title: A Tanács határozata (1988. október 24.) az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988D0591

Hivatalos Lap L 319 , 25/11/1988 o. 0001 - 0008 finn különkiadás fejezet 1 kötet 2 o. 0089  svéd különkiadás fejezet 1 kötet 2 o. 0089

		A Tanács határozata(1988. október 24.)az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának létrehozásáról(88/591/ESZAK, EGK, Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 32d. cikkére,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 168a. cikkére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 140a. cikkére,tekintettel az Európai Szén- és Acélközösség Bíróságának alapokmányáról szóló, 1951. április 18-án, Párizsban aláírt jegyzőkönyvre,tekintettel az Európai Gazdasági Közösség Bíróságának alapokmányáról szóló, 1957. április 17-én, Brüsszelben aláírt jegyzőkönyvre,tekintettel az Európai Atomenergia-közösség Bíróságának alapokmányáról szóló, 1957. április 17-én, Brüsszelben aláírt jegyzőkönyvre,tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-án, Brüsszelben aláírt jegyzőkönyvre,tekintettel a Bíróság kérelmére,tekintettel a Bizottság véleményére,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel az ESZAK-Szerződés 32d. cikke, az EGK-Szerződés 168a. cikke és az Euratom-Szerződés 140a. cikke felhatalmazza a Tanácsot, hogy a Bírósághoz kapcsolódva egy olyan Elsőfokú Bíróságot hozzon létre, amely fontos bírósági funkciók ellátására hivatott, amelynek tagjai rendelkeznek az e funkciók ellátásához szükséges alkalmassággal, és amely tagjainak függetlenségéhez nem férhet kétség;mivel a fenti rendelkezések felhatalmazzák a Tanácsot, hogy az Elsőfokú Bíróságnak hatáskört biztosítson arra, hogy a természetes vagy jogi személyek által indított keresetek vagy eljárások egyes kategóriái tekintetében első fokon eljárjon és határozzon, amely határozatok ellen kizárólag jogkérdésekben és az alapokmányban megállapított feltételek szerint a Bírósághoz lehet fellebbezni; mivel a fenti rendelkezések szerint a Tanács határozza meg az Elsőfokú Bíróság összetételét és fogadja el a Bíróság alapokmányának szükségessé váló kiigazításait és kiegészítő rendelkezéseit;mivel az összetett tényállások alapos vizsgálatát igénylő keresetek tekintetében egy második bíróság felállítása javítja az egyéni érdekek bírósági védelmét.mivel az összetett tényállások alapos vizsgálatát igénylő keresetek tekintetében a kétfokú bíráskodás bevezetése a jogalanyok bírósági védelmének javítását fogja eredményezni;mivel a bírósági felülvizsgálat minőségének és eredményességének a közösségi jogrenden belüli fenntartása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a Bíróság tevékenysége alapvető feladatára, a közösségi jog egységes értelmezésének biztosítására összpontosuljon;mivel ezért szükség van arra, hogy az ESZAK-Szerződés 32d. cikkében, az EGK-Szerződés 168a. cikkében és az Euratom-Szerződés 140a. cikkében biztosított felhatalmazás alapján az Elsőfokú Bíróságra ruházzák azt a hatáskört, hogy első fokon eljárva határozzon a gyakran összetett tényállások vizsgálatát igénylő keresetek vagy eljárások egyes kategóriái tekintetében; ez azokat a kereseteket és eljárásokat jelenti, amelyeket az intézmények alkalmazottai, valamint – az ESZAK-Szerződés vonatkozásában – vállalkozások és társulások járulékok, termelés, árak, korlátozó megállapodások, határozatok és összefonódások ügyében, illetve – az EGK-Szerződés vonatkozásában – természetes és jogi személyek versenyjogi ügyekben indítanak,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága (a továbbiakban: Elsőfokú Bíróság) elnevezéssel az Európai Közösségek Bíróságához kapcsolódó bíróság létesül. Az Elsőfokú Bíróság székhelye a Bíróságon van.2. cikk(1) Az Elsőfokú Bíróság 12 tagból áll.(2) A tagok három évre maguk közül választják meg az Elsőfokú Bíróság elnökét. Az elnök újraválasztható.(3) Az Elsőfokú Bíróság tagjait fel lehet kérni főtanácsnoki feladatok ellátására.A főtanácsnok feladata, hogy teljesen pártatlanul és függetlenül eljárva, nyilvános tárgyaláson indokolással ellátott indítványt terjesszen elő az Elsőfokú Bíróság előtt folyó meghatározott ügyekre vonatkozóan annak érdekében, hogy segítse az Elsőfokú Bíróságot feladatának ellátásában.Az ilyen ügyek kiválasztásának szempontjait, valamint a főtanácsnok kijelölésére vonatkozó szabályokat az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata állapítja meg.Az a tag, akit egy ügyben a főtanácsnoki feladatok ellátására kértek fel, az ügy elbírálásában nem vehet részt.(4) Az Elsőfokú Bíróság három, illetve öt bíróból álló tanácsokban ülésezik. A tanácsok összetételére és az ügyeknek a tanácsokra történő kiosztására irányadó szabályokat az eljárási szabályzat tartalmazza. Az eljárási szabályzatban meghatározott egyes esetekben az Elsőfokú Bíróság teljes ülésben is eljárhat.(5) Az Elsőfokú Bíróság tagjaira és annak hivatalvezetőjére az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 21. cikkét, valamint az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 6. cikkét kell alkalmazni.3. cikk(1) Az Elsőfokú Bíróság első fokon gyakorolja a Közösségek létrehozásáról szóló szerződésekkel és az azok végrehajtására elfogadott jogi aktusokkal a Bíróságra ruházott hatásköröket:a) a Közösségek és alkalmazottaik közötti, az EGK-Szerződés 179. cikkében és az Euratom-Szerződés 152. cikkében említett jogvitákban;b) a Bizottság ellen az ESZAK-Szerződés 48. cikkében említett vállalkozások vagy vállalkozási társulások által az ESZAK-Szerződés 33. cikkének második bekezdése és 35. cikke alapján indított keresetek tekintetében, amelyek az említett Szerződés 50. cikkének és 57–66. cikkének alkalmazásával kapcsolatos egyedi aktusokra vonatkoznak;c) a Közösségek valamely intézménye ellen a vállalkozásokra alkalmazandó versenyszabályok végrehajtásával kapcsolatosan az EGK-Szerződés 173. cikkének második bekezdése és 175. cikkének harmadik bekezdése alapján természetes vagy jogi személyek által indított keresetek tekintetében.(2) Ha ugyanaz a természetes vagy jogi személy indít olyan keresetet, amely tekintetében az Elsőfokú Bíróság e cikk (1) bekezdésének értelmében hatáskörrel rendelkezik, és olyan, az ESZAK-Szerződés 40. cikke első és második bekezdésében, az EGK-Szerződés 178. cikkében vagy az Euratom-Szerződés 151. cikkében említett keresetet, amely egy közösségi intézménynek az első kereset tárgyát képező eljárásával vagy mulasztásával okozott kár megtérítésére irányul, akkor az Elsőfokú Bíróság az ilyen kár megtérítésére irányuló kereset tárgyalására és eldöntésére is hatáskörrel rendelkezik.(3) A Tanács a megszerzett tapasztalatok – beleértve a joggyakorlat fejlődését is – figyelembevételével, az Elsőfokú Bíróság kétéves működését követően újra megvizsgálja a Bíróság arra vonatkozó javaslatát, hogy az Elsőfokú Bíróságnak hatáskört biztosítsanak olyan keresetek tekintetében, amelyeket az ESZAK-Szerződés 48. cikkében említett vállalkozások vagy vállalkozási társulások által az ESZAK-Szerződés 33. cikkének második bekezdése és 35. cikke szerint indítottak, ha azok ez utóbbi Szerződés 74. cikkének alkalmazásával kapcsolatosak, valamint olyan keresetek tekintetében, amelyek a Közösségek valamely intézménye ellen természetes vagy jogi személyek által, az EGK-Szerződés 173. cikkének második bekezdése és 175. cikkének harmadik bekezdése alapján indított, az EGK-Szerződés 113. cikke szerinti, dömping vagy szubvenció esetében meghozott kereskedelempolitikai védintézkedésekkel kapcsolatosak.4. cikkAz alábbi rendelkezésekre is figyelemmel az Elsőfokú Bíróságra az ESZAK-Szerződés 34., 36., 39., 44. és 92. cikkét, az EGK-Szerződés 172., 174., 176., 184–187. és 192. cikkét, valamint az Euratom-Szerződés 147., 149., 156–159. és 164. cikkét kell alkalmazni.5. cikk"IV. CÍM:AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGAAz Elsőfokú Bíróság tagjainak jogállása és az Elsőfokú Bíróság szervezete44. cikkEzen alapokmány 2., 3., 4., 6–9. cikkét, 13. cikkének első bekezdését, 17. cikkét, 18. cikkének második bekezdését, valamint 19. cikkét az Elsőfokú Bíróságra és annak tagjaira is alkalmazni kell. A 2. cikkben említett esküt a Bíróság előtt kell letenni, a 3., 4. és 7. cikkben említett határozatokat pedig a Bíróság az Elsőfokú Bírósággal folytatott konzultációt követően fogadja el.A hivatalvezető és a személyzet45. cikkAz Elsőfokú Bíróság kinevezi a hivatalvezetőt és megállapítja a hivatalvezető tevékenységére vonatkozó szabályokat. Az alapokmány 9. és 14. cikkét az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjére is megfelelően alkalmazni kell.A Bíróság elnöke és az Elsőfokú Bíróság elnöke közös megegyezéssel meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek szerint a Bíróság tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Elsőfokú Bíróság számára – működésének biztosítása érdekében – szolgálatot teljesítenek. Egyes tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Elsőfokú Bíróság elnökének felügyelete alatt az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjének tartoznak felelősséggel.Az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás46. cikkAz Elsőfokú Bíróság előtti eljárásra – a 41. és 42. cikk kivételével – ezen alapokmány III. címe az irányadó.Az eljárás további és részletes szabályait szükség szerint az e Szerződés 32d. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott eljárási szabályzat állapítja meg.Ezen alapokmány 21. cikkének negyedik bekezdésétől eltérve, a főtanácsnok indokolással ellátott indítványait írásban is megteheti.47. cikkHa valamely, az Elsőfokú Bírósághoz intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Bíróság hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjének; hasonlóképpen, ha egy, a Bírósághoz intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Bíróság hivatalvezetőjének.Ha az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy nincs hatásköre valamely olyan ügy megtárgyalására és eldöntésére, amely a Bíróság hatáskörébe tartozik, az ügyet átteszi a Bírósághoz; hasonlóképpen, ha a Bíróság megállapítja, hogy egy ügy az Elsőfokú Bíróság hatáskörébe tartozik, ezt az ügyet átteszi az Elsőfokú Bírósághoz, amely ezt követően az ügyben saját hatáskörének hiányát nem állapíthatja meg.Ha a Bírósághoz és az Elsőfokú Bírósághoz olyan ügyekben fordultak, amelyeknek ugyanaz a tárgya, amelyekben ugyanaz az értelmezési kérdés merül fel vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességét vitatják, az Elsőfokú Bíróság az előtte folyó eljárást a felek meghallgatását követően a Bíróság ítéletéig felfüggesztheti. Ha ugyanannak a jogi aktusnak a semmissé nyilvánítására irányuló kérelmeket nyújtanak be, az Elsőfokú Bíróság hatáskörét átengedheti e kérelmekre nézve annak érdekében, hogy ezekről a Bíróság dönthessen. Az e bekezdésben említett esetekben a Bíróság is határozhat úgy, hogy az előtte folyó eljárást felfüggeszti; ebben az esetben az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás folytatódik.48. cikkAz Elsőfokú Bíróság eljárást befejező határozatait, az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozatokat az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetője közli a felekkel, valamennyi tagállammal és a Közösség intézményeivel akkor is, ha azok az Elsőfokú Bíróság előtt folyó eljárásba nem avatkoztak be.Fellebbezés a Bírósághoz49. cikkAz Elsőfokú Bíróság eljárást befejező határozata ellen és annak az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozata ellen a Bírósághoz a megtámadott határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést lehet benyújtani.Ilyen fellebbezéssel bármelyik fél élhet, akinek indítványait egészben vagy részben elutasították. A tagállamokon és a Közösség intézményein kívüli beavatkozók csak akkor nyújthatnak be fellebbezést, ha őket az Elsőfokú Bíróság határozata közvetlenül érinti.A Közösség és az alkalmazottai közötti jogvitákra vonatkozó perek esetét kivéve fellebbezést nyújthatnak be azok a tagállamok és közösségi intézmények is, amelyek az Elsőfokú Bíróság előtt folyó perbe nem avatkoztak be. Ilyen esetekben a tagállamoknak és az intézményeknek a helyzete az első fokon beavatkozó tagállamok vagy intézmények helyzetével azonos.50. cikkMinden olyan személy, akinek a beavatkozási kérelmét az Elsőfokú Bíróság elutasította, a kérelmet elutasító határozat közlésétől számított két héten belül fellebbezést nyújthat be a Bírósághoz.Az eljárásban részt vevő felek az Elsőfokú Bíróságnak a Szerződés 39. cikke második és harmadik bekezdésének, illetve 92. cikkének harmadik bekezdése alapján hozott határozatai ellen a határozat velük való közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést nyújthatnak be a Bírósághoz.Az e cikk első két bekezdésében említett fellebbezésről az ezen alapokmány 33. cikkében említett eljárás szerint kell határozni.51. cikkA Bírósághoz benyújtott fellebbezés kizárólag jogkérdésre vonatkozhat. A fellebbezésben csak az Elsőfokú Bíróság hatáskörének hiányára, a fellebbező érdekeit hátrányosan befolyásoló eljárási szabálytalanságra, valamint a közösségi jognak az Elsőfokú Bíróság általi megsértésére lehet hivatkozni.A fellebbezés nem vonatkozhat kizárólag a költségek összegére vagy arra, hogy a költségek viselésére melyik felet kötelezték.A Bíróság előtti eljárás52. cikkHa az Elsőfokú Bíróság valamely határozata ellen fellebbezést nyújtottak be, a Bíróság előtti eljárás írásbeli és szóbeli részből áll. Az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően a Bíróság a főtanácsnok és a felek meghallgatását követően szóbeli eljárás nélkül is határozhat.Felfüggesztő hatály53. cikkA Szerződés 39. cikke második és harmadik bekezdésének sérelme nélkül a fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.A Szerződés 44. cikkétől eltérve, az Elsőfokú Bíróság valamely általános határozatot semmissé nyilvánító határozata csak az ezen alapokmány 49. cikkének első bekezdésében említett határidő lejártának napjától vagy – ha e határidőn belül fellebbezést nyújtottak be – a fellebbezés elutasításának napjától lép hatályba, ami azonban nem érinti a félnek azt a jogát, hogy a Szerződés 39. cikkének második és harmadik bekezdése alapján a semmissé nyilvánított határozat hatályának felfüggesztése vagy bármilyen egyéb ideiglenes intézkedés elrendelése érdekében a Bírósághoz forduljon.A Bíróság határozata a fellebbezésről54. cikkHa a fellebbezés megalapozott, a Bíróság az Elsőfokú Bíróság határozatát hatályon kívül helyezi. Ha a per állása megengedi, az ügyet maga a Bíróság is érdemben eldöntheti, illetve határozathozatalra visszautalhatja az Elsőfokú Bírósághoz.Egy ügynek az Elsőfokú Bírósághoz való visszautalása esetén az Elsőfokú Bíróságot jogkérdésekben köti a Bíróság határozata.Ha az Elsőfokú Bíróság előtt folyó perbe be nem avatkozó tagállam vagy közösségi intézmény által benyújtott fellebbezés megalapozott, a Bíróság – ha szükségesnek tartja – megállapíthatja, hogy az Elsőfokú Bíróság hatályon kívül helyezett határozatának mely joghatásait kell végérvényesnek tekinteni az eljárásban részt vevő felekre vonatkozóan."6. cikkAz Európai Szén- és Acélközösség Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv korábbi 44. és 45. cikkének számozása 55., illetve 56. cikkre változik.7. cikk"IV. CÍMAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA44. cikkEzen alapokmány 2–8. és 13–16. cikkét az Elsőfokú Bíróságra és annak tagjaira is alkalmazni kell. A 2. cikkben említett esküt a Bíróság előtt kell letenni, a 3., 4. és a 6. cikkben említett határozatokat pedig a Bíróság az Elsőfokú Bírósággal folytatott konzultációt követően fogadja el.45. cikkAz Elsőfokú Bíróság kinevezi a hivatalvezetőt és megállapítja a hivatalvezető tevékenységére vonatkozó szabályokat. Az alapokmány 9., 10. és 13. cikkét az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjére is megfelelően alkalmazni kell.A Bíróság elnöke és az Elsőfokú Bíróság elnöke közös megegyezéssel meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek szerint a Bíróság tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Elsőfokú Bíróság számára – működésének biztosítása érdekében – szolgálatot teljesítenek. Egyes tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Elsőfokú Bíróság elnökének felügyelete alatt az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjének tartoznak felelősséggel.46. cikkAz Elsőfokú Bíróság előtti eljárásra – a 20. cikk kivételével – ezen alapokmány III. címe az irányadó.Az eljárás további és részletes szabályait szükség szerint az e Szerződés 168a. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott eljárási szabályzat állapítja meg.Ezen alapokmány 18. cikkének negyedik bekezdésétől eltérve, a főtanácsnok indokolással ellátott indítványait írásban is megteheti.47. cikkHa valamely, az Elsőfokú Bírósághoz intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Bíróság hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjének; hasonlóképpen, ha egy, a Bírósághoz intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Bíróság hivatalvezetőjének.Ha az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy nincs hatásköre valamely olyan ügy megtárgyalására és eldöntésére, amely a Bíróság hatáskörébe tartozik, az ügyet átteszi a Bírósághoz; hasonlóképpen, ha a Bíróság megállapítja, hogy egy ügy az Elsőfokú Bíróság hatáskörébe tartozik, ezt az ügyet átteszi az Elsőfokú Bírósághoz, amely ezt követően az ügyben saját hatáskörének hiányát nem állapíthatja meg.Ha a Bírósághoz és az Elsőfokú Bírósághoz olyan ügyekben fordultak, amelyeknek ugyanaz a tárgya, amelyekben ugyanaz az értelmezési kérdés merül fel vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességét vitatják, az Elsőfokú Bíróság az előtte folyó eljárást a felek meghallgatását követően a Bíróság ítéletéig felfüggesztheti. Ha ugyanannak a jogi aktusnak a semmissé nyilvánítására irányuló kérelmeket nyújtanak be, az Elsőfokú Bíróság hatáskörét átengedheti e kérelmekre nézve annak érdekében, hogy ezekről a Bíróság dönthessen. Az e bekezdésben említett esetekben a Bíróság is határozhat úgy, hogy az előtte folyó eljárást felfüggeszti; ebben az esetben az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás folytatódik.48. cikkAz Elsőfokú Bíróság eljárást befejező határozatait, az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozatokat az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetője közli a felekkel, valamennyi tagállammal és a Közösség intézményeivel akkor is, ha azok az Elsőfokú Bíróság előtt folyó eljárásba nem avatkoztak be.49. cikkAz Elsőfokú Bíróság eljárást befejező határozata ellen és annak az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozata ellen a Bírósághoz a megtámadott határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést lehet benyújtani.Ilyen fellebbezéssel bármelyik fél élhet, akinek indítványait egészben vagy részben elutasították. A tagállamokon és a Közösség intézményein kívüli beavatkozók csak akkor nyújthatnak be fellebbezést, ha őket az Elsőfokú Bíróság határozata közvetlenül érinti.A Közösség és az alkalmazottai közötti jogvitákra vonatkozó perek esetét kivéve fellebbezést nyújthatnak be azok a tagállamok és közösségi intézmények is, amelyek az Elsőfokú Bíróság előtt folyó perbe nem avatkoztak be. Ilyen esetekben a tagállamoknak és az intézményeknek a helyzete az első fokon beavatkozó tagállamok vagy intézmények helyzetével azonos.50. cikkMinden olyan személy, akinek a beavatkozási kérelmét az Elsőfokú Bíróság elutasította, a kérelmet elutasító határozat közlésétől számított két héten belül fellebbezést nyújthat be a Bírósághoz.Az eljárásban részt vevő felek az Elsőfokú Bíróságnak a Szerződés 185. vagy 186. cikkének, illetve 192. cikkének negyedik bekezdése alapján hozott határozatai ellen a határozat velük való közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést nyújthatnak be a Bírósághoz.Az e cikk első két bekezdésében említett fellebbezésről az ezen alapokmány 36. cikkében említett eljárás szerint kell határozni.51. cikkA Bírósághoz benyújtott fellebbezés kizárólag jogkérdésre vonatkozhat. A fellebbezésben csak az Elsőfokú Bíróság hatáskörének hiányára, a fellebbező érdekeit hátrányosan befolyásoló eljárási szabálytalanságra, valamint a közösségi jognak az Elsőfokú Bíróság általi megsértésére lehet hivatkozni.A fellebbezés nem vonatkozhat kizárólag a költségek összegére vagy arra, hogy a költségek viselésére melyik felet kötelezték.52. cikkHa az Elsőfokú Bíróság valamely határozata ellen fellebbezést nyújtottak be, a Bíróság előtti eljárás írásbeli és szóbeli részből áll. Az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően a Bíróság a főtanácsnok és a felek meghallgatását követően szóbeli eljárás nélkül is határozhat.53. cikkA Szerződés 185. és 186. cikkének sérelme nélkül a fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.A Szerződés 187. cikkétől eltérve, az Elsőfokú Bíróság valamely rendeletet semmissé nyilvánító határozata csak az ezen alapokmány 49. cikkének első bekezdésében említett határidő lejártának napjától vagy – ha e határidőn belül fellebbezést nyújtottak be – a fellebbezés elutasításának napjától lép hatályba, ami azonban nem érinti a félnek azt a jogát, hogy a Szerződés 185. és 186. cikke alapján a semmissé nyilvánított rendelet hatályának felfüggesztése vagy bármilyen egyéb ideiglenes intézkedés elrendelése érdekében a Bírósághoz forduljon.54. cikkHa a fellebbezés megalapozott, a Bíróság az Elsőfokú Bíróság határozatát hatályon kívül helyezi. Ha a per állása megengedi, az ügyet maga a Bíróság is érdemben eldöntheti, illetve határozathozatalra visszautalhatja az Elsőfokú Bírósághoz.Egy ügynek az Elsőfokú Bírósághoz való visszautalása esetén az Elsőfokú Bíróságot jogkérdésekben köti a Bíróság határozata.Ha az Elsőfokú Bíróság előtt folyó perbe be nem avatkozó tagállam vagy közösségi intézmény által benyújtott fellebbezés megalapozott, a Bíróság – ha szükségesnek tartja – megállapíthatja, hogy az Elsőfokú Bíróság hatályon kívül helyezett határozatának mely joghatásait kell végérvényesnek tekinteni az eljárásban részt vevő felekre vonatkozóan."8. cikkAz Európai Gazdasági Közösség Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv korábbi 44., 45. és 46. cikkének számozása 55., 56., illetve 57. cikkre változik.9. cikk"IV. CÍMAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA45. cikkEzen alapokmány 2–8. és 13–16. cikkét az Elsőfokú Bíróságra és annak tagjaira is alkalmazni kell. A 2. cikkben említett esküt a Bíróság előtt kell letenni, a 3., 4. és a 6. cikkben említett határozatokat pedig a Bíróság az Elsőfokú Bírósággal folytatott konzultációt követően fogadja el.46. cikkAz Elsőfokú Bíróság kinevezi a hivatalvezetőt és megállapítja a hivatalvezető tevékenységére vonatkozó szabályokat. Az alapokmány 9., 10. és 13. cikkét az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjére is megfelelően alkalmazni kell.A Bíróság elnöke és az Elsőfokú Bíróság elnöke közös megegyezéssel meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek szerint a Bíróság tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Elsőfokú Bíróság számára – működésének biztosítása érdekében – szolgálatot teljesítenek. Egyes tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Elsőfokú Bíróság elnökének felügyelete alatt az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjének tartoznak felelősséggel.47. cikkAz Elsőfokú Bíróság előtti eljárásra – a 20. és 21. cikk kivételével – ezen alapokmány III. címe az irányadó.Az eljárás további és részletes szabályait szükség szerint az e Szerződés 140a. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott eljárási szabályzat állapítja meg.Ezen alapokmány 18. cikkének negyedik bekezdésétől eltérve, a főtanácsnok indokolással ellátott indítványait írásban is megteheti.48. cikkHa valamely, az Elsőfokú Bírósághoz intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Bíróság hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjének; hasonlóképpen, ha egy, a Bírósághoz intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Bíróság hivatalvezetőjének.Ha az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy nincs hatásköre valamely olyan ügy megtárgyalására és eldöntésére, amely a Bíróság hatáskörébe tartozik, az ügyet átteszi a Bírósághoz; hasonlóképpen, ha a Bíróság megállapítja, hogy egy ügy az Elsőfokú Bíróságnak hatáskörébe tartozik, ezt az ügyet átteszi az Elsőfokú Bírósághoz, amely ezt követően az ügyben saját hatáskörének hiányát nem állapíthatja meg.Ha a Bírósághoz és az Elsőfokú Bírósághoz olyan ügyekben fordultak, amelyeknek ugyanaz a tárgya, amelyekben ugyanaz az értelmezési kérdés merül fel vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességét vitatják, az Elsőfokú Bíróság az előtte folyó eljárást a felek meghallgatását követően a Bíróság ítéletéig felfüggesztheti. Ha ugyanannak a jogi aktusnak a semmissé nyilvánítására irányuló kérelmeket nyújtanak be, az Elsőfokú Bíróság hatáskörét átengedheti e kérelmekre nézve annak érdekében, hogy ezekről a Bíróság dönthessen. Az e bekezdésben említett esetekben a Bíróság is határozhat úgy, hogy az előtte folyó eljárást felfüggeszti; ebben az esetben az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás folytatódik.49. cikkAz Elsőfokú Bíróság eljárást befejező határozatait, az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozatokat az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetője közli a felekkel, valamennyi tagállammal és a Közösség intézményeivel akkor is, ha azok az Elsőfokú Bíróság előtt folyó eljárásba nem avatkoztak be.50. cikkAz Elsőfokú Bíróság eljárást befejező határozata ellen és annak az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozata ellen a Bírósághoz a megtámadott határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést lehet benyújtani.Ilyen fellebbezéssel bármelyik fél élhet, akinek indítványait egészben vagy részben elutasították. A tagállamokon és a Közösség intézményein kívüli beavatkozók csak akkor nyújthatnak be fellebbezést, ha őket az Elsőfokú Bíróság határozata közvetlenül érinti.A Közösség és az alkalmazottai közötti jogvitákra vonatkozó perek esetét kivéve fellebbezést nyújthatnak be azok a tagállamok és közösségi intézmények is, amelyek az Elsőfokú Bíróság előtt folyó perbe nem avatkoztak be. Ilyen esetekben ezeknek a tagállamoknak és intézményeknek a helyzete az első fokon beavatkozó tagállamok vagy intézmények helyzetével azonos.51. cikkMinden olyan személy, akinek a beavatkozási kérelmét az Elsőfokú Bíróság elutasította, a kérelmet elutasító határozat közlésétől számított két héten belül fellebbezést nyújthat be a Bírósághoz.Az eljárásban részt vevő felek az Elsőfokú Bíróságnak a Szerződés 157. vagy 158. cikkének, illetve 164. cikkének harmadik bekezdése alapján hozott határozatai ellen a határozat velük való közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést nyújthatnak be a Bírósághoz.Az e cikk első két bekezdésében említett fellebbezésről az ezen alapokmány 37. cikkében említett eljárás szerint kell határozni.52. cikkA Bírósághoz benyújtott fellebbezés kizárólag jogkérdésre vonatkozhat. A fellebbezésben csak az Elsőfokú Bíróság hatáskörének hiányára, a fellebbező érdekeit hátrányosan befolyásoló eljárási szabálytalanságra, valamint a közösségi jognak az Elsőfokú Bíróság általi megsértésére lehet hivatkozni.A fellebbezés nem vonatkozhat kizárólag a költségek összegére vagy arra, hogy a költségek viselésére melyik felet kötelezték.53. cikkHa az Elsőfokú Bíróság valamely határozata ellen fellebbezést nyújtottak be, a Bíróság előtti eljárás írásbeli és szóbeli részből áll. Az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően a Bíróság a főtanácsnok és a felek meghallgatását követően szóbeli eljárás nélkül is határozhat.54. cikkA Szerződés 157. és 158. cikkének sérelme nélkül a fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.A Szerződés 159. cikkétől eltérve, az Elsőfokú Bíróság valamely rendeletet semmissé nyilvánító határozata csak az ezen alapokmány 50. cikkének első bekezdésében említett határidő lejártának napjától vagy – ha e határidőn belül fellebbezést nyújtottak be – a fellebbezés elutasításának napjától lép hatályba, ami azonban nem érinti a félnek azt a jogát, hogy a Szerződés 157. és 158. cikke alapján a semmissé nyilvánított rendelet hatályának felfüggesztése vagy bármilyen egyéb ideiglenes intézkedés elrendelése érdekében a Bírósághoz forduljon.55. cikkHa a fellebbezés megalapozott, a Bíróság az Elsőfokú Bíróság határozatát hatályon kívül helyezi. Ha a per állása megengedi, az ügyet maga a Bíróság is érdemben eldöntheti, illetve határozathozatalra visszautalhatja az Elsőfokú Bírósághoz.Egy ügynek az Elsőfokú Bírósághoz való visszautalása esetén az Elsőfokú Bíróságot jogkérdésekben köti a Bíróság határozata.Ha az Elsőfokú Bíróság előtt folyó perbe be nem avatkozó tagállam vagy közösségi intézmény által benyújtott fellebbezés megalapozott, a Bíróság – ha szükségesnek tartja – megállapíthatja, hogy az Elsőfokú Bíróság hatályon kívül helyezett határozatának mely joghatásait kell végérvényesnek tekinteni az eljárásban részt vevő felekre vonatkozóan."10. cikkAz Európai Atomenergia-közösség Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv korábbi 45., 46. és 47. cikkének számozása 56., 57., illetve 58. cikkre változik.11. cikkAz Elsőfokú Bíróság első elnökét – ugyanolyan eljárás szerint, mint annak tagjait – három évre nevezik ki. A tagállamok kormányai azonban közös megegyezéssel elhatározhatják, hogy a 2. cikk (2) bekezdésében előírt eljárást kell alkalmazni.Az Elsőfokú Bíróság megalakulását követően haladéktalanul elfogadja eljárási szabályzatát.Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzatának hatályba lépéséig a Bíróság eljárási szabályzatát kell értelemszerűen alkalmazni.12. cikkAmint az Elsőfokú Bíróság valamennyi tagja letette esküjét, a Tanács elnöke az ESZAK-Szerződés 32d. cikke (3) bekezdésének, az EGK-Szerződés 168a. cikke (3) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 140a. cikke (3) bekezdésének megfelelően sorshúzással kijelöli az Elsőfokú Bíróságnak azon tagjait, akiknek a hivatali ideje az első három év végén lejár.13. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba, kivéve a 3. cikket, amely azon a napon lép hatályba, amelyen az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszik a Bíróság elnökének a határozatát az Elsőfokú Bíróság szabályszerű megalakulásáról.14. cikkAz Elsőfokú Bíróság elé kell utalni azokat a 3. cikkben felsorolt ügyeket, amelyek az említett cikk hatályba lépésének napján a Bíróság előtt folyamatban vannak és amelyekben a Bíróság eljárási szabályzata 44. cikkének 1. §-ában előírt előzetes jelentést még nem terjesztették a Bíróság elé.Kelt Luxembourgban, 1988. október 24-én.a Tanács részérőlaz elnökTh. Pangalos[1] HL C 187., 1988.7.18., 227. o.--------------------------------------------------


title: 2004/881/EK: A Bizottság határozata (2004. november 29.) az Európai Közösség és a Chilei Köztársaság között levélváltás útján létrejött megállapodás megkötéséről egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodásban foglalt, a szeszes italok és ízesített italok kereskedelméről szóló megállapodás I. függelékének módosításaira vonatkozóan, figyelembe véve a bővítést

text:
               21.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 373/44

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2004. november 29.)
   az Európai Közösség és a Chilei Köztársaság között levélváltás útján létrejött megállapodás megkötéséről egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodásban foglalt, a szeszes italok és ízesített italok kereskedelméről szóló megállapodás I. függelékének módosításaira vonatkozóan, figyelembe véve a bővítést
   (2004/881/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás aláírásáról és egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2002. november 18-i 2002/979/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Figyelembe véve a bővítést, az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodásban foglalt, a szeszes italok és ízesített italok kereskedelméről szóló megállapodás I. függelékének A. szakaszát módosítani kell az új tagállamok 2004. május 1-én hatályba lépett új szeszipari feltételeinek védelme érdekében.

               (2)

               Ebből adódóan a Közösség és a Chilei Köztársaság a fent említett megállapodás 16. cikke (2) bekezdése értelmében levélváltás útján megállapodást kötött az I. függelék A. szakaszának módosításáról. Ezt a levélváltást ezért jóvá kell hagyni.

               (3)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a szeszes italokkal foglalkozó végrehajtási bizottság véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodásban foglalt, a szeszes italok és ízesített italok kereskedelméről szóló megállapodás I. függelékének A. szakaszát módosító, az Európai Közösség és a Chilei Köztársaság között levélváltás útján létrejött megállapodás a Közösség nevében ezennel jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövege e határozathoz csatoltan található.
   2. cikk
   A mezőgazdasági biztosnak a Közösség kötelezettségvállalása jeléül ezennel jogában áll aláírni a levélváltást.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 29-én.

            a Bizottság részéről

         Mariann FISCHER BOEL

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 352., 2002.12.30., 1. o.
   LEVÉLVÁLTÁS ÚTJÁN LÉTREJÖTT MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és a Chilei Köztársaság között az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodásban foglalt, a szeszes italok és ízesített italok kereskedelméről szóló megállapodás I. függelékének módosítására vonatkozóan
   Brüsszel, 2004. november 30.
   Tisztelt Uram!
   Örömmel hivatkozhatom a technikai kiigazításokra vonatkozó értekezletekre, amelyeket az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodásban foglalt, a szeszes italok és ízesített italok kereskedelméről szóló, 2002. november 18-i megállapodás 16. cikkének (2) bekezdése értelmében tartottak meg, amely kiköti, hogy a szerződő felek ezen megállapodást közös megegyezéssel módosítják.
   Mint ahogy arról Önnek is tudomása van, az Európai Unió bővítése 2004. május 1-jén történik meg. Ezért ezzel kapcsolatban technikai kiigazításokat kell tenni a fent említett megállapodás I. függelékének A. szakaszában (a Közösségből származó szeszes italok oltalom alatt álló elnevezéseinek listája) annak érdekében, hogy az 2004. május 1-től tartalmazza az új tagállamok szeszes italainak elnevezéseinek elismerését és oltalmát a felek általi alkalmazás céljából.
   Ezért örömmel teszem azt a javaslatot, hogy az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodásban foglalt, a szeszes italok és ízesített italok kereskedelméről szóló megállapodás I. függelékének A. szakasza helyére 2004. május 1-jétől a mellékelt függelék lépjen, amely a Cseh Köztársaság, Ciprus, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Szlovénia és Szlovákia az Európai Unióhoz történő csatlakozásának szerződésével egyidőben lép hatályba.
   Várom szíves megerősítését kormányának egyetértéséről e levél tartalmára vonatkozóan.
   Megkülönböztetett nagyrabecsülésem jeléül:

         az Európai Közösség nevében

      Mariann FISCHER BOEL

   Santiago de Chile/Brüsszel, 2004. november 30.
   Tisztelt Hőlgyem!
   Örömmel értesítem, hogy a mai napon az alábbi levele megérkezett:

      „Örömmel hivatkozhatom a technikai kiigazításokra vonatkozó értekezletekre, amelyeket az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodásban foglalt, a szeszesitalok és ízesített italok kereskedelméről szóló, 2002. november 18-i megállapodás 16. cikke (2) bekezdése értelmében tartottak meg, amely kiköti, hogy a szerződő felek közös megegyezéssel módosítják ezen megállapodást.
      Mint ahogy arról Önnek is tudomása van, hogy az Európai Unió bővítése 2004. május 1-jén történik meg. Ennélfogva ezzel kapcsolatban technikai kiigazításokat kell tenni a fent említett megállapodás I. függelékének A. szakaszában (a Közösségből származó szeszes italok oltalom alatt álló elnevezéseinek listája) annak érdekében, hogy az 2004. május 1-től tartalmazza az új tagállamok szeszes italainak elnevezéseinek elismerését és oltalmát a felek általi alkalmazás céljából.
      Ezért örömmel teszem azt a javaslatot, hogy az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodásban foglalt, a szeszes italok és ízesített italok kereskedelméről szóló megállapodás I. függelékének A. szakasza helyére 2004. május 1-jétől a mellékelt függelék lépjen, amely a Cseh Köztársaság, Ciprus, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Szlovénia és Szlovákia az Európai Unióhoz történő csatlakozásának szerződésével egyidőben lép hatályba.
      Várom szíves megerősítését kormányának egyetértéséről e levél tartalmára vonatkozóan.”

   Örömmel tudatom Önnel, hogy a Chilei Köztársaság egyetért a fenti levél tartalmával.
   Megkülönböztetett nagyrabecsülésem jeléül:

         a Chilei Köztársaság nevében

      Alberto VAN KLAVEREN

      „1. FÜGGELÉK
      (a 6. cikkben említettek szerint)
      SZESZES ITALOK ÉS ÍZESÍTETT ITALOK OLTALOM ALATT ÁLLÓ ELNEVEZÉSEI
      A.   A Közösségből származó szeszes italok oltalom alatt álló elnevezéseinek listája
      1.   Rum:

                  Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel

                  Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel

                  Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel

                  Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel

                  Ron de Málaga

                  Ron de Granada

                  Rum da Madeira

            2. a)   Whisky:

                  Scotch Whisky

                  Irish Whisky

                  Whisky español

            (Ezen elnevezéseket kiegészítheti a »malt« vagy »grain« szó.)
      2. b)   Whiskey:

                  Irish Whiskey

                  Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey

            (Ezen elnevezéseket kiegészítheti a »Pot Still« kifejezés.)
      3.   Gabonapárlat:

                  Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

                  Korn

                  Kornbrand

            4.   Borpárlat:

                  Eau-de-vie de Cognac

                  Eau-de-vie des Charentes

                  Cognac
                  (esta denominación podrá ir acompañada de una de las menciones siguientes:

                              —

                              Fine

                              —

                              Grande Fine Champagne

                              —

                              Grande Champagne

                              —

                              Petite Champagne

                              —

                              Petite Fine Champagne

                              —

                              Fine Champagne

                              —

                              Borderies

                              —

                              Fins Bois

                              —

                              Bons Bois)

                  Fine Bordeaux

                  Armagnac

                  Bas Armagnac

                  Haut Armagnac

                  Ténarèse

                  Eau-de-vie de vin de la Marne

                  Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine

                  Eau-de-vie de vin de Bourgogne

                  Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

                  Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

                  Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

                  Eau-de-vie de vin de Savoie

                  Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

                  Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

                  Eau-de-vie de vin originaire de Provence

                  Eau-de-vie de Faugères/Faugères

                  Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

                  Aguardente do Minho

                  Aguardente do Douro

                  Aguardente da Beira Interior

                  Aguardente da Bairrada

                  Aguardente do Oeste

                  Aguardente do Ribatejo

                  Aguardente do Alentejo

                  Aguardente do Algarve

                  Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes

                  Aguardente da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho

                  Lourinhã

            5.   Pálinka:

                  Brandy de Jerez

                  Brandy del Penedés

                  Brandy italiano

                  Brandy Αττικής /Brandy de Ática

                  Brandy Πελλοπονήσου/Brandy del Peloponeso

                  Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy de Grecia central

                  Deutscher Weinbrand

                  Wachauer Weinbrand

                  Weinbrand Dürnstein

                  Karpatské brandy špeciál

            6.   Törkölypárlat:

                  Eau-de-vie de marc de Champagne ou
                  Marc de Champagne

                  Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine

                  Eau-de-vie de marc de Bourgogne

                  Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

                  Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

                  Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

                  Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

                  Marc de Bourgogne

                  Marc de Savoie

                  Marc d'Auvergne

                  Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

                  Eau-de-vie de marc des Côtes-du-Rhône

                  Eau-de-vie de marc originaire de Provence

                  Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

                  Marc d'Alsace Gewürztraminer

                  Marc de Lorraine

                  Bagaceira do Minho

                  Bagaceira do Douro

                  Bagaceira da Beira Interior

                  Bagaceira da Bairrada

                  Bagaceira do Oeste

                  Bagaceira do Ribatejo

                  Bagaceira do Alentejo

                  Bagaceira do Algarve

                  Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes

                  Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho

                  Orujo gallego

                  Grappa

                  Grappa di Barolo

                  Grappa piemontese o del Piemonte

                  Grappa lombarda o di Lombardia

                  Grappa trentina o del Trentino

                  Grappa friulana o del Friuli

                  Grappa veneta o del Veneto

                  Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige

                  Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia de Creta

                  Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro de Macedonia

                  Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro de Tesalia

                  Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro de Tyrnavos

                  Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

                  Ζιβανία/Zivania

                  Pálinka

            7.   Gyümölcspárlat:

                  Schwarzwälder Kirschwasser

                  Schwarzwälder Himbeergeist

                  Schwarzwälder Mirabellenwasser

                  Schwarzwälder Williamsbirne

                  Schwarzwälder Zwetschgenwasser

                  Fränkisches Zwetschgenwasser

                  Fränkisches Kirschwasser

                  Fränkischer Obstler

                  Mirabelle de Lorraine

                  Kirsch d'Alsace

                  Quetsch d'Alsace

                  Framboise d'Alsace

                  Mirabelle d'Alsace

                  Kirsch de Fougerolles

                  Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige

                  Südtiroler Aprikot/Südtiroler

                  Marille/Aprikot dell'Alto Adige/Marille dell'Alto Adige

                  Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige

                  Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige

                  Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige

                  Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige

                  Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige

                  Williams friulano o del Friuli

                  Sliwovitz del Veneto

                  Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

                  Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

                  Distillato di mele trentino o del Trentino

                  Williams trentino o del Trentino

                  Sliwovitz trentino o del Trentino

                  Aprikot trentino o del Trentino

                  Medronheira do Algarve

                  Medronheira do Buçaco

                  Kirsch o Kirschwasser friulano

                  Kirsch o Kirschwasser trentino

                  Kirsch o Kirschwasser Veneto

                  Aguardente de pêra da Lousã

                  Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

                  Wachauer Marillenbrand

                  Bošácka Slivovica

                  Szatmári Szilvapálinka

                  Kecskeméti Barackpálinka

                  Békési Szilvapálinka

                  Szabolcsi Almapálinka

                  Slivovice

                  Pálinka

            8.   Almapárlat és körtepárlat:

                  Calvados

                  Calvados du Pays d'Auge

                  Eau-de-vie de cidre de Bretagne

                  Eau-de-vie de poiré de Bretagne

                  Eau-de-vie de cidre de Normandie

                  Eau-de-vie de poiré de Normandie

                  Eau-de-vie de cidre du Maine

                  Aguardiente de sidra de Asturias

                  Eau-de-vie de poiré du Maine

            9.   Tárnics (encián) párlat:

                  Bayerischer Gebirgsenzian

                  Südtiroler Enzian/Genzians dell'Alto Adige

                  Genziana trentina o del Trentino

            10.   Gyümölcsös szeszes italok:

                  Pacharán

                  Pacharán navarro

            11.   Boróka-ízesítésű párlat:

                  Ostfriesischer Korngenever

                  Genièvre Flandres Artois

                  Hasseltse jenever

                  Balegemse jenever

                  Péket de Wallonie

                  Steinhäger

                  Plymouth Gin

                  Gin de Mahón

                  Vilniaus Džinas

                  Spišská Borovička

                  Slovenská Borovička Juniperus

                  Slovenská Borovička

                  Inovecká Borovička

                  Liptovská Borovička

            12.   Köményízesítésű szeszes italok:

                  Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

                  Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

            13.   Ánizsízesítésű szeszes italok:

                  Anís español

                  Évora anisada

                  Cazalla

                  Chinchón

                  Ojén

                  Rute

                  Oύζο/Ouzo

            14.   Likőr:

                  Berliner Kümmel

                  Hamburger Kümmel

                  Münchener Kümmel

                  Chiemseer Klosterlikör

                  Bayerischer Kräuterlikör

                  Cassis de Dijon

                  Cassis de Beaufort

                  Irish Cream

                  Palo de Mallorca

                  Ginjinha portuguesa

                  Licor de Singeverga

                  Benediktbeurer Klosterlikör

                  Ettaler Klosterlikör

                  Ratafia de Champagne

                  Ratafia catalana

                  Anis português

                  Finnish berry/Finnish fruit liqueur

                  Grossglockner Alpenbitter

                  Mariazeller Magenlikör

                  Mariazeller Jagasaftl

                  Puchheimer Bitter

                  Puchheimer Schlossgeist

                  Steinfelder Magenbitter

                  Wachauer Marillenlikör

                  Jägertee/Jagertee/Jagatee

                  Allažu Kimelis

                  Čepkelių

                  Demänovka Bylinný Likér

                  Polish Cherry

                  Karlovarská Hořká

            15.   Szeszes italok:

                  Pommeau de Bretagne

                  Pommeau du Maine

                  Pommeau de Normandie

                  Svensk Punsch/Swedish Punch

                  Slivovice

            16.   Vodka:

                  Svensk Vodka/Vodka sueco

                  Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka finlandés

                  Polska Wódka/Vodka polaco

                  Laugarício Vodka

                  Originali Lietuviška degtiné

                  Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej/Gyógynövényből készült, bölényfű-kivonattal ízesített vodka az észak-podlasiei alföldről

                  Latvijas Dzidrais

                  Rīgas Degvīns

                  LB Degvīns

                  LB Vodka

            17.   Keserű szeszes italok:

                  Rīgas melnais Balzāms/Riga Black Balsam

                  Demänovka bylinná horká”.


title: 2012/242/EU: A Tanács határozata ( 2012. május 2. ) a Régiók Bizottsága egy spanyol póttagjának kinevezéséről

text:
               5.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 120/15

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. május 2.)
   a Régiók Bizottsága egy spanyol póttagjának kinevezéséről
   (2012/242/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Timoteo MARTÍNEZ AGUADO hivatali idejének lejártát követően egy póttag helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               María del Mar ESPAÑA MARTÍ, Viceconsejera de la Consejería de Presidencia y Administraciones Públicas de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. május 2-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. VESTAGER

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: A Tanács határozata (2002. február 28.) az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti együttműködésről és vámunióról szóló megállapodás és az 1995. január 1-jén hatályba lépett bővítést követően a hozzá kapcsolt jegyzőkönyv megkötéséről

text:
Avis juridique important

|

32002D0245

Official Journal L 084 , 28/03/2002 P. 0041 - 0042

A TANÁCS HATÁROZATA(2002. február 28.)az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti együttműködésről és vámunióról szóló megállapodás és az 1995. január 1-jén hatályba lépett bővítést követően a hozzá kapcsolt jegyzőkönyv megkötéséről(2002/245/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. és 308. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírták az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti együttműködésről és vámunióról szóló megállapodást (a továbbiakban "megállapodás"), amelyet az akkori aláíró 12 tagállam megerősített.(2) A megállapodás hatálybalépéséig az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság a kereskedelemről és a vámunióról szóló ideiglenes megállapodást[3] kötött.(3) Ausztria, Finnország és Svédország csatlakoztak az Európai Unióhoz, és a csatlakozási szerződésnek megfelelően csatlakozniuk kell a megállapodáshoz.(4) Csatlakozásukhoz nincs szükség a megállapodás egyéb módosítására, csak a finn és a svéd nyelvű hiteles szövegek elkészítésére.(5) Ezen körülmények között San Marino különleges helyzetére tekintettel és a Közösség külgazdasági kapcsolatainak előmozdítása érdekében, a megállapodásnak a Közösség és a 12 aláíró tagállam tekintetében hatályba kell lépnie.(6) A Tanácsnak ugyanakkor a Közösség nevében el kell fogadnia az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozását követően a megállapodáshoz kapcsolt jegyzőkönyvet (a továbbiakban a jegyzőkönyv).(7) Ausztria, Finnország és Svédország esetében a megállapodás és a hozzá kapcsolt jegyzőkönyv, a többi 12 tagállam esetében pedig a jegyzőkönyv a vonatkozó megerősítési eljárások befejezéséről szóló értesítéseket követően lép hatályba,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt, az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti együttműködésről és vámunióról szóló megállapodást, beleértve az annak részét képező nyilatkozatokat a Közösség nevében a Tanács elfogadja.A megállapodás és a nyilatkozatok szövegét csatolták e határozathoz.A megállapodás 30. cikkében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.2. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti együttműködésről és vámunióról szóló megállapodáshoz az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság Európai Unióhoz való csatlakozását követően csatolt jegyzőkönyv a Közösség nevében elfogadásra kerül.A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.A jegyzőkönyv 3. cikkében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.Kelt Brüsszelben, 2002. február 28-án.a Tanács részérőlaz elnökA. ACEBES PANIAGUA[1] HL C 302., 1991.11.22., 10. o. és HL C 124., 1997.4.21., 1. o.[2] HL C 241., 1992.9.21., 169. o. és HL C 328., 1998.10.26., 218. o.[3] HL L 359., 1992.12.9., 13. o.


title: A Bizottság 80/686/EGK határozata (1980. június 25.) a tengerbe bocsátott szénhidrogének által okozott szennyezés ellenőrzésével és csökkentésével foglalkozó tanácsadó Bizottság felállításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31980D0686

Hivatalos Lap L 188 , 22/07/1980 o. 0011 - 0012 finn különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0227  görög különkiadás: fejezet 15 kötet 1 o. 0248  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0227  spanyol különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0171  portugál különkiadás fejezet 15 kötet 2 o. 0171

		A Bizottság 80/686/EGK határozata(1980. június 25.)a tengerbe bocsátott szénhidrogének által okozott szennyezés ellenőrzésével és csökkentésével foglalkozó tanácsadó bizottság felállításárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Szerződésre,mivel az 1978. április 7-én és 8-án Koppenhágában, 1978. július 6-án és 7-én Brémában és 1980. április 27-én és 28-án Luxembourgban tartott ülésein az Európai Tanács arra az álláspontra helyezkedett, hogy a tengerek szennyezésének, különösen szénhidrogénnel való szennyezésének megelőzése, illetve az ezzel szembeni küzdelem a Közösség egyik fő intézkedési célja kell, hogy legyen;mivel az Európai Közösségek 1973-as környezetvédelmi programja [1], amelyet 1977-ben kiegészítettek [2], kiemelte, hogy Nyugat-Európa számára megkülönböztetett jelentősége van a szénhidrogén szállításában rejlő veszélyek elleni hatékony fellépésnek, ideértve a nyílt-tengeri balesetekből bekövetkező súlyos parti szennyezés fenyegetését is, és az ökológiai egyensúly fenntartásának biztosítása érdekében kiemelt feladatként jelölte meg a tengerek védelmét;mivel 1978. június 26-án a Tanács állásfoglalást fogadott el az Európai Közösségeknek a tengerbe bocsátott szénhidrogének által okozott szennyezés ellenőrzésével és csökkentésével foglalkozó cselekvési programja létrehozásáról [3];mivel a Bizottságnak a tengerbe bocsátott szénhidrogének által okozott szennyezés területén szüksége van a tagállamok kiválóan képzett szakértőinek tanácsadására;mivel a Közösségnek szüksége van egy fórumra is, ahol a szakértők találkozhatnak a tagállamokban megszerzett, meglévő információk és tapasztalatok összegyűjtése érdekében, elősegítve ezzel a nemzeti, nemzetközi vagy közösségi szinten megtett vagy tervezett intézkedések összehangolását,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Bizottság mellett létrejön a tengerbe bocsátott szénhidrogének által okozott szennyezés ellenőrzésével és csökkentésével foglalkozó tanácsadó bizottság (a továbbiakban: bizottság).2. cikkA bizottság feladata a következő:1. tanácsadás a Bizottság számára annak kérelmére, vagy a bizottság saját kezdeményezésére, minden olyan problémáról, amely a tengerbe bocsátott szénhidrogének által okozott szennyezés ellenőrzésére és csökkentésére tett közösségi intézkedések végrehajtásával kapcsolatos;2. a tengerbe bocsátott szénhidrogének által okozott szennyezés ellenőrzésére és csökkentésére szolgáló intézkedésekre vonatkozóan a tagállamokban megszerzett, meglévő információk és tapasztalatok összegyűjtésének lehetővé tétele, elősegítve ezzel a nemzeti, nemzetközi vagy közösségi szinten megtett vagy tervezett intézkedések összehangolását.3. cikk(1) A bizottság a 2. cikkben meghatározott területeken szakértelemmel rendelkező kormányzati szakértőkből áll (tagállamonként három képviselő).(2) A bizottság tagjait a Bizottság a tagállamok jelölései alapján nevezi ki.(3) A Bizottság érintett szervezeti egységeinek képviselői részt vesznek a bizottság ülésein.4. cikkMinden egyes bizottsági tag mellé póttagot kell kijelölni. A 9. cikk sérelme nélkül a póttag csak akkor jelenhet meg a bizottság ülésein és vehet részt annak munkájában, ha az általa képviselt teljes jogú tag akadályozva van.5. cikkA bizottság tagjainak névsorát a Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában tájékoztató jelleggel közzéteszi.6. cikkA bizottság elnöke a Bizottság képviselője.7. cikkA bizottság a tagjai közül hat alelnököt választ.A bizottság létrehoz egy irodát, amely az elnökből és az alelnökökből áll.8. cikkA bizottság és az iroda titkárságát a Bizottság szervezeti egységei biztosítják.9. cikkAz elnök a bizottság munkájában való részvételre meghívhat bárkit, aki a napirenden szereplő tárggyal kapcsolatban különös szaktudással rendelkezik.Az ilyen szakértők csak a meghívásukkal összefüggésben álló ügy megvitatásában vehetnek részt.10. cikkA bizottság maga állapítja meg eljárási szabályzatát.11. cikkA Szerződés 214. cikkének sérelme nélkül a bizottság tagjai nem hozhatnak nyilvánosságra semmi olyan információt, amelyet a bizottságban vagy az irodában végzett munkájuk során szereztek meg, ha a Bizottság úgy tájékoztatja őket, hogy a kért vélemény vagy a felvetett kérdés bizalmas ügyet érint.Ilyen esetben a kérdéses ülésen csak a bizottság tagjai és a Bizottság szervezeti egységeinek képviselői lehetnek jelen.12. cikkEz a határozat 1980. június 25-én lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1980. június 25-én.a Bizottság részérőlLorenzo Natalialelnök[1] HL C 112., 1973.12.20., 1. o.[2] HL C 139., 1977.6.13., 1. o.[3] HL C 162., 1978.7.8., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 81/121/EGK határozata (1981. március 3.) a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, póttagjai és szakértői részére napidíj biztosításáról, valamint utazási költségeik megtérítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31981D0121

Hivatalos Lap L 067 , 12/03/1981 o. 0029 - 0029 finn különkiadás fejezet 1 kötet 2 o. 0013  spanyol különkiadás fejezet 01 kötet 6 o. 0061  svéd különkiadás fejezet 1 kötet 2 o. 0013  portugál különkiadás fejezet 01 kötet 6 o. 0061

		A Tanács 81/121/EGK határozata(1981. március 3.)a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, póttagjai és szakértői részére napidíj biztosításáról, valamint utazási költségeik megtérítésérőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló, 1965. április 8-án Brüsszelben aláírt szerződésre, és különösen annak 6. cikkére,mivel eljárásokat kell megállapítani a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, póttagjai és szakértői részére napidíj biztosításáról és utazási költségeik megtérítéséről a Gazdasági és Szociális Bizottság 1980. július 22-én módosított [1], 1974. június 13-i eljárási szabályzatának [2] értelmében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz alábbi rendelkezésekkel összhangban a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai, a póttagok és a szakértők jogosultak napidíjra az ülésekkel vagy utazásokkal töltött napok alapján, valamint utazási költségeik megtérítésére.2. cikkA napidíj minden ülésezéssel töltött nap után:- tagoknak BEF 3300,- póttagoknak és szakértőknek BEF 2475.3. cikk(1) Az utazással töltött napok megtérítéséhez alapul vett időtartamot visszautazás esetében átalányalapon a következő számítás szerint kell megállapítani:- 100 kilométer feletti, de legfeljebb 200 kilométeres távolság esetén háromnegyed nap,- 200 kilométer feletti, de legfeljebb 500 kilométeres távolság esetén egy nap,- 500 kilométer feletti, de legfeljebb 1000 kilométeres távolság esetén másfél nap,- 1000 kilométert meghaladó távolság esetén két nap.(2) Az utazásra fordított idő megtérítése azonban a Gazdasági és Szociális Bizottság 1981. március 1-jén hatályban lévő pénzügyi szabályai alapján fizetett összegek szerint történik mindaddig, amíg az (1) bekezdésben ismertetett számítási eljárás ugyanolyan szintű költségtérítést nem eredményez.4. cikk(1) Az utazási költségek megtérítése a Gazdasági és Szociális Bizottság 1981. március 1-jén hatályban lévő pénzügyi szabályaival összhangban történik, amely úgy értendő, hogy a póttagok ugyanolyan bánásmódban részesülnek, mint a tagok és szakértők.(2) A tagok, póttagok és szakértők légi utazási költségeinek megtérítésénél azonban a turista osztály viteldíját veszik alapul, kivéve a szolgálati úton lévő elnököt és az alelnököt, akik jogosultak az első osztályú viteldíj megtérítésére.5. cikkEz a határozat 1981. március 1-jén lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1981. március 3-án.a Tanács részérőlaz elnökG. M. V. Van Aardenne[1] HL L 366., 1980. 12.31., 30. o.[2] HL L 228., 1974.8.19., 1. o.--------------------------------------------------


title: 2012/145/EU: A Tanács határozata ( 2012. február 28. ) az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

text:
               10.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 72/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. február 28.)
   az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről
   (2012/145/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2008. március 17-én elfogadta az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló 241/2008/EK tanácsi rendeletet (1).

               (2)

               Az Unió tárgyalásokat folytatott a Bissau-guineai Köztársasággal a halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt új jegyzőkönyvről (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amely a halászat tekintetében Bissau-Guinea felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít az uniós hajóknak.

               (3)

               A tárgyalások eredményeként a felek 2011. június 15-én parafálták a jegyzőkönyvet.

               (4)

               A jegyzőkönyvet a felek a 2011/885/EU tanácsi határozatnak (2) megfelelően aláírták, és 2011. június 16. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (5)

               A jegyzőkönyvet helyénvaló megkötni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) az Unió nevében a Tanács jóváhagyja (3).
   2. cikk
   A Tanács elnöke az Unió nevében megteszi a jegyzőkönyv 14. cikkében előírt értesítést, amellyel az Európai Unió a jegyzőkönyvet (4) magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. február 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. WAMMEN

      (1)  HL L 75., 2008.3.18., 49. o.

      (2)  HL L 344., 2011.12.28., 1. o.

      (3)  A jegyzőkönyvet az aláírásáról szóló határozattal együtt tették közzé: HL L 344., 2011.12.28., 1. o.

      (4)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.


title: 2009/249/EK: A Tanács határozata ( 2009. március 16. ) az Európai Statisztikairányítási Tanácsadó Testület elnökének kinevezéséről

text:
               20.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 74/30

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. március 16.)
   az Európai Statisztikairányítási Tanácsadó Testület elnökének kinevezéséről
   (2009/249/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Statisztikairányítási Tanácsadó Testület létrehozásáról szóló, 2008. március 11-i 235/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel a Bizottság véleményére,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Johnny ÅKERHOLM-ot nevezi ki három évre az Európai Statisztikairányítási Tanácsadó Testület elnökévé.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. március 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. VONDRA

      (1)  HL L 73., 2008.3.15., 17. o.


title: 2011/476/EU: A Bizottság határozata ( 2011. július 27. ) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a helyhez kötött edzőkészülékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               28.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/16

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. július 27.)
   a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a helyhez kötött edzőkészülékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2011/476/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2001/95/EK irányelv értelmében az európai szabványokat az európai szabványügyi testületek alkotják meg. Ezeknek a szabványoknak biztosítaniuk kell, hogy a termékek megfeleljenek az irányelv általános biztonsági követelményeknek.

               (2)

               A 2001/95/EK irányelv szerint egy termék akkor tekinthető biztonságosnak, ha megfelel a Bizottság által az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett európai szabványokat átvevő, önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak.

               (3)

               A 2001/95/EK irányelv 4. cikke határozza meg az európai szabványok megalkotására vonatkozó eljárást. Ezen eljárásban a Bizottság meghatározza az európai szabványokkal szemben támasztott specifikus biztonsági követelményeket, majd a megállapított követelmények alapján felhatalmazza az európai szabványügyi testületeket e szabványok kidolgozására.

               (4)

               A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az ily módon elfogadott európai szabványok hivatkozási adatait.

               (5)

               A 2001/95/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint az európai szabványügyi testületek által az említett irányelv hatálybalépését megelőzően elfogadott szabványokra történő hivatkozásokat bizottsági megbízás hiányában is közzé lehet tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amennyiben ezen szabványok biztosítják a nevezett irányelvben előírt általános biztonsági előírásnak való megfelelést.

               (6)

               2006/514/EK határozatában (2) a Bizottság kilenc európai szabványhivatkozást tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a helyhez kötött edzőkészülékek biztonságára vonatkozóan.

               (7)

               E kilenc, a 2006/514/EK határozatban a helyhez kötött edzőkészülékekre meghatározott szabvány alapját nem az irányelv 4. cikke (1) bekezdése szerinti bizottsági felhatalmazás képezte.

               (8)

               Az említett szabványok közül három szabvány helyébe (EN 957-4:1996, EN 957-5:1996 és EN 957-6:2001) új szabványváltozatok (EN 957-4 + A1:2010, EN 957-5:2009 és EN 957-6:2010) léptek. Az új változatokat a 2001/95/EK irányelv hatálybalépése után fogadták el, így a rájuk történő hivatkozásokat nem lehet a specifikus biztonsági követelményekre vonatkozó bizottsági felhatalmazás hiányában közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (9)

               A helyhez kötött edzőkészülékekre vonatkozó új és további európai szabványváltozatok, valamint a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági követelmények közötti megfelelés értékelésére vissza kell állítani az említett irányelv 4. cikkében szereplő eljárást.

               (10)

               A Bizottságnak ezért specifikus biztonsági követelményeket kell meghatároznia a helyhez kötött edzőkészülékekre abból a célból, hogy ezen követelmények alapján adjon megbízást az európai szabványügyi testületeknek a vonatkozó európai szabványok kidolgozására.

               (11)

               Amint az idevágó szabványok rendelkezésre állnak, és az Európai Bizottság úgy határoz, hogy a 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően közzéteszi a szabványok hivatkozási adatait az Európai Unió Hivatalos Lapjában, akkor azt kell feltételezni, hogy az e szabványok szerinti helyhez kötött edzőkészülék megfelel a 2001/95/EK irányelv általános biztonsági követelményének a szabványok által lefedett biztonsági követelmények vonatkozásában.

               (12)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv 15. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   E határozat alkalmazásában „helyhez kötött edzőkészülék” minden motormeghajtásos vagy motor nélküli, edzésre, edzőgyakorlatokhoz, diagnosztikai vagy rehabilitációs célra használt, ismétlődő mozgással járó és a használat ideje alatt stabil helyzetben maradó készülék. A készülék állhat talajon, lehet mennyezethez, falhoz vagy egyéb szilárd szerkezethez erősített.
   2. cikk
   Az 1. cikkben említett termékekre vonatkozó, az európai szabványok által a 2001/95/EK irányelv 4. cikke értelmében követendő specifikus biztonsági követelményeket e határozat melléklete tartalmazza.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. július 27-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

      (2)  HL L 200., 2006.7.22., 35. o.

      MELLÉKLET

         HELYHEZ KÖTÖTT EDZŐKÉSZÜLÉKEKRE VONATKOZÓ SPECIFIKUS BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK

         I.   rész

         Termék és termékmeghatározás

      E határozat tárgyát a következők képezik: ismétlődő mozgással járó, helyhez kötött edzőkészülékek edzésre, sportoláshoz, diagnosztikai vagy rehabilitációs célra. A készülék helyzete a használat ideje alatt stabil; állhat talajon, lehet mennyezethez, falhoz vagy egyéb szilárd szerkezethez erősített.
      A készüléket általában edzőtermekben, hotelekben, sport- és egészségügyi egyesületekben, rehabilitációs központokban vagy otthon használják. Az „edzőterület” a készülék használatának helye, amelyhez esetenként kizárólag a felhasználók vagy a szakemberek (pl. edzők, egészségügyi személyzet) férhetnek hozzá.
      Ezen követelmények kiterjednek a motormeghajtású készülékekkel kapcsolatos azon kockázatokra is, amelyeket a gépekről szóló irányelv (2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1)) nem szabályoz.
      Néhány edzőkészülékre az általános követelményeken túl kiegészítő biztonsági követelmények is vonatkoznak.
      Amennyiben a helyhez kötött edzőkészülék egyben az orvostechnikai eszközökről szóló, 1993. június 14-i 93/42/EGK tanácsi irányelv (2) hatálya alá is tartozik, a vonatkozó kiegészítő követelményeknek is teljesülniük kell.
      Az e megbízás tárgyát képező, helyhez kötött edzőkészülékek felhasználásuk célja szerint egyedi pontossági és használati osztályokba sorolandók.

         Pontossági osztályok

      A. osztály: nagy pontosságú;
      B. osztály: közepes pontosságú;
      C. osztály: kis pontosságú.

         Használati osztályok

      S. osztály (stúdió): professzionális és/vagy kereskedelmi használat;
      H. osztály (házi): otthoni (házi) használat;
      I. osztály: professzionális és/vagy kereskedelmi használat, beleértve a speciális szükségletű (pl. látási, hallás- vagy tanulási fogyatékossággal élő) személyek általi használatot is.

         II.   rész

      A.   Általános biztonsági követelmények

      A termékeknek meg kell felelniük a 2001/95/EK irányelvben említett általános biztonsági előírásnak, valamint az említett irányelv 2. cikke b) pontjában leírt értelmezés szerint biztonságosnak kell lenniük. A terméknek különösen a normál és ésszerűen előrelátható használat során (a tárolást, a tárolási helyre történő szállítást, telepítést, szétszerelést és karbantartást is beleértve) egész élettartamán keresztül biztonságosnak kell lennie. A készüléknek professzionális felhasználók (pl. edzők vagy tanárok) számára is biztonságosnak kell lennie.
      A helyhez kötött edzőkészülék normál és ésszerűen előrelátható használata során a sérülés vagy az egészségkárosodás és a biztonság veszélyeztetésének kockázatát a minimálisra kell csökkenteni. Rendes, illetve rendeltetésszerű használat mellett a készülék felhasználók – vagy harmadik felek – számára hozzáférhető részei nem okozhatnak fizikai sérülést, és nem lehetnek káros hatással a felhasználó egészségére.
      A felhasználókat tájékoztatni kell az esetlegesen előforduló kockázatokról és veszélyekről, valamint azok megelőzéséről.
      Ugyan az edzőkészülékek nem gyermekek számára készülnek, de otthoni használatuk fokozott közkedveltsége révén számukra is könnyen hozzáférhetőek lehetnek. Házi edzőkészülékeknek tulajdonítható balesetek során a gyermekeket súlyos (főként ujj, illetve lábujj), égési, vagy hasított sebbel járó vagy fulladásos sérülés érheti. Amennyiben az ilyen jellegű kockázatokat tervezési vagy biztonsági megoldásokkal nem lehet kellő mértékben csökkenteni, e fennálló kockázatokra a terméktájékoztatón fel kell hívni a szülők, illetve felügyelők figyelmét.
      B.   Egyedi biztonsági követelmények

      A 2001/95/EK irányelvben említett általános biztonsági követelmény alkalmazásakor alapkövetelményként a következőket kell figyelembe venni:

                  a)

                  a szabadon álló készülék stabilitása;

                  b)

                  éles szélek és hegyes részek;

                  c)

                  csővégek;

                  d)

                  a hozzáférhető területen belül lévő nyomó-, vágó-, forgási és alternálópontok;

                  e)

                  súlyok;

                  f)

                  hozzáférés az eszközhöz és lejutás az eszközről;

                  g)

                  beállítási és reteszelőmechanizmusok;

                  h)

                  kötelek, övek és láncok;

                  i)

                  drótkötelek és görgők;

                  j)

                  kötél- és szíjvezető;

                  k)

                  blokkolási pontok;

                  l)

                  kapaszkodási pontok;

                  m)

                  integrált fogantyúk;

                  n)

                  felszerelt fogantyúk;

                  o)

                  forgó fogantyúk;

                  p)

                  elektromos biztonság;

                  q)

                  ápolás és karbantartás;

                  r)

                  szerelési útmutató;

                  s)

                  általános használati útmutató;

                  t)

                  alapvető biomechanikai követelmények;

                  u)

                  jelölések;

                  v)

                  figyelmeztetések, elsősorban a gyermekeket érhető veszélyekre;

                  w)

                  immobilizációs egység áramkimaradás esetére (különösen gyermekek számára).

            A 2001/95/EK irányelvben említett általános biztonsági előírás alkalmazásakor alapkövetelményként a következő vizsgálatokat kell figyelembe venni:

                  a)

                  méretellenőrzés;

                  b)

                  szemrevételezéses vizsgálat;

                  c)

                  tapintásos vizsgálat;

                  d)

                  teljesítményvizsgálat;

                  e)

                  gyártói bizonylat;

                  f)

                  blokkolási pontok vizsgálata;

                  g)

                  vizsgálati feltételek;

                  h)

                  stabilitási vizsgálat;

                  i)

                  a kötelek, övek, láncok szakítóerejének meghatározása;

                  j)

                  lendkerekek vizsgálata;

                  k)

                  a felszerelt fogantyúk eltávolításához szükséges erőbefektetés meghatározása;

                  l)

                  a hozzáférés/lejutás biztonságának ellenőrzése;

                  m)

                  a folyamatos terhelhetőség vizsgálata;

                  n)

                  pulzusmérős üzemmód vizsgálata;

                  o)

                  a teljesítménykijelzők pontosságának vizsgálata;

                  p)

                  a használati utasítások és a figyelmeztetések értékelése;

                  q)

                  vizsgálati jelentés.

         (1)  HL L 157., 2006.6.9., 24. o.

         (2)  HL L 169., 1993.7.12., 1. o.


title: 2008/336/EK: A Tanács határozata ( 2008. április 14. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és helyettesítéséről

text:
               29.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 115/32

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. április 14.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és helyettesítéséről
   (2008/336/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre és különösen annak 4. cikkére (1),
   tekintettel a SPANYOL és a HOLLAND kormány által benyújtott jelölésre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. szeptember 18-i határozatával (2) a 2006. szeptember 18. és 2009. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Pilar GÓMEZ MUÑOS és Marcel NOLLEN lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó két tag helye megüresedett.

               (3)

               Ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának két tagját a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2009. szeptember 17-ig,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2009. szeptember 17-ig a következő személyeket nevezi ki az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjaivá:

      KORMÁNYKÉPVISELŐK

               SPANYOLORSZÁG: María José GARIJO EQUIZA

               HOLLANDIA: Peter van IJSSELMUIDEN

      Kelt Luxembourgban, 2008. április 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. JARC

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o. A legutóbb a 2051/2004/EK rendelettel (HL L 355., 2004.12.1., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL C 240., 2006.10.5., 1. o.


title: A Tanács (EU) 2016/2136 határozata (2016. november 21.) az Európai Unió és Izland közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               7.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 332/1

         A TANÁCS (EU) 2016/2136 HATÁROZATA
   (2016. november 21.)
   az Európai Unió és Izland közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. június 18-án felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Izlanddal a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírása céljából. A tárgyalások a megállapodás parafálásával sikeresen lezárultak.

               (2)

               A szerződő felek megállapodnak abban, hogy egymás között előmozdítják a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS) (1) 22. cikkének (1) bekezdése szerinti földrajzi jelzések harmonikus fejlődését, valamint hogy támogatják a szerződő felek területéről származó, földrajzi jelzéssel ellátott mezőgazdasági termékek és élelmiszerek kereskedelmét.

               (3)

               Következésképpen a megállapodást – figyelemmel annak egy későbbi időpontban való megkötésére – az Unió nevében alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és Izland közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a megállapodás megkötésére (2).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. november 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. PLAVČAN

      (1)  Az 1994. április 15-én a marokkói Marrakesh-ben aláírt, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény 1C. melléklete.

      (2)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetik ki.