title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 472/09/COL határozata ( 2009. november 25. ) az állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályok hetvenötödik, a pénzügyi szektor életképességének helyreállításáról és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedéseknek az állami támogatási szabályok alapján történő értékeléséről szóló új fejezet bevezetésével történő módosításáról

text:
               10.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 292/12

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 472/09/COL HATÁROZATA
   (2009. november 25.)
   az állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályok hetvenötödik, a pénzügyi szektor életképességének helyreállításáról és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedéseknek az állami támogatási szabályok alapján történő értékeléséről szóló új fejezet bevezetésével történő módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   Mivel
   a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit,
   a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság köteles közleményeket vagy iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli,
   az EFTA Felügyeleti Hatóság 1994. január 19-én elfogadta az állami támogatással kapcsolatos eljárási és anyagi jogi szabályokat (4),
   2009. augusztus 14-én az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) elfogadta „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményt (5),
   ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti,
   az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell,
   az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet végén szereplő „Általános megjegyzések” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat,
   a Hatóság konzultációt folytatott a Bizottsággal, valamint a tárgyban 2009. október 20-án kelt levelében konzultált az EFTA-államokkal (dokumentumszám: 534132, 534133 és 534134),
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatásokról szóló iránymutatást a pénzügyi szektor életképességének helyreállításáról és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedéseknek az állami támogatási szabályok alapján történő értékeléséről szóló új fejezet beiktatásával módosítani kell. Az új fejezet e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 25-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Per SANDERUD

            elnök

         Kurt JÄGER

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: a Hatóság.

      (2)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve: az Európai Unió Hivatalos Lapja (a továbbiakban: HL) L 231., 1994.9.3., 1. o., és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változata a Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

      MELLÉKLET

         A PÉNZÜGYI SZEKTOR ÉLETKÉPESSÉGÉNEK HELYREÁLLÍTÁSÁRÓL ÉS A JELENLEGI VÁLSÁGBAN HOZOTT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI INTÉZKEDÉSEKNEK AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOK ALAPJÁN TÖRTÉNŐ ÉRTÉKELÉSÉRŐL SZÓLÓ FEJEZET
          (1)

      1.   Bevezetés

                  (1)

                  A bizalom és a pénzügyi piac megfelelő működésének helyreállítása a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságból való kilábalás nélkülözhetetlen feltétele (2). Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) megállapítja, hogy a válság rendszert érintő jellegét és a pénzügyi szektorbeli, illetve a pénzügyi szektor és a reálgazdaság közötti szoros összekapcsolódásokat tekintve számos intézkedést vezettek be annak érdekében, hogy helyreállítsák a pénzügyi rendszerbe vetett bizalmat, és biztosítsák a belső piac működését és a gazdaságnak történő hitelnyújtást (3).

                  (2)

                  A Hatóság egyetért azzal, hogy ezeket az intézkedéseket ki kell egészíteniük az egyes pénzintézetek szintjén tett intézkedéseknek, ami biztosítaná, hogy ezen intézetek képesek állami támogatás nélkül ellenállni a jelenlegi válságnak, és hosszú távon ismét életképessé válnak, hogy ily módon szilárdabb alapon végezhessék hitelnyújtási tevékenységüket. Közösségi szinten a Bizottság már jelenleg is számos olyan állami támogatási üggyel foglalkozik, amelyek révén a Közösség tagállamai a likviditási, fizetőképességi vagy hitelnyújtási problémákat próbálják elkerülni. A Hatóság iránymutatásának három egymást követő fejezetében szolgált útmutatással a bankoknak nyújtandó állami támogatás formájával és végrehajtásával kapcsolatban (4). E fejezetekben a Hatóság elismerte, hogy a válság súlyossága indokolja a támogatásnyújtást, amely az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőnek tekinthető; a közlemények továbbá keretet biztosítanak ahhoz, hogy az EFTA-államok koherens módon alakítsák ki az állami garanciákat, a feltőkésítést és az eszközátvételi intézkedéseket. Ezzel egyidejűleg azt is biztosítják, hogy a különböző EFTA-államokban megtelepedett bankok, illetve az állami támogatásban részesülő és nem részesülő bankok azonos feltételek mellett működhessenek (5) annak érdekében, hogy elkerüljük a káros támogatási versenyt, csökkentsük a morális kockázatot, valamint az EGT-n belül és a nemzetközi piacokon egyaránt szavatoljuk az EGT-ben működő bankok versenyképességét és hatékonyságát.

                  (3)

                  Az állami támogatási szabályokkal biztosítható, hogy a cselekvésre elszánt EFTA-államok intézkedései koherensek legyenek. Továbbra is az EFTA-államok döntenek azonban arról, hogy nyújtsanak-e állami támogatást pl. a bankok értékvesztett eszközöktől való megtisztításához. Néhány esetben a pénzintézetek nagyobb módosítások vagy kiegészítő támogatás nélkül is képesek a jelenlegi válság kezelésére, míg más esetekben szükséges lehet a kezességvállalás, feltőkésítés vagy az értékvesztett eszközök átvétele formájában nyújtandó állami támogatás.

                  (4)

                  Amennyiben egy pénzintézet állami támogatásban részesül, az EFTA-államnak életképességi vagy alapvető szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania annak alátámasztására, hogy az egyes bankok hosszú távon állami támogatás nélkül is (ismét) életképesek lesznek. Már korábban megállapítottunk szempontokat annak meghatározására, hogy mely körülmények között végezhető egy banknál jelentős szerkezetátalakítás, és mikor van szükség a támogatás versenytorzító hatásait ellensúlyozó intézkedésekre (6). E fejezet nem változtat ezeken a követelményeken, hanem kiegészíti őket azzal a céllal, hogy fokozza a kiszámíthatóságot, és koherens megközelítést biztosítson. Kifejti, hogyan értékeli a Hatóság a jelenlegi rendszerszintű válságban az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése b) pontjának értelmében az EFTA-államok által a pénzintézeteknek nyújtott szerkezetátalakítási támogatás (7) összeegyeztethetőségét.

                  (5)

                  A bankokról szóló iránymutatás, a feltőkésítési iránymutatás és az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás ismételten felhívják a figyelmet a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt alapelvekre (8). Ezek az alapelvek elsőként azt kívánják meg, hogy a szerkezetátalakítási támogatás eredményeképpen a vállalkozás hosszú távon állami támogatás nélkül is életképes maradjon. Az is előírás, hogy a szerkezetátalakítási támogatást a lehető legnagyobb mértékig megfelelő tehermegosztás és a versenytorzulást minimalizáló intézkedések kísérjék, mivel a torzulás hosszú távon alapvetően gyengítené az érintett piac szerkezetét és működését.

                  (6)

                  Ezen alapelvek alkalmazásakor kiemelt figyelmet kell szentelni a belső piac integritásának és a bankok EGT-n belüli fejlődésének; el kell kerülni a felaprózódást és a piac felosztását. A jelenlegi válság elmúltával az EGT-ben működő bankoknak az EGT egységes pénzügyi piacára támaszkodva erős globális pozícióban kell lenniük. A Hatóság ismételten hangsúlyozza, hogy szociális felelősségvállalással kell előrejelezni és kezelni a változásokat, valamint hogy végre kell hajtani az ilyen körülmények között alkalmazandó, a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról szóló közösségi irányelveket átültető nemzeti jogszabályokat.

                  (7)

                  E közlemény kifejti, hogy a Hatóság milyen módon vizsgálja a jelenlegi válságban a bankok szerkezetátalakításához nyújtott támogatást, figyelembe véve a következőket: a válság jellege és globális volta tükrében a múltbeli gyakorlat módosításának szükségessége; a bankszektor által a gazdaság egészében játszott szerep; illetve annak lehetséges rendszerszerű hatásai, hogy azonos időszak alatt számos banknak kell átalakítania szerkezetét.

                              —

                              A szerkezetátalakítási tervben alaposan elemezni kell a bank problémáit. A bankoknak stressztesztet kell végezniük annak érdekében, hogy fenntartható stratégiákat fogalmazhassanak meg az életképesség helyreállítására. Az életképesség helyreállításához vezető első lépésnek közös paramétereken kell alapulnia; e paramétereknek a lehető legnagyobb mértékben az EGT-szinten megállapított megfelelő módszerekből kell meríteniük. A bankoknak adott esetben nyilvánosságra kell hozniuk értékvesztett eszközeiket (9).

                              —

                              A pénzügyi stabilitás alapvető céljára, valamint az EGT területére érvényes jelenlegi rossz gazdasági kilátásokra tekintettel különös figyelem irányul majd a szerkezetátalakítási terv felépítésére, valamint a végrehajtáshoz szükséges lépések kellően rugalmas, realista időzítésére. Amennyiben a piaci körülmények miatt lehetetlen a strukturális intézkedéseket azonnal megvalósítani, meg kell fontolni átmeneti magatartási biztosítékok bevezetését.

                              —

                              A Hatóság – a pénzügyi szektor általános helyzetét szem előtt tartva – az EFTA-államok és a kedvezményezett bankok közötti megfelelő tehermegosztás alapelvét alkalmazza. Ha a megmentés időszakában a piaci helyzet miatt nem lehetséges azonnal jelentős tehermegosztást megvalósítani, ezt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának egy későbbi szakaszában orvosolni kell.

                              —

                              A megmentett bankok által az ugyanabban az EFTA-államban vagy másik EGT-államban előidézett versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket oly módon kell megtervezni, hogy azok korlátozzák a más bankoknak okozott hátrányt, ugyanakkor vegyék figyelembe, hogy a jelenlegi rendszerjellegű válság jelentős állami beavatkozást igényelt a szektorban.

                              —

                              Nyitva kell hagyni a lehetőséget arra, hogy a szerkezetátalakítási időszak alatt kiegészítő támogatást nyújtsanak, amennyiben a pénzügyi stabilitás érdekében erre szükség van. A kiegészítő támogatás összegének az életképesség megőrzéséhez szükséges minimális összegre kell korlátozódnia.

                  (8)

                  E fejezet 2. szakasza vonatkozik azokra az esetekre, amelyekben az EFTA-államnak szerkezetátalakítási tervet kell bejelentenie (10). A 2. szakasz alapját képező elvek megfelelően alkalmazandók azokra az esetekre is, amikor az EFTA-állam hivatalosan nem köteles szerkezetátalakítási tervet bejelenteni, de demonstrálnia kell a kedvezményezett bank életképességét (11). Ez utóbbi esetben – kivéve a kétséges helyzeteket – a Hatóság általában kevésbé részletes tájékoztatást kér (12). Kétség esetén a Hatóság a (13) bekezdéssel összhangban megvizsgálja, hogy megfelelő stressztesztet végeztek-e, és hogy az illetékes versenyhatóság hitelesítette-e a stressztesztek eredményeit. A 3., 4. és 5. szakasz csak azokra az esetekre vonatkozik, amikor valamely EFTA-államnak szerkezetátalakítási tervet kell bejelentenie. A 6. szakasz a fejezet időbeli hatályával foglalkozik, és egyaránt alkalmazandó a támogatás kedvezményezettjére vonatkozó szerkezetátalakítási tervet bejelenteni köteles EFTA-államra, illetve a csak a támogatás kedvezményezettje életképességének bizonyítására kötelezett EFTA-államra.

            2.   A hosszú távú életképesség helyreállítása

                  (9)

                  Amennyiben korábbi hatósági útmutatók vagy határozatok arra kötelezik az EFTA-államot, hogy szerkezetátalakítási tervet nyújtson be (13), e tervnek átfogónak, részletesnek és koherensnek kell lennie. Ki kell fejteni benne, hogy a bank hogyan állítja vissza hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn belül (14). A benyújtott szerkezetátalakítási tervben össze kell vetni több alternatív helyzetet, pl. a bank feldarabolását vagy egy másik bank által történő felvásárlását annak érdekében, hogy a Hatóság értékelni tudja (15), hogy létezik-e a pénzügyi stabilitás fenntartását biztosító, de piacorientáltabb, kevésbé költséges vagy kevésbé versenytorzító megoldás. Amennyiben a bank életképessége nem állítható helyre, a szerkezetátalakítási tervben be kell mutatni, hogyan számolható fel rendezetten.

                  (10)

                  A szerkezetátalakítási tervnek meg kell neveznie a bank nehéz helyzetét okozó tényezőket és a bank gyenge pontjait, valamint körvonalaznia kell, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések hogyan oldják meg a bank problémáit.

                  (11)

                  A szerkezetátalakítási tervnek be kell mutatnia a kedvezményezett üzleti modelljét, közte az alábbiakat: szervezeti struktúra, finanszírozás (illusztrálva a rövid és hosszú távú finanszírozási struktúra életképességét (16)), vállalatirányítás (illusztrálva az érdekellentétek megelőzését és a menedzsment terén szükséges változtatásokat (17)), kockázatkezelés (ideértve az értékvesztett eszközök nyilvánosságra hozatalát és óvatos céltartalékképzést a várhatóan nem teljesítő eszközökre), eszköz-forrás menedzsment, jövőbeni pénzmozgás (amelynek állami támogatás nélkül kell kielégítő szintet elérnie), mérlegen kívüli kötelezettségvállalások (bemutatva ezek fenntarthatóságát és – a bank jelentős kitettsége esetén – konszolidálását (18), tőkeáttétel, a jelenlegi és a várható tőkemegfelelés az alkalmazandó pénzügyi szabályokkal összhangban (óvatos értékelés és megfelelő céltartalék-képzés mellett), valamint az ellentételezést ösztönző struktúra (19) (illusztrálva, hogyan segíti elő a kedvezményezett hosszú távú nyereségessé válását).

                  (12)

                  Minden egyes üzleti tevékenység és nyereségközpont életképességét elemezni kell a szükséges bontásban. A bank életképességhez való visszatérésének alapját elsősorban belső intézkedésekkel kell megteremteni. Figyelembe lehet ugyan venni olyan külső tényezőket, mint az árak és a kereslet ingadozása, amelyeket a vállalkozás nem nagyon tud befolyásolni, de csak akkor, ha a piaccal kapcsolatos feltételezések általánosságban elfogadhatók. A szerkezetátalakítás keretében meg kell szüntetni azokat a tevékenységeket, amelyek középtávon továbbra is veszteséget termelnének.

                  (13)

                  A hosszú távú életképességet akkor éri el a bank, ha képes valamennyi költsége (ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is) fedezésére, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget termel. Az átalakított banknak saját erőből képesnek kell lennie arra, hogy a piacon a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelően versenyezzen a tőkéért. A tervezett szerkezetátalakítás várható eredményeit egy alapforgatókönyvvel és „stresszforgatókönyvekkel” kell bemutatni. Ehhez a szerkezetátalakítási tervekben alap- és legrosszabb esetre vonatkoztatott feltevések alapján ki kell térni többek között a pénzpiacok jelenlegi helyzetére és jövőbeli kilátásaira. A stresszteszt során több forgatókönyvet kell figyelembe venni, beleértve a stresszhelyzetek halmozódását és az elhúzódó globális recessziót. Össze kell hasonlítani a feltevéseket az ágazatra vonatkozó referenciaértékekkel, amelyeket a pénzügyi piacok jelenlegi válságában mutatkozó új elemekre való tekintettel módosítottak. A tervnek tartalmaznia kell a stressztesztet követően esetleg felmerülő követelmények teljesítését szolgáló intézkedéseket. A stressztesztet a lehető legnagyobb mértékben a közösségi szinten megállapított közös paraméterekhez (pl. az európai bankfelügyelők bizottsága által kidolgozott módszertanhoz) hasonló paraméterek alapján kell végezni, adott esetben az ország- és bankspecifikus körülményekhez igazítva.

                  (14)

                  A jelenlegi válság során a kormányok elsősorban a pénzügyi stabilitás szempontjai alapján tőkésítettek fel bankokat, nem pedig a magánbefektetőknek is elfogadható megtérülés alapján. Ezért a hosszú távú életképesség megköveteli, hogy az állami támogatást – a támogatásnyújtáskor feltételezett módon – idővel visszafizessék, vagy rendes piaci feltételeknek megfelelően ellentételezzék, biztosítva ezáltal, hogy minden kiegészítő támogatás megszűnik. Mivel az EGT-megállapodás a tulajdon kérdésében semleges, az állami támogatási szabályok a magán- és állami tulajdonban lévő bankokra egyaránt alkalmazandók.

                  (15)

                  Bár a szerkezetátalakításnak a lehető leggyorsabban le kell zajlania az életképesség visszanyerése érdekében, a Hatóság figyelembe veszi a jelenlegi válságkörülményeket, így hozzájárulhat, hogy egyes strukturális intézkedések végrehajtása a szokásosnál hosszabbra nyúljon annak érdekében, hogy ne terheljék a piacot kényszereladásokkal (20). A szerkezetátalakítást azonban minél hamarabb – és legfeljebb öt éven belül (21) – végre kell hajtani a hatékonyság, valamint annak érdekében, hogy az átalakított bank hitelesen nyerje vissza életképességét.

                  (16)

                  Amennyiben az átalakítási időszak alatta bejelentett szerkezetátalakítási tervben nem szereplő további támogatásra lenne szükség az életképesség helyreállítása érdekében, ezt előzetesen be kell jelenteni, a Hatóság pedig minden ilyen támogatást figyelembe vesz végleges határozatában.

         Az életképesség bankeladáson keresztül történő elérése

                  (17)

                  Nehézségekkel küzdő bank másik pénzintézetnek történő eladása segíthet a hosszú távú életképesség és a piaci bizalom helyreállításában, ha a vásárló életképes, és fedezni tudja a nehéz helyzetben lévő bank átvételét. Ez a lépés hozzájárulhat a pénzügyi szektor konszolidálásához is. Ebből a célból a vásárlónak bizonyítania kell, hogy az integrált entitás életképes lesz. Eladás esetén szintén be kell tartani az életképességre, a saját hozzájárulásra és a versenytorzulás korlátozására vonatkozó követelményeket.

                  (18)

                  Az eladási folyamatnak átláthatónak, objektívnek, feltétel- és megkülönböztetésmentesnek, valamint versenyalapúnak kell lennie, hogy minden lehetséges ajánlattevőnek azonos feltételeket biztosítsunk (22).

                  (19)

                  Ezenfelül, adott esetben az alkalmazandó összefonódás-ellenőrzési szabályok sérelme nélkül, valamint elismerve, hogy a nehéz helyzetben lévő, támogatott bank versenytársnak történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához és a pénzügyi szektor konszolidációjához, amennyiben az eladás első látásra jelentősen akadályozná a hatékony versenyt, csak akkor engedélyezhető, ha a támogatással megfelelő korrekciós intézkedések párosulnak a versenytorzulás megakadályozására.

                  (20)

                  A bank eladása jelenthet állami támogatást a vásárló, és/vagy az eladott üzletág számára (23). Amennyiben az eladás nyílt és feltételek nélküli versenyeljárás keretében történik, és az eszközöket a legmagasabb árat kínáló kapja, akkor az eladási ár piaci árnak tekintendő, és kizárható, hogy a vásárló támogatásban részesülne (24). Negatív eladási ár (vagy az azt kompenzáló pénzügyi támogatás) abban az esetben tekinthető állami támogatást nem tartalmazónak, ha az eladó költségei felszámolás esetén magasabbak lennének (25). Ilyen esetben a felszámolási költség kiszámításánál a Hatóság csak azokat a kötelezettségeket veszi számításba, amelyeket piaci befektető átvett volna (26). Ebbe nem tartoznak bele az állami támogatásból származó kötelezettségek (27).

                  (21)

                  Minden olyan esetben meg kell fontolni a fizetésképtelenné vált bank rendezett felszámolását vagy elárverezését, amelyben a bank nem tudja hitelesen helyreállítani hosszú távú életképességét. A kormányoknak ösztönözniük kell, hogy az életképtelen gazdasági szereplők kilépjenek a piacról, ugyanakkor lehetővé kell tenniük, hogy a kilépés a pénzügyi stabilitást nem veszélyeztető időtartam alatt menjen végbe. A bankokról szóló iránymutatás ismerteti a rendezett felszámolási eljárást (28). A nehézségekkel küzdő bank jó eszközeinek és kötelezettségeinek felvásárlása jó lehetőség egy egészséges bank számára, mivel költséghatékony módon bővítheti betéteit, és megbízható hitelfelvevőkkel építhet kapcsolatokat. Járható utat jelenthet az életképesség eléréséhez valamely bank jó eszközeinek és kötelezettségeinek egy autonóm, jó bankba történő átvitele is, feltéve, hogy ez az új entitás nem torzítja túlzott mértékben a versenyt.

            3.   A kedvezményezett hozzájárulása (Tehermegosztás)

                  (22)

                  A versenytorzulás mértékének korlátozása és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni, a kedvezményezettnek pedig megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. A vállalkozásnak és a tulajdonosoknak a lehetséges mértékig saját forrásból kell finanszírozniuk az átalakítást. Ezáltal biztosítható, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák.

         A szerkezetátalakítási költségek korlátozása

                  (23)

                  A szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek. A vállalkozásoknak tehát nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból pl. más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges (29).

         A támogatási összeg korlátozása, jelentős saját hozzájárulás

                  (24)

                  A támogatási összeg szükséges mértékre történő korlátozása érdekében a bankoknak először saját forrásaikból – például eszközeladás révén – kell finanszírozniuk a szerkezetátalakítást. Az állami támogatást olyan feltételekkel kell nyújtani, amelyek biztosítják a költségek megfelelő megosztását (30). Ez magában foglalja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam és a banki befektetők közösen viselik; utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást (31). A Hatóság ennek ellenére úgy véli, hogy – tekintettel a magántőkéhez jutás megkönnyítésére és a normál piaci feltételekhez való visszatérésre irányuló célkitűzésre – a jelenlegi rendszerjellegű válság miatt nem megfelelő a tehermegosztásra vonatkozó küszöbértékek előzetes meghatározása.

                  (25)

                  A megfelelő mértékű tehermegosztástól való bármely előzetes eltérést, amelyet a pénzügyi stabilitás követelménye miatt a megmentési szakaszban kivételesen engedélyeztek, kompenzálni kell a szerkezetátalakítás későbbi szakaszában, például visszakövetelési rendelkezés formájában és/vagy nagyobb mértékű szerkezetátalakítás révén, ideértve a versenytorzulást korlátozó kiegészítő intézkedéseket (32).

                  (26)

                  A banknak a tevékenységei által generált nyereségből képesnek kell lennie a tőke osztalékfizetéssel vagy fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényekkel történő ellentételezésére. A bankok azonban nem használhatják az állami támogatást a saját pénzeszközök (tőke és alárendelt kölcsön) ellentételezésére, ha ezek a tevékenységek nem termelnek elegendő nyereséget. Ebből kifolyólag szerkezetátalakítás esetén nem összeegyeztethető a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket (33). Ezt esetleg ellensúlyozni kell a bank refinanszírozási képességének és az állami támogatás elhagyására való ösztönzőknek a biztosításával (34). A kedvezményezett bank általi refinanszírozást elősegítendő a Hatóság a létező alárendelt kölcsönökkel szemben előnyben részesítheti a nagyobb szenioritású, újonnan kibocsátott hibrid tőkeeszközök utáni kamatfizetést. A bankoknak azonban semmi esetre sem szabad megengedni, hogy a szerkezetátalakítás ideje alatt saját részvényeket vásároljanak.

                  (27)

                  Nyitva kell hagyni a lehetőséget arra, hogy a szerkezetátalakítási időszak alatt kiegészítő támogatást nyújtsanak, amennyiben a pénzügyi stabilitás érdekében erre szükség van. A kiegészítő támogatás összegének az életképesség megőrzéséhez szükséges minimális összegre kell korlátozódnia.

            4.   A versenytorzulás korlátozása és a bankszektor versenyképességének biztosítása

         A torzulás típusai

                  (28)

                  Bár az állami támogatás – egyéb pozitív hatásai mellett – rendszerjellegű válság esetén hozzájárulhat a pénzügyi stabilitás helyreállításához, különböző módokon torzíthatja is a versenyt. Ha a bankok termékeik és szolgáltatásaik teljesítménye tekintetében versenyben állnak egymással, a túlzott kockázatot vállalók, illetve fenntarthatatlan üzleti modellt alkalmazók végezetül csökkenő piaci részesedéssel szembesülnek, és esetleg ki kell lépniük a piacról, míg a hatékonyabb versenytársak részesedése növekszik, vagy új belépőként jelennek meg az érintett piacon. Az állami támogatás eredményeképpen fennmarad a túlzott kockázatvállalás és a fenntarthatatlan üzleti modellek okozta versenytorzulás, mivel a támogatás mesterségesen fenntartja a kedvezményezettek piaci hatalmát. Ily módon erkölcsi kockázatot jelent a kedvezményezettek számára, és gyengíti a támogatásban nem részesülők versenyzési, befektetési és innovációs kedvét. Végezetül, az állami támogatás gyengítheti az egységes piacot azáltal, hogy a strukturális alkalmazkodás terhének aránytalanul nagy részét és az azzal járó társadalmi és gazdasági problémákat más EFTA-államokra hárítja, ezzel egyidőben pedig belépési korlátokat teremt, és gyengíti a határokon átnyúló tevékenységek folytatását célzó ösztönzőket.

                  (29)

                  A pénzügyi szektornak a rendszerjellegű válság idején nyújtott támogatás fő célja továbbra is a pénzügyi stabilitás megteremtése, azonban a rövid távú rendszerstabilitás megőrzésének nem szabad hosszú távon károsítania az egyenlő feltételeket és a versenyen alapuló piacot. Ebben az összefüggésben fontos szerepet játszanak az állami támogatás okozta versenytorzulást korlátozó intézkedések, többek között a következő okok miatt. Először is, a bankokat nem egyformán érintette a válság az EGT-n belül, így a válsághelyzetbe került bankok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatás gyengítheti a stabilitásukat megőrző bankok helyzetét, ezáltal pedig alááshatja a pénzügyi stabilitást. Pénzügyi, gazdasági és államháztartási válság idején tovább növekednek az állami beavatkozásra rendelkezésre álló forrásokban az EFTA-államok között fennálló különbségek, ami rontja az egységes piaci egyenlő feltételeket. Másodszor, a jelenlegi gazdasági válságban végrehajtott nemzeti beavatkozások jellegüknél fogva az országos piacokra összpontosítanak, így súlyos kockázatokat hordoznak, például az országhatárokon belülre való visszavonulás vagy az egységes piac széttöredezése tekintetében. A támogatás kedvezményezettjeinek piaci jelenlétét annak tükrében kell értékelni, hogy biztosítsuk a hatékony versenyt, megelőzzük a piaci erőfölény, a piaci korlátok és a határokon átnyúló tevékenységek előtt álló akadályok kialakulását, azaz hogy ne sérüljenek vállalkozások és fogyasztók érdekei az EGT-ben. Harmadszor, az állami beavatkozás pénzügyi stabilitás helyreállításához szükséges mértéke, valamint a rendes tehermegosztás esetleges korlátai szükségszerűen még nagyobb erkölcsi kockázatot teremtenek, amit ki kell igazítani egyrészt a kívánatossal ellentétes hatású ösztönzők és a túlzottan kockázatos magatartás jövőbeni megismétlődésének elkerülése érdekében, másrészt azért, hogy lehetővé tegyük a rendes, állami támogatás nélküli piaci feltételekhez való gyors visszatérést.

         Hatékony és arányos intézkedések alkalmazása a versenytorzulás korlátozása érdekében

                  (30)

                  A versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket az életképességét a szerkezetátalakítást követően visszanyert kedvezményezett bank működési piacain azonosított torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni, ugyanakkor viszont közös politikát és alapelveket kell követni. A Hatóság az ilyen intézkedések szükségességének értékelésénél abból indul ki, hogy milyen mértékűek és jellegűek lennének, illetve mire terjednének ki a szóban forgó bank tevékenységei az e fejezet 2. szakaszában bemutatott hiteles szerkezetátalakítási terv végrehajtása után. A versenytorzulást jellegétől függően kezelhetjük a kötelezettségeket és/vagy az eszközöket érintő intézkedésekkel (35). Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium határozza meg: 1. a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények; 2. a kedvezményezett bank működési piaca(i).

                  (31)

                  Az első kritériumot illetően, a torzulást korlátozó intézkedések nagymértékben eltérnek a támogatás összege, illetve a tehermegosztás foka és az árszint szerint. Ebben az összefüggésben az állami támogatás összegét mind abszolút értékben (a kapott tőke összege, garancia- és eszközátvételi intézkedési elem), mind a bank kockázattal súlyozott eszközeihez viszonyítva értékelik. A Hatóság a kedvezményezettnek nyújtott teljes támogatási összeget figyelembe veszi, ideértve bármilyen megmentési támogatást is. A Hatóság hasonlóképpen figyelembe veszi a kedvezményezett saját hozzájárulásának mértékét, valamint a szerkezetátalakítási időszak alatti tehermegosztást. Általánosságban szólva, kevesebb az erkölcsi kockázatból származó negatív következmény azokban az esetekben, ahol nagyobb fokú a tehermegosztás, illetve magasabb a saját hozzájárulás aránya. Ezért kisebb mértékben van szükség további intézkedésekre (36).

                  (32)

                  A második kritériumot illetően a Hatóság megvizsgálja, hogy milyen valószínűsíthető hatást gyakorol a támogatás azokra a piacokra, amelyeken a kedvezményezett bank a szerkezetátalakítást követően működik majd. Először is megvizsgálják a banknak az életképesség helyreállítását követően a piac(ok)on elért méretét és relatív fontosságát. Amennyiben az átalakított bank piaci jelenléte korlátozott marad, akkor valószínűleg kisebb szükség lesz további korlátozásokra, pl. leválasztásra vagy magatartásbeli kötelezettségvállalásokra. Az intézkedéseket a piaci jellemzőknek (37) megfelelően alakítják ki annak érdekében, hogy megőrizzék a hatékony versenyt. Egyes területeken a leválasztás negatív következményekkel járhat, és nem biztos, hogy szükséges a várt eredmény eléréséhez, így a leválasztással szemben preferált opció lehet a szerves növekedés korlátozása. Más területeken, különösen az erős belépési korlátokkal működő országos piacokon szükség lehet a leválasztásra, hogy lehetővé tegyük a versenytársak belépését vagy bővülését. A versenytorzulást korlátozó intézkedések nem ronthatják a bank életképességhez való visszatérésének kilátásait.

                  (33)

                  Végezetül, a Hatóság figyelmet fordít arra, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések ne ássák alá a belső piacot, és kedvezően tekint azokra az intézkedésekre, amelyek segítenek annak biztosításában, hogy a nemzeti piacok nyíltak maradjanak és helyet kínáljanak a versenynek. A támogatást az országos pénzügyi stabilitás és a reálgazdaságnak történő hitelnyújtás fenntartására nyújtják az EFTA-államok, ha azonban e támogatást ahhoz kötik, hogy a kedvezményezett bank tartsa tiszteletben a támogatást nyújtó EFTA-államon kívüli EFTA-államok hitelezési célkitűzéseit, akkor ezt a támogatás további fontos pozitív hatásaként értékelik. Kifejezetten így történik akkor, ha a hitelezési célkitűzések a tények hiteles összevetésén alapuló elemzés alapján jelentősek, ha e célkitűzéseket megfelelően ellenőrzik (például honi és székhelyállami felügyelők közötti együttműködés keretében), ha a székhelyállam bankrendszerét külföldi székhelyű bankok dominálják, és ha a hitelezési kötelezettségvállalásokat közösségi szinten koordinálják (például a likviditási segítségnyújtásra irányuló tárgyalások keretében).

         Az állami támogatás megfelelő ellentételezésének meghatározása

                  (34)

                  Az állami beavatkozás megfelelő ellentételezése általánosságban véve a versenytorzulás megfelelő korlátozásának egyik legjobb módja, mivel a támogatás összegét korlátozza. Ha a belépési árat pénzügyi stabilitási okokból jelentős mértékben a piaci ár alatt állapítják meg, akkor biztosítani kell, hogy a pénzügyi támogatási feltételeket a szerkezetátalakítási tervben felülvizsgálják (38), ezáltal csökkentve a támogatás torzító hatását.

         Strukturális intézkedések – üzleti tevékenységek leválasztása és csökkentése

                  (35)

                  Az e szakasz kritériumai szerinti értékelés alapján az állami támogatásban részesülő bankoknak előírhatják, hogy válasszanak le leányvállalatokat, fiókokat, ügyfélportfóliókat vagy üzleti egységeket, vagy hasonló intézkedéseket tegyenek (39), többek között a támogatás kedvezményezettjének székhelyéül szolgáló hazai kiskereskedelmi piacon is. Ahhoz, hogy ezek az intézkedések fokozzák a versenyt és segítsék a belső piac működését, támogatniuk kell a versenytársak belépését és a határokon átnyúló tevékenységeket (40). Az életképesség helyreállításának követelményével összhangban a Hatóság kedvezően viszonyul az ilyen strukturális intézkedésekhez abban az esetben, ha azok nem tesznek különbséget a különböző EFTA-államokban lévő vállalkozások között, azaz hozzájárulnak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának megőrzéséhez.

                  (36)

                  Néhány üzletágban vagy földrajzi területen szükség lehet a bank expanziójának – piacorientált korrekciós intézkedéseken, például konkrét tőkemegfelelés előírásán keresztül megvalósuló – korlátozására abban az esetben, ha a piaci verseny gyengül az expanziót sújtó közvetlen korlátozások vagy az erkölcsi kockázat korlátozása révén. Ezzel egyidejűleg a Hatóság különös figyelmet szentel annak, hogy ne kerüljön sor az országhatárokon belülre való visszavonulásra, és ne töredezzen szét az egységes piac.

                  (37)

                  Amennyiben objektíve nehéznek bizonyul vevőt találni az elidegenítendő leányvállalatokra, eszközökre vagy egyéb tevékenységekre, a Hatóság meghosszabbítja az ezen intézkedések végrehajtására rendelkezésre álló időszakot, ha kötelező erejű ütemterv áll rendelkezésre az üzleti tevékenység fokozatos szűkítésére (ideértve az üzletágak leválasztását). Az ezen intézkedések végrehajtására rendelkezésre álló időszak azonban nem haladhatja meg az öt évet.

                  (38)

                  A versenytorzulást korlátozó strukturális intézkedések szükséges mértékének egy adott ügyben történő értékelése során a Hatóság az egyenlő bánásmód elvére való tekintettel figyelembe veszi az azonos piacokon vagy piaci szegmensekben egyidejűleg folyó ügyekben hozott intézkedéseket.

         El kell kerülni, hogy az állami támogatásból versenyellenes magatartást finanszírozzanak

                  (39)

                  Az állami támogatás nem használható a közpénzekből folyósított támogatásban nem részesülő versenytársak károsítására (41).

                  (40)

                  A (41) bekezdés sérelme nélkül a bankok nem fordíthatják az állami támogatást versenytársaik felvásárlására (42). Ez az előírás legalább három évig alkalmazandó, de a támogatás mértékétől, vonatkozásától és időtartamától függően meghosszabbítható a szerkezetátalakítási időszak egészére.

                  (41)

                  Kivételes esetben, bejelentést követően a Hatóság engedélyezheti a felvásárlást, ha az a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a hatékony verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezi. A felvásárlásnál tiszteletben kell tartani a potenciális vásárlók esélyegyenlőségének elvét, az eredménynek pedig biztosítania kell a hatékony versenyt az érintett piacokon.

                  (42)

                  Ha a leválasztás megkövetelése, illetve a felvásárlási tilalom nem megfelelő eszköz, a Hatóság elfogadhatja azt is, hogy az EFTA-állam visszakövetelési mechanizmust vezessen be, például a támogatás kedvezményezettjére rótt díj formájában. E mechanizmus lehetővé tenné, hogy a bank életképességének helyreállítását követően visszatérítse a támogatás egy részét.

                  (43)

                  Ha az állami támogatásban részesülő banknak a reálgazdaságnak való hitelnyújtásra nézve bizonyos követelményeket kell teljesítenie, a banknak kereskedelmi feltételek mellett kell hitelt nyújtania (43).

                  (44)

                  Az állami támogatás mellett nem ajánlhatók olyan feltételek (például kamat vagy biztosíték tekintetében), amelyekkel az állami támogatásban nem részesülő versenytársak nem tudnak versenyre kelni. Olyan esetekben azonban, ahol nem megfelelő a kedvezményezett árazási magatartásának korlátozása (mert például ezáltal csökkenne a hatékony verseny), az EFTA-államok javaslatot tehetnek a hatékony versenyt biztosító, alkalmasabb – például a belépést megkönnyítő – korrekciós intézkedésekre. Hasonlóképpen, a bankok pénzügyi ajánlataik értékesítésekor nem alkalmazhatják az állami támogatást versenyelőnyként (44). E korlátozások a támogatás mértékétől, vonatkozásától és időtartamától függően három évtől a szerkezetátalakítási időszak végéig terjedő időtartamra maradnak érvényben. Ily módon e korlátozások egyértelmű ösztönzőt szolgáltatnak az állami támogatás minél hamarabbi visszafizetésére is.

                  (45)

                  A Hatóság megvizsgálja a piac nyitottságának fokát is és azt is, hogy a szektor milyen mértékben képes kezelni a bankcsődöket. Átfogó értékelésében a Hatóság figyelembe veheti a kedvezményezett vagy az EFTA-állam által olyan intézkedésekre vállalt kötelezettségeket (45), amelyek elősegítik a stabilabb, versenyen alapuló piacok kialakulását például azáltal, hogy megkönnyítik a be- és kilépést. Adott esetben ilyen kezdeményezések tehetők a kedvezményezettektől elvárt egyéb strukturális és magatartásbeli intézkedések mellett. Az EFTA-államok által a bankok nehézségeinek korai kezelésére szolgáló mechanizmusok létrehozására vállalt kötelezettséget a Hatóság a stabil és versenyen alapuló piacok elősegítését szolgáló elemként kedvezően ítélheti meg.

            5.   Felügyelet és eljárási kérdések

                  (46)

                  Annak verifikálása érdekében, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják végre, a Hatóság rendszeres részletes jelentéstételt ír elő. Az első jelentést általában legkésőbb a szerkezetátalakítási terv jóváhagyását követő hat hónapon belül kell benyújtani a Hatósághoz.

                  (47)

                  A szerkezetátalakítási terv bejelentését követően a Hatóságnak értékelnie kell, hogy a terv következtében helyreáll-e a hosszú távú életképesség, és megfelelően korlátozzák-e a versenytorzulásokat. Ha a Hatóságnak súlyos kételyei vannak annak tekintetében, hogy a szerkezetátalakítási terv teljesíti a vonatkozó követelményeket, hivatalos vizsgálati eljárást kell indítania, megadva a lehetőséget harmadik feleknek, hogy megtegyék észrevételeiket az intézkedésre vonatkozóan. Ezáltal átlátható és koherens megközelítés érvényesül az állami támogatási eljárásokra alkalmazandó titoktartási szabályok egyidejű betartása mellett.

                  (48)

                  A Hatóságnak azonban nem kell hivatalos vizsgálati eljárást indítania, ha a szerkezetátalakítási terv teljes, és a javasolt intézkedések alapján a Hatóságnak nincsenek további kételyei az összeegyeztethetőségre vonatkozóan, az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 4. cikkének (4) bekezdése értelmében. Ez az eset áll fenn különösen akkor, ha egy EFTA-állam a szükséges nyomon követés tekintetében kíván jogbiztonsághoz jutni, és ezért bejelenti a Hatóságnak a jelen fejezetben foglalt összes feltételt teljesítő szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódó támogatást. Ilyen esetben a Hatóság végleges határozatot hozhat, amelyben megállapítja, hogy a megmentési és a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethető az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján.

            6.   A közlemény ideiglenes hatálya

                  (49)

                  E fejezet elfogadását a kivételes pénzügyi szektorbeli válság indokolja, ezért csak korlátozott időtartamra alkalmazandó. A Hatóság a 2010. december 31-ig bezárólag nála bejelentett szerkezetátalakítási támogatások értékelését a jelen fejezet alapján végzi. A be nem jelentett támogatásokra a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályokról szóló iránymutatás alkalmazandó. A Hatóság ezért a jelen fejezetet alkalmazni fogja a 2010. december 31-ig nyújtott, be nem jelentett támogatások összeegyeztethetőségének értékelésekor.

                  (50)

                  Figyelembe véve, hogy e közlemény az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontján alapul, a Hatóság a piaci feltételek javulása, az ügyek kezelése során szerzett tapasztalatok és a pénzügyi stabilitás fenntartása mint feltétlenül érvényesítendő érdek tükrében felülvizsgálhatja a fejezet tartalmát és érvényességének időtartamát.

         (1)  Ez a fejezet az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által elfogadott, „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleménynek (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.) felel meg.

         (2)  Az 1. lábjegyzetben hivatkozott közleményének 1. pontjában a Bizottság az Európai Tanács 2009. március 20-i, valamint 2009. június 18-19-i ülésén megerősített ezirányú elkötelezettségére utalt.

         (3)  Az Európai Tanácshoz intézett, 2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében (COM(2009) 114 végleges) a Bizottság a Közösség területén működő pénzintézetekre vonatkozó szabályozási keret általános hiányosságainak kezelésére szolgáló reformprogramot jelentett be.

         (4)  Lásd az iránymutatásnak az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában tett intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló fejezetét (a továbbiakban: a bankokról szóló iránymutatás), a jelenlegi pénzügyi válságban a pénzintézetek feltőkésítéséről szóló fejezetét (a továbbiakban: a feltőkésítési iránymutatás) és az értékvesztett eszközök EGT bankszektorban történő kezeléséről szóló fejezetét (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás).

         (5)  E fejezet alkalmazása a bankokról szóló iránymutatásban említett pénzintézetekre korlátozódik. Az e fejezetben felvázolt útmutatás az egyszerűség kedvéért bankokról beszél, azonban adott esetben egyéb pénzintézetekre is értelemszerűen vonatkozik.

         (6)  Azokat a szempontokat és konkrét körülményeket, melyek között szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani, a bankokról szóló iránymutatás, a feltőkésítési iránymutatás és az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás részletezte. Ezek elsősorban – de nem kizárólagosan – olyan eseteket sorolnak fel, amelyekben az állam feltőkésített egy problémákkal küszködő bankot, vagy az eszközátvétel által érintett bank már kapott valamilyen, veszteségfedezési vagy veszteségelkerülést segítő támogatást (kivéve a garanciaprogramban való részvételt), és a támogatás értéke összességében meghaladja a bank kockázattal súlyozott teljes eszközállományának 2 %-át. Az átalakítás mértéke a szóban forgó bank problémáinak súlyosságától függ. Ezzel szemben, amennyiben alapvetően jó helyzetben lévő bankok kapnak korlátozott összegű támogatást, az iránymutatásokkal (különösen a feltőkésítési iránymutatás 40. pontjával és az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás V. mellékletével) összhangban az EFTA-államoknak olyan jelentést kell benyújtaniuk a Hatósághoz az állami források felhasználásáról, amely tartalmazza a bank életképességének értékelését, a folyósított tőke felhasználását, valamint a további állami támogatással való működés elkerülésére irányuló tervet. Az életképességi vizsgálatnak be kell mutatnia a bankok kockázati profilját és várható tőkemegfelelését, és értékelnie kell üzleti terveiket.

         (7)  Olyan támogatások, amelyeket a Hatóság a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében átmenetileg jóváhagyott megmentési támogatásként, illetve az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében ideiglenesen jóváhagyott támogatások, valamint szerkezetátalakítási támogatásként bejelentendő bármely új támogatás. A jelenlegi rendszerszintű válságban a bankoknak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás értékelése során a jelen fejezetet alkalmazzák, nem pedig a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatást.

         (8)  Közösségi szinten a Bizottság a múltban számos határozatot fogadott el a nehézségekkel küzdő bankoknak – az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján – nyújtott szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozóan, amelyek alapját olyan átfogó szerkezetátalakítási folyamat képezte, amely lehetővé tette, hogy a kedvezményezettek a versenytársakra gyakorolt szükségtelen negatív hatások nélkül térhessenek vissza a hosszú távú életképességhez. Jellemző szerkezetátalakítási stratégiák az alábbiak: az üzleti modell reorientációja, üzletágak, leányvállalatok vagy üzletfiókok megszüntetése vagy leválasztása, az eszköz-forrás menedzsment módosítása, folyamatosan működő vállalkozásként vagy feldarabolás után egyes üzletrészek értékesítése életképes versenytársaknak. Lásd például a Franciaország által a Crédit Lyonnais csoportnak nyújtott támogatásról szóló, 1998. május 20-i 98/490/EK bizottsági határozatot (HL L 221., 1998.8.8., 28. o.), a Bankgesellschaft Berlin AG javára nyújtott szerkezetátalakítási támogatásról szóló, 2004. február 18-i 2005/345/EK bizottsági határozatot (HL L 116., 2005.5.4., 1. o.), a Németország által a Sachsen LB részére nyújtott állami támogatásról szóló, C 9/08. (ex NN 8/08., CP 244/07.) sz. ügyben 2008. június 4-én hozott, 2009/341/EK bizottsági határozatot (HL L 104., 2009.4.24., 34. o.), valamint a 2006. őszi állami támogatásokat összegző mutatórendszert, COM(2006) 761. végleges, 28. o. (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/2006_autumn_en.pdf), amelyben szerepelt a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó kérdőív is.

         (9)  Az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatással összhangban.

         (10)  A bankokról szóló iránymutatással, a feltőkésítési iránymutatással és az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatással összhangban. Lásd e fejezet (4) bekezdését.

         (11)  A bankokról szóló iránymutatással, a feltőkésítési iránymutatással és az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatással összhangban az EFTA-államoknak életképességi vizsgálatot kell végezniük azokban az esetekben, ahol alapvetően szilárd helyzetben lévő bank részesül korlátozott összegű támogatásban, és az eredményt be kell nyújtaniuk a Hatóságnak.

         (12)  A feltőkésítési iránymutatás 40. pontjával és az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás V. mellékletével összhangban.

         (13)  Az e fejezet (8) bekezdésében kifejtetteknek megfelelően, amennyiben a 2. szakaszban szerkezetátalakítási terv szerepel, a 2. szakasz alapját képező elvek értelemszerűen az életképességi vizsgálatokra is alkalmazandók.

         (14)  A szerkezetátalakítási terv javasolt mintája a mellékletben található.

         (15)  Adott esetben a Hatóság külső tanácsadót kér fel arra, hogy vizsgálja meg a bejelentett szerkezetátalakítási tervet az életképesség, a tehermegosztás és a versenytorzulás minimalizálása szempontjából. A Hatóság felügyelőket is felkérhet az egyes elemek hitelesítésére.

         (16)  Lásd például az NN 1/08. sz. Northern Rock-ügyben 2008. április 2-án hozott bizottsági határozatot (HL C 135., 2008.6.3., 21. o.), és a C 9/08. sz. SachsenLB-ügyben hozott 2009/341/EK határozatot.

         (17)  Lásd a C 9/08. sz. SachsenLB-ügyben hozott 2009/341/EK határozatot.

         (18)  Kellően indokolt eseteket kivéve. Lásd a C 10/08. sz. IKB-ügyben 2008. október 21-én hozott bizottsági határozatot (még nem tették közzé).

         (19)  A pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikájáról szóló, 2009. április 30-i 2009/384/EK bizottsági ajánlásban (HL L 120., 2009.5.15., 22. o.) megfogalmazott elvekkel összhangban.

         (20)  Ez alatt sok eszköz jelenlegi alacsony piaci áron, egyszerre történő eladása értendő, ami tovább nyomná az árakat.

         (21)  A Bizottság gyakorlatában általában két-három évet fogad el a szerkezetátalakítás időtartamaként.

         (22)  Lásd a (20) bekezdést is.

         (23)  A 17. lábjegyzetet.

         (24)  A tendereljárás hiánya nem jelenti automatikusan azt, hogy a vásárló állami támogatásban részesül.

         (25)  Ennek eredményeként az eladott gazdasági tevékenység általánosságban támogatásban részesül.

         (26)  Lásd a C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz., Hytasa egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1994., I-4103. o.) 22. pontját.

         (27)  Lásd a C-334/99. sz., Gröditzer Stahlwerke ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-1139. o.) 134. és azt követő pontjait, valamint az Ausztria által a Bank Burgenland privatizációja céljára nyújtott állami támogatásról szóló, C 56/06. (ex NN 77/2006.) sz. ügyben 2008. április 30-án hozott, 2008/719/EK bizottsági határozatot (HL L 239., 2008.9.6., 32. o.).

         (28)  Lásd a bankokról szóló iránymutatás 43–50. pontját. A rendezett kilépés elősegítéséhez összeegyeztethetőnek minősíthető a felszámolási támogatás abban az esetben, ha az a pénzügyi stabilitás miatt például hídbank vagy -struktúra átmeneti feltőkésítéséhez vagy egyes hitelezők követeléseinek kielégítéséhez szükséges. E támogatástípus és az összeegyeztethetőség feltételeinek példáit lásd az NN 41/08. sz., az Egyesült Királyság által a Bradford&Bingley-nek nyújtott megmentési támogatás ügyben 2008. október 1-én hozott bizottsági határozatot (HL C 290., 2008.11.13., 2. o.), valamint az NN 39/08. sz., a Dánia által a Roskilde Bank felszámolásához nyújtott támogatás ügyben 2008. november 5-én hozott bizottsági határozatot (HL C 12., 2009.1.17., 3. o.).

         (29)  Lásd a T-17/03. sz., Schmitz-Gotha ügyben hozott ítéletet (EBHT 2006., II-1139. o.).

         (30)  A korábbi iránymutatásokban, különösen az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatásban kifejtett módon, lásd a (21) és azt követő bekezdéseket.

         (31)  A Hatóság részletes útmutatót közölt az állami garanciák árazására vonatkozóan a bankokról szóló iránymutatásban, a feltőkésítés árára vonatkozóan a feltőkésítési iránymutatásban, valamint az eszközátvételi intézkedések árára vonatkozóan az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatásban. Amennyiben ezt az árat megfizetik, a bank részvényesei pénzügyi értelemben pozíciójuk gyengülésével néznek szembe.

         (32)  Az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás 24–25. pontja. Lásd a jelen fejezet 4. szakaszát is.

         (33)  Lásd az N 615/08. sz. Bayern LB-ügyben 2008. december 18-án hozott bizottsági határozatot (HL C 80., 2009.4.3., 4. o.). A banknak azonban ki kell fizetnie a kamatszelvények után járó összegeket, ha erre jogilag kötelezett.

         (34)  Lásd az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás 31. pontját és a feltőkésítési iránymutatás 33., 34. és 45. pontjában tükröződő, az osztalékkorlátozásra vonatkozó árnyalt megközelítést, amelyben megfogalmazódik, hogy bár az osztalék- és kamatfizetés átmeneti tilalma növelheti a bank tőkéjét és tőkepufferét, vagyis javítja a bank fizetőképességét, ugyanakkor korlátozhatja a bank magánfinanszírozáshoz való hozzáférését, de legalábbis növelheti a jövőbeli finanszírozás költségeit.

         (35)  Lásd a (21) bekezdést.

         (36)  Ha a Hatóság – a bankokról szóló iránymutatás, a feltőkésítési iránymutatás vagy az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás értelmében – kivételesen elfogadta az említett iránymutatások elveitől eltérően nyújtott támogatást, akkor az ebből következő fokozott versenytorzulás további strukturális vagy magatartási biztosítékokat igényel; lásd az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás 58. pontját.

         (37)  Különösen a piaci koncentráció szintjét, a kapacitási korlátokat, a jövedelmezőségi szintet, valamint a belépési és bővítési korlátokat veszik figyelembe.

         (38)  Például előnyben részesítve az állami támogatás korai visszafizetését.

         (39)  Lásd például a C 10/08. sz. IKB-ügyben 2008. október 21-én hozott bizottsági határozatot (még nem tették közzé) és az N 244/09. sz., Tőkeinjekció a Commerzbanknak ügyben 2009. május 7-én hozott bizottsági határozatot (HL C 147., 2009.6.27., 4. o.).

         (40)  Meg kell jegyezni, hogy az eszközleírásból következő mérlegcsökkenés, amelyet részben kompenzál az állami támogatás, nem csökkenti a bank piaci jelenlétét, ezért nem vehető figyelembe a strukturális intézkedések szükségességének értékelése során.

         (41)  Lásd például az NN 49/08., NN 50/08. és NN 45/08. sz., Garancianyújtás a Dexiának ügyben (még nem tették közzé) 2008. november 19-én hozott bizottsági határozat 73. pontját, az N 574/08. sz., Garancianyújtás a Fortis Banknak ügyben 2008. november 19-én hozott bizottsági határozat (HL C 38., 2009.2.17., 2. o.) 58. pontját és az NN 42/08., NN 46/08. és NN53/A/08. sz., Szerkezetátalakítási támogatás a Fortis Banknak és a Fortis Bank Luxemburgnak ügyben 2008. december 3-án hozott bizottsági határozat (HL C 80., 2009.4.3., 7. o.) 94. pontját. Bizonyos körülmények között megtiltható például, hogy a bank a legmagasabb kamatot ajánlja a lakossági betétek piacán.

         (42)  Ismételten felhívjuk a figyelmet arra, hogy a szerkezetátalakítás költségeinek az életképesség helyreállításához szükséges minimumra kell korlátozódniuk. Lásd a (23) bekezdést.

         (43)  A nem kereskedelmi feltételek mellett nyújtott hitel állami támogatást jelenthet, amelyet – amennyiben összeegyeztethető az EGT-megállapodás működésével – a Hatóság bejelentést követően engedélyezhet, például az „Ideiglenes keretszabály a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című iránymutatás alapján.

         (44)  Az N 528/08. sz. ING-ügyben 2008. november 12-én hozott bizottsági határozat (HL C 328., 2008.12.23., 10. o.) 35. pontja.

         (45)  Lásd például a Franciaország által az Alstom érdekében végrehajtott támogatási intézkedésekről szóló, 2004. július 7-i 2005/418/EK bizottsági határozat (HL L 150., 2005.6.10., 24. o.) 204. pontját.

         FÜGGELÉK

            SZERKEZETÁTALAKÍTÁSITERV-MINTA

            A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV TARTALMÁNAK JELZÉSSZERŰ FELSOROLÁSA
             (1)

         1.   A pénzintézettel kapcsolatos információk (vállalati struktúra ismertetése stb.)
         (NB: Tartalmazhat korábban benyújtott információkat is, de azokat – adott esetben frissítve – integrálni kell a dokumentumba)
         2.   A piac leírása és piaci részesedés
         2.1.   Az érintett fő termékpiacok ismertetése (különböztesse meg legalább a következőket: kiskereskedelmi, nagykereskedelmi, tőkepiac stb.)
         2.2.   A piaci részesedés kiszámítása (pl. országos és EGT-szinten, az érintett földrajzi piacoknak megfelelően)
         3.   A pénzintézet nehézségeit kiváltó okok (belső tényezők) elemzése
         4.   Az állami beavatkozás ismertetése és az állami támogatás értékelése
         4.1.   Tájékoztatás azzal kapcsolatban, hogy a pénzintézet vagy leányvállalatai részesültek-e korábban megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban
         4.2.   Az állami támogatással kapcsolatos információk: forma, összeg vagy a támogatással járó pénzügyi előny. Az információk között meg kell adni a szerkezetátalakítás időszakában kapott valamennyi egyedi, illetve program keretében folyósított támogatást
         (NB: A szerkezetátalakítási tervben valamennyi támogatást meg kell indokolni – amint ezt alább kifejtjük)
         4.3.   Az állami támogatás vonatkozó szabályok szerinti értékelése, és a támogatási összeg
         5.   A gazdasági életképesség helyreállítása
         5.1.   A különböző piaci feltételezések bemutatása
         5.1.1.   A fő termékpiacok kiindulási állapota
         5.1.2.   A fő termékpiacokon várt fejlődés
         5.2.   Az intézkedés elmaradása esetén várható forgatókönyv ismertetése
         5.2.1.   Az eredeti üzleti terv szükséges módosításai
         5.2.2.   Múltbeli, jelenlegi és jövőbeli tőkemegfelelési mutatók (alapvető (tier 1) tőke, járulékos (tier 2) tőke)
         5.3.   A pénzintézet javasolt jövőbeli stratégiájának, valamint annak bemutatása, hogy az miként fogja elősegíteni az életképességet
         5.3.1.   Kiindulási pozíció és átfogó keret
         5.3.2.   A pénzintézet üzletágaira vonatkozó egyedi keretszabályok
         5.3.3.   A szabályozási környezet változásaihoz való alkalmazkodás (a kockázatkezelés javítása, tőketartalékok erősítése stb.)
         5.3.4.   Az értékvesztett eszközök teljes körű nyilvánosságra hozatalának megerősítése
         5.3.5.   Adott esetben a tulajdonosi struktúra változása
         5.4.   Az életképesség helyreállítását célzó intézkedések ismertetése és áttekintése, a velük járó költségek és az eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatásuk
         5.4.1.   Csoportszintű intézkedések
         5.4.2.   Üzletági intézkedések
         5.4.3.   Az egyes intézkedések eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatása
         5.5.   A versenytorzulást korlátozó intézkedések hatásainak ismertetése (vö. 7. pont) a velük járó költségek és az eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatásuk tükrében
         5.5.1.   Csoportszintű intézkedések
         5.5.2.   Üzletági intézkedések
         5.5.3.   Az egyes intézkedések eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatása
         5.6.   Az alternatív forgatókönyvek összehasonlítása, valamint a regionális, országos és EGT-szinten kifejtett gazdasági és társadalmi hatások rövid összehasonlító értékelése (ezt elsősorban akkor kell kidolgozni, ha a bank támogatás hiányában nem teljesítené a prudenciális követeményeket)
         5.6.1.   Alternatív forgatókönyvek: rendezett felszámolás, feldarabolás, illetve más bank általi felvásárlás és ezek hatásai
         5.6.2.   Általános gazdasági hatások
         5.7.   Az intézkedések végrehajtásának menetrendje és a szerkezetátalakítási terv teljes végrehajtásának végső határideje (kérjük, jelezze a bizalmas kezelést igénylő témákat)
         5.8.   Az állami támogatás visszafizetésére irányuló terv ismertetése
         5.8.1.   A kilépési terv alapját képező feltevések
         5.8.2.   Az állam kilépési ösztönzőinek ismertetése
         5.8.3.   Kilépési vagy visszafizetési terv a terv teljes megvalósításáig
         5.9.   Az elmúlt három és a következő öt év eredménykimutatásai/mérlegei, ide értve a fő pénzügyi mutatókat és a legjobb/legrosszabb eseten alapuló érzékenységi elemzés
         5.9.1.   Alaphelyzet
         5.9.1.1.   Csoportszintű eredménykimutatás/mérleg
         5.9.1.2.   Fő pénzügyi mutatók csoportszinten (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.)
         5.9.1.3.   Üzletiegység-szintű eredménykimutatás/mérleg
         5.9.1.4.   Fő pénzügyi mutatók üzleti egységenként (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.)
         5.9.2.   Legjobb forgatókönyv
         5.9.2.1.   A forgatókönyv alapját képező feltevések
         5.9.2.2.   Csoportszintű eredménykimutatás/mérleg
         5.9.2.3.   Fő pénzügyi mutatók csoportszinten (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.)
         5.9.3.   Legrosszabb forgatókönyv – Amennyiben sor került stressztesztre, és ennek eredményét validálták a nemzeti felügyeleti hatóságok, akkor a teszt módszertanát, paramétereit és eredményeit meg kell adni (2).
         5.9.3.1.   A forgatókönyv alapját képező feltevések
         5.9.3.2.   Csoportszintű eredménykimutatás/mérleg
         5.9.3.3.   Fő pénzügyi mutatók csoportszinten (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.)
         6.   Tehermegosztás – a pénzintézet és más részvényesek szerkezetátalakításhoz való hozzájárulása (a részesedések gazdasági és számviteli értéke)
         6.1.   A szerkezetátalakítási költségeknek az életképesség helyreállításához szükséges mértékig való korlátozása
         6.2.   A támogatási összeg korlátozása (beleértve az osztalékok és az alárendelt kölcsönök után fizetendő kamatokat esetlegesen korlátozó intézkedéseket)
         6.3.   Jelentős saját hozzájárulás (beleértve a részvényesek vagy a másodrangú hitelezők hozzájárulásának mértékével kapcsolatos információt)
         7.   A versenytorzulást korlátozó intézkedések
         7.1.   Az intézkedések kiterjedtségének indokolása az állami támogatás mértékét és hatását figyelembe véve
         7.2.   Strukturális intézkedések, beleértve az eszközök, leányvállalatok vagy fiókok leválasztására vagy egyéb korrekciós intézkedésekre vonatkozó ütemterv-javaslatot
         7.3.   Magatartásbeli kötelezettségvállalások, beleértve az állami támogatást versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazás tilalmát
         8.   Ellenőrzés (vagyonkezelő esetleges bevonása)

            (1)  Az életképesség értékeléséhez szükséges információnak részét képezhetik belső banki adatok és jelentések, valamint az EFTA-államok hatóságai (beleértve a szabályozó hatóságokat) által készített jelentések.

            (2)  A stressztesztet a lehető legnagyobb mértékben a közösségi szinten megállapított közös paraméterekhez (pl. az európai bankfelügyelők bizottsága által kidolgozott módszertan) hasonló paraméterek alapján kell végezni, adott esetben az ország- és bankspecifikus körülményekhez igazítva. Adott esetben fordított stresszteszt vagy hasonló vizsgálat is végezhető.


title: 2011/566/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2011. május 10. ) az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/125

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/566/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 14. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0119/2011),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatója számára a központ 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 119. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2011. május 10.)
      az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

                  —

                  tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 14. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0119/2011),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék megállapítja, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2009-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

                  B.

                  mivel 2010. május 5-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának a Központ 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                              —

                              tudomásul vette a Számvevőszék 2006. évi jelentésében tett észrevételeit, hogy 2006-ra 16 900 000 EUR költségvetési többlet halmozódott fel, valamint hogy a Fordítóközpont 2007-ben 9 300 000 EUR-t térít vissza ügyfeleinek, és hogy 2008-ban a többlet 26 700 000 EUR volt; egyetértett a Számvevőszékkel, hogy a többlet ilyen mértékű felhalmozódása arra enged következtetni, hogy a fordításokra vonatkozó árképzési módszer nem volt elég pontos,

                              —

                              kérte, hogy a Bizottság és a Központ mihamarabb oldja meg a munkavállalók nyugdíjjárulékára vonatkozó vitát,

                  C.

                  mivel a Központ 2009-es költségvetése 62 630 000 EUR volt, ami 4,48 %-kal több a 2008-as pénzügyi évnél,

         Teljesítmény

                  1.

                  üdvözli a Központ tervét, mely szerint félidős értékelést készít a 2008–2012-re vonatkozó stratégiájáról; mindazonáltal felhívja a Központot, hogy fejlessze a teljesítményértékelését a stratégiai intézkedései és a munkaprogramjában előre jelzett intézkedések közötti kapcsolatok javítása, valamint a teljesítmény-ellenőrzés mutatóinak a SMART (konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött) kritériumokkal való összehangolás céljából történő felülvizsgálása által;

                  2.

                  tudomásul veszi, hogy a Központ 2008-hoz képest 41 %-kal növelte az Uniós intézmények számára nyújtott szolgáltatásmennyiséget (a lefordított oldalak számának tekintetében);

                  3.

                  gratulál ahhoz, hogy a Központ a Számvevőszék 2009-es jelentéséhez csatolt táblázatában összehasonlította a 2009-ben és 2008-ban végzett műveleteket annak érdekében, hogy a mentesítésért felelős hatóság hatékonyabban tudja értékelni a Központ teljesítményét évről évre;

         Pénzgazdálkodás

                  4.

                  felhívja a Központot, hogy módszeresen alkalmazza pénzügyi szabályzatának 8.2. cikkét, amely előírja, hogy „a folyó pénzügyi évben vállalt jogi kötelezettségek teljes költségére kötelezettségvállalási előirányzatokat kell beállítani”;

         A Központ létrehozásáról szóló rendelettel ellentétes költségvetési többlet

                  5.

                  felhívja a Központot, hogy hatékonyabban lépjen fel költségvetési többletének állandó növekedése ellen; tudomásul veszi, hogy a 2965/94/EK rendelettel ellentétben a Központ évek óta költségvetési többletet halmoz fel, valamint hogy ez a többlet 2009-ben 24 000 000 EUR-t jelentett, míg 2008-ban 26 700 000 EUR, 2006-ban 16 900 000 EUR, 2005-ben 10 500 000 EUR, 2004-ben pedig 3 500 000 EUR volt; megállapítja, hogy ez a többlet elsősorban annak tudható be, hogy pontatlanok az ügyfelektől kapott fordítási kérelmekre vonatkozó előrejelzések;

                  6.

                  üdvözli mindazonáltal a Központ arra irányuló kezdeményezését, hogy 2009-ben 11 000 000 EUR-t térít vissza ügyfeleinek; hangsúlyozza, hogy 2007-ben a Központ 9 300 000 EUR-t már hasonlóképpen visszatérített az ügyfeleinek;

         A Bizottság nyugdíjrendszerébe fizetendő nyugdíjjárulékok

                  7.

                  megállapítja, hogy 2010. február 12-én az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan elfogadhatatlannak ítélte a Bizottság fellebbezését (T-456/07) (6), amely felszólította a Központot, hogy fizessen hozzájárulást a közösségi nyugdíjrendszer 1998–2005-ös pénzügyi évre vonatkozó finanszírozása részeként;

                  8.

                  gratulál a Központnak a Bizottsággal való konfliktusának békés módon való rendezése érdekében tett erőfeszítéseihez, amely során a költségvetési többletének egy részét (18 300 000 EUR-t) arra fordította, hogy befizesse a munkáltatói hozzájárulást a Bizottság nyugdíjrendszerébe;

         Elszámolási rend

                  9.

                  ösztönzi a Központot annak biztosítására, hogy megfelelő érvényesítési számviteli rendszer álljon a számvitelért felelős tisztviselő rendelkezésére; emlékeztet arra, hogy egy érvényesítési számviteli rendszer hiányából az következik, hogy a Központ átveszi a számvitelért felelős tisztviselőnek a Központ éves tevékenységi jelentésére vonatkozó nyilatkozattal kapcsolatos feladatát;

                  10.

                  felszólítja a Központot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az ABAC számviteli rendszer tényleges üzembe helyezése céljából tett lépéseiről; emlékezteti a Központot, hogy mivel a Központnak nincsen megfelelő szakembere az SI2 rendszer karbantartásához, a pénzügyi műveleteinek folyamatossága súlyos kockázatoknak van kitéve egészen addig, amíg az ABAC-ra való átállás meg nem történik;

         Emberi erőforrások

                  11.

                  felszólítja a Központot, hogy foglalja bele az érzékeny feladatkörökre vonatkozó információkat a munkaköri leírásokba, és biztosítsa az összes bevezetett kockázatcsökkentő kontroll megjelölését;

                  12.

                  ösztönzi a Központot, hogy frissítse a képzésekre vonatkozó végrehajtási szabályokat, és határozzon meg új ütemezést erre vonatkozóan; támogatja a Központot a képzései minőségének hatékony nyomon követésére irányuló lépéseiben;

         Belső ellenőrzés

                  13.

                  elismeri, hogy a Központ elküldte a mentesítésért felelős hatóság számára az igazgatója által készített jelentést, amely összefoglalja a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) ajánlásainak tartalmát a költségvetési rendelet 72. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően; felszólítja mindazonáltal a Központ igazgatóját, hogy szolgáljon konkrét információval az IAS által tett ajánlások tartalmáról;

                  14.

                  elismeri, hogy az IAS ellenőrizte a megbízhatósági nyilatkozat Központon belüli megfigyelését és elemeit 2009-re vonatkozóan; ösztönzi a Központot, hogy tovább erősítse a belső kontrollrendszerét, az ellenőrzési rendszerét és a garanciafolyamatokat;

                  15.

                  felszólítja a Központot, hogy alkosson olyan átfogó írásbeli eljárásrendet, amely meghatározza a megrendelőknek leszállított fordítások fizetési meghagyásainak létrehozására, érvényesítésére és könyvelésére vonatkozó szerepköröket, az ütemezést, illetve a munkafolyamatokat;

                  16.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló 2011. május 10-i állásfoglalására (7).

         (1)  HL C 338., 2010.12.14., 119. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

         (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (5)  HL L 252., 2010.9.25., 119. o.

         (6)  EBHT 2010, II-00183. o.

         (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0163. (Lásd e Hivatalos Lap 269. oldalát.)


title: 2012/568/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2012. május 10. ) a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/169

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2012/568/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hivatal válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló, 2005. április 26-i 768/2005/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 36. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0130/2012),

               1.

               mentesítést ad a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal ügyvezető igazgatója számára a Hivatal 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (korábbi nevén a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal) ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 1. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 128., 2005.5.21., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2012. május 10.)
      a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hivatal válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló, 2005. április 26-i 768/2005/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 36. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0130/2012),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

                  B.

                  mivel 2011. május 10-én a Parlament megadta a mentesítést a Hivatal ügyvezető igazgatójának a Hivatal 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között:

                              —

                              sürgette a Hivatalt, hogy javítsa az éves munkaprogramját egyrészt konkrét és mérhető célok kitűzésével mind szakpolitikai, mind pedig operatív szinten, másrészt SMART- (konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött) mutatók kidolgozásával,

                              —

                              sürgette a Hivatal ügyvezető igazgatóját, hogy teljes körűen teljesítse arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a mentesítésért felelős hatósághoz írott, a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) jelentését összefoglaló jelentésébe belefoglalja az összes javasolt ajánlást és az ezek nyomán tett valamennyi intézkedést,

                              —

                              felhívta a Hivatalt, hogy vizsgálja felül belső ellenőrzési rendszerét a célból, hogy alátámassza az ügyvezető igazgató éves megbízhatósági nyilatkozatát, valamint, hogy vizsgálja felül az összes eljárását, mind az igazgatási, mind pedig a működési eljárásokat, a munkafolyamat és a kulcsfontosságú ellenőrzések ezt követő dokumentálása mellett;

                  C.

                  mivel a Hivatal 2010. évi teljes költségvetése 11 000 000 EUR volt, ami 8,9 %-kal több mint a 2009. évi 10 100 000 EUR;

                  D.

                  mivel az Unió kezdeti hozzájárulása a Hivatal költségvetéséhez 2010-ben 7 695 223 EUR-t tett ki, ami a 2009. évi kezdeti hozzájáruláshoz képest 34,9 %-os növekedés (6);

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  1.

                  emlékeztet rá, hogy az Unió kezdeti hozzájárulása a Hivatal költségvetéséhez 2010-ben 7 695 223 EUR-t tett ki; megállapítja ugyanakkor, hogy ezt az összeget kiegészítette a többlet visszafizetéséből befolyó 714 777 EUR, így az Unió teljes hozzájárulása elérte a 8 410 000 EUR-t;

                  2.

                  a Hivatal 2010. évi végleges éves beszámolója alapján megállapítja, hogy a Hivatal a hozzájárulás 98,3 %-ára tett kötelezettségvállalásokat, és a rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok 85,6 %-át fizette ki (az egyéb bevételi forrásokból fedezett kiadásoktól eltekintve); üdvözli, hogy a Hivatal 2010. évi éves tevékenységi jelentésében (AAR) a mentesítésért felelős hatóság rendelkezésére bocsátotta a költségvetése végrehajtásának végleges arányát kötelezettségvállalások és kifizetések szerint bemutató adatokat;

                  3.

                  az IAS jelentése alapján tudomásul veszi továbbá, hogy a 2010-es pénzügyi évben a Hivatal 2011-es automatikus áthozatala fennálló kötelezettségvállalások („RAL”) formájában 1 160 393 EUR-t, kifizetési előirányzatok formájában pedig 629 517,41 EUR-t tett ki, és a Hivatal nem automatikus áthozatala 530 875,59 EUR volt; ösztönzi a Számvevőszéket, hogy a Hivatal 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésében térjen ki az áthozatokra;

                  4.

                  felhívja a Hivatalt, hogy tartsa tiszteletben az évenkéntiség elvét; felhívja a figyelmet különösen arra, hogy a Hivatal néhány 2010. évi költségvetési kötelezettségvállalása 2011. évi projektek fedezésére irányult; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentés erre a mozzanatra bővebben nem tért ki;

         Elszámolási rend

                  5.

                  a 2010. évi végleges éves beszámoló alapján megállapítja, hogy a Hivatal költségvetési elszámolása az ABAC rendszer, az általános elszámolások pedig a Bizottság általános könyvviteli rendszerébe közvetlenül kapcsolódó SAP rendszer segítségével készültek;

                  6.

                  mindazonáltal sürgeti a Hivatalt, hogy a megbízott utalványozók (AOD-k) ABAC-hozzáférési jogát igazítsa a hatáskör-átruházási határozatban foglaltakhoz;

                  7.

                  megjegyzi továbbá, hogy a hatékonyság fokozása és a felesleges körök kiiktatása érdekében a Hivatal felülvizsgálta a különböző eljárások során használatos körleveleit, iratmintáit és formanyomtatványait;

         Közbeszerzési eljárások

                  8.

                  felhívja a Hivatalt, hogy hozzon intézkedéseket annak érdekében, hogy a közbeszerzési dokumentumokat ellássák a szükséges aláírással és dátummal; felhívja a figyelmet arra, hogy a Számvevőszék hiányosságokat tárt fel e téren;

         Humánerőforrás

                  9.

                  ösztönzi a Hivatalt, hogy a felvételi eljárások során fokozza az átláthatóságot; felhívja a figyelmet arra, hogy a Számvevőszék hiányosságokat tárt fel e téren; a munkaerő-felvételi eljárásokat illetően azt állapítja meg, hogy sem a felvételi beszélgetésre való behíváshoz, sem pedig a tartaléklistára való felvételhez szükséges minimális pontszámot nem határozták meg előre;

                  10.

                  a Hivatal éves tevékenységi jelentése alapján megállapítja, hogy a 11 ideiglenes alkalmazotti álláshelyből 10-et betöltöttek, ami a 2010-es létszámtervben előirányzott álláshelyek 98 %-os (53 ideiglenes alkalmazotti álláshelyből 52) betöltöttségét eredményezte;

                  11.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a személyzeti változások két szerződéses alkalmazott távozására és egy ideiglenes alkalmazott nyugdíjba vonulására korlátozódnak;

                  12.

                  megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék kijelentette, hogy a Hivatal 2010-es pénzügyi évre vonatkozó beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek;

         Teljesítmény

                  13.

                  tudomásul veszi, hogy a Hivatal 2010. október 19-én elfogadta a 2011–2015-re vonatkozó többéves munkatervét; hangsúlyozza e dokumentum fontosságát annak érdekében, hogy a Hivatal hatékonyan megszervezhesse stratégiájának végrehajtását és céljainak megvalósítását;

                  14.

                  ismételten sürgeti a Hivatalt, hogy működési tevékenységeinek tervezése során használja a Gantt-diagramot, amelynek segítségével tömören jelezhetné az egyes alkalmazottak által egy-egy projektre fordított időt, és eredményorientált megközelítést alkalmazhatna; mindazonáltal elismeri, hogy a Hivatal a mentesítésért felelős hatóság rendelkezésére bocsátotta a kért információkat tartalmazó táblázatot;

                  15.

                  üdvözli a Hivatal belső ellenőrzési részlegének kezdeményezését, melynek keretében belső képzést dolgozott ki és tartott a Hivatalon belüli etikáról és feddhetetlenségről; külön üdvözli, hogy a képzés valamennyi alkalmazott számára kötelező az etikai és szervezeti értékek tudatosítása céljából, különös tekintettel az etikus magatartásra, az összeférhetetlenségek elkerülésére, a csalások megelőzésére és a szabálytalanságok jelentésére;

                  16.

                  hangsúlyozza a Hivatal feladatainak fontosságát, és üdvözli hatékony működését, amelyről a Halászati Bizottság is meggyőződhetett a Hivatalban tett 2010. júniusi látogatásán, és amelyet 2012-es következő látogatásán ismét meg fog vizsgálni;

         Belső ellenőrzés

                  17.

                  üdvözli a belső ellenőrzési feladatkör (a fent említett belső ellenőrzési részleg – IAC) 2008-as létrehozását, amelynek célja a Hivatal ügyvezető igazgatójának és vezetőségének a belső ellenőrzési rendszerrel, a kockázatértékeléssel és a belső pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos támogatása és tanácsokkal való ellátása; megjegyzi, hogy a Hivatal a belső ellenőrzési részlegén nem alkalmaz teljes munkaidőben munkatársat, hanem a lisszaboni Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökséggel (EMSA) közösen veszi igénybe ezt a szolgáltatást; nyugtázza, hogy ennek céljából 2008. június 17-én megállapodás született a szolgáltatás feltételeiről a Hivatal és az EMSA között;

                  18.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy az IAS a 2010-2012-es stratégiai tervvel összhangban ellenőrizte a Hivatal költségvetésének végrehajtását, valamint informatikai kockázatértékelést végzett;

                  19.

                  tudomásul veszi, hogy az IAS 2010 folyamán költségvetési végrehajtási ellenőrzést folytatott azzal a céllal, hogy megállapítsa, a belső ellenőrzési rendszer kellően garantálja-e a jogalapnak való megfelelést, a folyamatok hatékonyságát és eredményességét, valamint a vezetői döntések alapjául szolgáló információk megbízhatóságát;

                  20.

                  felhívja a Hivatalt, hogy az alábbi területeken hozza meg a szükséges intézkedéseket:

                              —

                              a megbízott utalványozó hozzáférési jogai az ABAC-hoz,

                              —

                              kifizetési csúszások,

                              —

                              a kivételek kezelésére vonatkozó stratégia, valamint a kivételek központi jegyzékének létrehozása,

                        rámutat, hogy az IAS két fontos ajánlása, nevezetesen a megbízott utalványozó ABAC-hozzáférési jogainak kiigazítása és a kivételek kezelésére vonatkozó stratégia, illetve a kivételek központi jegyzékének kidolgozása és alkalmazása a Hivatal beszámolója szerint megvalósításra került, és azokat jelenleg az IAS ellenőrzi; mindazonáltal sürgeti a Hivatalt, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e tekintetben tett lépésekről és az elért eredményekről;

                  21.

                  felhívja a Hivatalt, hogy az alábbi területeken hozzon azonnali intézkedéseket, és azokról tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot:

                              —

                              a kockázatkezelési rendszer felállítása,

                              —

                              a belső ellenőrzési rendszer rendszeres felülvizsgálatának bevezetése;

                  22.

                  felhívja a figyelmet a mentesítésről szóló korábbi jelentéseiben tett, jelen állásfoglaláshoz mellékelt ajánlásaira;

                  23.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló 2012. május 10-i állásfoglalására (7).

         (1)  HL C 366., 2011.12.15., 1. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 128., 2005.5.21., 1. o.

         (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (5)  HL L 250., 2011.9.27., 135. o.

         (6)  HL L 64., 2010.3.12., 837. o.

         (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0164 (lásd e Hivatalos Lap 388. oldalát).

      MELLÉKLET

         AZ EURÓPAI PARLAMENT UTÓBBI ÉVEKBEN TETT AJÁNLÁSAI

                  Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal
                  (létrehozva 2007-ben)

                  2007

                  2008

                  2009

                  Teljesítmény

                  Tárgytalan

                              —

                              Felhívja a Hivatalt, hogy az ebben és az ezt megelőző évben folytatott műveletekről készítsen időrendi elemzést

                              —

                              Felhívja továbbá a Hivatalt, hogy fontolja meg a Gantt-diagram bevezetését az egyes operatív tevékenységei programozásának részeként

                              —

                              Felhívja a Hivatalt, hogy készítsen többéves munkatervet

                              —

                              Felhívja a Hivatalt, hogy ismertesse a megadandó mentesítés évében és a megelőző pénzügyi évben végrehajtott műveletek összehasonlítását annak érdekében, hogy a mentesítésért felelős hatóság hatékonyabban tudja értékelni a Hivatal teljesítményét az előző évhez képest

                              —

                              Sürgeti a Hivatalt, hogy javítsa az éves munkaprogramját egyrészt konkrét és mérhető célok kitűzésével mind szakpolitikai, mind pedig operatív szinten, másrészt SMART- (konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött) mutatók kidolgozásával

                              —

                              Felhívja a Hivatalt, hogy az igazgatási támogatási funkciókon belül dolgozzon ki kulcsfontosságú teljesítménymutatókat

                              —

                              Felhívja továbbá a Hivatalt, hogy fontolja meg a Gantt-diagram bevezetését az egyes operatív tevékenységei programozásának részeként

                  Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  Azokat a belső ellenőrzési eljárásokat, amelyeket a költségvetési rendelet 38. cikke az átláthatóság, illetve a pénzgazdálkodás hatékonysága és eredményessége érdekében ír elő, még nem dokumentálták → nincsenek ellenőrzési és közbeszerzési normák

                  A Hivatal nem tartja magát szigorúan az egyediség elvéhez: a Hivatalnak orvosolnia kell a fellépések programozásában mutatkozó hiányosságokat; a költségvetési rendeletben előírtakkal szemben néhány jogi kötelezettségvállalásra (1 400 000 EUR értékben) a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalások megtétele előtt került sor

                  Tárgytalan

                  Humánerőforrás

                  Tárgytalan

                  Felhívja a Hivatalt, hogy javítsa költségvetése végrehajtásának felügyeletét, különösen a humánerőforrások terén

                  Felhívja a Hivatalt, hogy orvosolja munkaerőfelvétel-tervezésének hiányosságait

                  Belső ellenőrzés

                  Tárgytalan

                  Felhívja a Hivatalt, hogy teljesítse az IAS által a következőkkel kapcsolatosan javasolt 15 ajánlást: a Hivatal összes tevékenységére, belső felépítésére és a vezetést támogató eljárási csatornákra és a humánerőforrás-menedzsmentre kiterjedő mutatók kidolgozása, valamint annak szükségessége, hogy a belső eljárások révén a Hivatalnál tapasztalható kifizetési késedelmek száma csökkenjen

                              —

                              Felhívja a Hivatalt, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az IAC által javasolt ajánlásokról és a Hivatal által tett intézkedésekről

                              —

                              Sürgeti a Hivatal ügyvezető igazgatóját, hogy teljes körűen teljesítse arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a mentesítésért felelős hatósághoz írott, a Belső Ellenőrzési Szolgálat jelentését összefoglaló jelentésébe belefoglalja az összes javasolt ajánlást és az ezek nyomán tett valamennyi intézkedést

                              —

                              Felhívja a Hivatalt, hogy vizsgálja felül belső ellenőrzési rendszerét a célból, hogy alátámassza az ügyvezető igazgató éves megbízhatósági nyilatkozatát, valamint, hogy vizsgálja felül az összes eljárását, mind az igazgatási, mind pedig a működési eljárásokat, a munkafolyamat és a kulcsfontosságú ellenőrzések ezt követő dokumentálása mellett

                              —

                              Ösztönzi a Hivatalt, hogy alakítson ki kockázatkezelési feladatkört kockázati nyilvántartás és kockázatcsökkentő tervek kidolgozása céljából