title: 2006/145/EK: A Tanács határozata ( 2006. február 20. ) a Horvátországgal létrehozott csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről, és a 2004/648/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               25.2.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 55/30

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. február 20.)
   a Horvátországgal létrehozott csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről, és a 2004/648/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2006/145/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a stabilizációs és társulási folyamat keretében európai partnerségek létrehozásáról szóló, 2004. március 22-i 533/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1a. és 2. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2003. június 19–20-i thesszaloniki ülésén az európai perspektíva megvalósításának eszközeként jóváhagyta az európai partnerségek bevezetését a nyugat-balkáni országok számára a stabilizációs és társulási folyamat keretében.

               (2)

               Az 533/2004/EK rendelet előírja, hogy a Tanács határoz a csatlakozási partnerségekre irányadó elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint bármely későbbi kiigazításról.

               (3)

               A Tanács 2004. szeptember 13-án elfogadta a Horvátországgal kötött európai partnerséget (2).

               (4)

               2005. október 3-án a tagállamok megkezdték Horvátországgal annak Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló tárgyalásokat. A tárgyalások előrehaladása függ a Horvátország által a csatlakozási előkészületek terén elért haladástól, amelyet többek között a rendszeresen felülvizsgált partnerség végrehajtásához kell viszonyítani.

               (5)

               Ezért helyénvaló egy, a jelenlegi partnerséget naprakésszé tevő csatlakozási partnerség elfogadása annak érdekében, hogy – a Horvátországnak az Európai Unióba történő további integrációja terén elért haladásról szóló 2005-ös bizottsági jelentés megállapításai alapján – a további munkára vonatkozó, megújított prioritásokat meghatározzák.

               (6)

               Az 533/2004/EK rendelet megállapítja, hogy e csatlakozási partnerségek ellenőrzése a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok révén biztosítva lesz.

               (7)

               Az Európai Unióba történő további integráció előkészítése érdekében az elvárások szerint Horvátországnak egy ütemtervvel ellátott és egyedi intézkedéseket is tartalmazó tervet kell kidolgoznia e csatlakozási partnerség prioritásainak megvalósítása érdekében.

               (8)

               A 2004/648/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az 533/2004/EK rendelet 1a. cikkével összhangban a Horvátországgal létrehozott csatlakozási partnerség elveit, prioritásait és feltételeit az e határozat elválaszthatatlan részét képező melléklet határozza meg.
   2. cikk
   A csatlakozási partnerség végrehajtását a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok – nevezetesen a Bizottság által az elért haladásról benyújtott éves jelentések – révén kell megvizsgálni.
   3. cikk
   A 2004/648/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.
   4. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. február 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. PRÖLL

      (1)  HL L 86., 2004.3.24., 1. o. A 269/2006/EK rendelettel (HL L 47., 2006.2.17., 7. o.) módosított rendelet.

      (2)  A Horvátországgal létrehozott európai partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről szóló, 2004. szeptember 13-i 2004/648/EK tanácsi határozat (HL L 297., 2004.9.22., 19. o.).

      MELLÉKLET
      HORVÁTORSZÁG: CSATLAKOZÁSI PARTNERSÉG 2005
      1.   BEVEZETÉS
      Az Európai Tanács thesszaloniki ülése az európai perspektíva megvalósításának eszközeként jóváhagyta az európai partnerségek bevezetését a nyugat-balkáni országok számára a stabilizációs és társulási folyamat keretében.
      A Horvátországgal létrehozott európai partnerséget a Tanács 2004. szeptember 13-án fogadta el. 2005. október 3-án a tagállamok megkezdték Horvátországgal annak Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló tárgyalásokat. Helyénvaló egy csatlakozási partnerség elfogadása, amely a korábbi európai partnerséget a Horvátország által elért haladásról szóló 2005-ös bizottsági jelentés megállapításai alapján naprakésszé teszi. Ez az új csatlakozási partnerség új cselekvési prioritásokat határoz meg. Ezeket az új cselekvési prioritásokat az ország sajátos igényeihez és felkészültségének szintjéhez kell igazítani, és szükség szerint naprakésszé kell tenni. A csatlakozási partnerség a Horvátországnak nyújtandó pénzügyi támogatásokhoz is iránymutatásul szolgál.
      Az elvárások szerint Horvátországnak egy ütemtervvel ellátott és különleges intézkedéseket is tartalmazó tervet kell kidolgoznia e csatlakozási partnerség prioritásainak kezelésére.
      2.   ELVEK
      A stabilizációs és társulási folyamat továbbra is a nyugat-balkáni országok európai felzárkózásának kerete marad egészen azok eljövendő csatlakozásáig.
      A Horvátországra vonatkozóan megállapított fő prioritások Horvátországnak a csatlakozási előkészületek folyamán tett előrehaladásához és különösen az Európai Tanács 1993. évi koppenhágai ülésén meghatározott kritériumoknak való megfelelési képességéhez, valamint a stabilizációs és társulási folyamathoz – különösen a Tanács 1997. április 29-i és 1999. június 21-i és 22-i következtetéseiben – megállapított feltételeknek, a 2000. november 24-i zágrábi csúcstalálkozó zárónyilatkozata tartalmának, a Thesszaloniki Cselekvési Programnak, valamint a Tanács által 2005. október 3-án elfogadott tárgyalási keret követelményeinek való megfeleléséhez kapcsolódnak.
      3.   PRIORITÁSOK
      Az ezen csatlakozási partnerségben felsorolt prioritások kiválasztási alapja az volt, hogy reálisan elvárható-e Horvátországtól azoknak az elkövetkezendő években történő teljesítése, vagy az azokkal kapcsolatos jelentős előrehaladás. Meg kell különböztetni a rövid távú prioritásokat, amelyek teljesítése egy-két éven belül, illetve a középtávú prioritásokat, amelyek teljesítése három-négy éven belül várható. A prioritások egyaránt érintik a jogszabályalkotásnak és -végrehajtásnak a területét. Tekintettel az acquis végrehajtása és érvényesítése által igényelt jelentős költségekre, valamint az egyes területeken érvényes uniós követelmények összetettségére, e partnerség a folyamat jelenlegi szintjén nem tartalmaz minden fontos feladatot. A jövőben megkötött partnerségek az ország által megvalósított haladással összhangban további prioritásokat fognak meghatározni.
      A legfontosabb rövid távú prioritások meghatározása és csoportosítása a 3.1. szakasz elején található. E prioritások sorrendje nem fontossági sorrendjüket tükrözi.
      3.1.   RÖVID TÁVÚ PRIORITÁSOK
      Legfontosabb prioritások

                  —

                  Az igazságügyi reform megvalósítására az érdekelt testületekkel konzultálva átfogó stratégiát és cselekvési tervet kell végrehajtani, beleértve a szükséges új jogszabályok elfogadását.

                  —

                  El kell fogadni a korrupció megelőzését és a korrupció elleni küzdelmet szolgáló nemzeti stratégiát, meg kell kezdeni annak végrehajtását, és biztosítani kell a végrehajtásban részt vevő illetékes minisztériumok és testületek közötti megkövetelt koordinációt – beleértve a Korrupció és a Szervezett Bűnözés Visszaszorításának Hivatala teljes munkába állítását is.

                  —

                  Fel kell gyorsítani a nemzeti kisebbségekről szóló alkotmányos törvény végrehajtását. Különösen sürgős lépéseket kell tenni a kisebbségek arányos képviseletének biztosítására a helyi és regionális önkormányzatokban, a közigazgatásban és a bíróságokon, valamint a közintézményekben.

                  —

                  Be kell fejezni a menekültek visszatelepülésének folyamatát, beleértve a korábbi bérlői/birtoklási jogosultságok birtokosai házainak ismételt birtokba bocsátását és újjáépítését, a lakásszolgáltatás nyújtását; valamint a menekültek visszatelepülési folyamata és a helyi integráció felgyorsítása céljából tovább kell erősíteni a regionális együttműködést, különösen a szarajevói nyilatkozat végrehajtásához való hozzájárulás révén.

                  —

                  A polgárok közötti megbékélésre irányuló erőfeszítések folytatása régióban.

                  —

                  Teljes körű együttműködést kell fenntartani a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel.

                  —

                  Végleges megoldásokat kell kidolgozni a függőben levő kétoldalú kérdésekre, különösen a Szlovéniával, a Szerbiával és Montenegróval, valamint a Boszniával és Hercegovinával közös határok problémáinak rendezése ügyében.

                  —

                  Biztosítani kell a stabilizációs és társulási megállapodásban (STM) tett valamennyi kötelezettségvállalás helyes végrehajtását olyan területeken, mint a versenypolitika, különösen az acélipar szerkezetátalakítási programjának elfogadásával és végrehajtásával, valamint ingatlanszerzés révén. Le kell zárni az STM-mel kapcsolatos ügyekről – például a cukorra vonatkozó vámkontingens bevezetéséről szóló jegyzőkönyvről, a bővítési jegyzőkönyvről és a mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó további kereskedelmi engedményekről – folytatott, folyamatban levő és küszöbön álló tárgyalásokat, és biztosítani kell azok eredményeinek megfelelő végrehajtását.

            Politikai kritériumok
      Demokrácia és jogállamiság

                  —

                  Lépéseket kell tenni egyértelmű és állandó választási jogszabályok elfogadására, amelyek olyan kérdéseket szabályoznak, mint például a választói névjegyzékek, az ország területén kívüli szavazás és a kampányok átlátható módon történő finanszírozása.

            Közigazgatás

                  —

                  Teljeskörűen végre kell hajtani a közigazgatási rendszer reformját célzó, a felvételre, a szakmai előmenetelre és képzésre vonatkozó intézkedéseket, és a közszolgálatok elszámoltathatósága, hatékonysága, nyitottsága, átláthatósága, politikamentessége és magas szakmai színvonalának biztosítása érdekében javítani kell a humán erőforrás kezelését valamennyi közigazgatási szervben.

                  —

                  Biztosítani kell az összes biztonsági szolgálat polgári ellenőrzése terén megállapított hiányosságok nyomon követését.

            Az igazságügyi rendszer

                  —

                  További intézkedéseket kell tenni a bíróságok ügyhátralékának csökkentésére.

                  —

                  Folytatni kell a bíróságok racionalizálását, beleértve korszerű információtechnológiai rendszerek fejlesztését.

                  —

                  Olyan szakmai előmeneteli rendszert kell felállítani, amely nyitott, tisztességes és átlátható felvételi, értékelési és előmeneteli rendszert foglal magában, és megfelelő mértékű állami támogatás nyújtása révén javítja a bírói kar szakmai színvonalát és lehetővé teszi a bírák, az ügyészek és az igazgatási személyzet kiemelkedő színvonalú képzését.

                  —

                  Intézkedéseket kell tenni a bírósági határozatok megfelelő és maradéktalan végrehajtása érdekében.

                  —

                  Biztosítani kell az igazságszolgáltatáshoz és az ügyvédi segítséghez való hozzáférést, és ehhez megfelelő költségvetési forrásokat kell rendelkezésre bocsátani; elő kell segíteni az EU-jogszabályok terén történő képzést.

            Korrupcióellenes politika

                  —

                  Folytatni kell a tisztviselők és választott képviselők számára bevezetett magatartási és etikai szabályzatok, valamint cselekvési tervek kidolgozását a vonatkozó bűnüldöző szervekben (határőrség, rendőrség, vámhatóság, bíróság) tapasztalható korrupció megelőzése érdekében.

                  —

                  Intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy a korrupció elleni küzdelmet elősegítő jogszabályi keretet összehangolják, egységes módon hajtsák végre és érvényesítsék, fokozottabb erőfeszítéseket kell tenni a – különösen a magas szintű – korrupció proaktív megelőzése, feltárása és eredményes üldözése érdekében.

                  —

                  Konkrét lépéseket kell tenni a korrupció, mint súlyos bűncselekmény tudatosítása érdekében.

            Az emberi jogok és a kisebbségek védelme

                  —

                  Az emberi jogok védelméről szóló európai egyezménnyel, az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményével, valamint az uniós tagállamok legjobb gyakorlatával összhangban elő kell segíteni a kisebbségek tiszteletben tartását és védelmét.

                  —

                  Biztosítani kell az etnikai indíttatású bűncselekmények megfelelő kivizsgálását és üldözését.

                  —

                  Folytatni kell a romák védelmét és integrálását célzó stratégia és cselekvési terv végrehajtását, valamint biztosítani kell a szükséges eszközök hozzáférhetőségét.

                  —

                  Ki kell dolgozni egy átfogó megkülönböztetésmentességi stratégiát, és meg kell kezdeni annak végrehajtását.

                  —

                  Felül kell vizsgálni a médiajogszabályokat az Európa Tanács, a Bizottság és az EBESZ képviselőiből álló közös szakértői küldöttség által 2004 februárjában kidolgozott ajánlásokkal összhangban. Az átlátható, kiszámítható és hatékony szabályzási keretek megalkotása érdekében különösen fontos az elektronikus médiumokról szóló törvény felülvizsgálata, továbbá biztosítani kell az elektronikus média felügyeletét ellátó tanács politikai függetlenségét. Biztosítani kell, hogy a Horvát Rádió és Televízió, valamint annak programtanácsa a horvát rádiózásról és televíziózásról szóló törvény felülvizsgálata során függetlenül és stabil szervezetként tevékenykedhessen. További lépéseket kell tenni a rágalmazásnak a bűncselekmények köréből való kivonása érdekében.

            Regionális kérdések és nemzetközi kötelezettségek

                  —

                  Számottevően javítani kell a háborús bűncselekményekkel kapcsolatosan folytatott büntetőeljárásokat, különösen a szerbekkel szembeni etnikai előítéletek felszámolása és a büntetőjogi felelősségre vonatkozó egységes, a nemzeti származástól független szabályok alkalmazása révén.

                  —

                  A menekültek visszatérésével kapcsolatban a lakóingatlanok helyreállítására vonatkozó, már benyújtott kérelmek feldolgozását késedelem nélkül be kell fejezni; 2005 végéig be kell fejezni minden olyan ház újjáépítését, amelyekre vonatkozóan jóváhagyó határozatot hoztak, és 2006 végéig minden olyan egyéb házat újjá kell építeni, amelyekre vonatkozóan várhatóan jóváhagyó határozat születik. Minden további késedelem nélkül be kell fejezni a házak újbóli birtokba vételét.

                  —

                  Sürgősen meg kell kezdeni és végre kell hajtani az azon menekülteket érintő lakásszolgáltatási programot, akik a különleges állami gondoskodást igénylő területeken kívül vesztették el bérlői/birtoklási jogosultságaikat, illetve fel kell gyorsítani a különleges állami gondoskodást igénylő területekre visszatelepülő menekülteket érintő lakásszolgáltatási program végrehajtását. Megfelelő reklám-/tájékoztató kampányt kell biztosítani.

                  —

                  A menekültek visszatelepülésével kapcsolatos kérdésekben biztosítani kell az összes illetékes hatóság közötti együttműködést és koordinációt országos és helyi szinten egyaránt.

                  —

                  Megfelelő szociális és gazdasági feltételeket kell teremteni a visszatelepülő menekülők újraintegrálódásának és a befogadó közösségek általi elfogadásuk érdekében – többek között az érintett területeken megvalósított regionális fejlesztési programok által. Ismét lehetővé kell tenni az állampolgárság iránti kérelmek benyújtását, és újra kell vizsgálni minden, a korábbi határidő lejárta után benyújtott kérelmet.

                  —

                  Teljeskörűen végre kell hajtani a szomszédos országokkal a kereskedelem, a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a határellenőrzés, a visszafogadás, a határokon átnyúló, valamint az igazságügyi és rendőrségi – többek között a háborús bűnökkel kapcsolatos – együttműködés területeit érintő megállapodásokat, és meg kell kötni a még függőben levő megállapodásokat.

            Gazdasági kritériumok

                  —

                  Körültekintő, a stabilitást célul kitűző makrogazdasági politikát kell végrehajtani, beleértve a piaci alapú monetáris eszközök fejlesztését a monetáris politika hatékonyságának növelése céljából.

                  —

                  Állandó strukturális intézkedések alapján – különösen a támogatások és a szociális kiadások területén – meg kell erősíteni a költségvetési konszolidációt, és a költségvetési konszolidáció veszélyeztetése nélkül megoldást kell találni az úgynevezett „nyugdíjadósság” visszafizetésének kérdésére. Az egészségügyi ágazat átfogó reformját célzó további lépéseket kell kezdeményezni, e szektor pénzügyi helyzetének javítása érdekében.

                  —

                  Folytatni kell az államháztartás szerkezeti reformját, különösen a kiadások kezelése tekintetében. Átlátható és hatékony adósságkezelési kapacitást kell teremteni.

                  —

                  Fel kell gyorsítani a Privatizációs Alap portfóliójába került vállalatok privatizációját. Fel kell gyorsítani a vállalkozások szerkezetátalakítását és az állami tulajdonban álló nagyvállalatok privatizációját vagy felszámolását – különösen a mezőgazdaság, az acélipar és a hajóépítő ipar területén. További lépéseket kell tenni a közüzemi szolgáltatások (távközlés, energia, kőolaj stb.) szerkezetátalakítása és/vagy privatizációja terén. Javítani kell a privatizációs folyamat átláthatóságát.

                  —

                  A piacra lépésre és piacról való távozásra vonatkozó szabályok egyszerűsítésével tovább kell javítani az üzleti környezetet. Különösen fel kell gyorsítani a bejegyeztetési eljárásokat és a csődeljárási szabályok végrehajtását, valamint kedvezőbb feltételeket kell teremteni a magánvállalkozások és a külföldi közvetlen befektetések fejlődéséhez, többek között a közigazgatás hatékonyságának javítása révén.

                  —

                  Korszerű és hatékony telekkönyvi és földnyilvántartási rendszer bevezetése által fel kell gyorsítani a földreformot, különösen a mezőgazdasági hasznosítású földterületek nyilvántartásba vételét és privatizációját, annak érdekében, hogy megszűnjenek a földterületek és a lakóingatlanok piaca fejlődésének jelenlegi korlátjai.

                  —

                  Fejleszteni kell a makrogazdasági statisztikákat.

            Képesség a tagsággal járó kötelezettségek vállalására
      Az áruk szabad mozgása

                  —

                  Végre kell hajtani a meglévő jogszabályi és intézményi keretek szerkezetátalakítását annak biztosítása érdekében, hogy megvalósuljon a szabályzói, az akkreditációs, a szabványosítási és a terméktanúsítási funkciók közötti szükséges szétválasztás, és megteremtődjön a vívmányoknak megfelelő piacfelügyeleti struktúra. Fel kell gyorsítani az EU-előírások elfogadását. Folytatni kell a munkát a régi és az új megközelítés szerinti irányelvek átültetése terén.

                  —

                  Meg kell kezdeni a nemzeti jogszabályok átvilágítását az EK-Szerződés 28., 29. és 30. cikkével való összeegyeztethetetlenségek megállapítása érdekében, terveket kell készíteni azok megszüntetésére és meg kell előzni újabb akadályok bevezetését.

            Letelepedési jog és a szolgáltatások nyújtásának szabadsága

                  —

                  Meg kell kezdeni a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló vívmányokkal való összehangolást, beleértve a szükséges adminisztratív kapacitás megteremtését.

                  —

                  Meg kell kezdeni a nemzeti jogszabályok átvilágítását a letelepedési jogot és a szolgáltatások nyújtásának szabadságát korlátozó tényezők meghatározása érdekében, terveket kell készíteni azok megszüntetésére és meg kell akadályozni újabb akadályok bevezetését.

                  —

                  Meg kell erősíteni a nemzeti szabályozó hatóságok kapacitását a távközlési és postai szolgáltatások területén és biztosítani kell azok függetlenségét.

            A tőke szabad mozgása

                  —

                  Javítani kell a pénzmosás megakadályozását célzó jogszabályokat és biztosítani kell azok hatékony végrehajtását. Meg kell erősíteni a pénzügyi hírszerző egység adminisztratív kapacitását, és javítani kell annak együttműködését a pénzmosás elleni küzdelemben érintett egyéb intézményekkel.

                  —

                  Megkülönböztetéstől mentes alapon racionalizálni kell az uniós polgárok ingatlanszerzésére vonatkozó eljárásokat, és számottevően csökkenteni kell a felhalmozódott kérelmek számát.

            Közbeszerzés

                  —

                  Végre kell hajtani Horvátország közbeszerzési jogszabályainak és végrehajtási rendeleteinek összehangolását – többek között a közbeszerzési szerződések, a koncessziók és a felülvizsgálati eljárások terén.

                  —

                  Meg kell erősíteni a közbeszerzési hivatal adminisztratív kapacitását annak érdekében, hogy végre tudja hajtani a közbeszerzési törvény által ráruházott feladatokat.

            Szellemi tulajdonjogok

                  —

                  Javítani kell a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok érvényesítését, különösen az adminisztratív kapacitás – főként a bűnüldöző szervek és az igazságszolgáltatás – erősítése által.

            Verseny

                  —

                  Folytatni kell az elsődleges és másodlagos jogszabályok összehangolását annak érdekében, hogy a versenykorlátozó magatartásokat és az állami támogatásokat valamennyi gazdasági ágazatra vonatkozó kötelező erejű határozatokkal lehessen eredményesen ellenőrizni, az állami támogatások tekintetében mind a támogatási rendszerekre, mind az egyéni támogatásokra vonatkozóan.

                  —

                  Meg kell erősíteni az adminisztratív kapacitást és a Versenyhivatal függetlenségét az állami támogatások és a versenykorlátozó magatartások területén egyaránt. Biztosítani kell az igazságszolgáltatás fejlesztését és személyzetének továbbképzését versenyjogi kérdésekben.

                  —

                  A versenykorlátozó magatartásokra vonatkozó jogszabályoknak jobban érvényt kell szerezni, különösen azáltal, hogy nagyobb hangsúlyt kap a verseny területén tapasztalható súlyos torzulások megelőzése, illetve bevezetésre kerül egy visszatartó hatású bírságolási rendszer. Meg kell erősíteni az állami támogatások végrehajtásának hiteles nyilvántartását, különösen az értesítésre vonatkozó kötelezettségek tiszteletben tartásának biztosítása, valamint a támogatási intézkedések proaktív értékelése révén.

                  —

                  Biztosítani kell, hogy a meglévő támogatási rendszerek és a költségvetési jogszabályok összhangban legyenek a vívmányok állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseivel.

                  —

                  Az acélipar és a hajóépítési ipar területén – többek között annak biztosítására, hogy valamennyi támogatás összhangban álljon a vívmányokkal – az EU-követelményekkel összhangban álló, életképes szerkezetátalakítási programokat kell elfogadni, és meg kell kezdeni azok végrehajtását.

                  —

                  Amellett, hogy növelni kell a tudatosságot a verseny alapelveivel kapcsolatban, biztosítani kell az állami támogatások átláthatóságát egy olyan átfogó felmérés és jelentés elkészítése révén, amely valamennyi közigazgatási szinten számba veszi a hatályban levő támogatási intézkedéseket.

            Pénzügyi szolgáltatások

                  —

                  Meg kell erősíteni a szabályozói és a közigazgatási kereteket a pénzügyi szolgáltatások felügyelete terén, különösen pedig elő kell készíteni az átmenetet a nem banki pénzügyi szolgáltatásokat felügyelő integrált hatóság tervezett felállítása irányába.

                  —

                  Elő kell készíteni a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó új, tőkekövetelmény-keret bevezetését.

            Információs társadalom és média

                  —

                  Tovább kell erősíteni a nemzeti szabályozó hatóságok kapacitását a távközlés területén, és biztosítani kell függetlenségüket.

            Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

                  —

                  Létre kell hozni egy teljes mértékben működő SAPARD/IPARD hivatalt.

                  —

                  Fel kell gyorsítani egy megfelelő földterület-azonosító, valamint szarvasmarha-azonosító és nyilvántartási rendszer bevezetését.

                  —

                  Meg kell erősíteni a mezőgazdasági statisztikai adatoknak az EU szabályaival és módszereivel összehangolt módon történő gyűjtését és feldolgozását.

                  —

                  Fejleszteni kell a vidékfejlesztési programok kidolgozásához, megtervezéséhez, megvalósításához, irányításához, figyelemmel kíséréséhez és értékeléséhez szükséges vidékfejlesztési stratégiát és politikai eszközöket.

            Élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi politika

                  —

                  Folytatni kell az összehangolást az állategészségügy és növényegészségügy területén, a felügyeleti intézkedéseket tovább kell fejleszteni, valamint a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari üzemeket az EU higiéniai és közegészségügyi szabályainak megfelelően korszerűsíteni kell.

                  —

                  Átfogó stratégiát kell kidolgozni az élelmiszer-biztonság, valamint az állat- és növény-egészségügyi politikák terén. Meg kell erősíteni a szükséges közigazgatási szerkezeteket, és javítani kell azok összehangolását, a teljes élelmiszerláncban az élelmiszer-biztonság javításához szükséges átfogó megközelítés érdekében.

            Halászat

                  —

                  Meg kell erősíteni a közigazgatási és különösen a felügyeleti struktúrák kiépítését a halászati politika végrehajtására.

                  —

                  El kell kezdeni a halászhajók számítógépesített lajstromozásának megteremtését.

                  —

                  A Horvátország által egyoldalúan védettnek nyilvánított „ökológiai és halászati zóna” vonatkozásában folytatni kell a 2004 júniusában kötött háromoldalú megállapodás végrehajtását.

            Közlekedési politika

                  —

                  Folytatni kell az EU-előírások alkalmazását a közúti fuvarozás terén érvényes szociális és műszaki rendelkezések, valamint a tengeri szállítás terén érvényes biztonsági szabályok tekintetében.

                  —

                  Meg kell erősíteni a vasúti ágazat adminisztratív kapacitását.

                  —

                  A légi közlekedés területén biztosítani kell egy baleseteket kivizsgáló független szerv felállítását, és meg kell erősíteni a nemzeti szabályozó hatóságokat.

                  —

                  Meg kell kötni a Közös Európai Légiforgalmi Térség (ECAA) létrehozásáról szóló megállapodást, amelynek jegyzőkönyve tartalmazza a légi közlekedéssel kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtására vonatkozó átmeneti intézkedéseket.

            Energia

                  —

                  Folytatni kell a vívmányok végrehajtását a villamos energia és gáz területén.

                  —

                  Biztosítani kell a nemzeti szabályozó hatóság működési kapacitását és független működését.

                  —

                  Meg kell kezdeni az Energiaközösséget létrehozó szerződés keretében tett kötelezettségvállalások végrehajtását.

                  —

                  Meg kell erősíteni az adminisztratív kapacitást, és javítani kell a vívmányokkal való összehangolást az energiahatékonyság, a megújítható energiaforrások, valamint az atomenergia terén, és biztosítani kell a nukleáris biztonság és a sugárvédelem magas szintjét.

            Adózás

                  —

                  Fel kell gyorsítani az adózási jogszabályok összehangolását a közösségi vívmányokkal, és biztosítani kell azok hatékony érvényesítését, különös figyelemmel a HÉA-rendszer területi alkalmazásának a vámszabad területekre való kiterjesztésére és a hatályos nulla adókulcsú HÉA eltörlésére.

                  —

                  A közvetlen adók terén el kell kezdeni azok összehangolását a közösségi vívmányokkal – beleértve a tagállamokkal való információcserére vonatkozó rendelkezéseket – az adókikerülés és az adókijátszás elleni intézkedések érvényesítésének megkönnyítése érdekében.

                  —

                  Alkalmazni kell a társasági adózás területén érvényes magatartási szabályokban előírt alapelveket, és biztosítani kell, hogy az új adózási rendelkezések összhangban álljanak ezekkel az alapelvekkel.

                  —

                  Jelentősen meg kell erősíteni az adó- és vámhatóságok hatásköreit, különösen a beszedési és ellenőrzési feladatkörökben; folytatni kell a munkát egy működőképes és megfelelő személyzettel rendelkező jövedéki adószolgálat felállításán; egyszerűsíteni kell az eljárásokat az adócsalások üldözésének hatékonysága érdekében.

                  —

                  Folytatni kell a szükséges információtechnológiai rendszerek fejlesztését, amelyek lehetővé teszik az elektronikus adatok cseréjét az EU-val és a tagállamokkal.

            Statisztika

                  —

                  Meg kell erősíteni a Horvát Statisztikai Hivatal adminisztratív kapacitását, reformot kell végrehajtani annak regionális kirendeltségeiben, és javítani kell az együttműködést a hivatalos statisztikák elkészítésében érintett egyéb felekkel.

                  —

                  Fejleszteni kell az üzleti és a szociális statisztikákat.

            Szociálpolitika és foglalkoztatás

                  —

                  Folytatni kell az összehangolást a vívmányokkal a munkajog, a foglalkozás-egészségügy és -biztonság, a nemek egyenlősége, valamint a hátrányos megkülönböztetéssel szembeni fellépés tekintetében.

                  —

                  Erősíteni kell a vonatkozó közigazgatási és végrehajtási struktúrákat, valamint a minisztériumok közötti koordinációt.

            Vállalkozás és iparpolitika

                  —

                  Tovább kell egyszerűsíteni és fel kell gyorsítani a cégbejegyzési eljárásokat; be kell vezetni az állam által a kis- és középvállalkozások részére nyújtott válogatott szolgáltatásokhoz való online hozzáférést; tovább kell fejleszteni a szabályozás hatásainak értékelését.

                  —

                  Folytatni kell a Kisvállalkozások Európai Chartájában foglalt rendelkezések végrehajtását.

            Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása

                  —

                  Ki kell dolgozni a regionális fejlesztés területén megvalósuló, egységes és átfogó stratégiát.

                  —

                  Ki kell választani a strukturális eszközök érvényesítését végző legfontosabb irányító hatóságokat és meg kell erősíteni kapacitásukat.

            Igazságügy, szabadság és biztonság

                  —

                  Meg kell erősíteni a határellenőrzést, különösen a tengeri határok felügyeletének megerősítésével; végre kell hajtani az integrált határ-ellenőrzési stratégiát (többek között a visszafogadás tekintetében); növelni kell a műszaki berendezésekbe és infrastruktúrába történő befektetéseket; további személyzetet kell toborozni, és számukra megfelelő szakmai képzést kell biztosítani.

                  —

                  Fejleszteni kell a hamis vagy hamisított dokumentumokat feltáró eszközöket, és megfelelő szakmai képzést kell nyújtani a diplomáciai kiküldetésekben és a konzuli hivatalokban dolgozó személyzet számára.

                  —

                  Folytatni kell a menedékjoggal kapcsolatos jogszabályoknak a vívmányokkal való összehangolását. A menedékkérők számára állandó nemzeti fogadóközpontot kell létrehozni.

                  —

                  Javítani kell a jogérvényesítő és az igazságügyi szervek közötti együttműködést, különösen a gazdasági bűncselekményekkel, a szervezett bűnözéssel, a csalásokkal, a pénzmosással és a korrupcióval kapcsolatosan; fokozni kell a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelmet, meg kell erősíteni a kábítószer-fogyasztás megelőzésére és a kábítószer iránti kereslet csökkentésére irányuló fellépést, biztosítani kell az emberkereskedelem és a transznacionális embercsempészet elleni küzdelmet szolgáló hatékony intézkedéseket, különösen a megelőzésre, valamint az áldozatok védelmére és társadalmi újrabeilleszkedésére fordított kellő figyelem révén. A jogérvényesítő szervek munkatársai számára biztosítani kell a szükséges szakmai képzést.

                  —

                  Fokozni kell a terrorizmussal kapcsolatos nemzetközi együttműködést, és teljeskörűen végre kell hajtani a vonatkozó nemzetközi egyezményeket; javítani kell az együttműködést és az információcserét a rendőrség és a titkosszolgálatok között az államon belül és más államokkal egyaránt; meg kell erősíteni a terrorcselekmények finanszírozásának és előkészítésének megelőzését.

            Környezetvédelem

                  —

                  Folytatni kell a horizontális jogszabályrendszer kidolgozását, beleértve a környezetvédelmi hatásvizsgálatot és a nyilvánosság részvételét is.

                  —

                  Pontosítani kell a felelősségi köröket, meg kell erősíteni a közigazgatási és működési kapacitásokat országos és regionális szinteken a tervezés elősegítése céljából, beleértve a pénzügyi stratégiák elkészítését.

                  —

                  Tovább kell erősíteni az országos és regionális hatáskörű vizsgálati felügyeleti szervek kapacitását, és lehetővé kell tenni számukra a környezetvédelmi jogszabályok eredményes érvényesítését.

                  —

                  Sürgősen el kell fogadni egy nemzeti hulladékgazdálkodási tervet, és meg kell kezdeni annak végrehajtását.

            Vámunió

                  —

                  Folytatni kell a vámhivatalok közigazgatási és működési kapacitásának megerősítését, különös tekintettel a preferenciális származási szabályok ellenőrzésére, és fel kell gyorsítani a jogszabályok összehangolását a vívmányokkal. Teljes mértékben működőképessé kell tenni a Vámügyi Képzési Központot.

                  —

                  Folytatni kell a szükséges információtechnológiai rendszerek fejlesztését, amelyek lehetővé teszik az elektronikus adatok cseréjét az EU-val és a tagállamokkal.

                  —

                  A vámhivatalok részére etikai szabályzatot kell kidolgozni és alkalmazni.

            Külkapcsolatok

                  —

                  Folytatni kell a kereskedelem liberalizációját célzó politikát az STM, a WTO keretében tett kötelezettségvállalások és a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásával. Dolgozni kell a Délkelet-Európára vonatkozó majdani regionális szabadkereskedelmi megállapodás érdekében.

                  —

                  Biztosítani kell, hogy a kereskedelmi védintézkedések összhangban legyenek az STM-mel és a WTO-kötelezettségekkel.

                  —

                  Le kell zárni a cukorra vonatkozó vámkontingenst az STM-be beemelő jegyzőkönyvről szóló tárgyalásokat, és teljes mértékben végre kell hajtani e jegyzőkönyv rendelkezéseit annak érdekében, hogy a horvát cukorágazat felkészüljön azokra a kiigazításokra, amelyek szükségesek a reális és gazdaságilag fenntartható környezetben való működéshez. A jegyzőkönyvről folytatott tárgyalások eredményei nem érintik a csatlakozási tárgyalások eredményét.

            Pénzügyi ellenőrzés

                  —

                  Az államháztartás belső pénzügyi ellenőrzésére összefüggő jogszabályi keretet kell elfogadni a stratégiai dokumentum alapján.

                  —

                  Folytatni kell az államháztartás belső pénzügyi ellenőrzési feladatkörök megteremtését és érvényesítését megfelelő személyzet, képzés és felszerelések biztosításával.

                  —

                  Hatékony eljárásokat kell kidolgozni a Közösségek pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok és csalásgyanús esetek felderítéséhez, kezeléséhez, valamint a Bizottság erről való tájékoztatásához és meg kell teremteni ezen érdekek hatékony és egyenlő védelméhez és az Európai Csalás Elleni Hivatallal folytatott együttműködéshez szükséges közigazgatási struktúrákat.

            3.2.   KÖZÉPTÁVÚ PRIORITÁSOK
      Politikai kritériumok
      Demokrácia és jogállamiság
      Közigazgatás

                  —

                  Folytatni kell a közösségi vívmányokkal közvetlen kapcsolatban álló intézmények kiépítését, és be kell vezetni a közigazgatás hatékonyságának általános javítását célzó reformokat.

            Az igazságügyi rendszer

                  —

                  Folytatni kell az igazságügyi reform végrehajtását (többek között a képzés tekintetében), és további intézkedéseket kell tenni a bíróságok ügyhátralékának csökkentésére.

                  —

                  Folytatni kell a bírósági szervezet racionalizálását, beleértve korszerű információtechnológiai rendszerek fejlesztését.

                  —

                  Biztosítani kell a bírósági határozatok rendszeres és hatékony végrehajtását.

            Korrupcióellenes politika

                  —

                  Elő kell mozdítani a korrupció elleni további küzdelmet, és a vonatkozó jogszabályok végrehajtását. Különösen fontos korrupcióellenes szakértői csoportok létrehozása az érintett szakszolgálatokon belül, és azok számára megfelelő képzés nyújtása és megfelelő erőforrások biztosítása.

                  —

                  A megfelelő jogalkotási és közigazgatási intézkedések létrehozásával gondoskodni kell a nemzetközi jogi eszközök által megállapított előírásoknak való megfelelésről.

            Az emberi jogok és a kisebbségek védelme

                  —

                  Biztosítani kell a nemzeti kisebbségekről szóló alkotmányos törvény teljes körű végrehajtását, különösen a kisebbségek arányos képviseletének tekintetében.

                  —

                  Folytatni kell az átfogó megkülönböztetésmentességet célzó stratégia végrehajtását.

                  —

                  Folytatni kell a romák helyzetének javítását a megfelelő stratégia megerősített végrehajtásával, beleértve a szükséges pénzügyi támogatások nyújtását mind országos, mind regionális szinteken, a foglalkoztatási lehetőségek serkentése céljából a hátrányos megkülönböztetés elleni intézkedéseket, az oktatás hozzáférhetővé tételének és a lakhatás feltételeinek javítását.

                  —

                  Folytatni kell a megfelelő szociális és gazdasági feltételek megteremtését a visszatelepülő menekültek reintegrációja és a befogadó közösségek általi fogadtatásának megkönnyítése érdekében.

            Regionális kérdések és nemzetközi kötelezettségek

                  —

                  Biztosítani kell a jelenleg függőben levő kétoldalú kérdésekről szóló végleges megállapodások zökkenőmentes végrehajtását, különösen közös határok problémáival kapcsolatos kérdésekben.

                  —

                  Folytatni kell a meglévő kétoldalú megállapodások végrehajtását.

            Gazdasági kritériumok

                  —

                  Érvényesíteni kell a fenntartható középtávú költségvetési keretet a GDP arányához viszonyított állami kiadások, általános költségvetési hiányok és adósságok folyamatos csökkentésével. Az állami kiadások rendszerében forrásokat kell felszabadítani, elsőbbséget biztosítva a közösségi vívmányokkal kapcsolatos kiadásoknak. Végre kell hajtani az egészségügyi és nyugdíjellátó rendszerek átfogó reformját. Folyamatosan csökkenteni kell a nagy és veszteségképző vállalkozások részére nyújtott támogatásokat.

                  —

                  A privatizációs alap kezelésében levő vállalatokból az állam kisebbségi és többségi részvényeinek értékesítését be kell fejezni.

                  —

                  Tovább kell javítani a magánvállalkozások és a külföldi közvetlen befektetések fejlődésének feltételeit.

                  —

                  Jelentős előrelépést kell tenni a nagyvállalatok pénzügyi fegyelmének megerősítése terén, különösen az acéliparban és a hajógyártásban, valamint a vasúti ágazatban.

                  —

                  Be kell fejezni a földreform végrehajtását, különös tekintettel a mezőgazdasági földterületek nyilvántartásba vételére és privatizációjára.

                  —

                  Folytatni kell a munkaerőpiac és az oktatás reformját, a munkaerő részvétele és a foglalkoztatottsági arány növelése tekintetében.

            Képesség a tagsággal járó kötelezettségek vállalására
      Az áruk szabad mozgása

                  —

                  Számottevő haladást kell megvalósítani a régi megközelítés szerinti (például a gyógyszerészipar és a vegyipar területére vonatkozó) és az új megközelítés szerinti irányelvek átültetése, valamint az európai szabványügyi hivatalokhoz (CEN, Cenelec és ETSI) való csatlakozás követelményeinek teljesítése terén.

            A munkavállalók szabad mozgása

                  —

                  Fel kell számolni mindenfajta hátrányos megkülönböztetést az EU migráns munkavállalóival és az EU polgáraival szemben.

                  —

                  A szociális biztonsági rendszerek összehangolása céljából meg kell erősíteni a közigazgatási szerkezetet.

            A letelepedési jog és a szolgáltatások nyújtásának szabadsága

                  —

                  Fel kell számolni az EU tagállamaiból származó természetes vagy jogi személyek által a határokon keresztül nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó, még hatályos korlátozásokat.

                  —

                  Jelentős előrelépéseket kell megvalósítani a szakmai képesítések és oklevelek kölcsönös elismerése és a vívmányok közötti összehangolás terén, beleértve a képzéssel kapcsolatos rendelkezéseket is, és tovább kell fejleszteni a szükséges közigazgatási szerkezetet.

            A tőke szabad mozgása

                  —

                  Jelentős előrelépéseket kell megvalósítani a tőke szabad mozgására vonatkozó, utolsó akadályok felszámolása terén, különösen az ingatlanszerzés tekintetében, az STM szerinti kötelezettségekkel összhangban.

                  —

                  Be kell fejezni a pénzmosás megakadályozására alkalmas hatékony rendszer létrehozását, különösen azáltal, hogy az ügynökségek megkezdik teljes körű működésüket, rendelkeznek a szükséges anyagi forrással, és jól működik a köztük és belföldi, illetve külföldi testvérintézményeikkel fenntartott koordináció.

            Közbeszerzés

                  —

                  Meg kell valósítani a minden szükséges közigazgatási struktúrával és operatív eszközzel ellátott közbeszerzési rendszert, és jelentős előrelépést kell tenni a vívmányokkal való összehangolás terén, ügyelve arra, hogy a közbeszerzési szabályokat valamennyi ajánlatkérő intézmény és jogi személy minden szinten eredményesen foganatosítsa. Támogatni kell a közbeszerzési eljárásokban az elektronikus eszközök használatát.

            Szellemi tulajdonjog

                  —

                  Be kell fejezni a szellemi és ipari tulajdonjog terén zajló összehangolást, és meg kell erősíteni a szerzői jogi kalózkodás és hamisítás elleni küzdelmet.

                  —

                  Tovább kell erősíteni a szellemi tulajdonjog érvényesítését, és csökkenteni a szerzői jogi kalózkodás és a hamisítás arányát.

            Verseny

                  —

                  Tovább kell erősíteni a versenykorlátozó magatartások és az állami támogatások terén illetékes hatóságot, és létre kell hozni egy hiteles jogszabály-alkalmazási nyilvántartást. Jelentős mértékben növelni kell az állami támogatások átláthatóságát.

                  —

                  A közigazgatás és az igazságszolgáltatás minden szintjén képzéseket kell szervezni a versenyjogról és a versenypolitikáról.

            Pénzügyi szolgáltatások

                  —

                  Be kell fejezni az EU prudenciális követelményeivel való összehangolást, és tovább kell erősíteni az ellenőrzési gyakorlatokat.

                  —

                  Be kell fejezni a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó új tőkekövetelmény-keret bevezetését.

            Információs társadalom és média

                  —

                  El kell fogadni a szükséges elsődleges és másodlagos jogszabályokat a szabályozói keretek végleges létrehozásához, és minden területen be kell vezetni a gazdasági versenyt.

            Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

                  —

                  Meg kell erősíteni a piac- és vidékfejlesztési politikák végrehajtásához szükséges közigazgatási szerkezetet és kapacitást.

                  —

                  Az EU-előírásokkal összhangban szőlő-nyilvántartási rendszert kell létrehozni.

                  —

                  Folytatni kell az előkészületeket – az EU-követelményekkel és a nemzetközi ellenőrzési előírásokkal összhangban – a mezőgazdasági alapok kezeléséért és ellenőrzéséért felelős hatékony és eredményes kifizető testületek létrehozására.

            Élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi politika

                  —

                  Jelentősen javítani kell az élelmiszerekre vonatkozó jogszabályok vívmányokkal való összehangolását, és erősíteni kell a szükséges végrehajtási szervezeteket.

                  —

                  Jelentős előrelépést kell megvalósítani az állat-egészségügyi és növény-egészségügyi ágazatoknak az uniós vívmányokkal való összehangolása terén, beleértve az állatazonosító rendszert, az állati hulladékok kezelését, a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari üzemek korszerűsítését, az állati betegségek kezelésének a szabályozásával kapcsolatos programokat, a növényvédelmet, valamint a vetőmagok és a növényi szaporítóanyagok minőségét. Jelentős mértékben fejleszteni kell a felügyeleti struktúrákat.

            Halászat

                  —

                  Jelentősen javítani kell a közigazgatási szerkezeteket és berendezéseket a közösségi halászati politika hatékony végrehajtásának biztosítása céljából, beleértve az erőforrás-gazdálkodást, a halászati tevékenységek felügyeletét és ellenőrzését, a piacpolitikát, a strukturális programokat és a flottakapacitás kezelési tervét a rendelkezésre álló halmennyiségnek megfelelően.

                  —

                  Be kell fejezni a halászhajók számítógépesített lajstromozásának és a hajók műholdas nyomonkövetési rendszerének megteremtését.

            Közlekedési politika

                  —

                  Folytatni kell a közúti fuvarozás teljes összehangolását a vívmányokkal.

                  —

                  El kell fogadni a vasúti fuvarozásra vonatkozó végrehajtási jogszabályokat (különösen az együttműködtethetőségi előírások és a kapacitások független elosztásával kapcsolatos rendelkezéseket).

                  —

                  Folytatni kell a belvízi fuvarozás összehangolását a vívmányokkal, különösen a hajózás és a Folyami Információs Rendszer biztonsága tekintetében.

                  —

                  Folytatni kell az összehangolást a tengeri fuvarozás terén, és biztosítani kell a megfelelő, lobogó szerinti államként történő ellenőrzéseket.

                  —

                  Teljes összehangoltságot kell elérni a vívmányok és a légi közlekedés terén.

                  —

                  Folytatni kell a délkelet-európai regionális közlekedési törzshálózat fejlesztéséről szóló egyetértési megállapodás végrehajtását.

            Energia

                  —

                  Folytatni kell az adminisztratív kapacitás megerősítését, valamint a vívmányokkal való összehangolást az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások, a belső energiapiac (villamos energia és gáz) és az atomenergia területén.

                  —

                  Biztosítani kell, hogy az olajkészletek garantálják az ellátás megfelelő biztonságát.

                  —

                  Kellő mértékben foglalkozni kell a radioaktív hulladék kezelésének kérdésével.

            Adózás

                  —

                  Számottevő előrelépést kell megvalósítani az adózási vívmányokkal való összehangolás tekintetében a HÉA, a jövedéki adó és a közvetlen adók területén – beleértve a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexet is.

                  —

                  Folytatni kell az adóigazgatás – beleértve az információtechnológia területét is – megerősítését, és biztosítani kell annak helyes működését az EU-előírások elérése és az informatikai rendszerek közötti kölcsönös átjárhatóság érdekében. Etikai szabályzatot kell kidolgozni és alkalmazni.

            Kereskedelmi és monetáris politika

                  —

                  Javítani kell a monetáris politikákat a piacorientált monetáris eszközök használatának és hatékonyságának a bővítése céljából.

            Statisztika

                  —

                  Folytatni kell a makrogazdasági, üzleti és szociális statisztikák kidolgozását.

            Szociálpolitika és foglalkoztatás

                  —

                  Folytatni kell a vívmányokkal való összehangolást, és meg kell erősíteni a vonatkozó közigazgatási és végrehajtási struktúrákat – köztük a munkavédelmi felügyelőségeket.

                  —

                  Támogatni kell a szociális partnerek kapacitásfejlesztő törekvéseit, különösen az autonóm, kétoldalú szociális párbeszéd révén.

                  —

                  Minden érintett félre kiterjedő, átfogó foglalkoztatási stratégiát kell kidolgozni és végrehajtani, valamennyi jelentős szereplő bevonásával az Európai Foglalkoztatási Stratégiában való későbbi részvétel érdekében. Biztosítani kell a megfelelő elemzési, végrehajtási és felmérési kapacitást.

                  —

                  Ki kell dolgozni és végre kell hajtani a társadalmi integráció nemzeti stratégiáját, beleértve az adatgyűjtést, az uniós gyakorlattal összhangban, valamint a társadalmi integrációról szóló európai stratégiában való majdani részvétel érdekében.

                  —

                  Meg kell határozni a humán erőforrások terén jelentkező szükségleteket az Európai Szociális Alapban való részvétel előkészítéséhez.

            Vállalkozás és iparpolitika

                  —

                  Aktualizálni kell, és jobban kell koordinálni a kis- és középvállalkozásoknak szánt pénzügyi eszközök terén érvényes stratégiát oly módon, hogy a kormány a közvetlen kölcsönnyújtásról áttérhessen a támogatás kockázatmentesebb formáira.

            Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása

                  —

                  Biztosítani kell a hatáskörök egyértelmű megosztását és meg kell erősíteni az együttműködést a minisztériumok közötti szinten, valamint a nemzeti és regionális hatóságok szintjén egyaránt.

                  —

                  Folytatni kell a kijelölt irányító és kifizető hatóságok, beleértve a helyi hatóságok kapacitásainak erősítését.

                  —

                  Javítani kell a regionális fejlesztési tervek kidolgozását és végrehajtását.

                  —

                  Ki kell építeni a megfelelő monitoring- és értékelési rendszereket, és javítani kell a pénzgazdálkodási és pénzügyi ellenőrzési eljárásokat.

                  —

                  Be kell vezetni a megfelelő regionális statisztikákat.

            Igazságügy, szabadság és biztonság

                  —

                  A nemzeti jogszabályokat össze kell hangolni az EU-szabályokkal és a legjobb gyakorlatokkal, és tovább kell erősíteni a határellenőrzéseket; fejleszteni kell a nemzeti adatbázisokat és nyilvántartásokat, és biztosítani kell az illetékes szolgálatok közötti együttműködést.

                  —

                  Az Eurodachoz való csatlakozás előkészítésének jegyében fejleszteni kell a menedékkérők személyes adatainak (ujjlenyomatok) ellenőrzésére szolgáló nemzeti adatbázist.

                  —

                  Fokozni kell a menekültek integrálását célzó erőfeszítéseket.

                  —

                  Tovább kell javítani a rendőrségi berendezéseket és infrastruktúrát, beleértve egy számítógépes nyomozási rendszer létrehozását is. Meg kell erősíteni a rendőrség és egyéb jogérvényesítő szervek közötti együttműködést; meg kell erősíteni a kábítószer-kereskedelem, a szervezett bűnözés, a gazdasági bűncselekmények (beleértve a pénzmosást és a pénzhamisítást is), a csalás és a korrupció elleni küzdelmet; javítani kell a vonatkozó nemzeti jogszabályok összehangolását a vívmányokkal ezeken a területeken.

                  —

                  Elő kell készíteni a büntető- és polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés különböző jogi eszközeinek alkalmazását, a bíróságok közötti kapcsolatokról és egyéb vonatkozó kérdésekről szóló megfelelő képzés nyújtásával.

            Tudomány és kutatás

                  —

                  Meg kell kezdeni az integrált kutatási politika megtervezését és alkalmazását.

            Oktatás és kultúra

                  —

                  Fokozni kell az erőfeszítéseket egy korszerű szakoktatási és szakképzési rendszer létrehozására, és a bolognai kritériumoknak a felsőfokú oktatásban való megvalósítására.

            Környezetvédelem

                  —

                  Biztosítani kell a környezetvédelmi követelményeknek az egyéb ágazati politikák meghatározásába és végrehajtásába való integrációját. Az összehangolás becsült költségei alapján környezetvédelmi befektetési stratégiát kell kidolgozni. Folytatni kell a horizontális jogszabályrendszer kidolgozását.

                  —

                  Folytatni kell a vívmányok átültetését, különös tekintettel a hulladékgazdálkodásra, a víz- és levegőminőségre, a természetvédelemre, valamint az integrált szennyezésmegelőzésre és -ellenőrzésre. Növelni kell a környezetvédelmi infrastruktúrába való befektetések mértékét, különös tekintettel a szennyvízgyűjtésre és -kezelésre, az ivóvízellátásra és a hulladékgazdálkodásra.

                  —

                  Ratifikálni kell a Kiotói Jegyzőkönyvet és az ENSZ éghajlatváltozásról szóló keretegyezményét.

            Fogyasztó- és egészségvédelem

                  —

                  Be kell fejezni az összehangolást a vívmányokkal a biztonsági intézkedések tekintetében, és meg kell erősíteni a hatékony piacfelügyelet megvalósításához szükséges adminisztratív kapacitásokat.

                  —

                  Folytatni kell az összehangolást a vívmányokkal a biztonsággal nem kapcsolatos intézkedések területén.

            Vámunió

                  —

                  A vámhivatalok közigazgatási és működési kapacitását meg kell erősíteni és össze kell vonni. A személyzet tagjainak képzését ki kell terjeszteni az uniós információtechnológiai eszközök fokozott használatára, és folytatni kell az EU rendszereivel való összekapcsolhatóság biztosítását. Fokozni kell az ellenőrzéseket, a kockázatértékelés és a szelektivitás alkalmazását.

                  —

                  Jelentős előrelépést kell megvalósítani a vívmányokkal való összehangolás területén – különösen a vámszabad területek, a tranzit területek, a vámkontingensek és az árucikkek importjának és exportjának felügyelete terén.

            Pénzügyi ellenőrzés

                  —

                  Fejleszteni kell az államháztartás belső pénzügyi ellenőrzési rendszerének kapacitását és összehangolását, ideértve a decentralizált irányítás elszámoltathatóságát, egy funkcionálisan független belső ellenőrzést, valamint a központi koordinációt és a harmonizációt.

                  —

                  Meg kell reformálni és meg kell erősíteni a külső ellenőrzések végzésére vonatkozó feladatkört a nemzetközi és a legjobb európai uniós gyakorlattal összhangban.

            4.   PROGRAMOZÁS

                  —

                  A stabilizációs és társulási folyamat keretében a nyugat-balkáni országoknak nyújtott közösségi támogatást a meglévő pénzügyi eszközök keretében biztosítják, különösen az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtandó támogatásról szóló, 2000. december 5-i 2666/2000/EK tanácsi rendelet (CARDS-rendelet) (1) valamint a PHARE (2), SAPARD (3) és ISPA (4) előcsatlakozási eszközök által. Ennek megfelelően e határozatnak nincs pénzügyi vonatkozása. Horvátország részesedhet a több országra irányuló és a horizontális programok finanszírozásából.

            5.   FELTÉTELRENDSZER

                  —

                  A stabilizációs és társulási folyamat részeként a nyugat-balkáni országok számára nyújtandó közösségi támogatás a koppenhágai kritériumoknak való megfelelésben – különösen az e csatlakozási partnerség sajátos prioritásainak való megfelelésben – elért további előrelépés függvénye. Ezen általános feltételek tiszteletben tartásának elmulasztása esetén a Tanács a 2666/2000/EK rendelet 5. cikke alapján megteheti a megfelelő intézkedéseket. A közösségi támogatásra a Tanács 1997. április 29-i és 1999. június 21–22-i következtetéseiben meghatározott feltételek is vonatkoznak, különösen a kedvezményezettek arra vonatkozó kötelezettségvállalását illetően, hogy demokratikus, gazdasági és intézményi reformokat hajtanak végre.

                  —

                  A projekteknek a három előcsatlakozási eszközön – PHARE, ISPA, SAPARD – keresztül nyújtott közösségi pénzügyi támogatás annak további függvénye, hogy Horvátország teljesíti-e az STM keretében tett kötelezettségvállalásait, tesz-e további előrelépéseket a koppenhágai kritériumok és különösen e csatlakozási partnerség sajátos prioritásainak teljesítése felé.

                  —

                  Ezen általános feltételek tiszteletben tartásának elmulasztása esetén a Tanács az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatásról és különösen a csatlakozási partnerségek létrehozásáról szóló, 1998. március 16-i 622/98/EK rendelet (5) 4. cikke alapján határozatot hozhat a pénzügyi támogatás felfüggesztéséről.

            6.   MONITORING

                  —

                  A csatlakozási partnerség végrehajtásának vizsgálata a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok – különösen a Bizottság által évente elkészített, az elért haladásról szóló jelentések – révén biztosított.

         (1)  HL L 306., 2000.12.7., 1. o. A legutóbb a 2112/2005/EK rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 23. o.) módosított rendelet.

         (2)  A Tanács 3906/89/EGK rendelete (HL L 375., 1989.12.23., 11. o.). A legutóbb a 2257/2004/EK rendelettel (HL L 389., 2004.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

         (3)  A Tanács 1268/1999/EK rendelete (HL L 161., 1999.6.26., 87. o.). A legutóbb a 2112/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

         (4)  A Tanács 1267/1999/EK rendelete (HL L 161., 1999.6.26., 73. o.). A legutóbb a 2112/2005/EK rendelettel módosított rendelet.

         (5)  HL L 85., 1998.3.20., 1. o.


title: 2013/551/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/139

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat
   (2013/551/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165., 166. és 167. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0099/2013),

               1.

               mentesítést ad az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője számára az Európai Külügyi Szolgálat 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, valamint gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 68., 2011.3.15.

      (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

      (4)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165., 166. és 167. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0099/2013),

                  A.

                  mivel az Európai Külügyi Szolgálat az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdése értelmében került létrehozásra, és 2011. január 1-jén kezdte meg működését;

                  B.

                  mivel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozat (7) (1) preambulumbekezdése szerint az EKSZ „az Unió önállóan működő, a [z Unió külügyi és biztonságpolitikai] főképviselő[je (a főképviselő)] irányítása alatt álló szerve”;

                  C.

                  mivel a Bizottság jogi szempontból elsőbbséggel bír a működési költségek kezelése tekintetében; mivel megállapításra került a feladatok megosztása az EKSZ és a Bizottsághoz csatolt Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat között;

                  D.

                  mivel az EKSZ felel központja és az uniós küldöttségek működési kiadásainak pénzügyi kezeléséért;

                  E.

                  mivel az EKSZ 2011. évi költségvetése a Bizottságtól és a Tanács Főtitkárságától érkező arányos költségvetési átcsoportosításokból állt;

                  1.

                  tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék ellenőrzési munkája alapján arra a következtetésre jutott, hogy a 2011. december 31-i fordulónappal záruló pénzügyi évet illetően az intézmények és szervek igazgatási és egyéb kiadásokkal kapcsolatos kifizetései összességükben lényegi hibától mentesek;

                  2.

                  megállapítja, hogy miközben 2011 volt az EKSZ első pénzügyi éve, mindazonáltal teljes mértékben felel a 2011-es pénzügyi évért, és biztosítania kell a jogszabályoknak való szigorú megfelelést; sürgeti az EKSZ-t annak megvizsgálására, hogy milyen tanulságokat lehet levonni működése első évéből;

                  3.

                  rámutat arra, hogy a 2011-es éves jelentésbe a Számvevőszék belefoglalt az EKSZ-ről szóló megállapításokat is a személyzet számára fizetett szociális juttatásokkal, az ideiglenes alkalmazottakkal kötött szerződésekkel, a biztonsági szolgálatok nyújtására vonatkozó szerződés kezelésével és a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban; sürgeti az EKSZ-t az e megállapítások kezeléséhez szükséges intézkedések meghozatalára;

                  4.

                  aggódik amiatt, hogy a Számvevőszék úgy találta, hogy a szabályok megszegése korlátozott számban a személyzet tagjai részére eszközölt helytelen kifizetésekhez, az ideiglenes alkalmazottak és az EKSZ számára jogbizonytalansághoz, a költségvetési rendelet be nem tartásához és vissza nem követelt héához, valamint a valamennyi uniós intézmény által kötelezően betartandó közbeszerzési szabályok megszegéséhez vezetett; rámutat arra, hogy az EKSZ teljes mértékben felel működéséért, és tudomásul veszi, hogy az EKSZ jelezte, hogy megtette a szabályok visszatérő megszegésének elkerüléséhez szükséges lépéseket; kéri, hogy az EKSZ a 2012-es mentesítési eljárás keretében tájékoztassa a Parlamentet az eredményekről;

                  5.

                  tudomásul veszi a Számvevőszék megállapításaira adott válaszokat, és egyetért a Számvevőszék azon ajánlásával, hogy intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy a személyzet tagjai megfelelő időközönként dokumentumokat nyújtsanak be személyes adataik megerősítésére; megállapítja, hogy az EKSZ a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatallal (PMO) együtt rendszer bevezetését tervezi e dokumentumok időben történő felülvizsgálatára; ezenkívül az EKSZ-nek megfelelő ellenőrzések és jobb iránymutatás segítségével tovább kell javítania a közbeszerzési eljárások tervezését, összehangolását és lebonyolítását;

                  6.

                  sajnálja, hogy a Számvevőszék megállapításai szerint 2012-ben továbbra is fennáll a helytelen vagy indokolatlan kifizetések kockázata abban az esetben, ha a személyzet tagjainak körülményei megváltoztak, bár az EKSZ mechanizmust vezetett be az éves frissítésre; felkéri az EKSZ-t, hogy 2012-es éves tevékenységi jelentésében adjon tájékoztatást ezen új mechanizmus végrehajtásáról;

                  7.

                  megállapítja, hogy 2011 végén az EKSZ központjának végleges költségvetése 188 000 000 EUR volt 91 %-os végrehajtási arány mellett, míg a küldöttségeké 276 100 000 EUR, alacsonyabb, 89 % körüli végrehajtási arány mellett; tudomásul veszi, hogy a Bizottságnak ki kellett egészítenie a küldöttségek költségvetését összesen 252 400 000 EUR összegben, 85 %-os végrehajtási arány mellett; azt is megállapítja, hogy 2012 végén a 2011-es költségvetés végleges végrehajtási aránya 97 % volt a központnál és 97 % a küldöttségeknél;

                  8.

                  aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2011-ben költségvetés-módosítás és a Bizottságtól érkező, illetve a szervezeti egységeken belüli néhány átcsoportosítás után továbbra is egészen magas az alulköltekezés aránya és az előirányzatok átvitele; javasolja kiemelt teljesítménymutatók kidolgozását a legkritikusabb területek nyomon követésére a költségvetés végrehajtásának az elkövetkező években való javítása érdekében;

                  9.

                  emlékeztet arra, hogy az EKSZ nemrégiben létrehozott szervezet, amely több különböző szervezeti egység összevonásából született, és hogy 2011 volt működésének első éve, amelyben számos technikai kihívással kellett megküzdenie, különösen a közbeszerzés és a munkaerő-felvétel terén; továbbá megjegyzi, hogy nem valószínű az intézkedések kidolgozásából eredő túlzott igazgatási teher megismétlődése a következő években;

                  10.

                  nagyra értékeli a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának tagjai által feltett széles körű, írásbeli és szóbeli választ igénylő kérdésekre adott részletes válaszokat, amelyek messze túlmutattak az EKSZ igazgatási költségein;

                  11.

                  rámutat a közbeszerzési eljárás és a pályázatok terén tapasztalható hiányosságokat érintő észrevételekre, és felhívja az EKSZ-t, hogy indokolatlan késedelem nélkül orvosolja ezeket a hiányosságokat;

                  12.

                  megjegyzi a jelenlegi mentesítés fontosságát a jövőbeli mentesítési eljárások keretének kialakítása tekintetében, és úgy véli, hogy erősíteni fogja az EKSZ és működése hatékonyságának jövőbeli fejlesztésével és javításával kapcsolatos elvárásokat; felhívja a főképviselőt, hogy 2013 közepéig végezze el az EKSZ szervezetének és működésének felülvizsgálatát, és szükség esetén készítsen javaslatokat a 2010/427/EU határozat felülvizsgálatára;

                  13.

                  úgy véli, hogy a mentesítési eljárást nem lehet felhasználni azoknak a körülményeknek a részletes összehasonlítására, amelyek között az EKSZ-nek kell működnie 140 helyszínen, amelyek között vannak békések és rendezettek, illetve gyakorlatilag háborús övezetben lévők is; úgy véli, hogy ezek a helyszínek életkörnyezetek széles körét tükrözik;

                  14.

                  elismeri, hogy a harmadik országokban a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos kihívások nagyon különböznek az Unión belüliektől; a Bizottság és az EKSZ szerepének és feladatainak egyértelmű meghatározását és összehangolását kéri a harmadik országokban a költségvetés tervezése és végrehajtása tekintetében;

                  15.

                  tudomásul veszi, hogy az EKSZ első működési évében intenzív felvételi időszak zajlott annak biztosítása érdekében, hogy a személyzet tekintetében a lehető legkisebb késedelemmel elérhesse teljes kapacitását; továbbá megállapítja, hogy vannak olyan küldöttségek, amelyeknél nehezebb betölteni az álláshelyeket a környezetükben uralkodó kockázati szint miatt;

                  16.

                  sajnálja, hogy az újabb tagállamokból érkező személyzet aránya nagyon alacsony az EU korábbi 15 tagállamából érkező személyzethez viszonyítva; rámutat, hogy fokozottabb nemi és – lehetőség szerint – földrajzi egyensúlyra van szükség a munkaerő-felvétel és a kinevezések terén; sürgeti az EKSZ-t a megfelelő mechanizmusok kidolgozására és a szükséges intézkedések meghozatalára a jobb és kiegyensúlyozottabb képviselet megteremtése érdekében megfelelő időben; üdvözli, hogy a betöltetlen álláshelyek száma csökken; sürgeti az EKSZ-t, hogy a betöltetlen álláshelyeket használja fel a személyzet minden szintjén a földrajzi egyensúly megvalósítására;

                  17.

                  megállapítja, hogy vannak 22, 27 és 29 tagú igazgatóságok és 44 tagú ügyvezető igazgatóságok; rámutat a többi intézményhez képest a vezetői tisztségek magas számára, és arra, hogy túl magas – és a többi intézményhez képest rendkívül aránytalan – a legmagasabb besorolási fokozatokba tartozó álláshelyek száma; felhívja az EKSZ-t, hogy tisztázza ennek okát, és sürgeti a főképviselőt, hogy csökkentse ezt a magas vezetői arányt; az EKSZ ezzel kapcsolatban eddig adott magyarázatait részben jogosnak tartja, és kéri az illetékes osztályokat, hogy közép- és hosszú távra határozzanak meg megfelelő menetrendet és módszereket e viszonylagos aránytalanság korrigálása érdekében;

                  18.

                  ismételten kéri olyan humánerőforrás-politika mielőbb bevezetését, amely tükrözi az Unió politikai prioritásait és a tényleges helyszíni szükségleteket; ezzel összefüggésben emlékeztet rá, hogy a küldöttségek személyzeti profiljának optimalizálása érdekében feltétlenül összehangolt megközelítésmódot kell alkalmazni a Bizottsággal (8);

                  19.

                  nagyobb átláthatóságot kér az EKSZ igazgatási szerkezetének hatásköreivel kapcsolatban, továbbá sürgeti a kettős hatáskörök csökkentését; kéri a felelősségi körök rendszerének közzétételét; úgy véli, hogy a jelenlegi helyzetben a hatékonyság hiánya súlyosan károsíthatja az EKSZ hírnevét;

                  20.

                  elégedetten nyugtázza 8 800 jelölt jelentkezését, 1 300 felvételi elbeszélgetés lebonyolítását és 118 betöltendő álláshely kezelését; sajnálja azonban, hogy nem készült kimutatás arról, hogy egy jelölt hányszor vett részt elbeszélgetésen, és hogy így a folyamat nem tekinthető teljesen átláthatónak; kéri az EKSZ-t, hogy adjon jobb áttekintést az elbeszélgetések költségeiről;

                  21.

                  sürgeti, hogy az újonnan kinevezett EKSZ-alkalmazottak tegyenek eskü hatályával bíró nyilatkozatot arról, hogy a múltban nem dolgoztak hírszerző szolgálatoknál;

                  22.

                  úgy ítéli meg, hogy az Unió különleges képviselőinek feladatköre nagyon homályos; az egyes különleges képviselőkre lebontott feljegyzést kér arról, hogy a rendelkezésükre bocsátott költségvetést hogyan használják fel megbízatásuk végrehajtására;

                  23.

                  megállapítja, hogy az Unió nagyköveteinek 39,5 %-a tagállamoktól érkezik; emlékeztet arra a megállapodásra, hogy az álláshelyek egyharmadát tölthetik be tagállami alkalmazottak; sürgeti a főképviselőt a megállapodás végrehajtására, ami azt jelenti, hogy ebbe a kvótába bele kell foglalni a közép- és felsővezetői álláshelyeket is;

                  24.

                  rámutat arra, hogy a küldöttségeknél aránytalanság tapasztalható az EKSZ és a Bizottság alkalmazottai között; sürgeti több EKSZ-alkalmazott átcsoportosítását a központból a küldöttségekhez a költségvetés korlátain belül;

                  25.

                  rámutat arra, hogy a kisebb személyzettel rendelkező küldöttségek nehéz körülmények között működnek a kifizetések engedélyezésének az EKSZ és a Bizottság személyzete közötti átruházására vonatkozó szabályok összetettsége és merevsége miatt; felkéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg, hogyan könnyíthető meg a források engedélyezésére irányuló eljárás, a pénzügyi ellenőrzés szabályainak betartása mellett;

                  26.

                  hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az operatív személyzet, a pénzügyi személyzet és a felügyelő és ellenőrző személyzet rendelkezzen a feladatai ellátásához szükséges készségekkel; kéri, hogy az EKSZ és a Bizottság összpontosítsa képzési programjait e készségek fejlesztésére, és tegyen jelentést a Parlamentnek az elért előrelépésről;

                  27.

                  felhívja a figyelmet az Unió küldöttségeinél dolgozó helyi személyzet éves bérkiigazítására vonatkozó módszer költségnövelő eljárására; úgy véli, hogy a módszertan eredményesebbé és költséghatékonyabbá tehető; kéri az EKSZ-t, hogy alkalmazzon a viszonyítási alapnak tekintett, azonos vagy hasonló helyszínen működő szervezetek független és tárgyilagos kiválasztásán alapuló számítási módszert; a megfelelő átlag biztosítása érdekében javasolja, hogy a helyi ENSZ-ügynökségek képezzenek állandó viszonyítási alapot, valamint két tagállami nagykövetség és két helyi munkáltató bevonását is, amelyek közül minden esetben egyet a munkavállaló, egyet a munkáltató választ ki; sürgeti egy önálló mechanizmus létrehozását, hogy az Unió nagykövetei mentesüljenek azon feladatuktól, hogy nekik kell bértárgyalásokat folytatniuk a helyi személyzettel, valamint nekik kell kiválasztaniuk a viszonyítási alapként szolgáló szervezeteket ötéves időtartamra;

                  28.

                  aggodalmát fejezi ki az uniós küldöttségeknél tapasztalható magas hiányzási arány miatt, és javasolja az EKSZ-nek, hogy vizsgálja meg újra a hiányzások mögött rejlő okokat; sürgeti az EKSZ-t arra, hogy a vizsgálat eredménye alapján igazítsa ki az aránytalanságokat, és évente nyújtson a hiányzásokkal kapcsolatos adatokat a Parlament számára; javasolja ezen eljárások átgondolását abban az összefüggésben, hogy a küldöttségek személyzete lehetőség szerint kösse össze a Brüsszelben szakmai továbbképzéssel töltött időszakokat éves szabadsága többi részével; felkéri a Bizottságot, hogy a személyzeti szabályzat X. mellékletének (harmadik országok) átdolgozásakor hozza összhangba a küldöttségeknél dolgozó személyzet szabadsággal kapcsolatos jogosultságait és az egyéb, helyi szintű munkaszüneti napokat az ugyanazon a helyen működő egyéb diplomáciai képviseletekkel;

                  29.

                  aggodalmát fejezi ki az afganisztáni, dzsibuti, guyanai, Salamon-szigeteki és zambiai uniós küldöttségeknél tapasztalható igazgatási hiányosságok miatt; jelentést kér e hiányosságok aktuális helyzetéről, beleértve a biztonsági szerződéseket is; jelentést vár a libériai és iraki uniós küldöttségeknél a belső ellenőrzési standardok helyzetéről is; helyzetjelentést kér a malawi és egyiptomi uniós küldöttségek megfelelési mutatóiról, valamint szorgalmazza a biztonsági szerződések frissítését a ciszjordániai, haiti, szaúd-arábiai, pakisztáni, Srí Lanka-i, líbiai és libanoni uniós küldöttségeknél;

                  30.

                  kéri annak tisztázását, hogy egy, az afganisztáni uniós küldöttséggel szerződésben álló biztonsági cég számára, amelyet az OLAF vizsgál, miért került nemrégiben odaítélésre egy körülbelül 50 millió EUR összegű új szerződés ugyanannál a küldöttségnél;

                  31.

                  elégedetten nyugtázza, hogy a Bizottság EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságával és a nemzeti diplomáciákkal jól működnek a szinergiák, és felkéri az EKSZ-t, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet; elfogadja, hogy a konzuli szolgáltatásokkal kapcsolatban vannak még tennivalók; kéri a Parlament Külügyi Bizottságának bevonását ebbe a feladatba;

                  32.

                  felszólítja az EKSZ-t, hogy továbbítsa a személyzet átvilágításáról készült jelentését a Parlament számára;

                  33.

                  sürgeti az EKSZ-t, hogy maximalizálja a méretgazdaságosság előnyeit azáltal, hogy új szinergiákat alakít ki az EKSZ központján és küldöttségein belül, a valódi uniós külpolitika és külszolgálat szellemében együttműködve a tagállamokkal és a nemzeti diplomáciai szolgálatokkal; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az információcsere javítása és a takarékosság érdekében a lehető legnagyobb mértékben törekedni kell a harmadik országokban működő szolgálatok közös elhelyezésére;

                  34.

                  az EU és Közép-Amerika közötti társulási megállapodás közelgő hatálybalépésével összefüggésben hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió küldöttséggel rendelkezzen Panamában, amely fontos partner, és az egyetlen olyan ország a régióban, ahol nem működik küldöttség; kéri az EKSZ-t, hogy a lehető leghamarabb tegyen lépéseket ebben az irányban;

                  35.

                  magyarázatot kér a líbiai uniós nagykövet visszahívásának okairól;

                  36.

                  kéri, hogy az EKSZ bocsásson rendelkezésre minden információt a Tanáccsal, illetve a Bizottsággal megkötött, szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokról;

                  37.

                  üdvözli, hogy a felülvizsgált költségvetési rendelet megköveteli, hogy az EKSZ minden év június 1-jéig az ingatlanpolitikájáról szóló munkadokumentumot nyújtson be a Parlamentnek; hangsúlyozza, hogy a felülvizsgált költségvetési rendelet lehetővé teszi, hogy az EKSZ hiteleket vegyen fel irodái és lakóépületei megvásárlására; sürgeti az EKSZ-t a költséghatékony működés fenntartására és megfelelő finanszírozási megoldások találására a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságával tanácskozva;

                  38.

                  aggódik az EKSZ irodáinak és lakóépületeinek növekvő bérleti díjai miatt (például több mint 50 %-os növekedés az oroszországi uniós küldöttség moszkvai irodáinál 2010 és 2011 között); sürgeti az EKSZ-t a költséghatékony működés fenntartására és minden szükséges tájékoztatás megadására a mentesítésért felelős hatóság számára;

                  39.

                  úgy véli, hogy az EKSZ közelgő felülvizsgálata a megfelelő fórum a rendelkezésre álló források és az EKSZ által ellátandó feladatok összeegyeztethetőségének és az EKSZ tevékenységei során a legmagasabb szintű hatékonyság biztosításához szükséges változásoknak a részletes elemzésére; úgy véli, hogy az EKSZ által használt ingatlanok értékelése során inkább az ugyanazon a helyszínen működő egyéb diplomáciai küldöttségeket kell összehasonlítási alapnak tekinteni, mintsem az EKSZ különböző országokban működő létesítményeit; úgy véli, hogy az ingatlanok árának értékelése során a szerződéseket aktívan nyomon kell követni az Unió számára jelentett előnyök vonatkozásában, és szükség esetén változtatásokat kell végrehajtani; úgy ítéli meg, hogy ezen értékelés során egyértelművé kell tenni, hogy az ingatlanok lakhatási célokon kívüli egyéb célokra is felhasználásra kerülnek-e, és meg kell határozni, hogy az ingatlan mely része kerül felhasználásra, mennyi ideig és hogyan; továbbá úgy véli, hogy nem lehetnek különbségek a lakóingatlanok között, amelyeknek – visszaélések előfordulása nélkül – hasonlóaknak kell lenniük, hogy a lakhatással kapcsolatos életminőség hasonló legyen egyik régióról a másikra, az ingatlanok rendelkezésre állásától és költségétől függően; kéri többéves terv előterjesztését az uniós épületekről és a munkatársak és épületek biztonságáról minden olyan harmadik országban, ahol uniós küldöttség működik;

                  40.

                  kéri az EKSZ-t, hogy azonosítsa és tanulmányozza annak összes lehetséges módját, hogy miként lehet hosszú távon jelentős megtakarításokat elérni a politikai és szerződéses kötelezettségek tiszteletben tartása mellett, annak érdekében, hogy a legitim okokból más intézményekhez képest nagyobb arányban növekvő éves költségvetésének változása többszöröző hatást váltson ki;

                  41.

                  felhívja a figyelmet arra, hogy gondoskodni kell a küldöttségeknél dolgozó helyi alkalmazottak átfogó biztonsági ellenőrzéséről;

                  42.

                  erőteljesen támogatja az EKSZ „intelligens megtakarításokkal kapcsolatos kezdeményezését”; kéri az EKSZ-t, hogy készítsen jelentést a végrehajtásról, amely bemutatja a pénzügyi eredményeket és azt, hogy a megtakarított pénzek hogyan kerülnek újból felhasználásra; kéri a Bizottságot is, hogy fogadja el ezt a kezdeményezést;

                  43.

                  tudomásul veszi, hogy az Unió küldöttségeinek személyzete gyakran utazik a központba különböző célokból; sajnálja, hogy nem lehet független ellenőrző hatóságot felállítani e hivatalos utak szükségességének értékelésére; kéri a főképviselőt, hogy ezt vegye figyelembe, és tegyen jelentést ebben az ügyben a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának; tanulmány készítését kéri az uniós küldöttségek személyzetének gyakori utazásai tárgyában, értékelve a videokonferenciák bevezetésének megvalósíthatóságát az utazási költségek, illetve a személyzet utazással töltött idejének csökkentése érdekében;

                  44.

                  üdvözli az innovatív megoldások – például a videokonferencia állásinterjúknál való alkalmazása – segítségével már elért megtakarításokat; felhívja az EKSZ-t, hogy lehetőség szerint a személyzet képzése tekintetében is álljon elő hasonló javaslatokkal;

                  45.

                  erőteljesen sürgeti az EKSZ-t, hogy a küldöttségeiből a központba irányuló utazásokkal kapcsolatban fogadjon el a tagállamok által hasonló körülmények között alkalmazottaknak megfelelő gyakorlatokat; ragaszkodik ahhoz, hogy a repülőutak tekintetében az EKSZ alkalmazkodjon a tagállami gyakorlatokhoz;

                  46.

                  üdvözli annak a munkacsoportnak a létrehozását, amely azt vizsgálta, hogy miként lehetne javítani a munkamódszereket a központban, továbbá örömmel nyugtázza, hogy a következtetések már végrehajtásra kerültek; tájékoztatást kér ezekről a következtetésekről és az elért teljesítményjavulásról;

                  47.

                  véleménye szerint a belső ellenőrzési szabványok önértékelése során elemzett egyes mutatókat felül kellene vizsgálni vagy frissíteni kellene;

                  48.

                  úgy ítéli meg, hogy az éves tevékenységi jelentésben szereplő statisztikák nem elég pontosak, különösen a küldöttségekre vonatkozó adatok tekintetében; felhívja az EKSZ-t, hogy javítsa teljesítményét kiemelt teljesítménymutatók bevezetése révén, amelyek biztosítani fogják a folytonosságot a küldöttségek teljesítményének értékelése során; felszólítja a főképviselőt, hogy ezzel kapcsolatban tegyen jelentést a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak;

                  49.

                  üdvözli, hogy az EKSZ elkötelezte magát az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) folytatott teljes körű együttműködés mellett, és külön egyetértési nyilatkozatot véglegesít az OLAF-fal együttműködésük magasabb szintre való emelése érdekében;

                  50.

                  véleménye szerint javulásra van szükség az uniós küldöttségek pénzügyi és adminisztratív irányításának minősége terén, valamint az éves tevékenységi jelentésben nem azonosított egyes központi osztályokon is; azt várja, hogy a jövő évi jelentés azonosítsa ezeket az osztályokat, és tegyen jelentést az elért eredményekről;

                  51.

                  felhívja az EKSZ-t, hogy terjesszen elő átfogó részleteket arról, hogy hogyan működik belső ellenőrzési és felügyeleti rendszere a pénzeszközök és kiadások kezelése tekintetében; felszólítja az EKSZ-t arra is, hogy adjon felvilágosítást a belső ellenőrzési jelentésekhez való parlamenti hozzáférésre vonatkozó politikájáról;

                  52.

                  rámutat arra, hogy számos EKSZ-küldöttség működik a korrupció és a csalás szempontjából magas kockázatot jelentő környezetben; úgy véli, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából döntő fontosságú az, hogy az EKSZ személyzete megfelelő képzést kapjon, és tudatosuljon benne a probléma a visszaélések feltárása érdekében; úgy véli, hogy a visszaélések bejelentésével kapcsolatos átfogó politika lényeges az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez;

                  53.

                  úgy ítéli meg, hogy a harmadik országok kormányai számára kialakított költségvetés-támogatási rendszerek nem kerülnek megfelelően ellenőrzésre, és a pénzügyi műveletek alaposabb vizsgálatát kéri korábbi szakaszban; ragaszkodik ahhoz, hogy a költségvetés-támogatás odaítélésének elengedhetetlen feltétele legyen egy független nemzeti ellenőrző testület megléte;

                  54.

                  emlékezteti az EKSZ-t a konkrét eredmények elérésével kapcsolatos felelősségére, és rámutat az elérendő eredmények és az összköltségvetés közötti viszonosságra.

         (1)  HL L 68., 2011.3.15.

         (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

         (3)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

         (4)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (7)  HL L 201., 2010.8.3., 30. o.

         (8)  Lásd a Számvevőszék 18/2012. számú, „A Koszovónak a jogállamiság területén nyújtott európai uniós támogatás” című különjelentésében foglalt ajánlásokat.


title: 2014/343/EU: A Tanács határozata ( 2014. március 24. ) a Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodásnak és három kapcsolódó megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               11.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 170/3

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. március 24.)
   a Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodásnak és három kapcsolódó megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

      (2014/343/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével és a 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel a Horvát Köztársaság csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére és 6. cikke (5) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1992. május 2-án írták alá Portóban.

               (2)

               A Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén az Európai Unió tagjává vált.

               (3)

               Az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően a Horvát Köztársaság abbéli szándékát fejezte ki, hogy szerződő félként csatlakozni kíván az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodáshoz, annak 128. cikkével összhangban.

               (4)

               Erre tekintettel a Bizottság az Unió és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott Izlanddal, a Liechtensteini Hercegséggel és a Norvég Királysággal a Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás), valamint három kapcsolódó jegyzőkönyvről, nevezetesen: (a) a Norvég Királyság és az Európai Unió között létrejött, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodáshoz a Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételére tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvről, (b) az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvről és (c) az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvről (a továbbiakban: a kapcsolódó jegyzőkönyvek).

               (5)

               A megállapodást és a kapcsolódó jegyzőkönyveket alá kell írni, és azokat a megkötésükhöz szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodásnak, valamint a kapcsolódó jegyzőkönyveknek az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve azok megkötését.
   A megállapodás és a kapcsolódó jegyzőkönyvek szövegét, valamint az ideiglenes alkalmazásukról szóló, levélváltások formájában létrejött megállapodások szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak és a kapcsolódó jegyzőkönyveknek, továbbá azok ideiglenes alkalmazásáról szóló, levélváltások formájában létrejött megállapodásoknak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A megállapodást és a Norvég Királyság és az Európai Unió között létrejött, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodáshoz a Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételére tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet, az utolsó levélváltás megtörténtét követő naptól az említett megállapodás és jegyzőkönyv megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.
   Az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet és az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet az ideiglenes alkalmazásról szóló utolsó értesítés letétbe helyezését követő harmadik hónap első napjától, mindkét kiegészítő jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban, ideiglenesen alkalmazni kell.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. március 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. TSAFTARIS

      (1)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.


title: 2005/31/EK: A Tanács határozata (2004. szeptember 24.) a Régiók Bizottsága egy holland teljes jogú tagjának és egy holland póttagjának kinevezéséről

text:
               20.1.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 16/57

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. szeptember 24.)
   a Régiók Bizottsága egy holland teljes jogú tagjának és egy holland póttagjának kinevezéséről
   (2005/31/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a holland kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2002. január 22-én elfogadta 2002/60/EK határozatot a Régiók Bizottsága teljes jogú tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (1).

               (2)

               Wim VAN GELDER lemondását követően a Régiók Bizottsága egyik teljes jogú tagjának helye, valamint Onno HOES lemondását követően a Régiók Bizottsága egyik póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2004. szeptember 6-án tájékoztatták,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a Régiók Bizottsága tagjainak a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               teljes jogú tagként:
               Onno HOES,
               Gedeputeerde van de provincie Noord-Brabant,
               Wim VAN GELDER helyére

               b)

               póttagként:
               Wim VAN GELDER,
               Commissaris van de Koningin in de provincie Zeeland,
               Onno HOES helyére

         a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2006. január 25-ig.

      Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. J. BRINKHORST

      (1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.


title: A Tanács határozata (2002. január 28.) a Tanács elnöki tisztségének betöltési sorrendjéről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0105

Hivatalos Lap L 039 , 09/02/2002 o. 0017 - 0017

		A Tanács határozata(2002. január 28.)a Tanács elnöki tisztségének betöltési sorrendjéről(2002/105/EK, ESZAK, Euratom)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 203. cikke második bekezdésére,tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 27. cikke második bekezdésére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 116. cikkére,tekintettel a Tanács elnöki tisztsége betöltési sorrendjének meghatározásáról szóló, 1995. január 1-jei tanácsi határozatra [1], és különösen annak 1. cikke (2) bekezdésére,tekintettel Németország és Finnország 2002. január 18-i javaslatára,mivel:Ez a határozat nem érinti a Tanács elnöki tisztsége betöltési sorrendjének további módosításait, amelyeket a Tanács különösen az új tagállamok Unióhoz való csatlakozásával kapcsolatban elfogadhat,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAzokat az időtartamokat, amelyek alatt Németország és Finnország 2006 második hat hónapjában, illetve 2007 első hat hónapjában a Tanács elnöki tisztségét betölti, a Tanács felcseréli.2. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 2002. január 28-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. Piqué i Camps[1] HL L 1., 1995.1.1., 220. o.--------------------------------------------------