title: Partnerség az Európáról szóló kommunikációért Az Európai Parlament 2008. október 9-i határozata a „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című közös nyilatkozat elfogadásáról (2007/2222(ACI))#MELLÉKLET PARTNERSÉG AZ EURÓPÁRÓL SZÓLÓ KOMMUNIKÁCIÓÉRT

text:
               15.1.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 9/65

         2008. október 9., csütörtökPartnerség az Európáról szóló kommunikációért
   P6_TA(2008)0463
   Az Európai Parlament 2008. október 9-i határozata a „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című közös nyilatkozat elfogadásáról (2007/2222(ACI))
   2010/C 9 E/11

      Az Európai Parlament,
   tekintettel az EK-Szerződés 255. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió információs és kommunikációs politikáját érintő tevékenységekkel kapcsolatos új együttműködési keretről szóló bizottsági közleményről szóló, 2002. március 13-i állásfoglalására (1),
   tekintettel az Európai Unió tájékoztatási és kommunikációs politikai stratégiájáról szóló, 2003. április 10-i állásfoglalására (2),
   tekintettel az Európai Unió tájékoztatási és kommunikációs politikai stratégiájának végrehajtásáról szóló, 2005. május 12-i állásfoglalására (3),
   tekintettel az európai kommunikációs politikáról szóló fehér könyvről szóló, 2006. november 16-i állásfoglalására (4),
   tekintettel az Elnökök Értekezletének 2008. szeptember 25-i határozatára,
   tekintettel a „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” címmel javasolt közös nyilatkozatra,
   tekintettel eljárási szabályzata 120. cikkének (1) bekezdésére és 43. cikkének (1) bekezdésére,
   tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0372/2008),

               A.

               mivel a kommunikáció fontos eleme mind a képviseleti, mind a részvételi demokráciának,

               B.

               mivel emiatt az Európai Unió demokratikus összetevőinek egyik erőssége az intézményeket a polgárokkal összekapcsoló, európai szintű kommunikációs struktúrákhoz kapcsolódik,

               C.

               mivel az európai választások és népszavazások tapasztalata azt mutatja, hogy az uniós ügyeket figyelemmel kísérők és azok iránt érdeklődők részvételére inkább lehet számítani, mint a kevésbé tájékozottak részvételére; ezt az ír népszavazást követően végzett kutatás is igazolta,

               D.

               mivel az Európai Unióról szóló kommunikáció minden szinten megköveteli az uniós intézmények és a tagállamok politikai elkötelezettségét,

               1.

               elfogadja az ehhez a határozathoz csatolt, „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című közös nyilatkozatot és úgy határoz, hogy a nyilatkozatot az eljárási szabályzathoz csatolja; felhív a nyilatkozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételére;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

      (1)  HL C 47. E, 2003.2.27., 400. o.

      (2)  HL C 64. E, 2004.3.12., 591. o.

      (3)  HL C 92. E, 2006.4.20., 403. o.

      (4)  HL C 314. E, 2006.12.21., 369. o.

      2008. október 9., csütörtökMELLÉKLET
      PARTNERSÉG AZ EURÓPÁRÓL SZÓLÓ KOMMUNIKÁCIÓÉRT

         Célok és alapelvek

                  1.

                  Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság kiemelkedő jelentőséget tulajdonít annak, hogy a pluralizmus, a szerepvállalás, a nyitottság és az átláthatóság elvét szem előtt tartva fejlessze az EU-val kapcsolatos kérdésekről szóló kommunikációt annak érdekében, hogy az európai polgárok gyakorolhassák az Unió demokratikus életében való részvételi jogukat, amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg.

                  2.

                  A három intézmény arra törekszik, hogy bátorítsa az Európai Unió egészének kommunikációs prioritásaira vonatkozó elképzelések egyeztetését, hangsúlyozza az európai kérdésekre vonatkozó kommunikáció uniós megközelítése jelentette hozzáadott értéket, megkönnyítse az információ és a legjobb gyakorlatok cseréjét, és szinergiákat alakítson ki az intézmények között az e prioritásokhoz kapcsolódó kommunikáció során, továbbá adott esetben megkönnyítse az uniós intézmények és a tagállamok közötti együttműködést.

                  3.

                  A három intézmény elismeri, hogy az Európai Unióval kapcsolatos kommunikációhoz az uniós intézmények és a tagállamok politikai elkötelezettségére van szükség, valamint hogy a tagállamok is felelősek a polgárokkal az Európai Unióról folytatott kommunikációért.

                  4.

                  A három intézmény úgy véli, hogy az európai kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatás és kommunikáció révén mindenki számára biztosítani kell az Európai Unióról szóló tisztességes és széles körű tájékoztatáshoz való hozzáférést, és lehetővé kell tenni a polgárok számára, hogy éljenek a véleménynyilvánítás jogával, illetve aktívan részt vegyenek az európai uniós kérdésekről folytatott nyilvános vitákban.

                  5.

                  A három intézmény támogatja a többnyelvűség és a kulturális sokszínűség tiszteletben tartását a tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek végrehajtása során.

                  6.

                  A három intézmény politikailag elkötelezett a fenti célok elérése mellett. Bátorítja a többi uniós intézményt és szervet, hogy támogassák erőfeszítéseiket, és ha úgy gondolják, járuljanak hozzá ehhez a megközelítéshez.

         A partnerségi megközelítés

                  7.

                  A három intézmény elismeri annak jelentőségét, hogy az uniós kérdésekkel kapcsolatos kommunikációs kihívást a tagállamok és az uniós intézmények közötti partnerség segítségével kezeljék annak érdekében, hogy biztosítsák a lehető legszélesebb közönséggel megfelelő szinten folytatott, hatékony kommunikációt és a neki nyújtott objektív tájékoztatást.
                  Szinergiákat kíván kialakítani a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal, valamint a civil társadalom képviselőivel.
                  Ennek érdekében ösztönözni szeretné a pragmatikus partnerségi megközelítést.

                  8.

                  A három intézmény emlékeztet e tekintetben az Intézményközi Tájékoztatási Csoport (IGI) kulcsfontosságú szerepére, hiszen ez az a magas szintű keret, amelyen belül az intézmények elősegíthetik az EU-val kapcsolatos információkról és kommunikációs tevékenységekről folytatott politikai vitát a szinergiák és a tevékenységek egymást kiegészítő jellegének fokozása érdekében. Ezért az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság képviselőinek közös elnökletével, valamint a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mint megfigyelők részvételével ülésező IGI alapesetben évente kétszer tanácskozik.

         Az együttműködés kerete

      A három intézmény az alábbiak alapján kíván együttműködni:

                  9.

                  Tiszteletben tartva, hogy minden egyes uniós intézmény és tagállam egyénileg felel saját kommunikációs stratégiájáért és prioritásaiért, a három intézmény az IGI keretében évente korlátozott számú kommunikációs prioritást határoz meg.

                  10.

                  Ezek a prioritások az uniós intézmények és szervek által belső eljárásaik szerint meghatározott kommunikációs prioritásokon alapulnak, és adott esetben kiegészítik a tagállamok vonatkozó stratégiai elképzeléseit és erőfeszítéseit, figyelembe véve a polgárok elvárásait.

                  11.

                  A három intézmény és a tagállamok arra törekszenek, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a meghatározott prioritásokról folytatandó kommunikációhoz.

                  12.

                  A tagállamokban a kommunikációért felelős szolgálatoknak és az EU-s intézményeknek össze kell fogniuk a közös kommunikációs prioritások sikeres végrehajtásának biztosítása, valamint az uniós kommunikációhoz kapcsolódó egyéb tevékenységek érdekében, szükség esetén megfelelő adminisztratív intézkedések alkalmazásával.

                  13.

                  Az intézmények és a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy információt cseréljenek az EU-val kapcsolatos egyéb kommunikációs tevékenységekről, különösen az intézmények és szervek által tervezett ágazati kommunikációs tevékenységekről, ha ezek a tagállamokban folytatott tájékoztató kampányokat eredményeznek.

                  14.

                  A Bizottság felkérést kap, hogy minden év elején tegyen jelentést a többi EU-s intézménynek az előző év közös kommunikációs prioritásainak végrehajtása terén elért főbb eredményekről.

                  15.

                  E politikai nyilatkozat aláírásának időpontja: [dátum].


title: Az Európai Parlament és a Tanács 1098/2008/EK határozata ( 2008. október 22. ) a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               7.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 298/20

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1098/2008/EK HATÁROZATA

   (2008. október 22.)
   a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak (3) megfelelően,
   mivel:

               (1)

               A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az Európai Unió és tagállamai egyik legfontosabb kötelezettségvállalása.

               (2)

               Az Amszterdami Szerződés 1997-ben a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemről szóló új rendelkezéseket adott hozzá az EK-Szerződés – különösen annak 136. és 137. cikkében lévő – szociálpolitikai rendelkezéseivel érintett, már létező tevékenységi területekhez, és ezen a téren új jogi keretet és a politikai kötelezettségvállalásoknak új alapot teremtett.

               (3)

               A 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács felismerte, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés mértéke elfogadhatatlan. A befogadóbb Európai Unió megteremtése ezért az Unió gazdasági növekedésre, több és jobb munkahely megteremtésére, valamint nagyobb társadalmi kohézió elősegítésére vonatkozó tíz éves stratégiai célja megvalósításának lényeges elemének számított.

               (4)

               A lisszaboni Európai Tanács cselekvésre szólította fel a tagállamokat és a Bizottságot annak érdekében, hogy 2010-re „sikerüljön jelentős mértékben felszámolni a szegénységet”. A lisszaboni Európai Tanács ezért úgy döntött, hogy ezen a téren nyitott koordinációs módszert fogad el.

               (5)

               A szociális védelemre és társadalmi befogadásra irányuló nyitott koordinációs módszer kezdettől fogva fontos eszköze volt e politikai kötelezettségvállalás támogatásának, valamint az EU azon képessége megerősítésének, hogy segítse a tagállamokat az erősebb európai társadalmi kohézió megteremtésében.

               (6)

               A nyitott koordinációs módszer segít elmélyíteni a kölcsönös tanulást, és felhívja a figyelmet arra, hogy a kirekesztés és a szegénység többdimenziós jelenség. A nyitott koordinációs módszer így megteremti a hatékonyabb helyszíni cselekvés feltételeit, és polgárai számára is láthatóbbá teszi az EU szociális értékek iránti elkötelezettségét.

               (7)

               Mindezen eredmények ellenére a lakosság számottevő részének nélkülöznie kell, az alapvető szolgáltatásokhoz korlátozottan és egyenlőtlen feltételek mellett fér hozzá, vagy a társadalomból kirekesztve él. A szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2008. évi közös jelentés hangsúlyozza, hogy az elszegényedés veszélye 78 millió embert – köztük 19 millió gyermeket – fenyeget az Európai Unióban. A nők és férfiak közötti jövedelemkülönbség hozzávetőlegesen két százalékpont.

               (8)

               Mindezek mellett a vagyoni különbségek és a súlyos szegénység egyre aggasztóbb jelenséggé válnak az Unióban.

               (9)

               A társadalmi és gazdasági kohézió érdekében a kedvezőtlen helyzetű térségek, a strukturális szempontból tartósan hátrányos helyzetű területek, a legkülső régiók, bizonyos szigetek és szigeti tagállamok, valamint a közelmúltban az ipar leépítésével vagy ipari átalakulással érintett területek támogatására van szükség.

               (10)

               A társadalmi kirekesztés rombolja a polgárok jólétét, valamint gátolja képességüket az önkifejezésre és a társadalmi részvételre. Ezért e vonatkozást is kellően láthatóvá kell tenni a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve (továbbiakban: az európai év) során.

               (11)

               A szociális valóság felméréséről szóló 2007. november 15-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a szociális kohézió megerősítését, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés eltörlését az Európai Uniónak politikai prioritásként kell kezelnie.

               (12)

               A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet mind az Unión belül, mind azon kívül folytatni kell, összhangban az ENSZ Millenniumi Fejlesztési Céljaival, amelyekhez az Unió és tagállamai is csatlakoztak.

               (13)

               A szegénység és a társadalmi kirekesztés széles körű, összetett és többrétű problémát jelent. Mindkettő számos tényezővel függ össze, például a jövedelemmel, az életszínvonallal, a megfelelő oktatási és munkavállalási lehetőségek szükségességével, a jól működő szociális védelmi rendszerekkel, a lakhatással, a jó minőségű egészségügyi és egyéb szolgáltatáshoz való hozzáféréssel, valamint az aktív állampolgári szerepvállalással. Ezért az összes érintett szakpolitika szereplőjét be kell vonni.

               (14)

               Következésképpen, a szegénység megelőzéséhez és az ellene való küzdelemhez olyan nemzeti, regionális és helyi szintű többdimenziós politikákra van szükség, amelyek biztosítják a gazdasági és a szociális politikák és a különösen veszélyeztett csoportokat, illetve személyeket célzó stratégiák közötti egyensúlyt. Az európai év elősegítheti e többdimenziós politikák ösztönzését és az idevágó mutatók továbbfejlesztését.

               (15)

               A lisszaboni stratégiát kiegészítő és támogató, 2005–2010 közötti időszakra vonatkozó szociális menetrend kulcsfontosságú szerepet játszik a gazdasági növekedés szociális dimenziójának előmozdításában, valamint a polgárok társadalomban és munkaerőpiacon történő részvételében. A szociális menetrend egyik prioritása az esélyegyenlőség elősegítése, amely a társadalmi és a generációk közötti szolidaritásnak, valamint egy szegénységtől mentes és befogadóbb társadalom megteremtésének fontos tényezője.

               (16)

               A társadalmi befogadásról szóló nemzeti cselekvési tervekben több tagállam kiemeli, hogy bizonyos társadalmi csoportok, mint például a gyerekek, a korai iskolaelhagyók, az egyedülálló szülők, a nagycsaládok, az egykeresős családok, a fiatalok, különösen a fiatal nők, az idősek, a bevándorlók és etnikai kisebbségek, a fogyatékossággal élők és gondozóik, a hajléktalanok, a munkanélküliek, közöttük különösen a hosszú távon munkanélküliek, a bebörtönzöttek, az erőszakos cselekmények áldozatául esett nők és gyerekek, valamint az egészségre ártalmas szereket túlzott mértékben fogyasztók elszegényedési és/vagy társadalmi kirekesztési veszélyeztetettsége igen nagy. A legveszélyeztetettebb csoportokra irányuló nemzeti politikák és támogató intézkedések fontos szerepet játszhatnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben.

               (17)

               Tisztességes foglalkoztatással jelentősen csökkenthető az elszegényedés kockázata. Azonban a foglalkoztatás önmagában nem mindig elégséges feltétele annak, hogy az egyének kiemelkedjenek a szegénységből, az elszegényedés kockázata pedig még a dolgozók körében is viszonylag magas. A foglalkoztatottak szegénysége az alacsony jövedelmekkel, a nők és férfiak jövedelemkülönbségével, az alacsony képzettséggel, a korlátozott szakképzési lehetőségekkel, a család és a munka összeegyeztethetőségének szükségességével, a bizonytalan foglalkoztatással és munkakörülményekkel, valamint a nehéz háztartási körülményekkel hozható összefüggésbe. A minőségi foglalkoztatás, valamint a szociális és gazdasági támogatás ezért elengedhetetlen ahhoz, hogy az egyént kiemeljék a szegénységből.

               (18)

               A munkaerőpiac változó szükségleteihez alkalmazkodó alapvető készségek és képzettségek hiánya jelentősen gátolja a társadalmi integrációt. Egyre nagyobb a veszélye annak, hogy új törésvonalak keletkeznek a társadalomból kirekesztettek és a megkülönböztetés valamely formáját elszenvedők, valamint azok között, akiknek lehetősége van részt venni az egész életen át tartó tanulási programokban, amelyek javítják a foglalkoztathatósági esélyeket és az alkalmazkodóképességet, valamint elősegítik a személyes fejlődést és az aktív polgári szerepvállalást. A megfelelő képzettséggel nem rendelkezők számára nehezebb a belépés a munkaerőpiacra, nehezebben találnak jó minőségű munkát, nagyobb valószínűséggel válnak tartósan munkanélkülivé, vagy ha dolgoznak, nagy valószínűséggel rosszul fizetett állást kapnak.

               (19)

               A információs és kommunikációs technológiák elérhetősége és azok használatának képessége egyre inkább alapkövetelménye a társadalmi integrációnak. Egy 2006. június 11-én Rigában jóváhagyott miniszteri nyilatkozat a mindenkit befogadó információs társadalom megteremtését tűzi ki célul.

               (20)

               A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni közösségi fellépés sikere a társadalmi és politikai támogatottság mértékén múlik. Továbbá az európai év célkitűzéseit mozdítja elő az esélyegyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló uniós jogalkotás eredményes végrehajtása is. Ezért az európai évnek ösztönöznie kell a figyelemfelkeltést, lendületet kell teremtenie, és segítenie kell a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, valamint a szegénység elleni küzdelemben részt vevő nemzetközi szervezetek között. Segítenie kell abban, hogy a politikai figyelem a problémára összpontosuljon, és sikerüljön minden érdekeltet mozgósítani annak érdekében, hogy előmozdítsa és erősítse a szociális védelemhez és társadalmi befogadáshoz kapcsolódó nyitott koordináció módszerét, továbbá segítse az e területen tett, közösségi és nemzeti szintű egyéb intézkedéseket és kezdeményezéseket, együttműködve a szegénység által sújtott emberekkel és az őket képviselőkkel.

               (21)

               Az európai évnek ösztönöznie kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztést megelőző, aktív bevonásra irányuló politikákat, valamint elő kell mozdítania a nyílt koordinációs módszeren belül e területre vonatkozó legjobb gyakorlatokat.

               (22)

               A nemzeti szinten történt előrelépés eltérő mértéke, a különböző nemzeti társadalmi-gazdasági és kulturális környezet, valamint a kulturális érzékenység miatt az év jelentős számú intézkedése a közvetett központosított irányítás rendszerén keresztül megvalósuló, nemzeti szintű decentralizációt igényli az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletben (5) meghatározott eljárásokkal összhangban.

               (23)

               Ugyanakkor a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a nemzeti szinten meghatározott politikai prioritásokat, hogy biztosítsa azok összeegyeztethetőségét az európai év stratégiai célkitűzéseivel és végeredményben a nyitott koordinációs módszer számára megállapított közös célkitűzésekkel.

               (24)

               Az európai év eredményességének alapvető feltétele a közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten részt vevő partnerek eredményes koordinációja. A helyi és regionális partnerek sajátos szerepet játszanak a szegénységben élők és a társadalomból kirekesztettek érdekeinek előmozdításában.

               (25)

               Az európai évben való részvételnek nyitottnak kell lennie a tagállamok számára, az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodást aláíró EFTA- (Európai Szabadkereskedelmi Társulás) államok számára az abban a megállapodásban meghatározott feltéteknek megfelelően, továbbá az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok és a nyugat-balkáni országok számára a vonatkozó megállapodásaikban megállapított feltételekkel összhangban, valamint az európai szomszédsági politikában (ESZP) érintett országok számára a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek rendelkezéseivel összhangban.

               (26)

               Az európai év javíthatja a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet célzó, már létező programok és kezdeményezések közötti közösségi szintű koordinációt, többek között a szociális védelemről és társadalmi befogadásról szóló nyílt koordinációs módszert is.

               (27)

               Biztosítani kell az európai év más közösségi fellépésekkel való összeegyeztethetőségét és kiegészítő jellegét, különösen a Progress program, a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemhez, a nemek közti egyenlőség és az alapvető jogok elősegítéséhez kapcsolódó fellépésekhez, illetve az oktatáshoz, a képzéshez, a kultúrához és a kultúrák közti párbeszédhez, az ifjúsághoz, a polgársághoz, a bevándorláshoz és a menekültügyhöz, valamint a kutatáshoz kapcsolódó fellépések tekintetében.

               (28)

               Az európai évnek folytatnia kell a korábbi európai évek – az esélyegyenlőség mindenki számára európai éve (2007) és a kultúrák közötti párbeszéd európai éve (2008) – során kidolgozott módszereket.

               (29)

               Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatározza a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges hivatkozási alapot jelenti.

               (30)

               Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni.

               (31)

               Mivel ezen határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel többek között a többoldalú partnerségek, az országokon átnyúló információcsere és a helyes gyakorlat közösségi szinten történő terjesztésének szükségességére, és ezért az intézkedés léptéke miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az európai év
   A társadalmi kirekesztés elleni közösségi fellépés támogatása céljából a 2010-es évet a „szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének” (a továbbiakban: európai év) nyilvánítják.
   2. cikk
   Célkitűzések és irányadó elvek
   (1)   Az európai év célkitűzései és irányadó elvei a következők:

               a)

               jogok elismerése – a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők méltóságteljes élethez és a teljes körű társadalmi szerepvállaláshoz való alapvető jogának elismerése. Az európai év erősíti a szegénységben élők helyzetével kapcsolatos tudatosságot, különösen a kiszolgáltatott csoportokra és egyénekre tekintettel, és elősegíti, hogy eredményesen gyakorolhassák szociális, gazdasági és kulturális jogaikat, valamint elegendő erőforráshoz és minőségi szolgáltatásokhoz férjenek hozzá. Emellett az európai év hozzájárul a sztereotípiák és a megbélyegzés elleni küzdelemhez;

               b)

               felelősségmegosztás és szerepvállalás – nagyobb társadalmi részvétel a társadalmi befogadást elősegítő politikák és intézkedések kidolgozásakor, a közös és az egyéni felelősség hangsúlyozása a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, valamint az önkéntes tevékenységek ösztönzésének és támogatásának jelentősége. Az európai év előmozdítja a köz- és magánszféra szereplőinek bevonását, többek között proaktív partnerségeken keresztül. Elősegíti a tudatosítást, az elkötelezettséget és lehetőségeket biztosít ahhoz, hogy valamennyi polgár részt vállalhasson, különösen azok, akik a szegénységet közvetve vagy közvetlenül megtapasztalták;

               c)

               összetartás – az összetartóbb társadalom megteremtésének elősegítése azzal, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét arra, hogy mindannyiunk javát szolgálja, ha sikerül leküzdeni a szegénységet, megvalósul a javak igazságos elosztása, és senki sem szorul a társadalom peremére. Az európai év egy olyan társadalom megteremtését segíti elő, amely képes az életminőségnek, ideértve a készségek és foglalkoztatás minőségét, a szociális jólétet – többek között a gyermekek jólétét is –, valamint az esélyegyenlőségnek a növelésére és biztosítására. Biztosítja továbbá a generációkon belüli és generációk közötti fenntartható fejlődést és szolidaritást, valamint a politikai összhangot az Európai Unió világszintű fellépéseivel;

               d)

               kötelezettségvállalás és konkrét intézkedések – a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolásával kapcsolatos határozott európai uniós és tagállami kötelezettségvállalás újbóli megerősítése, valamint ennek a kötelezettségvállalásnak és a fellépéseknek az előmozdítása minden döntési szinten. A szociális védelemre és a társadalmi befogadásra irányuló nyitott koordinációs módszer eredményeire és lehetőségeire építve az európai év megerősíti a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzésére és az ezek elleni küzdelemre vonatkozó politikai kötelezettségvállalást, a politikai figyelem összpontosítása és az érdekelt felek mozgósítása révén, illetve további lendületet ad a területre vonatkozó európai uniós és tagállami intézkedéseknek.

         (2)   E célok végrehajtásakor a Közösségnek és a tagállamoknak figyelembe kell venniük a melléklet IV. részében felsorolt prioritásokat.
   3. cikk
   Az intézkedések tartalma
   (1)   A 2. cikkben megfogalmazott célkitűzések többek között különösen az alábbi közösségi és nemzeti szintű intézkedésekkel valósíthatók meg:

               a)

               találkozók és rendezvények,

               b)

               tájékoztató, népszerűsítő és oktatási kampányok,

               c)

               adott esetben nemek szerinti bontásban megvalósuló adatgyűjtésen alapuló közösségi vagy nemzeti szintű felmérések és tanulmányok.

         (2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések részletei a mellékletben találhatók.
   (3)   A szélesebb nyilvánosságot célzó, összes intézkedést mindenki – többek között a szegénységben és a fogyatékossággal élők – számára könnyen elérhetővé kell tenni.
   4. cikk
   A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének elve
   Az európai év figyelembe veszi a nőket és férfiakat érintő szegénység és társadalmi kirekesztés különböző kockázatait és dimenzióit. Az európai év végrehajtásakor a Közösség és a tagállamok a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére törekszenek.
   5. cikk
   Közösségi szintű együttműködés és végrehajtás
   (1)   Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 7. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el.
   (2)   A Bizottság biztosítja, hogy az e határozatban említett közösségi intézkedéseket a melléklettel összhangban hajtsák végre.
   (3)   A Bizottság különösen megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a 10. cikkben említett közösségi intézkedések és kezdeményezések összhangban legyenek és egymást kiegészítsék annak érdekében, hogy megvalósulhassanak a 2. cikk célkitűzései.
   (4)   A Bizottság, különösen európai szinten, rendszeres eszmecserét folytat többek között a szegénységben élőkkel együtt dolgozó érintett felekkel az európai év megtervezéséről, végrehajtásáról, nyomon követéséről és értékeléséről. Minden vonatkozó információt közzétesz a nyilvánosság számára.
   (5)   A Bizottság szorosan bevonja a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot az európai év előkészítésébe és megvalósításába, és adott esetben más illetékes bizottságokat is tájékoztat, illetve bevon a munkába.
   (6)   A Bizottság adott esetben más európai uniós intézményekkel, szervekkel, irodákkal és ügynökségekkel is együttműködik.
   6. cikk
   Nemzeti szintű együttműködés és végrehajtás
   (1)   Minden tagállam kinevez egy nemzeti végrehajtó testületet, amely megszervezi a tagállam részvételét az európai évben, illetve biztosítja a nemzeti szintű koordinációt. A nemzeti végrehajtó testület az európai év nemzeti programjának és prioritásainak meghatározásáért, valamint a közösségi finanszírozásra javasolt egyes intézkedések kiválasztásáért felelős. A nemzeti stratégiát és az európai év prioritásait a 2. cikkben felsorolt célkitűzésekkel összhangban kell meghatározni.
   (2)   A közösségi támogatás nemzeti szintű intézkedéseknek történő odaítélésének eljárását a melléklet II. része állapítja meg.
   (3)   Feladatai teljesítése során, különösen a nemzeti program kidolgozásakor, illetve az európai év végrehajtása során bármikor, a nemzeti végrehajtó bizottság szorosan együttműködik és egyeztet az érintett felek széles körével, beleértve a civil társadalmi szervezeteket, a szegények és társadalmi kirekesztettek érdekvédelmi szervezeteit, a szociális partnereket, valamint a regionális és helyi hatóságokat.
   7. cikk
   A bizottság
   (1)   A Bizottságot egy bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
   (3)   A bizottságban részt vevő tagállami képviselőt lehetőleg a 6. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti végrehajtó testületből kell delegálni.
   8. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   A közösségi szintű intézkedések a melléklet I. részében meghatározottaknak megfelelően 80 %-os támogatásban részesülhetnek, vagy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződések tárgyát képezhetik.
   (2)   A melléklet II. részében meghatározott eljárásnak megfelelően az országos, regionális és helyi szintű intézkedések esetében az Európai Unió általános költségvetéséből az összes támogatható költség maximum 50 %-áig van lehetőség a társfinanszírozásra.
   9. cikk
   A pályázat és a kiválasztási eljárás
   (1)   A 8. cikk (1) bekezdése szerinti intézkedések finanszírozásáról szóló határozatokat a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el.
   (2)   A 8. cikk (2) bekezdése szerinti intézkedések esetében a pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmeket a nemzeti végrehajtó testületek nyújtják be a Bizottsághoz a melléklet II. részében említett eljárásnak megfelelően.
   10. cikk
   Összeegyeztethetőség és kiegészítő jelleg
   (1)   A Bizottság a részt vevő országokkal együtt biztosítja, hogy e határozat intézkedései összeegyeztethetők legyenek más közösségi, nemzeti, regionális és helyi intézkedésekkel és kezdeményezésekkel.
   (2)   A Bizottság és a részt vevő országok továbbá biztosítják, hogy az európai év és a meglévő közösségi, nemzeti, valamint regionális intézkedések és források teljes mértékben kiegészítsék egymást azokban az esetekben, ahol az utóbbiak elősegíthetik az európai év célkitűzéseinek elérését.
   11. cikk
   Részt vevő országok
   Az európai évben való részvétel a következők számára nyitott:

               a)

               a tagállamok;

               b)

               előcsatlakozási stratégiából részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételüket szabályozó olyan általános elveknek és általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a keretmegállapodás, illetve a társulási tanácsok határozatai fogalmaznak meg;

               c)

               a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételük általános elveiről szóló keretmegállapodások alapján velük létrehozandó megállapodásoknak megfelelően;

               d)

               az EGT-megállapodást aláíró EFTA-államok a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően;

               e)

               az ESZP partnerországai azoknak az általános elveknek és a közösségi programokban való részvételüket szabályozó általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek fogalmaznak meg. Az e téren érintett ESZP-partnerországokban folytatott tevékenységekre nyújtott bármely közösségi pénzügyi támogatás az ESZP támogatási eszköz hatálya alá tartozik az ezen országokkal folytatott átfogó együttműködés során megállapított prioritásokkal és eljárásokkal összhangban.

         12. cikk
   Költségvetés
   (1)   Az e határozatban említett intézkedések végrehajtására előirányzott pénzügyi keretösszeg a 2009. január 1-től2010. december 31-ig tartó időszakra 17 000 000 EUR, amelyből 6 500 000 EUR a 2009. december 31-ig tartó időszakra vonatkozik.
   (2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret korlátain belül.
   13. cikk
   Nemzetközi együttműködés
   Az európai év keretén belül a Bizottság együttműködést folytathat a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetével.
   14. cikk
   A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme
   Az e határozat keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Bizottság a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét a csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenység megelőzését szolgáló intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel biztosítja, gondoskodik róla, hogy a jogosulatlanul kifizetett összegeket visszafizessék, valamint szabálytalanság esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szab ki, az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (8), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (9), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően.
   15. cikk
   Figyelemmel kísérés és értékelés
   (1)   A Bizottság 2011. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatba foglalt intézkedések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.
   (2)   A jelentés tájékoztatást nyújt továbbá arról, hogy az európai év intézkedéseiben hogyan érvényesült a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésének elve, és hogy az év milyen előnyöket hozott a kiszolgáltatott csoportok és egyének számára.
   16. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Strasbourgban, 2008. október 22-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-P. JOUYET

      (1)  HL C 224., 2008.8.30., 106. o.

      (2)  A 2008. június 18-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (3)  Az Európai Parlament 2008. június 17-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. október 2-i határozata.

      (4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

      (6)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (8)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

      (9)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

      (10)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az e határozat 3. cikkében említett intézkedések részletes leírása
      I.   KÖZÖSSÉGI SZINTŰ INTÉZKEDÉSEK
      1.   Találkozók és rendezvények
      A közösségi szinten szervezett találkozók és rendezvények célja, hogy felhívja a figyelmet az európai év témáira, a szegénységre és a társadalmi kirekesztésre, valamint lehetőséget biztosítson az eszmecserére. Ezeken az érdekelt felek is részt vesznek majd, a rendezvények tervezésébe pedig a szegénységben élőket, valamint az őket képviselő civil szervezeteket is bevonják. E találkozók és rendezvények célja, hogy előmozdítsák a társadalmi szerepvállalást szolgáló intézkedések és gyakorlatok fejlesztését, és segítsék a politikai szabályozásban található hiányosságok pótlását, valamint felkeltsék az illetékes szereplők és intézmények figyelmét a szegénység és a társadalmi kirekesztés (különösen nők és gyermekek esetében) többrétű mivoltára, amely többek között olyan tényezőkben nyilvánul meg, mint például a foglalkoztatáshoz, a lakhatáshoz, a szociális védelemhez, a családi támogatáshoz, valamint az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés.
      2.   Tájékoztató és népszerűsítő kampányok, ideértve:

                  —

                  a szolidaritásra irányuló különböző kezdeményezések szervezését a szegénység és a társadalmi kirekesztés visszaszorítása érdekében, hogy minden polgárnak lehetősége nyíljon a közvetlen vagy szervezeteiken keresztül történő különböző mértékű és formájú részvételre. A közösségi és nemzeti szintű médiakampányok segíthetik az európai év keretében megvalósuló pénzgyűjtő akciókat,

                  —

                  az európai év számára különböző formátumban elérhető és rendelkezésre álló logó és jelmondatok kidolgozását, amelyek az európai évvel kapcsolatos bármely intézkedéssel összefüggésben használhatók,

                  —

                  a hagyományos és új kommunikációs csatornákra és új technológiákra támaszkodó nemzeti és helyi szinten megvalósított közösségi szintű tájékoztató kampányt,

                  —

                  a közvélemény érdeklődését felkeltő és a Közösség egész területén hozzáférhető kommunikációs és médiaeszközök előállítását,

                  —

                  a tájékoztatást, az eredmények ismertetését, az európai év célkitűzéseihez hozzájáruló közösségi programok, intézkedések és kezdeményezések láthatóságának javítását szolgáló megfelelő intézkedéseket és kezdeményezéseket,

                  —

                  az oktatási intézmények, nem kormányzati és jótékonysági szervezetek közösségi és nemzeti szintű megfelelő kezdeményezéseit az európai évvel és a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos információk terjesztésére irányulóan,

                  —

                  az európai év témáival kapcsolatban elért eredményeket és tapasztalatokat hangsúlyozó európai versenyek szervezését,

                  —

                  ajánlások felhasználásával és a „nagykövetek” közreműködésével erős kapcsolat kialakítását olyan szervezetekkel és ágazatokkal, amelyek általában nem foglalkoznak a szegénység és a társadalmi kirekesztés kérdésével (pl. sporttal, művészettel foglalkozó szervezetek),

                  —

                  az Europa portálon információs weboldal létrehozását.

            3.   Egyéb intézkedések

                  —

                  adott esetben nemek szerinti bontásban megvalósuló adatgyűjtésen alapuló, közösségi szintű felmérések és tanulmányok készítése, amelyek célja, hogy értékelést és jelentést készítsenek az európai év előkészületeiről, eredményességéről, valamint azonnali és hosszú távú hatásáról. Az innovatív megoldások azonosításának elősegítése érdekében az egyik ilyen felmérés a polgárok véleményére kíváncsi a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzését és leküzdését célzó politikákról, adott esetben a szociális védelmi rendszerekről, valamint arról, hogy hogyan látják az Unió lehetséges szerepét a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben. Ezt a felmérést 2009-ben végzik majd el, hogy eredményeit az európai év nyitó konferenciáján már ismertetni lehessen,

                  —

                  a súlyos szegénység és az alapvető jogok kapcsolatát vizsgáló tanulmányok elősegítése,

                  —

                  együttműködés a magánszektorral, a műsorszolgáltatókkal és egyéb médiumokkal az európai évvel kapcsolatos információk terjesztésében, valamint olyan intézkedések ismertetésében, amelyek elősegítik a szociális kérdésekről folytatott tartós párbeszédet,

                  —

                  a tudásátadást segítő technikai segítségnyújtás,

                  —

                  az európai év hatékonyságát és hatását mérő értékelő jelentés.

            Közösségi és nemzetközi szintű rendezvények szervezésével különleges kapcsolatokat lehet kialakítani elsősorban például az európai év és a szegénység eltörlésének ENSZ világnapjához (október 17.) kapcsolódó tevékenységek közötti kapcsolódási pontok megteremtésével.
      A Bizottság és a részt vevő országok kölcsönös előnyére a Bizottság technikai és/vagy igazgatási segítséget vehet igénybe, például ha egy adott kérdésben külső szakértők bevonását kell finanszírozni.
      4.   Finanszírozás
      A határozat 8. és 12. cikke alapján a támogatás a következő formában jelenhet meg:

                  —

                  áruk és szolgáltatások beszerzése nyílt ajánlati felhívásokon keresztül, különösen a kommunikáció területén,

                  —

                  tanácsadói szolgáltatások vásárlása nyílt ajánlati felhívások útján,

                  —

                  olyan közösségi szintű különleges rendezvények költségfedezetére nyújtott támogatások, amelyek az európai évet előtérbe helyezik és népszerűsítik. E támogatás nem haladhatja meg a kedvezményezettnél felmerülő összköltség 80 %-át.

            II.   AZ INTÉZKEDÉSEK NEMZETI SZINTŰ TÁRSFINANSZÍROZÁSA
      Ezeknek a intézkedéseknek figyelembe kell venniük annak szükségességét, hogy olyan finanszírozási lehetőségeket kell teremteni, amelyekkel elérhetők a „helyszínen” működő szervezetek és a leginkább a társadalom peremére szorult csoportokkal foglalkozó projektek.
      1.   A nemzeti, regionális vagy helyi szinten megvalósuló intézkedések országonként a teljes költség legfeljebb 50 %-áig jogosultak közösségi költségvetési finanszírozásra. Köz- vagy magánforrásokból a nemzeti társfinanszírozásnak legalább 50 %-ban kell kiegészítenie az EU-finanszírozást. Az intézkedések kiválasztásakor a nemzeti végrehajtó testületek szabadon dönthetnek arról, hogy igényelnek-e társfinanszírozást az egyes intézkedések végrehajtásáért felelős szervezetektől, és ha igen, akkor milyen mértékben.
      2.   E határozat elfogadását követően a Bizottság stratégiai keretdokumentumot készít, amely az e határozat 2. cikkében meghatározott célkitűzésekkel együtt megállapítja az európai év tevékenységeinek végrehajtására vonatkozó fő prioritásokat, és tartalmazza a nemzeti testületek részvételére és a nemzeti intézkedésekre vonatkozó minimumkövetelményeket is.
      3.   A stratégiai keretdokumentumra válaszként a szociális védelemre és társadalmi befogadásra vonatkozó nemzeti programokkal összhangban minden nemzeti végrehajtó testület a civil társadalommal való konzultációt követően nemzeti programot készít az európai év végrehajtásáról.
      4.   Minden nemzeti végrehajtó testület egyetlen kérelmet nyújt be a közösségi finanszírozásra. Ennek a folyósítási kérelemnek be kell mutatnia az európai évre vonatkozó nemzeti programot és prioritásokat, valamint a támogatásra javasolt intézkedéseket. A folyósítási kérelemhez részletes költségvetést kell mellékelni a javasolt intézkedések teljes költségéről, valamint a társfinanszírozás összegéről és forrásairól. A támogatható költségek tartalmazhatják a nemzeti végrehajtó testület személyzeti és adminisztratív költségeit is.
      5.   A globális támogatások részt vevő országoknak történő kiutalása annak függvénye, hogy mennyire sikerül az e határozat 2. cikkében megfogalmazott és a stratégiai keretdokumentumban kidolgozott célkitűzéseket az európai év végrehajtására vonatkozó nemzeti programban megfelelően végrehajtani.
      6.   A Bizottság elbírálja a nemzeti végrehajtó szervek által benyújtott közösségi támogatás iránti kérelmeket, és többek között ellenőrzi, hogy a kérelmek eleget tesznek-e az e határozat 2. cikkében meghatározott célkitűzéseknek. A Bizottság szükség esetén a kérelmek módosítását kéri.
      7.   Az 1. pontba tartozó intézkedések a következők:

                  a)

                  az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó találkozók és rendezvények, beleértve az európai év elindítására és népszerűsítésére vonatkozó nemzeti rendezvényeket is, amelyek ösztönző hatásúak, és teret adnak a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem konkrét intézkedéseivel kapcsolatos vitáknak;

                  b)

                  kölcsönös tanulási szemináriumok nemzeti, regionális és helyi szinten;

                  c)

                  a közösségi szintű kezdeményezések előkészítésével kapcsolatos egyéb rendezvények (pl. a szegénységről és a társadalmi kirekesztésről szóló éves európai kerekasztal és a szegénységben élők európai találkozója);

                  d)

                  az európai év által kiemelt elvek és alapvető értékek terjesztését szolgáló tájékoztató, oktatási és népszerűsítő kampányok és egyéb erős multiplikátor hatással bíró intézkedések az iskolákban nemzeti, regionális és helyi szinten, beleértve a díjátadások és versenyek szervezését is;

                  e)

                  az I. rész 3. pontjában említetteken kívüli felmérések és tanulmányok az európai év kulcsfontosságú témáinak elmélyültebb vizsgálatára;

                  f)

                  képzési lehetőségek a köztisztviselők, a szociális partnerek, a média, a nem kormányzati szervezetek képviselői, valamint egyéb szereplők számára, hogy bővítsék ismereteiket a szegénység és a társadalmi kirekesztettség jelenségeiről, az európai és a nemzeti társadalmi integrációs politikákról, a különböző rendelkezésre álló politikai eszközökről, illetve javítsák a szegénységgel kapcsolatos ügyek kezelésére vonatkozó készségüket, és arra ösztönözzék őket, hogy aktív szerepet játsszanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben;

                  g)

                  együttműködés a médiával;

                  h)

                  a társadalmi befogadásra vonatkozó regionális és helyi kísérleti cselekvési tervek kidolgozása.

            III.   NEM PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS
      A Közösség nem pénzügyi támogatásban – ideértve az európai év számára megtervezett különleges logó használatának írásbeli engedélyezését és az európai évvel kapcsolatos egyéb eszközöket – részesíti az állami-, illetve magán szervezetek kezdeményezéseit, amennyiben ez utóbbiak a stratégiai keretdokumentumban foglalt speciális feltételek alapján garantálják a Bizottságnak, hogy a szóban forgó kezdeményezések végrehajtása már folyamatban van, vagy az európai év során megvalósul, és e kezdeményezések várhatóan számottevően hozzájárulnak a európai év egy vagy több célkitűzésének eléréséhez.
      A harmadik országokban az európai év rendezvénysorozat égisze alatt vagy azzal együttműködésben szervezett kezdeményezések számára a Bizottság szintén biztosíthat nem pénzügyi támogatást, és e kezdeményezések használhatják az európai év logóját és egyéb eszközeit.
      IV.   AZ EURÓPAI ÉV TEVÉKENYSÉGEINEK PRIORITÁSAI
      tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés többdimenziós jellegére, és figyelembe véve a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem más politikákkal történő összehangolását, az európai év tevékenységeinek arra kell irányulniuk, hogy a szociális védelemre és társadalmi befogadásra vonatkozó nyitott koordinációs módszer számára egyértelmű hozzáadott értéket biztosítsanak, és annak hatékony kiegészítői legyenek. Ezeknek a tevékenységeknek ezért csak korlátozott számú prioritási területre kell összpontosítaniuk.
      Az elvégzett elemzéssel, valamint a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló közös jelentésben meghatározott prioritásokkal összhangban az európai év a következő témákra összpontosít:

                  —

                  a szegénység, különösen a súlyos szegénység megelőzését és visszaszorítását célzó többdimenziós integrált stratégiák és olyan megközelítések ösztönzése, amelyek az összes érintett politikán keresztül érvényesülnének,

                  —

                  küzdelem a gyermekszegénység, beleértve a szegénység generációk közti átörökítése, valamint a családokon belüli szegénység ellen, külön figyelmet fordítva a nagycsaládokra, az egyszülős családokra és az eltartottakat gondozó családokra, valamint az intézetekben élő gyermekeket érintő szegénységre,

                  —

                  a befogadó munkaerőpiacok előmozdítása, a foglalkoztatottak szegénységének és a munka kifizetődővé válásának megoldása,

                  —

                  az oktatásban és a képzésben tapasztalható hátrányok megszüntetése, beleértve a számítógép-felhasználói képzéseket is, valamint az információs és kommunikációs technológiákhoz történő, mindenki számára egyenlő hozzáférés ösztönzése, külön figyelemmel a fogyatékossággal élők különleges igényeire,

                  —

                  a szegénység nemek közötti egyenlőségre és életkorra vonatkozó dimenzióinak kezelése,

                  —

                  egyenlő hozzáférés biztosítása a megfelelő forrásokhoz és szolgáltatásokhoz, beleértve a tisztességes lakhatási körülményeket, valamint az egészségügyi és szociális védelmet,

                  —

                  a kulturális és szabadidős lehetőségekhez való hozzáférés elősegítése,

                  —

                  a megkülönböztetés megszüntetése és a bevándorlók és etnikai kisebbségek társadalmi befogadásának elősegítése,

                  —

                  az aktív befogadás integrált megközelítésének előmozdítása,

                  —

                  a fogyatékossággal élők és családjuk, a hajléktalanok, valamint más veszélyeztetett csoportok és egyének igényeinek figyelembevétele.

            Az európai év rendezvényeinek megtervezésekor a fenti prioritásokkal összhangban a részt vevő országok a területi kohézió figyelembevételével a témákat az országos, regionális és helyi körülményekhez és kihívásokhoz igazítják.
      Az e határozat 2. cikkében megfogalmazott célkitűzések fényében a részvétel kérdésének minden prioritásban meg kell jelennie.
      Az e határozat 4. cikkének értelmében az európai év tevékenységeinek végrehajtásakor a Bizottságnak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a nőket és a férfiakat a szegénység és társadalmi kirekesztés eltérő módon érinti. Egyben biztosítaniuk kell, hogy az európai év prioritásai között megjelenjen a nemek közti egyenlőség érvényesítésének elve, hogy azzal is elősegítsék a nemek közti egyenlőséget.


title: 2005/117/EK: A Bizottság határozata (2005. február 8.) a Prunus domestica szaporító- és ültetvényanyagain a 92/34/EGK tanácsi irányelv alapján 2003-ban megkezdett közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok 2005-ben való folytatásáról

text:
               9.2.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 36/11

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. február 8.)
   a Prunus domestica szaporító- és ültetvényanyagain a 92/34/EGK tanácsi irányelv alapján 2003-ban megkezdett közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok 2005-ben való folytatásáról
   (2005/117/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló, 1992. április 28-i 92/34/EGK tanácsi irányelvre (1),
   tekintettel a 92/34/EGK tanácsi irányelv alapján a gyümölcstermő növények szaporító- és ültetvényanyagán végzett közösségi összehasonlító vizsgálatok és kísérletek előkészületeinek megállapításáról szóló, 2002. szeptember 5-i 2002/745/EK bizottsági határozatra (2) és különösen annak 3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2002/745/EK határozat rögzíti a 92/34/EGK irányelv alapján végzett közösségi összehasonlító kísérletekre és vizsgálatokra vonatkozó szabályokat a Prunus domestica tekintetében a 2003-tól 2007-ig terjedő időszakra.

               (2)

               A 2003-ban és 2004-ben elvégzett kísérleteket és vizsgálatokat 2005-ben is folytatni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Prunus domestica szaporító- és ültetvényanyagain 2003-ban megkezdett közösségi összehasonlító kísérleteket és vizsgálatokat a 2002/745/EK határozattal összhangban 2005-ben is folytatni kell.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 8-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 157., 1992.6.10., 10. o. A legutóbb a 2003/111/EK bizottsági irányelvvel (HL L 311., 2003.11.27., 12. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 240., 2002.9.7., 65. o.


title: 2010/120/CFSP: A Tanács 2010/120/KKBP határozata ( 2010. február 25. ) az Európai Unió afganisztáni és pakisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról

text:
               26.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 49/28

         A TANÁCS 2010/120/KKBP HATÁROZATA
   (2010. február 25.)
   az Európai Unió afganisztáni és pakisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról és módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2008. július 24-én elfogadta a 2008/612/KKBP együttes fellépést (1), amely a 2008. szeptember 1-jétől2009. február 28-ig terjedő időszakra Ettore F. SEQUI-t nevezte ki az Európai Unió afganisztáni különleges képviselőjévé (EUKK).

               (2)

               A Tanács 2009. február 16-án elfogadta az afganisztáni EUKK megbízatásának 2010. február 28-ig történő meghosszabbításáról szóló 2009/135/KKBP együttes fellépést (2).

               (3)

               A Tanács – a 2009/135/KKBP együttes fellépés 2009. június 15-i felülvizsgálata alapján – elfogadta az afganisztáni EUKK megbízatásának Pakisztánra való kiterjesztéséről szóló 2009/467/KKBP együttes fellépést (3).

               (4)

               Az EUKK megbízatását 2010. március 31-ig meg kell hosszabbítani.

               (5)

               Az afganisztáni és pakisztáni EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2009/467/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „1. cikk
               Az Európai Unió különleges képviselője
               A Tanács kinevezi Ettore F. SEQUI-t az Európai Unió afganisztáni és pakisztáni különleges képviselőjévé (EUKK) 2010. március 31-ig.”;

               2.

               A 2. cikk e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „e)

                           támogatja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által a régióban végzett munkát.”

               3.

               A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „4. cikk
               A megbízatás végrehajtása
               (1)   Az EUKK felel megbízatásának a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
               (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.”

               4.

               Az 5. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az EUKK megbízatásával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2009. március 1-jétől2010. március 31-ig terjedő időszakra 2 830 000 EUR.”;
               „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadások 2009. március 1-jétől számolhatók el. A kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.”

               5.

               A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.”

               6.

               A 9. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Az uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.”

               7.

               A 10. cikk d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „d)

                           annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi elfogadott ajánlást végrehajtsák, és a megbízatás teljesítéséről szóló jelentések keretében írásos jelentéseket nyújtsanak be a főképviselő, a Tanács és a Bizottság részére az ajánlások végrehajtásáról és egyéb biztonsági kérdésekről.”

               8.

               A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „11. cikk
               Jelentéstétel
               Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.”

               9.

               A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „12. cikk
               Koordináció
               (1)   Az EUKK előmozdítja az Unión belüli átfogó politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszközt koherens módon alkalmazzák az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselője tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
               (2)   Az EUKK a helyszínen szoros kapcsolatot tart fenn az uniós küldöttségek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK helyi politikai iránymutatást nyújt az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója (EUPOL AFGHANISTAN) vezetőjének. Az EUKK és a polgári műveleti parancsnok szükség szerint konzultációt folytat egymással. Az EUKK egyéb, a helyszínen működő nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.”

         2. cikk
   Az EUKK a megbízatás végén a megbízatás teljesítéséről szóló jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2010. március 1-jétől kell alkalmazni.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. PÉREZ RUBALCABA

      (1)  HL L 197., 2008.7.25., 60. o.

      (2)  HL L 46., 2009.2.17., 61. o.

      (3)  HL L 151., 2009.6.16., 41. o.


title: A Tanács határozata ( 2014. június 24. ) a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) elnöke megbízatásának megújításáról, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsa elnökének kinevezéséről

text:
               22.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 236/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. június 24.)
   a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) elnöke megbízatásának megújításáról, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsa elnökének kinevezéséről
   2014/C 236/03
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 125. cikke (1) és (2) bekezdésére, valamint 136. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2010. május 25-i tanácsi határozatával (2) a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (a továbbiakban: a hivatal) elnökének António-Serge DE PINHO CAMPINOS-t nevezte ki.

               (2)

               A hivatal igazgatótanácsa 2014. május 20-án benyújtotta a Tanácsnak javaslatát a hivatal elnöke megbízatásának megújításáról, valamint a hivatal fellebbezési tanácsa elnökének kinevezéséről.

               (3)

               António-Serge DE PINHO CAMPINOS megbízatását, amelyet mint a hivatal elnöke tölt be, újabb ötéves időtartamra meg kell újítani.

               (4)

               Gordon David Thomas HUMPHREYS-t a hivatal fellebbezési tanácsa elnökének kell kinevezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács megújítja António-Serge DE PINHO CAMPINOS – született: 1968. október 24-én Poitiers-ben (Franciaország) – a hivatal elnöke megbízatását a 2015. október 1. és 2020. szeptember 30. közötti időtartamra.
   2. cikk
   A Tanács Gordon David Thomas HUMPHREYS-t – született 1964. március 1-jén Londonban (Egyesült Királyság) – nevezi ki a hivatal fellebbezési tanácsa elnökévé ötéves időtartamra.
   Az első albekezdésben említett ötéves időtartam kezdő időpontját a hivatal igazgatótanácsa határozza meg.
   3. cikk
   Ezt a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. június 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. VENIZELOS

      (1)  HL L 78., 2009.3.24., 1. o.

      (2)  A Tanács 2010. május 25-i határozata a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) elnökének, elnökhelyettesének, fellebbezési tanácsai elnökének, valamint három fellebbezési tanácsa elnökének (HL C 152., 2010.6.11., 1. o.).


title: A Tanács határozata (1977. július 25.) az Állattenyésztés-techikai Állandó Bizottság létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31977D0505

Hivatalos Lap L 206 , 12/08/1977 o. 0011 - 0011 finn különkiadás fejezet 3 kötet 9 o. 0052  görög különkiadás: fejezet 03 kötet 19 o. 0061  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 9 o. 0052  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 13 o. 0027  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 13 o. 0027

		A Tanács határozata(1977. július 25.)az Állattenyésztés-techikai Állandó Bizottság létrehozásáról(77/505/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Bizottság által benyújtott határozattervezetre,mivel kívánatos, hogy olyan esetekre, amikor a Tanács az állattenyésztés terén hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot, létrejöjjön egy a tagállamok szakértőiből álló bizottság, azzal a céllal, hogy biztosítsa a tagállamok és a Bizottság szoros együttműködését, és az utóbbi számára lehetővé tegye, hogy szakértőkkel konzultáljon;mivel továbbá kívánatos az is, hogy ezen együttműködés kiterjedjen minden olyan területre, amelyre az e témakörben megállapított közösségi jogszabályok vonatkoznak; mivel ezért az említett bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az e területekhez kapcsolódó bármely kérdést megvizsgálhasson,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkEzennel létrejön az Állattenyésztés-technikai Állandó Bizottság (a továbbiakban: "bizottság"), amely a tagállamok képviselőiből és a Bizottság képviselőjéből, mint elnökből áll.2. cikkA bizottság elvégzi a Tanács által az állattenyésztés területén elfogadott rendelkezések által ráruházott feladatokat, az azokban meghatározott esetekben és feltételek mellett.A bizottság továbbá bármely egyéb, e területen felmerülő, az elnök által saját kezdeményezésére, vagy a tagállamok képviselőinek kérésére a bizottság elé terjesztett kérdést is megvizsgálhat.3. cikkA bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.Kelt Brüsszelben, 1977. július 25-én.a Tanács részérőlaz elnökH. Simonet--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2003. július 15.) a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 23. cikkének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0527

Hivatalos Lap L 188 , 26/07/2003 o. 0001 - 0002

		A Tanács határozata(2003. július 15.)a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 23. cikkének módosításáról(2003/527/EK, Euratom)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 245. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 160. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bíróság 2003. február 12-i kérelmére,tekintettel a Bizottság 2003. június 17-i véleményére,tekintettel az Európai Parlament 2003. június 3-i véleményére,mivel:(1) Az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvnek a legutóbb a 2002/653/EK tanácsi határozattal [1] módosított 20. cikke lehetővé tette, hogy a harmadik államok részt vegyenek a Bíróság előtt folyó előzetes döntéshozatali eljárásokban abban az esetben, ha a Tanács és egy vagy több harmadik állam között megkötött, valamely meghatározott tárgyra vonatkozó megállapodás úgy rendelkezik, hogy ezeknek az államoknak jogában áll az ilyen eljárásban részt venni, ha valamely tagállam bírósága egy olyan kérdést utal a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra, amely a megállapodás hatálya alá tartozik.(2) Az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Közösségeket létrehozó szerződések és egyes kapcsolódó okmányok módosításáról szóló, 2001. február 26-án aláírt Nizzai Szerződés [2] 7. cikke hatályon kívül helyezte az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvet, és azt az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyvvel váltotta fel.(3) A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 23. cikke átvette az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 20. cikkét, de nem vette figyelembe annak a 2002/653/EK határozatban foglalt módosítását, ezért a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 23. cikkének módosítása szükséges,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 23. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:"Amennyiben a Tanács és egy vagy több harmadik állam között megkötött, valamely meghatározott tárgyra vonatkozó megállapodás úgy rendelkezik, hogy ezeknek az államoknak jogában áll beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani, ha valamely tagállam bírósága egy olyan kérdést utal a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra, amely a megállapodás hatálya alá tartozik, a tagállami bíróságnak az ilyen kérdés Bíróság elé utalásáról szóló határozatát az érintett harmadik állam részére szintén továbbítani kell. E határozat közlésétől számított két hónapon belül ezeknek az államoknak jogában áll a Bírósághoz beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani."2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2003. július 15-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Tremonti[1] HL L 218., 2002.8.13., 1. o.[2] HL C 80., 2001.3.10., 1. o.--------------------------------------------------


title: 2014/434/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2014. január 31. ) a mechanizmusban részt vevő azon tagállamok illetékes hatóságaival folytatott szoros együttműködésről, amelyek pénzneme nem az euro (EKB/2014/5)

text:
               5.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/7

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2014. január 31.)
   a mechanizmusban részt vevő azon tagállamok illetékes hatóságaival folytatott szoros együttműködésről, amelyek pénzneme nem az euro

      (EKB/2014/5)

      (2014/434/EU)

   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Azon tagállamok, amelyek pénzneme nem az euro, részt kívánhatnak venni az Egységes Felügyeleti Mechanizmusban (EFM). E célból az 1024/2013/EU rendelet 4. és 5. cikkében említett feladatok vonatkozásában az Európai Központi Banktól (EKB) szoros együttműködés kialakítását kérelmezhetik az érintett tagállamban székhellyel rendelkező valamennyi hitelintézet tekintetében.

               (2)

               A szoros együttműködés az EKB határozatával jön létre, feltéve, hogy az 1024/2013/EU rendelet 7. cikkében foglalt feltételek teljesülnek.

               (3)

               Meg kell határozni az alábbiakra vonatkozó eljárásjogi szempontokat: a) azon tagállamok szoros együttműködés iránti kérelme, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: euroövezeten kívüli tagállamok), b) e kérelmeknek az EKB általi értékelése, és c) az EKB-nak egy meghatározott tagállammal szoros együttműködést létrehozó határozata.

               (4)

               Az 1024/2013/EU rendelet meghatározza azokat az eseteket is, amelyekben az EKB felfüggesztheti vagy megszüntetheti a szoros együttműködést. Meg kell határozni a szoros együttműködés esetleges felfüggesztésére és megszüntetésére vonatkozó eljárási szempontokat,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. CÍM

      A SZOROS EGYÜTTMŰKÖDÉS LÉTESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS

   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ennek a határozatnak az alkalmazásában:
   1.   „kevésbé jelentős felügyelt szervezet”: olyan felügyelt szervezet, a) amelynek az 1024/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésével összhangban egy mechanizmusban részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamban van a székhelye, és b) amely nem rendelkezik az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (4) bekezdése vagy 6. cikke (5) bekezdésének b) pontja alapján hozott EKB határozat szerint a jelentős felügyelt szervezet jogállásával;
   2.   „illetékes nemzeti hatóság”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott bármely illetékes nemzeti hatóság;
   3.   „kijelölt nemzeti hatóság”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározott bármely kijelölt nemzeti hatóság;
   4.   „a mechanizmusban részt nem vevő tagállam”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott bármely, a mechanizmusban részt nem vevő tagállam;
   5.   „kérelmező tagállam”: az a mechanizmusban részt nem vevő tagállam, amely jelen határozat 2. cikkével összhangban az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke szerinti szoros együttműködés kialakítására vonatkozó kérelméről értesítette az EKB-t;
   6.   „jelentős felügyelt szervezet”: olyan felügyelt szervezet, a) amelynek egy mechanizmusban részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamban van a székhelye, és b) amely rendelkezik az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (4) bekezdése vagy 6. cikke (5) bekezdésének b) pontja alapján hozott EKB határozat szerint a jelentős felügyelt szervezet jogállásával;
   7.   „felügyelt szervezet”: a 1024/2013/EU rendeletben meghatározottak szerint a kérelmező tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet, pénzügyi holdingtársaság, vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság, valamint a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a kérelmező tagállamban létesített fióktelep.
   2. cikk
   Szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelem
   (1)   Annak a mechanizmusban részt nem vevő tagállamnak, amely részt kíván venni az EFM-ben, az I. mellékletben található sablon használatával kell kérelmeznie az EKB-tól a szoros együttműködés kialakítását.
   (2)   Ezt a kérelmet a részt nem vevő tagállamnak az EFM-ben való részvételének szándékozott kezdő időpontja előtt legalább öt hónappal kell előterjeszteni.
   3. cikk
   A szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelem tartalma
   (1)   A szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelem a következőket tartalmazza:

               a)

               a kérelmező tagállam kötelezettségvállalását annak biztosítására, hogy illetékes nemzeti hatósága vagy kijelölt nemzeti hatósága a szoros együttműködés létrejöttének időpontjától betartja az EKB által kiadott utasításokat, iránymutatásokat, és teljesíti az EKB által kiadott kérelmeket;

               b)

               a kérelmező tagállam kötelezettségvállalását az ezen tagállamban létesült felügyelt szervezetekkel kapcsolatos összes olyan információ rendelkezésre bocsátására, amelyre az EKB az ezen felügyelt szervezetek átfogó értékelésének elvégzése céljából igényt tart. A kérelmező tagállamnak biztosítania kell, hogy amint az EKB értesül a szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelemről, ezt követően azonnal az EKB rendelkezésére tudja bocsátani mindazon érdemi információt, amely az ezen tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézeteknek jelentősége értékeléséhez, valamint az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti átfogó értékelés elvégzéséhez szükséges;

               c)

               az arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy az EKB előkészítő tevékenysége befejezéséhez kért minden bizalmas információ az EKB rendelkezésére bocsátásra kerül.

         (2)   A szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelemhez a következőket kell mellékelni:

               a)

               a kérelmező tagállam arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy nemzeti jogszabályt fogad el annak biztosítása érdekében, hogy az EKB által a 1024/2013/EU rendelet alapján elfogadott jogi aktusok kötelező erejűek és érvényesíthetőek legyenek a kérelmező tagállamban, valamint, hogy ezen tagállam illetékes nemzeti hatósága és illetékes kijelölt hatósága köteles legyen meghozni az EKB által a felügyelt szervezetek vonatkozásában a 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (4) bekezdésével összhangban kért bármely intézkedést;

               b)

               a vonatkozó nemzeti jogszabálytervezet másolatát, és annak angol nyelvű fordítását, valamint e jogszabálytervezetnek az EKB általi véleményezésére vonatkozó kérelmet;

               c)

               az arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy a kérelmező tagállam haladéktalanul értesíti az EKB-t a vonatkozó nemzeti jogszabály hatálybalépéséről, valamint kötelezettségvállalást az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdés c) pontja szerinti megerősítésnek a jelen határozat II. mellékletében foglalt sablon alkalmazásával történő benyújtására. A megerősítéshez mellékelni kell egy, az EKB számára meggyőző jogi véleményt, amely megerősíti, hogy az EKB által az 1024/2013/EU rendelet alapján elfogadott jogi aktusok kötelező erejűek és érvényesíthetők lesznek a kérelmező tagállamban, és, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabály kötelezi az illetékes nemzeti hatóságot vagy kijelölt nemzeti hatóságot az EKB meghatározott utasításai, iránymutatásai, kérelmei, valamint intézkedései követésére a jelentős felügyelt szervezetek vonatkozásában, illetve az EKB általános utasításai, iránymutatásai, kérelmei és intézkedései követésére a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek vonatkozásában – adott esetben – az EKB által szabott határidőn belül.

         (3)   A kérelmező tagállamnak az EKB rendelkezésére kell bocsátania mindazon érdemi dokumentációt, amelyet az EKB a kérelem értékelése céljából szükségesnek ítél. A kérelmező tagállamnak ezen felül biztosítania kell, hogy az EKB rendelkezésére álljon minden olyan információ, amelyet az EKB a hitelintézetek jelentőségének értékelése, valamint a 1024/2013/EU rendeletben előírtak szerinti átfogó értékelés elvégzése céljából szükségesnek ítél.
   4. cikk
   A szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelem EKB által történő értékelése
   (1)   Az EKB írásban visszaigazolja a tagállam szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelmének kézhezvételét.
   (2)   Az EKB kérheti, hogy mindazon kiegészítő információt – beleértve a hitelintézetek jelentőségnek értékelésére és az átfogó értékelés elvégzésére vonatkozó információt – bocsássák a rendelkezésére, amelyet a tagállam kérelmének értékelésé céljából szükségesnek ítél.
   Amennyiben a kérelmező tagállam már elvégezte a joghatósága alá tartozó hitelintézetek átfogó értékelését, ennek eredményéről részletes tájékoztatást nyújt. Az EKB dönthet úgy, hogy további értékelés nem szükséges, tekintve, hogy a) a nemzeti hatóságok által elvégzett értékelés minősége és módszertana megfelel az EKB standardoknak, és b) az EKB úgy véli, hogy a nemzeti hatóságok által elvégzett értékelés még aktuális, valamint a kérelmező tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézetek helyzetében nem történt olyan lényeges változás, amely további értékelést kívánna meg.
   (3)   A vonatkozó nemzeti jogszabály értékelésénél az EKB figyelembe veszi e jogszabály gyakorlati végrehajtását is.
   (4)   A 3. cikk (2) bekezdés c) pontjában említett megerősítés, vagy adott esetben az EKB által a (2) bekezdésben foglaltak alapján kért kiegészítő információ EKB általi kézhezvételétől számított legkésőbb három hónapon belül az EKB tájékoztatja a kérelmező tagállamot az előzetes értékelése eredményéről. A kérelmező tagállamnak lehetősége van arra, hogy az előzetes értékelés kézhezvételétől számított húsz napon belül ismertesse álláspontját. A kérelmező tagállam és az EKB közötti ezen levelezés bizalmas.
   5. cikk
   A szoros együttműködést létrehozó határozat
   (1)   Amennyiben az EKB a kérelmező tagállam által benyújtott információ alapján arra a következtetésre jut, hogy a kérelmező tagállam megfelel a szoros együttműködés kialakítására vonatkozó, az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdése a)–c) pontjaiban foglalt kritériumoknak, az átfogó értékelés lezárultát, valamint a jelen határozat II. mellékletének megfelelő megerősítést követően az EKB a 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdése alapján a kérelmező tagállamhoz címzett, a szoros együttműködést létrehozó határozatot fogad el.
   (2)   Az (1) bekezdésben hivatkozott határozat megállapítja a felügyeleti feladatok EKB-ra történő átruházásnak módját, és a szoros együttműködés kezdő időpontját, amely adott esetben az átfogó értékelés eredményeivel kapcsolatban kért intézkedéseknek a kérelmező tagállam általi végrehajtásának állapotától függően feltételes.
   (3)   Amennyiben az EKB a kérelmező tagállam által benyújtott információ alapján arra a következtetésre jut, hogy a kérelmező tagállam nem felel a szoros együttműködés kialakítására vonatkozó, az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdésében előírt kritériumoknak, vagy amennyiben az EKB a tagállam kérelmének kézhezvételétől számított egy éven belül nem kapja meg az értékelés elvégzéséhez szükséges információt, az EKB a tagállamhoz címzett, a szoros együttműködést létrehozását elutasító határozatot fogad el.
   (4)   Az (1) és (3) bekezdésben foglalt határozatokat indokolással kell ellátni.
   (5)   Az 1024/2013/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban a szoros együttműködést létrehozó határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni, és azt a kihirdetését követő 14. naptól kell alkalmazni.
   2. CÍM

      A SZOROS EGYÜTTMŰKÖDÉS FELFÜGGESZTÉSE VAGY MEGSZÜNTETÉSE

   6. cikk
   Felfüggesztés vagy megszüntetés
   (1)   Amennyiben az EKB az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (5) bekezdése vagy 7. cikke (7) bekezdése alapján a szoros együttműködés felfüggesztéséről határoz, a határozatnak tartalmaznia kell e döntés indokait, tisztáznia kell a felfüggesztő határozat hatásait, és meg kell jelölnie azt az időpontot, amelytől kezdődően a felfüggesztés hatályba lép, valamint azt az időszakot, amelyre felfüggesztés vonatkozik. Ezen utóbbi időszak nem lehet hat hónapnál hosszabb. Kivételes körülmények esetén az EKB ezt az időszakot egy alkalommal meghosszabbíthatja.
   (2)   Ha az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (5) bekezdésében említett felfüggesztési okokat nem orvosolják, vagy amennyiben az EKB a szoros együttműködés megszüntetéséről határoz, az EKB a szoros együttműködés megszüntetésére vonatkozó új határozatot fogad el.
   (3)   Amennyiben az EKB az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (5) bekezdése vagy 7. cikke (7) bekezdése alapján a szoros együttműködés megszüntetéséről határoz, a határozatnak tartalmaznia kell e döntés indokait, tisztáznia kell a megszüntető határozat hatásait, és meg kell jelölnie azt az időpontot, amelytől a megszüntetés hatályba lép.
   (4)   A szoros együttműködés felfüggesztésére vagy megszüntetésére vonatkozó EKB határozat továbbá megállapíthatja az érintett tagállamban található felügyelt szervezetek által fizetendő díjak megfizetésének szabályait is.
   (5)   Amennyiben az a tagállam, amellyel a 1024/2013/EU rendelet 7. cikke alapján szoros együttműködés jött létre, az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (6) bekezdésében és a 7. cikke (8) bekezdésében meghatározott feltételek alapján a szoros együttműködés megszüntetését kéri az EKB-tól, az EKB határozatot fogad el, amely tisztázza ezen megszüntető határozat hatásait, és egyben megjelöli azt az időpontot, amelytől kezdődően a megszüntetés hatályba lép.
   (6)   Azon EKB határozatok, amelyeket az EKB a szoros együttműködésben részt vevő tagállam felügyelt szervezetei tekintetében fogadott el, és amelyek ezen szoros együttműködés megszüntetése előtt hatályban voltak, a szoros együttműködés megszüntetése ellenére is hatályban maradnak.
   (7)   A szoros együttműködés felfüggesztésére vagy megszüntetésére vonatkozó határozatokat ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2014. február 27-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. január 31-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

      I. MELLÉKLET
      AZ 1024/2013/EU RENDELET 7. CIKKE SZERINTI SZOROS EGYÜTTMŰKÖDÉS KIALAKÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM SABLONJA
      Kérelmező
      [kérelmező tagállam]

         Az EKB értesítése az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke szerinti szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelemről

                  1.

                  Az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke alapján, valamint a mechanizmusban részt vevő azon tagállamok illetékes hatóságaival folytatott szoros együttműködésről, amelyek pénzneme nem az euro szóló, 2014. január 31-i EKB/2014/5 határozat rendelkezéseivel összhangban a [kérelmező tagállam] ezúton kérelmezi az Európai Központi Banktól (EKB) a szoros együttműködés kialakítását.

                  2.

                  A [kérelmező tagállam] ezúton kötelezettséget vállal arra, hogy:

                              a)

                              biztosítja, hogy illetékes nemzeti hatósága vagy kijelölt nemzeti hatósága betartja az EKB által az EKB/2014/5 határozatban meghatározott felügyelt szervezetek vonatkozásában kiadott utasításokat, iránymutatásokat, és teljesíti az EKB által kiadott intézkedéseket vagy kérelmeket;
                              A vonatkozó nemzeti jogszabályok biztosítják különösen, hogy az illetékes nemzeti hatóság és a kijelölt nemzeti hatóság köteles követni az EKB meghatározott utasításait, iránymutatásait, kérelmeit, valamint intézkedéseit a jelentős felügyelt szervezetek vonatkozásában, valamint az EKB általános utasításait, iránymutatásait, kérelmeit és intézkedéseit a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek vonatkozásában. E tekintetben a [kérelmező tagállam] ezúton kötelezettséget vállal arra, hogy:

                                          —

                                          elfogadja a vonatkozó nemzeti jogszabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az EKB által a 1024/2013/EU rendelet alapján elfogadott jogi aktusok kötelező erejűek és érvényesíthetőek legyenek [a kérelmező tagállamban], valamint, hogy ezen tagállam illetékes nemzeti hatósága és illetékes kijelölt hatósága az EKB által a felügyelt szervezetek vonatkozásában köteles lesz meghozni a 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (4) belezésével összhangban kért intézkedéseket,

                                          —

                                          értesíti az EKB-t a vonatkozó nemzeti jogszabályok hatálybalépésének napjáról.

                              b)

                              attól kezdődően, hogy az EKB értesült a szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelemről, és a szoros együttműködés létrejöttét megelőzően, és azt követően bármikor, az EKB kérésére továbbá minden olyan információt – a bizalmas információt is beleértve – az EKB rendelkezésére bocsát, amelyet az ezen tagállamban székhellyel rendelkező felügyelt szervezetek átfogó értékelésének elvégzése céljából az Európai Központi Bank kér.

                        Az EKB-nak szolgáltatandó információ a következőket foglalja magában:

                              i.

                              a vonatkozó nemzeti jogszabálytervezet másolata;

                              ii.

                              a kérelmező tagállamban székhellyel rendelkező intézményekre vonatkozó naprakész információt, a tagállamban található alábbi szervezetek teljes listáját:

                                          —

                                          hitelintézetek,

                                          —

                                          a felügyelt csoportok élén álló pénzügyi holdingtársaságok vagy vegyes pénzügyi holdingtársaságok, valamint

                                          —

                                          más államokbeli hitelintézetek határon átnyúló fióktelepei,

                                    beleértve a minden egyes szervezetre vonatkozó teljes eszközállomány-mutatókat.
                              Hitelintézeti leányvállalatok, valamint fióktelepek esetében az ezek közvetlen és végső anyavállalatának megjelölését.
                              A tagállamban székhellyel rendelkező és felügyelt felügyeleti csoportok esetében a külföldi csoport összetevőkre vonatkozó információt.

                              iii.

                              Az illetékes nemzeti hatóságnál és a kijelölt nemzeti hatóságnál olyan kapcsolattartó személyek megjelölését, akikhez az EKB a további információ iránti kérelmeit címezheti.

            A tagállam részéről
      [aláírás]
      cc:

                  i.

                  az Európai Bizottság

                  ii.

                  az Európai Bankhatóság

                  iii.

                  a többi tagállam

      II. MELLÉKLET
      Az 1024/2013/EU RENDELET 7. CIKKE (2) BEKEZÉSÉNEK c) PONTJA SZERINTI NYILATKOZAT SABLONJA
      Kérelmező
      [kérelmező tagállam]
      Címzett
      Európai Központi Bank (EKB)

         Az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke szerinti szoros együttműködés kialakítására irányuló kérelemhez kapcsolódó, az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (2) belezésének c) pontja szerinti nyilatkozat

      [Az érintett tagállam] ezúton megerősíti, hogy elfogadta a vonatkozó nemzeti jogszabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az EKB által az 1024/2013/EU rendelet alapján elfogadott jogi aktusok kötelező erejűek és érvényesíthetőek legyenek [a kérelmező tagállamban], valamint, hogy az ezen tagállam illetékes nemzeti hatósága és illetékes kijelölt hatósága köteles lesz meghozni az EKB által a felügyelt szervezetek vonatkozásában az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (4) belezésével összhangban kért intézkedéseket, valamint, hogy ez a vonatkozó jogszabály [ILLESSZE BE A DÁTUMOT] hatályba lépett.
      Ezen felül mellékelünk egy olyan jogi véleményt, amely megerősíti, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabályok ezen felül biztosítják azt, hogy az illetékes nemzeti hatóság és a kijelölt nemzeti hatóság köteles követni az EKB meghatározott utasításait, iránymutatásait, kérelmeit, valamint intézkedéseit a jelentős felügyelt szervezetek vonatkozásában, valamint az EKB általános utasításait, iránymutatásait, kérelmeit és intézkedéseit a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek vonatkozásában.
      A tagállam részéről
      [aláírás]

                  Függelék

                  :

                  A kérelmező tagállam által elfogadott azon nemzeti jogszabály másolata, amely biztosítja, hogy az EKB által az 1024/2013/EU rendelet alapján elfogadott jogi aktusok kötelező erejűek és érvényesíthetőek legyenek [a kérelmező tagállamban], valamint, hogy ezen tagállam illetékes nemzeti hatósága és illetékes kijelölt hatósága köteles lesz meghozni az EKB által a felügyelt szervezetek vonatkozásában az EKB által kért intézkedéseket