2014. május 28-án aláírt, az Unió küldöttségeire kiküldött bizottsági személyzettel szembeni gondossági kötelezettségről szóló, az Európai Bizottság Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósága és az Európai Külügyi Szolgálat közötti különmegállapodás – sérelme nélkül kell végrehajtani.
   16. cikk
   Riasztási fokozatok és válsághelyzetek kezelése
   (1)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság felel a riasztási fokozatokra vonatkozó megfelelő intézkedések – a Bizottságon belüli biztonságot érintő fenyegetések és incidensek előkészítéseképpen vagy azokra válaszul történő – elfogadásáért és a válsághelyzetek kezeléséhez szükséges intézkedésekért.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett riasztási fokozatokra vonatkozó intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a biztonsági fenyegetés szintjével. A riasztási fokozatok szintjeit szoros együttműködésben határozzák meg az uniós intézmények, ügynökségek és szervek, valamint a Bizottság létesítményének otthont adó tagállam vagy tagállamok illetékes szolgálataival.
   (3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság a kapcsolattartó pont a riasztási fokozatok és a válsághelyzet kezelése tekintetében.
   4. FEJEZET

      SZERVEZET

   17. cikk
   A bizottsági szolgálatok általános feladatai
   (1)   A Bizottság e határozatban említett feladatait a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság hajtja végre a biztonságért felelős bizottsági tag felügyelete és felelőssége alatt.
   (2)   A kiberbiztonsággal kapcsolatos különleges rendelkezéséket a (2006) 3602 határozatban határozzák meg.
   (3)   Az e határozatra és annak végrehajtási szabályainak végrehajtására, valamint a napi szintű megfelelésre vonatkozó feladatok a Bizottság más szervezeti egységeire átruházhatók minden olyan esetben, amikor a biztonság decentralizált érvényesülése jelentős hatékonyságjavulást, erőforrás- vagy időmegtakarítást jelent, például az érintett szolgálatok földrajzi elhelyezkedése miatt.
   (4)   Amennyiben a (3) bekezdés alkalmazandó, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság és – adott esetben – az Informatikai Főigazgatóság köt megállapodásokat a Bizottság érintett szervezeti egységeivel a biztonsági politikák végrehajtására és nyomon követésére vonatkozó egyértelmű szerepek és feladatok megállapítása érdekében.
   18. cikk
   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság
   (1)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság különösen a következőkért felel:

               1.

               a Bizottság biztonsági politikájának, végrehajtási szabályainak és biztonsági közleményeinek kidolgozása;

               2.

               információk gyűjtése a biztonsági fenyegetések és kockázatok felmérése érdekében, valamint a Bizottságon belüli biztonságot érinthető valamennyi kérdésre vonatkozóan;

               3.

               a Bizottság valamennyi telephelyén elektronikus elhárítás és védelem biztosítása, a fenyegetésértékelések és a Bizottság érdekeit sértő jogellenes tevékenységekkel kapcsolatos bizonyítékok figyelembevételével;

               4.

               a biztonsággal vagy védelemmel kapcsolatos bármely kérdésben segélyhívó szolgálat biztosítása a Bizottság szolgálatai és személyzete számára a hét minden napján 24 órában;

               5.

               a biztonsági kockázatok mérséklésére irányuló biztonsági intézkedések végrehajtása és a megfelelő kommunikációs és információs rendszer kialakítása és fenntartása üzemeltetési szükségleteinek kielégítése érdekében, különösen a fizikai hozzáférés ellenőrzése, a biztonsági engedélyek intézése és az érzékeny és EU-minősített adatok kezelése területén;

               6.

               a biztonsági kultúra ösztönzése és a biztonsági kérdésekben megfelelően kiképzett személyzeti állomány létrehozása érdekében a Bizottságon belüli biztonságra vonatkozó valamennyi kérdéssel kapcsolatos figyelemfelhívás, gyakorlatok és kiképzések szervezése, képzés és tanácsadás nyújtása.

         (2)   A Bizottság más szolgálatai hatásköreinek és feladatainak sérelme nélkül, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság az alábbiak tekintetében külső kapcsolatot létesít:

               1.

               más uniós intézmények, ügynökségek és szervek biztonságért felelős szervezeti egységeivel, a Bizottság személyeivel, eszközeivel és információival kapcsolatos biztonságra vonatkozó kérdésekben;

               2.

               a tagállamok, harmadik államok, valamint nemzetközi szervezetek és szervek biztonsággal, hírszerzéssel, fenyegetésértékeléssel foglalkozó szolgálataival, ideértve a nemzeti biztonsági hatóságokat is, a Bizottság személyeivel, eszközeivel és adataival kapcsolatos biztonságot érintő kérdésekben;

               3.

               rendőri szervekkel és más segélyhívó szolgálatokkal, a Bizottságon belüli biztonságot érintő valamennyi rutin- vagy sürgősségi kérdésben;

               4.

               más uniós intézmények, ügynökségek és szervek, valamint tagállamok és harmadik országok biztonsági hatóságaival, a Bizottságon belüli biztonságot esetlegesen befolyásoló számítógépes támadások elleni fellépés területén;

               5.

               a Bizottságon belüli biztonságot érintő terrorista és kémtevékenységek által jelentett fenyegetésekkel kapcsolatos értesülések fogadása, értékelése és elosztása tekintetében;

               6.

               A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozatában (14) részletesen meghatározott, minősített adatokkal kapcsolatos kérdések tekintetében.

         (3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság felel az információ e cikk alapján történő biztonságos továbbításáért, ideértve a személyes adatok átadását.
   19. cikk
   A Bizottság biztonsági szakértői csoportja
   Létre kell hozni a Bizottság biztonsági szakértői csoportját, amelynek feladata, hogy adott esetben tanácsot adjon a Bizottságnak a belső biztonsági politikájával és különösen az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos kérdésekben.
   20. cikk
   Helyi biztonsági tisztviselők
   (1)   A Bizottság minden egyes szervezeti egysége vagy kabinetje helyi biztonsági tisztviselőt nevez ki, aki saját szolgálata és a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság közötti elsődleges kapcsolattartási pontként működik a Bizottságon belüli biztonsággal kapcsolatos valamennyi kérdésben. Adott esetben egy vagy több helyettes helyi biztonsági tisztviselő is kinevezhető. A helyi biztonsági tisztviselőnek hatósági vagy ideiglenes alkalmazottnak kell lennie.
   (2)   A helyi biztonsági tisztviselő – a Bizottság adott szervezeti egységén vagy kabinetjén belüli fő kapcsolattartó pontként – a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságnak és feletteseinek rendszeres időközönként beszámol a Bizottság szervezeti egységét érintő biztonsági kérdésekről, és azonnal beszámol minden egyes biztonsági incidensről, ideértve azokat is, amikor EU-minősített vagy nem minősített érzékeny adatok juthattak illetéktelenek tudomására.
   (3)   A kommunikációs és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos valamennyi kérdésben a helyi biztonsági tisztviselő kapcsolatot tart saját bizottsági szervezeti egységének helyi informatikai biztonsági tisztviselőjével, akinek szerepét és feladatait a C(2006) 3602 határozat határozza meg.
   (4)   A helyi biztonsági tisztviselő hozzájárul a személyzet, vállalkozók és a Bizottság szervezeti egységének felügyelete alatt dolgozó más személyek különleges igényeit kielégítő biztonsági képzésekhez és tudatosságnövelő tevékenységekhez.
   (5)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság kérésére, jelentős vagy azonnali biztonsági kockázatok esetén egyedi feladatok bízhatók a helyi biztonsági tisztviselőre. A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságnak tájékoztatnia kell a helyi biztonsági tisztviselő helyi főigazgatóságának humánerőforrásügyi főigazgatóját vagy igazgatóját ezen egyedi feladatokról.
   (6)   A helyi biztonsági tisztviselő feladatai nem érinthetik a helyi informatikai biztonsági tisztviselők, munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi vezetők, nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselők szerepét és feladatait, illetve a biztonsággal vagy védelemmel kapcsolatos feladatokat magában foglaló egyéb funkciókat. A helyi biztonsági tisztviselő kapcsolatot tart e szervekkel és személyekkel egy koherens és következetes biztonsági megközelítés, valamint a Bizottságon belüli biztonsággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó hatékony információáramlás biztosítása érdekében.
   (7)   A helyi biztonsági tisztviselőnek közvetlen felettesei tájékoztatása közben közvetlen elérése van saját főigazgatójához vagy szolgálatvezetőjéhez. A helyi biztonsági tisztviselő az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez legalább SECRET UE/EU SECRET szintig érvényes biztonsági engedéllyel rendelkezik.
   (8)   Az információk és legjobb gyakorlatok cseréjének elősegítése érdekében a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság évente legalább két alkalommal konferenciát szervez a helyi biztonsági tisztviselőknek. A helyi biztonsági tisztviselők részvétele kötelező e konferenciákon.
   5. FEJEZET

      VÉGREHAJTÁS

   21. cikk
   Végrehajtási szabályok és biztonsági közlemények
   (1)   E határozat végrehajtási szabályainak elfogadása szükség esetén egy felhatalmazásról szóló külön bizottsági határozat tárgya lesz a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagja érdekében, a belső eljárási szabályzattal teljes összhangban.
   (2)   A Bizottság fent említett határozata általi felhatalmazást követően a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagja biztonsági közleményeket dolgozhat ki, amelyek ezen határozat és annak végrehajtási szabályainak alkalmazási körébe tartozó biztonsági útmutatókat és legjobb gyakorlatokat határoznak meg.
   (3)   A Bizottság egy külön hatáskör-átruházási határozatban az e cikk első és második bekezdésében említett feladatokat a Humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatóra ruházhatja, a belső eljárási szabályzattal teljes összhangban.
   6. FEJEZET

      VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   22. cikk
   A személyes adatok feldolgozása
   (1)   A Bizottság az e határozat végrehajtásához szükséges személyes adatokat a 45/2001 rendelettel összhangban dolgozza fel.
   (2)   Az e határozat elfogadásának idején már meglévő és az európai adatvédelmi biztosnak (15) már bejelentett intézkedések sérelme nélkül, a személyes adatok feldolgozásával járó, biztonsági vagy válságkezelési okokból szükséges, ezen határozat szerinti bármely – például hozzáférési és kilépési naplókkal, zárt láncú televíziós kamerák felvételeivel, készenléti szolgálatokba és feladó központokba érkező telefonhívások felvételével és hasonló adatokkal kapcsolatos – intézkedés esetén az érintettek számára megfelelő biztosítékokat megállapító, 21. cikk szerinti végrehajtási szabályokat kell alkalmazni.
   (3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság főigazgatója felel a személyes adatok ezen határozat keretében történő bármilyen feldolgozásának biztonságáért.
   (4)   Ezen végrehajtási szabályokat és eljárásokat a 45/2001/EK rendelettel összhangban az adatvédelmi tisztviselővel és az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.
   23. cikk
   Átláthatóság
   Ezt a határozatot és annak végrehajtási szabályait a Bizottság személyzetének és az azok által érintett személyek tudomására kell hozni.
   24. cikk
   Korábbi határozatok hatályon kívül helyezése
   A (94) 2129 határozat hatályát veszti.
   25. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. március 13-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Vö. a 2004. december 31-i„Arrangement entre le Gouvernement belge et le Parlement européen, le Conseil, la Commission, le Comité économique et social européen, le Comité des régions, la Banque européenne d'investissement en matière de sécurité”, a 2007. január 20-i„Accord de sécurité signé entre la Commission et le Gouvernement luxembourgeois” és az 1959. július 22-i„Accordo tra il Governo italiano e la Commissione europea dell'energia atomica (Euratom) per l'istituzione di un Centro comune di ricerche nucleari di competenza generale” című megállapodásokkal.

      (2)  DPO-914.2, DPO-93.7, DPO-153.3, DPO-870.3, DPO-2831.2, DPO-1162.4, DPO-151.3, DPO-3302.1, DPO-508.6, DPO-2638.3, DPO-544.2, DPO-498.2, DPO-2692.2, DPO-2823.2.

      (3)  Az 1994. szeptember 8-i C(94) 2129 bizottsági határozat a Biztonsági Hivatal feladatairól.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

      (5)  A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek) (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

      (6)  Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2013/C 190/01 határozata (2013. április 19.) az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági szabályairól (HL C 190., 2013.6.29., 1. o.).

      (7)  A Bizottság 2002. január 23-i 2002/47/EK, ESZAK, Euratom határozata eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 21., 2002.1.24., 23. o.), a dokumentumok kezelésére vonatkozó rendelkezések mellékelésével.

      (8)  A Bizottság 2004. július 7-i 2004/563/EK, Euratom határozata eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 251., 2004.7.27., 9. o.), az elektronikus és digitalizált dokumentumokra vonatkozó rendelkezések mellékelésével.

      (9)  A Bizottság 2006. április 21-i C(2006) 1623 határozata a munkahelyi egészség és biztonság teljes bizottsági személyi állományára vonatkozó egységesített politikájának megállapításáról.

      (10)  A Bizottság 2006. augusztus 16-i C(2006) 3602 határozata az Európai Bizottság informatikai rendszereinek biztonságára vonatkozó szabályokról.

      (11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

      (12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete a nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz történő hozzáféréséről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

      (13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

      (14)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (Lásd ezen Hivatalos Lap 53. oldalát).

      (15)  DPO-914.2, DPO-93.7, DPO-153.3, DPO-870.3, DPO-2831.2, DPO-1162.4, DPO-151.3, DPO-3302.1, DPO-508.6, DPO-2638.3, DPO-544.2, DPO-498.2, DPO-2692.2, DPO-2823.2.


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/644 határozata (2015. április 15.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Görögország „EGF/2014/018 GR/Attica Broadcasting” referenciaszámú kérelme)

text:
               24.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 106/29

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/644 HATÁROZATA
   (2015. április 15.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Görögország „EGF/2014/018 GR/Attica Broadcasting” referenciaszámú kérelme)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanács rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 13. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások, vagy az 546/2009/EK rendeletben (3) említett globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak vagy tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésben.

               (2)

               Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (4) 12. cikke az EGAA igénybevételét évi 150 millió EUR felső határig engedélyezi (2011. évi árakon).

               (3)

               Görögország Attika (EL 30) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 60. ágazatban („Műsor-összeállítás, műsorszolgáltatás (5)”) működő 16 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2014. szeptember 4-én az EGAA igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, amelyet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében további információkkal egészített ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)

               Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Görögország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 5 046 000 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2015. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot annak érdekében, hogy az 5 046 000 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2015. április 15-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

      (2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 546/2009/EK rendelete (2009. június 18.) az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 167., 2009.6.29., 26. o.).

      (4)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).


title: A Tanács határozata (1994. december 8.) a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény E 7. és F 4. mellékletének a Közösség nevében történő elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31994D0798

Hivatalos Lap L 331 , 21/12/1994 o. 0011 - 0021 finn különkiadás fejezet 2 kötet 16 o. 0059  svéd különkiadás fejezet 2 kötet 16 o. 0059

		A Tanács határozata(1994. december 8.)a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény E 7. és F 4. mellékletének a Közösség nevében történő elfogadásáról(94/798/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a 75/199/EGK tanácsi határozat [1] értelmében a Közösség elfogadta a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezményt (Kiotói Egyezmény);mivel a Közösség elfogadhatja az említett egyezménynek az áruk vámmentes helyettesítését és a postai forgalomra vonatkozó vámalakiságokat érintő mellékleteit;mivel azonban ezek elfogadását indokolt fenntartásokkal kiegészíteni a vámunió és a közösségi vámjogszabályok különleges követelményeinek figyelembevétele érdekében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény következő mellékleteit a Közösség nevében a Tanács elfogadja a jelzett fenntartások mellett:- az áruk vámmentes helyettesítéséről szóló E 7. melléklet egy általános fenntartással, valamint fenntartásokkal a 3., 9. és 20. kötelező rendelkezés, illetve a 11., 13., 16., 17. és 25. ajánlott gyakorlat tekintetében,- a postai forgalomra vonatkozó vámalakiságokról szóló F 4. melléklet egy általános fenntartással, valamint fenntartásokkal a 19. és 26. kötelező rendelkezés, illetve a 23., 24. és 25. ajánlott gyakorlat tekintetében.Az egyezmény E 7. és F 4. mellékletének szövege e határozat I. és II. mellékletében szerepel, amely függelékeiben tartalmazza a Közösség vonatkozó fenntartásait.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje azt a személyt, aki jogosult értesíteni a Vám-együttműködési Tanács főtitkárát az 1. cikkben említett mellékleteknek a Közösség nevében, a cikkben jelzett fenntartásokkal együtt történő elfogadásáról.Kelt Brüsszelben, 1994. december 8-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Rexrodt[1] HL L 100., 1975.4.21., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETE 7. MELLÉKLETaz áruk vámmentes helyettesítésérőlBEVEZETÉSA legtöbb országban a nemzeti jogszabályok olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek szerint a kivitelre szánt termékek előállítása során felhasznált árukat nem terhelik vámok és adók.Az aktív feldolgozásra vonatkozó vám-visszatérítési eljárás és az aktív feldolgozás céljából történő ideiglenes behozatal lehetővé teszi a visszatérítést vagy a feltételes mentességet a behozatali vámok és adók esetében, amelyeket exporttermékek előállítására használt külföldi áruk tekintetében nyújtanak.Az áruk vámmentes helyettesítésének eljárása esetében, amely e melléklet tárgya, az az alkalmazott technika, hogy mentességet biztosítanak a behozatali vámok és adók alól olyan árukra, amelyek egyenértékűek azokkal, amelyek szabad forgalomban voltak, és a vámterületről kivitt termékekben kerültek feldolgozásra.Azonban ennek az eljárásnak az alkalmazása olyan feltételhez köthető, amely szerint azoknak az áruknak a behozatalát, amelyek egyenértékűek a korábban kivitt termékekbe foglaltakkal, az illetékes hatóságok a nemzetgazdaság szempontjából hasznosnak tartják.Az említett eljárás szerint behozatali vámok és adók alól mentesen behozott árukból előállított termékek hazai forgalomba hozhatók. Amennyiben kivitelre kerülnek, ismét alkalmazhatóvá válik az áruk vámmentes helyettesítésének eljárása.FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKE melléklet alkalmazásában:a) "áruk vámmentes helyettesítésének eljárása": olyan vámeljárás, amely behozatalivám- és adómentes behozatalt engedélyez olyan árukra, amelyek egyenértékűek (azaz a leírás, a minőség és a műszaki jellemzők tekintetében megegyeznek) azokkal, amelyek szabad forgalomban voltak, és a korábban közvetlenül kivitt termékekben kerültek feldolgozásra;b) "behozatali vámok és adók": olyan vám és minden egyéb illeték, adó, díj vagy más teher, amelyet az áruk behozatalakor vagy azzal kapcsolatban szednek, kivéve azonban azokat a díjakat és terheket, amelyek összege a nyújtott szolgáltatások megközelítő költségére korlátozódik;c) "személy": természetes és jogi személyek egyaránt, hacsak a szövegösszefüggés másként nem kívánja.ALAPELV1. Kötelező rendelkezésAz áruk vámmentes helyettesítésének eljárását e melléklet rendelkezései szabályozzák.ALKALMAZÁSI TERÜLET2. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg, milyen körülmények között engedélyezhető az áruk vámmentes helyettesítésének eljárása, és megállapítják azokat a követelményeket, amelyeket teljesíteni kell.Megjegyzések(1) A körülményeket, amelyek között az áruk vámmentes helyettesítésének eljárását megengedik, általánosságban és/vagy részletesen lehet meghatározni.(2) Ennek az eljárásnak az engedélyezését ahhoz a feltételhez köthetik, hogy az illetékes hatóságok a nemzetgazdaság szempontjából hasznosnak tartják-e azoknak az áruknak a behozatalát, amelyek egyenértékűek a korábban kivitt termékekbe beépítettekkel.(3) Az eljárást fenntarthatják a vámterületen letelepedett személyek számára.3. Kötelező rendelkezésA behozatalkor azok az áruk, amelyek egyenértékűek a korábban szabad forgalomban lévőkkel és a kivitt termékekbe beépítettekkel, teljes mentességet kapnak a behozatali vámok és adók alól, amennyiben a termékek kivitelekor a visszafizetett vagy elengedett vámot vagy adót megfizetik.Megjegyzések(1) A behozatalivám- és adómentességet nyersanyagok és félkész termékek tekintetében, valamint olyan alkatrészek esetén is megadhatják, amelyeket további feldolgozás nélkül foglalnak bele a kivitt termékbe.(2) Kémiai reakciók katalizátorai, gyorsítói (akcelerátorai) vagy késleltetői (inhibitorai), amelyek az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult exporttermékek előállítása során alkalmazva teljesen vagy részben eltűnnek a felhasználás során anélkül, hogy ténylegesen a kivitelre szánt termékbe kerülnének, olyan áruként kezelhetők, amelyeket az említett termékek előállítására használtak fel, és így ugyanolyan a behozatalivám- és adómentességre jogosultak. Ez a mentesség azonban általában nem terjed ki a gyártás olyan egyszerű segédanyagaira, mint pl. a kenőanyagok.4. Ajánlott gyakorlatAz áruk vámmentes helyettesítésének kedvezményét nem ajánlott visszatartani kizárólag olyan indokkal, hogy a terméket egy bizonyos országba vitték ki.5. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg azoknak a személyeknek a kategóriáit, akik engedélyt kaphatnak az áruk vámmentes helyettesítésére.MegjegyzésAz áruk vámmentes helyettesítési eljárására vonatkozó engedély engedélyese lehet az exportőr, a kivitt termék gyártója vagy tulajdonosa.6. Kötelező rendelkezésAz áruk vámmentes helyettesítési eljárását olyan esetekben engedélyezik, amikor bizonyítható, hogy az árukat felhasználták a kivitt termékek előállításához.MegjegyzésAnnak bizonyítására, hogy az árukat felhasználták a kivitt termékek előállításához, a vámhatóságok ellenőrzéseket hajthatnak végre a gyártási folyamat során, vagy igénybe vehetik a kivitelre kerülő termék gyártója által vezetett nyilvántartást.AZ ÁRUK VÁMMENTES HELYETTESÍTÉSÉRE JOGOSULT TERMÉKEK KIVITELEa) A termékek kivitelét megelőző alakiságok7. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg azokat a körülményeket, amelyek között előzetes engedélyre van szükség az áruk vámmentes helyettesítési eljárására vonatkozó kérelemhez, és megnevezik azokat a hatóságokat is, amelyek felhatalmazással rendelkeznek az engedély kiadására.8. Ajánlott gyakorlatAzoknak a személyeknek, akik az áruk vámmentes helyettesítését magában foglaló nagyszabású és folyamatos műveleteket hajtanak végre, ajánlott általános engedélyt kapniuk e műveletekre.9. Kötelező rendelkezésAz illetékes hatóságok a termék előállításának tényleges feltételei alapján határozzák meg azoknak a különböző áruknak a leírását, minőségét, műszaki jellemzőit és mennyiségét, amelyek szabad forgalomban voltak, és amelyek az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult exporttermékekben kerültek felhasználásra.10. Ajánlott gyakorlatAz áruk vámmentes helyettesítésére jogosult exporttermékekben felhasznált különböző áruk mennyiségének meghatározása során az illetékes hatóságoknak ajánlott figyelembe venniük a gyártási folyamatból eredő veszteségeket és a felhasználhatatlan hulladékot.11. Ajánlott gyakorlatAmennyiben az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult exporttermékek meglehetősen állandó jellemzőket mutatnak, és azokat pontosan meghatározott műszaki feltételek mellett állítják elő, az illetékes hatóságoknak szabványmennyiséget ajánlott megszabniuk az exporttermékben felhasznált különböző árukra.b) Az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult termékekre vonatkozó kiviteli nyilatkozat12. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg azokat a körülményeket, amelyek között az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult exporttermékeket az illetékes vámhivatalban bemutatják, és a vámáru-nyilatkozatot (kivitel) benyújtják.MegjegyzésA nemzeti jogszabályok rendelkezhetnek úgy, hogy a termékek kivitelére vonatkozó vámáru-nyilatkozatnak tartalmaznia kell azokat az adatokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a vámhatóságok megállapítsák azoknak az áruknak a mennyiségét, amelyekre a behozatalivám- és adómentességet igénylik.13. Ajánlott gyakorlatAmennyiben az illetékes hatóságok nem tudtak rendelkezést hozni az áruk vámmentes helyettesítésére vonatkozó kérelemről, a végső határozat sérelme nélkül a nyilatkozattevő számára engedélyezni ajánlott, hogy késedelem nélkül kivigye az érintett terméket, feltéve hogy az előírt feltételeket betartja.14. Ajánlott gyakorlatAz áruk vámmentes helyettesítésére jogosult termékek kivitelére alkalmazott nemzeti nyomtatványokat harmonizálni kell a vámáru-nyilatkozattal (kivitel).c) Az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult kivitt termékek vizsgálata15. Ajánlott gyakorlatA nyilatkozattevő kérelmére és az általuk érvényesnek tekintett indokkal az illetékes vámhatóságoknak, amennyire lehetséges, ajánlott lehetővé tenniük, hogy az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult, kivitelre szánt termékeket magánlétesítményekben vizsgálják meg, amely vizsgálat költségeit a nyilatkozattevő viseli.d) Az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult kivitt termékek engedélyezett rendeltetési helye16. Ajánlott gyakorlatAjánlott rendelkezéseket hozni, amelyek engedélyezik, hogy az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult exporttermékeket szabadkikötőkben vagy vámszabad területeken helyezzék el.17. Ajánlott gyakorlatAjánlott rendelkezéseket hozni, amelyek engedélyezik, hogy az áruk vámmentes helyettesítésére jogosult exporttermékeket a későbbi kivitel céljából vámraktárban helyezzék el.e) Az áruk vámmentes helyettesítésére való jogosultság melletti kivitel igazolása18. Kötelező rendelkezésAmennyiben a termékeket az áruk vámmentes helyettesítésére vonatkozó jogosultsággal vitték ki, a vámhatóságok a nyilatkozattevő részére kibocsátanak egy okmányt, amely biztosítja jogosultságát arra, hogy behozatali vám és adó megfizetése nélkül hozzon be olyan árukat, amelyek egyenértékűek azokkal, amelyek szabad forgalomban voltak, és amelyek az adott termékekben kerültek feldolgozásra.MegjegyzésA nyilatkozattevő részére kibocsátott okmány az áruk vámmentes helyettesítésére való jogosultság melletti kivitel nyilatkozatának a vámhatóság által hitelesített másolatából állhat, vagy egy megfelelő nyomtatványon készülhet.ÁRUK BEHOZATALA19. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg azokat a körülményeket, amelyek között az áruk vámmentes helyettesítési eljárása szerint behozatalivám- és adómentesen behozható árukat az illetékes vámhivatalban bemutatják, és a vámáru-nyilatkozatot benyújtják.MegjegyzésA nemzeti jogszabályok rendelkezhetnek arról, hogy az árunyilatkozatnak tartalmaznia kell azokat az adatokat, amelyek szükségesek a behozatalivám- és adómentesség engedélyezéséhez, és hogy a vámhatóságok által kiadott feljogosító dokumentumot az árunyilatkozat alátámasztó okmányaként mutassák be.20. Kötelező rendelkezésA kereskedelmi körülmények kellő figyelembevételével az illetékes hatóságok rögzítik a behozatalivám- és adómentesen beléptethető áruk behozatalára vonatkozó határidőt.21. Kötelező rendelkezésRendelkezést kell hozni annak engedélyezésére, hogy a behozatalivám- és adómentesen beléptethető árukat más vámhivatalon keresztül lehessen behozni, mint ahol a termékeket kivitték.22. Kötelező rendelkezésRendelkezést kell hozni annak engedélyezésére, hogy a behozatalivám- és adómentesen behozható árukat egy vagy több szállítmányban hozhassák be.23. Kötelező rendelkezésRendelkezést kell hozni annak engedélyezésére, hogy az áruk vámmentes helyettesítési eljárása szerinti behozatalra vonatkozó jogosultságot megállapító különböző okmányok alá tartozó árukat egy szállítmányban hozzák be.24. Kötelező rendelkezésRendelkezést kell hozni annak engedélyezésére, hogy a behozatalivám- és adómentesen beléptethető árukat más országból lehessen behozni, mint ahová a termékeket kivitték.25. Ajánlott gyakorlatRendelkezést ajánlott hozni annak engedélyezésére, hogy a behozatalivám- és adómentesen beléptethető árukat a termék exportőrétől eltérő személy hozhassa be, amennyiben megfelel a vámhatóságok által megállapított feltételeknek.26. Ajánlott gyakorlatA nyilatkozattevő kérelmére és az általuk érvényesnek tekintett indokkal a vámhatóságoknak, amennyire lehetséges, lehetővé kell tenniük, hogy a behozatalivám- és adómentesen beléptethető árukat magánlétesítményekben vizsgálják meg, amely vizsgálat költségeit a nyilatkozattevő viseli.27. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg az áruk vámmentes helyettesítésére vonatkozó jogosultság mellett kivitt áruk újrabehozatalakor alkalmazandó elbánást.AZ ÁRUK VÁMMENTES HELYETTESÍTÉSÉNEK ELJÁRÁSÁRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓ28. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok biztosítják, hogy az áruk vámmentes helyettesítésének eljárására vonatkozó valamennyi információ az érdekelt személyek rendelkezésére áll.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETF 4. MELLÉKLETa postai forgalomra vonatkozó vámalakiságokrólBEVEZETÉSA posta mindig az egyik legszélesebb körben alkalmazott módszer volt arra, hogy az emberek üdvözleteket és információkat, de még ajándékokat és egyéb árukat is eljuttassanak egymásnak.A vámhatóság szükségszerűen érintett a nemzetközi postai forgalomban, mivel – mint a más módon behozott és kivitt áruk esetében – biztosítani kell a megfelelő vámok és adók beszedését, a behozatalra és kivitelre vonatkozó tilalmak és korlátozások betartását, és általában azoknak a törvényeknek és rendeleteknek a betartását, amelyek végrehajtásáért felelősek.A postai forgalom speciális jellege miatt azonban a postai úton szállított árukra vonatkozó vámalakiságok némileg különböznek az egyéb módon szállított árukra alkalmazottaktól. Míg az egyes postai tételeket méretükben korlátozzák, számuk óriási, és kezelésükhöz az elfogadhatatlan késedelmek elkerülésére speciális közigazgatási intézkedésekre van szükség. Ez azért lehetséges, mert gyakorlatilag minden országban a közigazgatási szervek vagy hatóságok biztosítják a postai szolgáltatásokat, és a két, postai forgalomban érdekelt köztestület, a posta és a vámhatóság, egymással szorosan együttműködik.A vám- és postai hatóságok nemzeti szinten érvényesülő szoros együttműködése mellett nemzetközi szinten is ez jellemző az Egyetemes Postaegyesület (az a nemzetközi szervezet, amelynek szabályai és előírásai irányadók a postai forgalomra) és a Tanács között. E két nemzetközi szervezet, például, létrehozott egy kapcsolattartó bizottságot, amelyben vám- és postai szakértők találkoznak, hogy megbeszéléseket folytassanak, és nemzetközileg elfogadható megoldásokat találjanak a nemzeti vagy kétoldalú szinten meg nem oldható problémákra.FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKE melléklet alkalmazásában:a) "postai tétel": levélposta és postai csomagok;b) "levélpostai tételek": levelek, levelezőlapok, nyomtatványok, a vakoknak szánt küldemények és az Egyetemes Postaegyesület hatályban lévő előírásai szerint levélpostai tételnek minősülő kis csomagok.MegjegyzésAz Egyetemes Postaegyesület előírásai szerint egyes levélpostai tételeket C 1 és/vagy C 2/CP 3 vámáru-nyilatkozatnak kell kísérnie;c) "postai csomag": az Egyetemes Postaegyesület hatályban lévő előírásai szerint postai csomagnak minősülő tételek.Megjegyzés:Az Egyetemes Postaegyesület előírásai szerint a postai csomagokat C 2/CP 3 vámáru nyilatkozatnak kell kísérnie;d) "Egyetemes Postaegyesület": az 1874-ben a Berni Szerződéssel Általános Postaegyesület néven megalapított kormányközi szervezet, amelyet 1878-ban Egyetemes Postaegyesületre (UPU) nevezték át, és amely 1948 óta (berni központtal) az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeként működik;e) "behozatali vámok és adók": olyan vám és minden egyéb illeték, adó, díj vagy más teher, amelyet az áruk behozatalakor vagy azzal kapcsolatban szednek, kivéve azonban azokat a díjakat és terheket, amelyek összege a nyújtott szolgáltatások megközelítő költségére korlátozódik;f) "kiviteli vámok és adók": olyan vám és minden egyéb illeték, adó, díj vagy más teher, amelyet az áruk kivitelekor vagy azzal kapcsolatban szednek, kivéve azonban azokat a díjakat és terheket, amelyek összege a nyújtott szolgáltatások megközelítő költségére korlátozódik;g) "vámáru-nyilatkozat": a vámhatóság által előírt formában tett nyilatkozat, amelyben az érdekelt személyek jelzik az árukra alkalmazandó vámeljárást, és közlik azokat az adatokat, amelyeket az eljárás kérelmezéséhez a vámhatóság bejelenteni megkövetel;h) "vámkezelés": az áruk kiviteléhez, a belföldi forgalomba bocsátásához vagy további vámeljárás alá vonásához szükséges vámalakiságok végrehajtása;ij) "belföldi forgalom számára történő vámkezelés": az a vámeljárás, amely lehetővé teszi, hogy a behozott áruk véglegesen a vámterületen maradjanak. Ez az eljárás a kiszabható vámok és adók megfizetését, valamint a szükséges összes vámalakiság lefolytatását vonja maga után;k) "postai tételek vizsgálata": a postai tételekben lévő áruk vámhatóság általi fizikai vizsgálata, hogy meggyőződjön azok jellegéről, származásáról, állapotáról, mennyiségéről és értékéről;l) "szabad forgalomban lévő áru": olyan áru, amely felett vámkorlátozás nélkül lehet rendelkezni;m) "vámellenőrzés": azok az intézkedések, amelyek alkalmazása biztosítja azoknak a törvényeknek és rendeleteknek a betartását, amelyek végrehajtásáért a vámhatóságok felelősek;n) "kiadás": a vámhatóság olyan intézkedése, amely lehetővé teszi, hogy a vámkezelt árukat az érintett személyek rendelkezésére bocsássák;o) "személy": természetes és jogi személyek egyaránt, hacsak a szövegösszefüggés másként nem kívánja.ALAPELVEK1. Kötelező rendelkezésA postai tételekre vonatkozó vámalakiságokat e melléklet rendelkezései szabályozzák.2. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg azokat a feltételeket, amelyeket be kell tartani, és azokat a vámalakiságokat, amelyeket a postai tételek vámkezelésekor végre kell hajtani.3. Kötelező rendelkezésA postai tételek vámkezelését a lehető leggyorsabban hajtják végre, és a vámellenőrzést a lehető legszükségesebbekre korlátozzák, hogy biztosítsák azoknak a törvényeknek és rendeleteknek a betartását, amelyek végrehajtásáért a vámhatóságok felelősek.A VÁM- ÉS POSTAI HATÓSÁGOK KÖZÖTTI KAPCSOLATOK4. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok meghatározzák a vám- és postai hatóságok felelősségét és kötelezettségeit a postai tételek vámjogi kezelése tekintetében.Megjegyzések(1) A postai hatóságok rendelkeznek olyan kötelezettségekkel és felelősségekkel, amelyek közvetlenül az Egyetemes Postaegyesület előírásaiból fakadnak. A postai hatóságok és a vámhatóságok egyéb kötelezettségeiről és felelősségeiről a két hatóság közötti kölcsönös megállapodások határozhatnak.(2) A postai hatóságok felelősek általában a postai tételek szállításáért, tárolásáért és a vámhatóságoknak történő bemutatásáért, és a vámhatóságok kérésére vámellenőrzés céljából felnyithatják azokat. Egyes országokban azonban a postai csomagok tényleges szállítását, tárolását és a vámhatóságokhoz történő bemutatását megegyezés alapján nem maguk a postai hatóságok végzik, hanem a vasúti hatóságok, vagy más jóváhagyott vállalkozások. Az ilyen gyakorlati intézkedések azt jelentik, hogy ezekben az országokban e kötelezettségek némelyike a jóváhagyott vállalkozások felelősségébe tartozik.(3) Noha nem vállalják a felelősséget a vámáru-nyilatkozat (pl. C 2/CP 3 nyomtatvány) pontosságáért, az indulási ország postai hatóságai elvben ellenőrzik, hogy a postai tételekre vonatkozó vámáru-nyilatkozat, adott esetben, rendelkezésre áll-e, és amennyire lehetséges, megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy azok helyesen és hiánytalanul ki legyenek töltve. Amennyiben a vámáru-nyilatkozat nyilvánvalóan hiányos, a postai hatóságok általában felhívják a feladó figyelmét a vonatkozó vámjogszabályokra, és megtagadhatják az adott postai tétel átvételét.Amennyiben a szállítmány több tételből áll, különösen kereskedelmi szállítmány esetében, a postai hatóságok általában tájékoztatják a feladót arról, hogy külön okmányokat kell az egyes tételekhez kapcsolni (úgymint származási bizonyítványok).5. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok a postai hatóságok szükséges egyetértésével kijelölik azt a vámhivatalt vagy egyéb helyet, ahol a postai tételek vámkezelését végzik.Megjegyzés(1) Közös vám/postahivatalok hozhatók létre, vagy vámtisztviselők teljesíthetnek szolgálatot a postahivatalokban állandóan vagy a nap bizonyos óráiban; az utóbbi körülmények között a postai hatóságok a vámhatóságok számára irodai elhelyezést biztosíthatnak.(2) Vámhivatalok hozhatók létre kicserélő postahivatalokban, azaz olyan postahivatalokban, amelyek a postai szállítmányok megfelelő külföldi postai hatóságokkal történő cseréjéért felelősek.POSTAI TÉTELEK KIVITELEa) Az áruk vámjogi helyzete6. Kötelező rendelkezésA postai tételekben lévő áruk kivitelét attól függetlenül engedélyezik, hogy azok szabad forgalomban vannak-e vagy vámeljárás, úgymint vámraktározás vagy ideiglenes behozatal, alá tartoznak-e, feltéve hogy amennyiben vámeljárás alá tartoznak, az adott eljárás minden előírt alakiságát betartják.MegjegyzésBizonyos áruk, beleértve a kábítószereket, robbanóanyagokat, gyúlékony és egyéb veszélyes anyagokat, postán történő kivitelét szigorúan szabályozzák, és azt az Egyetemes Postaegyesület előírásai sok esetben megtiltják.b) Bemutatás a vámhatóságoknak7. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok kijelölik azokat a postai tételeket, amelyeket vámellenőrzés céljából a kivitel során nekik be kell mutatni.MegjegyzésAz egyes országokban a postai csomagok esetében alkalmazott okmány vámkezelési rendszer szerint csak az okmányokat, és nem magát a csomagot mutatják be a vámhatóságoknak az első lépésben; a vámhatóságok ekkor jelzik a postai hatóságoknak, melyik tételt kell ellenőrzésre bemutatni.8. Ajánlott gyakorlatÁltalános szabályként a vámhatóságoknak nem ajánlott megkövetelni, hogy kivitelkor a postai tételeket vámellenőrzés céljából bemutassák nekik, hacsak a postai tételek nem tartalmaznak olyan árukat, amelyek kivitelét igazolni kell, amelyek exporttilalom vagy -korlátozás alá tartoznak, vagy amelyek kivitelivám- és adókötelesek, vagy amelyek értéke meghaladja a nemzeti jogszabályok által meghatározott összeget, vagy amelyeket kiválasztással vagy véletlenszerűen vámellenőrzésre kijelöltek.Megjegyzések(1) Az áruk kivitelét különböző esetekben kell igazolni, mint például, ha az árukat ideiglenesen vitték ki, vagy vámvisszatérítéssel, illetve ideiglenes behozatalt követően vitték ki.(2) A postai úton kivitt árukat vagy a feladás előtt, vagy azt követően lehet vámkezelni. Azokban az országokban, ahol a feladás előtt vámkezelés a szokásos eljárás, a vámhatóságok speciális bélyegzővel vagy címkével jelölhetik meg a küldeményeket, lepecsételhetik azokat, vagy a kivitelt a kísérőokmányon, pl. a szállítólevélen (CP 2) engedélyezhetik. Azokban az országokban, ahol a vámkezelésre általában a feladás után kerül sor, a vámkezelést egy kicserélő postahivatalban vagy egy másik vámszolgáltatást nyújtó postahivatalban végzik, és ahol szükséges, az árukat átadják ezeknek a postahivataloknak ellenőrzési célokból.(3) A kivitelivám- és adóköteles árukat általában a vámhatóságok vámkezelik feladás előtt, a kiviteli vámokat és adókat azt megelőzően fizetik ki, hogy az árukat átadnák kivitelre a postai hatóságoknak. Egyes országokban azonban a postai hatóságok beszedhetik a kiviteli vámokat és adókat, és a könyvelést úgy rendezik, illetve a fizetés úgy történik, mint a behozatal esetén.c) Okmányok9. Ajánlott gyakorlatA postai tételek kivitele esetén vámáru-nyilatkozatot nem ajánlott megkövetelni, hacsak a tétel nem tartalmaz olyan árukat, amelyek kivitelét igazolni kell, amelyek exporttilalom vagy -korlátozás alá tartoznak, vagy amelyek kivitelivám- és adókötelesek, vagy amelyek értéke meghaladja a nemzeti jogszabályok által meghatározott összeget.d) A postai tételek vizsgálata10. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok rendszerint nem vizsgálnak meg minden postai tételt a kivitel során, hanem a vizsgálatokat szelektív alapon vagy véletlenszerűen végzik el.11. Ajánlott gyakorlatAmennyiben a vámhatóságok élnek azzal a jogukkal, hogy megvizsgálják a postai tételeket a kivitel során, a vizsgálatot olyan mértékben ajánlott korlátozniuk, amit szükségesnek tartanak azoknak a törvényeknek és rendeleteknek a betartásához, amelyek végrehajtásáért felelősek.TRANZIT POSTAI TÉTELEK12. Kötelező rendelkezésA postai tételek nem tartoznak vámalakiságok alá a nemzetközi forgalomban történő szállításuk során.POSTAI TÉTELEK BEHOZATALAa) Beléptethető áruk13. Kötelező rendelkezésA postai tételekben található áruk behozatalát attól függetlenül engedélyezik, hogy azokat a belföldi forgalom számára vámkezelésre vagy más vámeljárás alá vonásra szánják-e.b) Bemutatás a vámhatóságoknak14. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok kijelölik azokat a behozott postai tételeket, amelyeket vámellenőrzés céljából nekik be kell mutatni.MegjegyzésAz egyes országokban a postai csomagok esetében alkalmazott okmány vámkezelési rendszer szerint csak az okmányokat, és nem magát a csomagot mutatják be a vámhatóságoknak az első lépésben; a vámhatóságok ekkor jelzik a postai hatóságoknak, melyik tételt kell vámellenőrzésre bemutatni.15. Ajánlott gyakorlatÁltalános szabályként a vámhatóságoknak nem ajánlott megkövetelniük, hogy a behozott levélpostai tételek következő kategóriáit bemutassák:i. levelezőlapok és levelek, amelyek csak személyes üzenetet tartalmaznak;ii. vakoknak szóló irodalom;iii. nem behozatalivám- és adóköteles nyomtatványok.16. Kötelező rendelkezésAmikor a behozott postai tételeket bemutatják a vámhatóságnak, az utóbbi csak a vámkezeléshez szükséges okmányokat kéri.Megjegyzések(1) Az érintett okmányok esetenként különbözhetnek a tétel jellege, tartalma, értéke stb. szerint. Általában magukban foglalják a C 1 vagy a C 2/CP 3 vámáru-nyilatkozat nyomtatványt, postai csomagok esetében a CP 2 szállítólevelet, és a szükséges származási bizonyítványokat, számlákat stb.(2) A C 2/CP 3 vámáru-nyilatkozat továbbítására különböző módszerek alkalmazhatók. A nyomtatvány csatolható a szállítólevélhez, ráragasztható a tételre, vagy rögzíthető ahhoz, vagy, amennyiben a rendeltetési ország úgy kívánja, a tételbe helyezik. A nyomtatványt a tételtől elkülönítve is feladhatják külön megállapodás értelmében.17. Kötelező rendelkezésAmennyiben a behozott postai tétel esetében a C 2/CP 3 vámáru-nyilatkozat nyomtatványt nyújtják be, a vámhatóságok legfeljebb egy példányt kérnek.c) Vámkezelés C 1 és C 2/CP 3 vámáru-nyilatkozat nyomtatvány, illetve árunyilatkozat esetén18. Kötelező rendelkezésAmennyiben a vámhatóság által kért valamennyi információ rendelkezésre áll a C 1 vagy C 2/CP 3 vámáru-nyilatkozat nyomtatvány és az alátámasztó okmányok alapján, a postai tételeket az említett okmányok alapján kell vámkezelni, és külön árunyilatkozatra nincs szükség, kivéve azt az esetet, ha a kereskedelmi szállítmányok értéke meghaladja a nemzeti jogszabályokban megállapított összeget, és azt az esetet, amikor az árunak a belföldi forgalom számára történő vámkezeléstől különböző vámeljárás szerinti vámkezelését tervezik.19. Kötelező rendelkezésAmennyiben a postai tételekben szereplő árukat a belföldi forgalom számára történő vámkezeléstől különböző vámeljárás szerint vámkezelik, az árunyilatkozatot az adott vámeljáráshoz előírt nyomtatványon és példányszámban nyújtják be, és betartják az eljáráshoz szükséges egyéb alakiságokat.MegjegyzésAz árunyilatkozat lehet nemzeti okmány vagy nemzetközi dokumentum, mint pl. egy ATA-igazolvány.20. Kötelező rendelkezésAmennyiben a belföldi forgalom számára történő vámkezeléshez a postai tételek tekintetében árunyilatkozatra van szükség, az árunyilatkozathoz használt nyomtatvány megfelel az illetékes hatóságok által megállapított hivatalos mintának, és betartják az eljáráshoz szükséges egyéb alakiságokat.Megjegyzések(1) A belföldi forgalomra vonatkozó árunyilatkozat nyomtatvány megegyezhet a más módon történő behozatalra előírt nyomtatványokkal, vagy lehet egy speciálisan postai úton történő behozatalhoz készített nyomtatvány.(2) Az árubejelentést a postai hatóság, a címzett vagy egy meghatalmazott ügynök állíthatja ki.d) A postai tételek vizsgálata21. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok főszabályként nem vizsgálnak meg minden behozott postai tételt, hanem arra szorítkoznak, hogy a vizsgálatokat szelektív alapon vagy véletlenszerűen végzik el.22. Ajánlott gyakorlatAmennyiben a vámhatóságok élnek azzal a jogukkal, hogy megvizsgálják a behozott postai tételeket, a vizsgálatot olyan mértékben ajánlott korlátozniuk, amit szükségesnek tartanak azoknak a törvényeknek és rendeleteknek a betartásához, amelyek végrehajtásáért felelősek.e) A behozatali vámok és adók kivetése és beszedése23. Ajánlott gyakorlatAz átalánykivetés rendszerét ajánlott alkalmazni olyan árukra, amelyeket postai tételekben belföldi felhasználásra hoztak be, feltéve hogy a behozatal nem kereskedelmi jellegű, és az áruk összértéke nem haladja meg azt az összeget, amelynek legalább 100 USD-nek kell lennie. Az átalányrendszer:- megállapítja a behozatali vámok és adók minden kategóriájára vonatkozó tételeket,- nem vonhatja meg az áruktól a vámmentes behozatali lehetőséget, amelyre egyébként jogosultak,- biztosítja, hogy, amennyiben a címzett jelen van, és úgy kívánja, az árukat saját megfelelő behozatalivám- és adótételek szerint kell vámkezelni, amely esetben azonban a vámhatóságok megkövetelhetik, hogy minden vám- és adóköteles áru esetében így járjanak el, és- nem zárhatja ki a lehetőségét annak, hogy a vámhatóságok speciális vámtételeket határozzanak meg magas vámtételű árukra, vagy hogy akár kizárjanak bizonyos árukat az átalányrendszer alól.MegjegyzésA behozatal általában akkor tekinthető nem kereskedelmi jellegűnek, ha eseti, és csak olyan termékekből áll, amelyek a címzett vagy családja személyes felhasználására vagy fogyasztására szolgálnak, és amennyiben az áruk jellege vagy mennyisége nem sugallja, hogy azokat kereskedelmi célból hozzák be.24. Ajánlott gyakorlatBehozatalivám- és adómentes behozatalt ajánlott biztosítani olyan küldemények tekintetében, amelyek csak személyes ajándékokat tartalmaznak (kivéve alkoholt, alkoholtartalmú italokat, vagy dohányárut), amelyeknek a feladási ország kiskereskedelmi árai alapján meghatározott együttes értéke nem haladja meg a 30 SDR-t. Amennyiben ugyanabban az időben több küldeményt is felad ugyanaz a feladó ugyanannak a címzettnek, az együttes értéket mindezen küldemények összértéke adja. A behozatalivám- és adómentes behozatal alakiságainak a lehető legegyszerűbbnek ajánlott lenniük. Ajánlott lehetővé tenni, hogy ezeket az ajándékokat gazdasági importtilalom- és korlátozásmentesen lehessen behozni.Megjegyzések(1) Egy ajándékot általában akkor tekintenek személyesnek, ha:a) egy magánszemély kapja egy külföldön lakóhellyel rendelkező magánszemélytől, vagy annak nevében küldik számára;b) eseti; ésc) csak olyan árukból áll, amelyek a címzett vagy családja személyes felhasználására vagy fogyasztására szolgálnak, és a behozott áruk jellege vagy mennyisége nyilvánvalóvá teszi, hogy a küldemény nem kereskedelmi célú.(2) Behozatalkor az ajándékküldemények gyors vámkezelésének elősegítése céljából a feladó általában jelzi a C 1 vagy C 2/CP 3 vámáru-nyilatkozat nyomtatványon, hogy a küldemény ajándék, és megadja annak tartalmát és értékét.25. Ajánlott gyakorlatAmennyiben a vámhatóságok a behozott postai tételeket a kivethető vámok és adók befizetése előtt kiadják a postai hatóságoknak vagy egy meghatalmazott vállalkozásnak a címzetthez történő kézbesítésre, a vámhatóságoknak a vámok és adók beszedését a lehető legegyszerűbb módon ajánlott végrehajtaniuk.Megjegyzések(1) A postai hatóságok a behozatali vámokat és adókat általában a kézbesítéskor szedik be a címzettől, és rendszeres időközönként fizetik be a vámhatóságoknak, például minden negyedév végén. A postai hatóságok azonban a címzett nevében akkor is befizethetik a behozatali vámokat és adókat a vámhatóságoknak, amikor a tételt kézbesítésre részükre kiadják.(2) Az Egyetemes Postaegyesület előírásainak bizonyos választható rendelkezései szerint egy postai tétel feladója egyes esetekben vállalhatja a kézbesítéskor esedékes valamennyi, a behozatali vámokat és adókat is magában foglaló költség megfizetését.A BEHOZATALI VÁMOK ÉS ADÓK VISSZAFIZETÉSE VAGY ELENGEDÉSE26. Kötelező rendelkezésAmennyiben a postai tételeket nem kézbesítik a címzetthez, vagy az visszautasítja őket, a behozatali vámokat és adókat kérelem alapján visszafizetik vagy elengedik a postai tételekben található áruk tekintetében, amennyiben azokat:a) újra kiviszik; vagyb) a vámhatóságok döntése alapján megsemmisítik, vagy költségmentesen felajánlják az államkincstárnak.A POSTAI FORGALOMRA VONATKOZÓ VÁMALAKISÁGOKKAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK27. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok biztosítják, hogy a postai forgalomra vonatkozó, országukban alkalmazott vámalakiságokkal kapcsolatos valamennyi információ az érdekelt személyek rendelkezésére áll.MegjegyzésEzeket az információkat a vámhatóságok által alkalmazott információs csatornákon, valamint a postai hatóságok információs szolgálatain keresztül is rendelkezésre bocsáthatják.--------------------------------------------------


title: 2012/361/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság Atalanta/2/2012 határozata ( 2012. július 3. ) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az uniós erők parancsnokának kinevezéséről

text:
               6.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 176/64

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG ATALANTA/2/2012 HATÁROZATA
   (2012. július 3.)
   a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az uniós erők parancsnokának kinevezéséről
   (2012/361/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,
   tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről (Atalanta) szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikke (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy határozatokat hozzon az uniós erők parancsnokának kinevezéséről a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (a továbbiakban: az uniós erők parancsnoka).

               (2)

               A PBB 2012. május 25-én elfogadta az Atalanta/1/2012 határozatot (2), amellyel Jean-Baptiste DUPUIS ellentengernagyot nevezte ki az uniós erők parancsnokává.

               (3)

               Az Unió műveleti parancsnoka javasolta, hogy Enrico CREDENDINO ellentengernagyot nevezzék ki az uniós erők új parancsnokává.

               (4)

               Az Unió Katonai Bizottsága támogatja ezt a javaslatot.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság Enrico CREDENDINO ellentengernagyot nevezi ki az uniós erők parancsnokává a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez.
   2. cikk
   Ez a határozat 2012. augusztus 6-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 3-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         O. SKOOG

      (1)  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

      (2)  HL L 142., 2012.6.1., 35. o.