title: 2006/496/EK: A Tanács határozata ( 2006. július 6. ) az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

text:
               18.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/14

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. július 6.)
   az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról
   (2006/496/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Közösség hatáskörébe tartozik, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati erőforrások védelmére és kezelésére, illetve hogy megállapodásokat kössön harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel.

               (2)

               A Közösség szerződő fele az Egyesült Nemzetek Szervezete tengerjogi egyezményének, amely a nemzetközi közösség valamennyi tagjától megköveteli a tenger biológiai erőforrásainak védelme és kezelése terén történő együttműködést.

               (3)

               A Közösség és tagállamai megerősítették az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást.

               (4)

               Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó, jövőbeli halászati megállapodásban érdekelt felek ötödik kormányközi konferenciáján előterjesztettek egy megállapodástervezet.

               (5)

               Közösség halászatot folytat a szóban forgó területen, így a Közösségnek érdeke, hogy tevékeny szerepet játsszon a megállapodás végrehajtásában. A megállapodást ezért alá kell írni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás aláírását a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke – a megállapodás megkötésére is figyelemmel – felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

      Kelt Brüsszelben, 2006. július 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. LEHTOMÄKI

    ---documentbreak---

               18.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/15

         FORDÍTÁS
   AZ INDIAI-ÓCEÁN DÉLI RÉSZÉRE VONATKOZÓ HALÁSZATI MEGÁLLAPODÁS (SIOFA)
   A SZERZŐDŐ FELEK,
   TEKINTETTEL ARRA, hogy az Indiai-óceán déli részén található halászati erőforrások megfelelő kezelése, hosszú távú védelme és fenntartható hasznosítása közös érdek, illetve azzal az óhajjal, hogy célkitűzéseik elérését a felek nemzetközi együttműködés útján mozdítsák elő;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy a parti államok a térségben az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményével és a nemzetközi jog általános elveivel összhangban nemzeti joghatóság alá tartozó vizekkel rendelkeznek, amelyeken belül gyakorolják az említett övezetben található erőforrások kutatására, kiaknázására, védelmére és kezelésére, valamint azon élő tengeri erőforrások védelmére vonatkozó felségjogaikat, amelyekre a halászat hatást gyakorol;
   EMLÉKEZTETVE az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. december 4-i megállapodás, valamint a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, 1993. november 24-i megállapodás releváns rendelkezéseire, továbbá figyelemmel a felelősségteljes halászatra vonatkozóan az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) konferenciájának 28. ülésén, 1995. október 31-én elfogadott magatartási kódexre;
   EMLÉKEZTETVE TOVÁBBÁ az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. december 4-i megállapodás 17. cikkére, illetve annak szükségességére, hogy az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás nem szerződő felei alkalmazzák az alábbiakban elfogadott védelmi és kezelési intézkedéseket, valamint hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára ne engedélyezzék olyan halászati tevékenységek folytatását, amelyek nem állnak összhangban a megállapodás hatálya alá tartozó halászati erőforrások védelmével és fenntartható hasznosításával;
   FELISMERVE a fejlődő államok gazdasági és földrajzi megfontolásait, valamint ezen országok különleges igényeit a halászati erőforrásokból nyerhető méltányos bevételre, különös tekintettel a legkevésbé fejlett országokra és a kis területű, fejlődő szigetországokra és azok tengerparti közösségeire;
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az egymással összhangban álló védelmi és kezelési intézkedések biztosítására együttműködés jöjjön létre a parti államok és valamennyi olyan egyéb állam, szervezet és halászatot folytató jogalany között, amely érdekelt az Indiai-óceán déli részén található halászati erőforrások kiaknázásában;
   SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a fenti célok elérése hozzá fog járulni az emberiség igazságos és méltányos gazdasági rendjének megvalósításához, továbbá különös figyelemmel a fejlődő államok és ezeken belül a legkevésbé fejlett országok és a kis területű, fejlődő szigetországok különleges érdekeire és igényeire;
   MEGGYŐZŐDVE arról, hogy az Indiai-óceán déli részében a nemzeti joghatóságon kívül eső vizekben található halászati erőforrások hosszú távú védelmére és fenntartható hasznosítására vonatkozó többoldalú megállapodás megkötése szolgálná leginkább e célok megvalósítását;
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               „1982. évi egyezmény”: az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezménye;

               b)

               „1995. évi megállapodás”: az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. december 4-i megállapodás;

               c)

               „terület”: a 3. cikkben előírtaknak megfelelően az a terület, amelyre a megállapodás alkalmazandó;

               d)

               „magatartási kódex”: az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete konferenciájának 28. ülésén, 1995. október 31-én elfogadott, a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódex;

               e)

               „szerződő fél”: bármely olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet, amely vállalta az e megállapodásból fakadó kötelezettségeket és amelyre nézve ez a megállapodás hatályos;

               f)

               „halászati erőforrások”: a területen található halakból, kagylókból, rákokból és egyéb helyhez kötött fajokból álló erőforrások, kivéve az alábbiakat:

                           i.

                           az 1982. évi egyezmény 77. cikke (4) bekezdése értelmében a parti államok halászati joghatósága alá tartozó helyhez kötött fajok; valamint

                           ii.

                           az 1982. évi egyezmény I. mellékletében felsorolt nagy távolságra vándorló fajok;

               g)

               „halászat”:

                           i.

                           a halászati erőforrások tényleges vagy megkísérelt felkutatása, fogása, kihalászása vagy kitermelése;

                           ii.

                           részvétel bárminemű tevékenységben, amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy a halászati erőforrások bármely– pl. tudományos kutatási – célból történő helyzetmeghatározását, fogását, kihalászását vagy kitermelését eredményezi;

                           iii.

                           a halászati erőforrások csoportosulását előidéző eszköz vagy ahhoz kapcsolódó berendezés, pl. helyzetjelző rádiójeladó elhelyezése, keresése vagy begyűjtése;

                           iv.

                           bármilyen, tengeren végzett, az e fogalommeghatározásban ismertetett tevékenységet támogató vagy azt előkészítő művelet, kivéve bármilyen, a legénység tagjainak egészségét vagy biztonságát, illetve a halászhajó biztonságát érintő vészhelyzeti műveletet; vagy

                           v.

                           légi jármű használata, amely az e fogalommeghatározásban ismertetett bármilyen tevékenységhez kapcsolódik, kivéve a legénység tagjainak egészségét és biztonságát, illetve a halászhajó biztonságát érintő vészhelyzeti repüléseket;

               h)

               „halászatot folytató jogalany”: az 1995. évi megállapodás 1. cikke (3) bekezdésében említett, halászatot folytató jogalany;

               i)

               „halászhajó”: bármilyen halászatra használt vagy arra szánt hajó – az anyahajókat is beleértve –, a halászati műveletekben közvetlenül részt vevő bármely egyéb hajó, valamint az átrakodási műveletekben részt vevő bármely hajó;

               j)

               „állampolgárok”: mind a természetes, mind a jogi személyeket magában foglalja;

               k)

               „regionális gazdasági integrációs szervezet”: olyan regionális gazdasági integrációs szervezet, amelyre tagállamai az e megállapodás alá tartozó ügyek tekintetében hatáskört ruháztak, beleértve az ilyen ügyekben az adott tagállamra nézve kötelező döntések meghozatalát;

               l)

               „átrakodás”: egy halászhajó fedélzetén lévő halak egy részének vagy egészének egy másik halászhajóra történő átrakodása, akár a tengeren, akár a kikötőben.

         2. cikk
   Célkitűzések
   E megállapodás célja a területen található halászati erőforrásoknak a szerződő felek együttműködésével megvalósított hosszú távú védelmének és fenntartható hasznosításának biztosítása, valamint a területen folytatott halászat fenntartható fejlesztésének előmozdítása, figyelembe véve a szóban forgó területtel határos azon fejlődő államok igényeit, amelyek e megállapodás szerződő felei, különös tekintettel a legkevésbé fejlett országokra és a kis területű, fejlődő szigetországokra.
   3. cikk
   Alkalmazási terület
   (1)   E megállapodás a nemzeti joghatóság alá tartozó vizek kivételével a szélességi és hosszúsági körök mentén a következő pontokat összekötő vonallal határolt területen belül alkalmazandó:

      a vonal az afrikai kontinens ÉSZ 10°-nál lévő partjától indul, onnan e szélességi kör mentén kelet felé halad a KH 65°-nál húzódó hosszúsági kör keresztezéséig, onnan az említett hosszúsági kör mentén dél felé halad egészen az Egyenlítő keresztezéséig, onnan az Egyenlítő mentén kelet felé halad egészen a KH 80°-nál húzódó hosszúsági kör keresztezéséig, onnan e hosszúsági kör mentén dél felé halad a DSZ 20°-nál húzódó szélességi kör keresztezéséig, onnan e szélességi kör mentén kelet felé halad az ausztrál kontinens partjáig, onnan az ausztrál partvonal mentén dél, majd kelet felé halad a KH 120°-ánál húzódó hosszúsági kör keresztezéséig, onnan e hosszúsági kör mentén dél felé halad a DSZ 55°-nál húzódó szélességi kör keresztezéséig, onnan e szélességi kör mentén nyugat felé halad egészen a KH 80°-nál húzódó hosszúsági kör keresztezéséig, onnan e hosszúsági kör mentén észak felé halad a DSZ 45°-nál húzódó szélességi kör keresztezéséig, onnan e szélességi kör mentén nyugat felé halad egészen a KH 30°-nál húzódó hosszúsági kör keresztezéséig, onnan pedig e hosszúsági kör mentén észak felé halad az afrikai kontinens partjáig.

   (2)   Amennyiben e megállapodás céljából szükséges meghatározni egy adott pontnak a Föld felületén elfoglalt pontos helyét, azt a Nemzetközi Földforgási Szolgálat (International Earth Rotation Service) által fenntartott Nemzetközi Földi Vonatkoztatási Rendszer (International Terrestrial Reference System) alapján határozzák meg, amely a legtöbb gyakorlati alkalmazás tekintetében megfelel a WGS-84 geodéziai vonatkoztatási rendszernek (World Geodetic System 1984).
   4. cikk
   Általános elvek
   A felek az 1982. évi egyezmény és a nemzetközi jog szerinti együttműködési kötelezettségük hatékonyabb teljesítésére különösen a következő elveket alkalmazzák:

               a)

               a legjobb rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok alapján intézkedéseket fogadnak el a halászati erőforrások hosszú távú védelmének biztosítására, figyelembe véve ezen erőforrások fenntartható hasznosítását és kezelésük ökoszisztéma-alapú megközelítésének végrehajtását;

               b)

               intézkedéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy a halászati tevékenységek mértéke összemérhető legyen a halászati erőforrások fenntartható hasznosításával;

               c)

               az elővigyázatos megközelítést a magatartási kódexszel és az 1995. évi megállapodással összhangban kell alkalmazni, vagyis a kellő tudományos információk hiánya nem adhat okot a védelmi vagy kezelési intézkedések meghozatalának elhalasztására vagy elmulasztására;

               d)

               a halászati erőforrásokat úgy kell kezelni, hogy azokat a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító szinteken tartsák fenn, a megfogyatkozott halállományokat pedig ezekre a szintekre kell visszafejleszteni;

               e)

               a halászati gyakorlatok és a kezelési intézkedések figyelembe veszik annak szükségességét, hogy minimálisra kell csökkenteni a káros hatásokat, amelyeket a halászati tevékenységek a tengeri környezetre gyakorolhatnak;

               f)

               védeni kell a tengeri környezet biodiverzitását; valamint

               g)

               teljes mértékben el kell ismerni a területtel határos azon fejlődő államok különleges igényeit, amelyek e megállapodás szerződő felei, különös tekintettel a legkevésbé fejlett országokra és a kis területű, fejlődő szigetországokra.

         5. cikk
   A Felek Gyűlése
   (1)   A szerződő felek rendszeres időközönként találkoznak az e megállapodással kapcsolatos kérdések megvitatására és valamennyi vonatkozó döntés meghozatalára.
   (2)   A felek rendes gyűlésére évente legalább egyszer sor kerül, hacsak a gyűlésen erről nem döntenek másképpen, és azt – amennyire csak lehetséges – a Délnyugat-indiai-óceáni Bizottság ülésével párhuzamosan kell megtartani. A szerződő felek szükség esetén rendkívüli gyűléseket is tarthatnak.
   (3)   A Felek Gyűlése konszenzussal fogadja el és módosítja saját és kisegítő testületei eljárási szabályzatát.
   (4)   A szerződő felek első gyűlésükön megvitatják a költségvetés elfogadását az ülések levezetésének finanszírozására, valamint azok feladatkörei és a kapcsolódó pénzügyi szabályzatok végrehajtására. A pénzügyi szabályzatok meghatározzák a minden egyes fél költségvetéshez való hozzájárulásának összegszerű megállapítására irányadó kritériumokat, kellően figyelembe véve azon szerződő felek gazdasági helyzetét, amelyek fejlődő államok – külön kiemelve a legkevésbé fejlett országokat és a kis területű, fejlődő szigetországokat –, továbbá biztosítva azt, hogy a területen folytatott halászatból hasznot húzó szerződő felek a költségvetés megfelelő hányadát fedezik.
   6. cikk
   A Felek Gyűlésének feladatkörei
   (1)   A Felek Gyűlése:

               a)

               felülvizsgálja a halászati erőforrások állapotát, amely az állományok létszámára és kiaknázottsági mértékére is kiterjed;

               b)

               előmozdítja a területtel határos, nemzeti joghatóság alá tartozó vizekben található halászati erőforrásokra és a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra irányuló kutatási tevékenységeket és – adott esetben – összehangolja azokat; e kutatások a visszadobott fogások és a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának vizsgálatára is kiterjednek;

               c)

               értékeli a halászat halászati erőforrásokra és a tengeri környezetre kifejtett hatását figyelembe véve a terület környezeti és oceanográfiai jellemzőit, valamint egyéb emberi tevékenységeket és környezeti tényezőket;

               d)

               kidolgozza és elfogadja a halászati erőforrások hosszú távú fenntarthatóságához szükséges védelmi és kezelési intézkedéseket, szem előtt tartva a tengeri biodiverzitás legújabb tudományos bizonyítékok alapján történő védelmének szükségességét;

               e)

               általánosan ajánlott nemzetközi minimumszabályokat fogad el a halászati műveletek felelősségteljes végzésére vonatkozóan;

               f)

               szabályokat dolgoz ki a tudományos és statisztikai adatok gyűjtésére és ellenőrzésére, valamint azok benyújtására, publikációjára, terjesztésére és felhasználására vonatkozóan;

               g)

               előmozdítja a szerződő felek közötti együttműködést és koordinációt annak biztosítására, hogy a területtel határos, nemzeti joghatóság alá tartozó vizekben található, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra vonatkozó védelmi és kezelési intézkedések, valamint a Felek Gyűlése által a halászati erőforrásokkal kapcsolatban elfogadott intézkedések összhangban legyenek;

               h)

               a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések tiszteletben tartása érdekében kidolgozza a halászati tevékenységek nyomon követésére, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó szabályokat és eljárásokat, amelyek – adott esetben – magukban foglalják a hajók nyomon követésére és megfigyelésére kiterjedő ellenőrző rendszert, valamint a területen üzemeltetett hajókra történő felszállásra és azok átvizsgálására vonatkozó szabályokat;

               i)

               kidolgozza és figyelemmel kíséri a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megakadályozására, az attól való elrettentésre és annak megszüntetésére szolgáló intézkedéseket;

               j)

               a nemzetközi joggal és más alkalmazandó jogi okmányokkal összhangban felhívja valamely nem szerződő fél figyelmét bármely olyan tevékenységre, amely aláássa e megállapodás céljainak elérését;

               k)

               megállapítja a halászati tevékenységekben való részvételre irányadó szabályokat és kritériumokat; valamint

               l)

               ellátja az e megállapodás céljainak megvalósításához szükséges bármely egyéb feladatot és feladatköröket.

         (2)   A halászatban való részvételre vonatkozó kritériumok meghatározásánál, beleértve a teljes kifogható mennyiség elosztását és a halászati erőkifejtés teljes mértékét, a szerződő felek többek között figyelembe veszik a nemzetközi elveket, mint amilyenek az 1995. évi megállapodásban szerepelnek.
   (3)   A (2) bekezdésben foglalt előírások alkalmazásakor a szerződő felek többek között:

               a)

               a szerződő felek számára kijelölik az éves kvótaelosztást és a halászati erőkifejtési korlátozásokat;

               b)

               fogási mennyiségeket irányoznak elő felderítési és tudományos kutatási célokra; valamint

               c)

               szükség esetén halászati lehetőségeket tartalékolnak a nem szerződő felek részére.

         (4)   A Felek Gyűlése a közösen jóváhagyott szabályok alapján felülvizsgálja a szerződő felek közötti kvótaelosztást és a felek halászati erőkifejtési korlátozásait, valamint a nem szerződő felek számára biztosított halászati lehetőségeket, többek között figyelembe véve a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések szerződő felek és nem szerződő felek általi végrehajtására vonatkozó információkat.
   7. cikk
   Kisegítő testületek
   (1)   A Felek Gyűlése létrehozza az állandó Tudományos Bizottságot, amely – hacsak a Felek Gyűlése erről nem határoz másképpen – évente legalább egyszer ül össze, lehetőség szerint a Felek Gyűlése előtt, a következő rendelkezésekkel összhangban:

               a)

               A Tudományos Bizottság:

                           i.

                           tudományos felméréseket végez annak vizsgálatára, hogy a halászat milyen hatást fejti ki a halászati erőforrásokra és a tengeri környezetre, figyelembe véve a terület környezeti és oceanográfiai jellemzőit és az kapcsolódó tudományos kutatások eredményeit;

                           ii.

                           a tudományos kutatás terén ösztönzi és előmozdítja az együttműködést és a halászati erőforrások állapotára vonatkozó ismeretek elmélyítése érdekében;

                           iii.

                           tudományos szakvéleményeket és ajánlásokat készít a Felek Gyűlése részére a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett védelmi és kezelési intézkedések kidolgozása érdekében;

                           iv.

                           tudományos szakvéleményeket és ajánlásokat készít a Felek Gyűlése részére a halászati tevékenységek nyomon követésére vonatkozó intézkedések kidolgozása érdekében;

                           v.

                           tudományos szakvéleményeket és ajánlásokat készít a Felek Gyűlése részére a halászati tevékenységek nyomon követésére vonatkozó intézkedések kidolgozása érdekében; valamint

                           vi.

                           elvégez bármilyen egyéb tudományos feladatot, amelyről a Felek Gyűlése határoz;

               b)

               a szakvélemények és ajánlások kidolgozásakor a Tudományos Bizottság figyelembe veszi a Délnyugat-indiai-óceáni Halászati Bizottság, valamint más releváns kutatási szervezetek és regionális halászatszabályozási szervezetek munkáját.

         (2)   A 6. cikkben említett intézkedések meghozatala után a Felek Gyűlése létrehozza a Végrehajtási Bizottságot az intézkedések végrehajtásának és betartásának ellenőrzésére. A Végrehajtási Bizottság az eljárási szabályzatban előírtak szerint a Felek Gyűlésével együtt ül össze, és a Felek Gyűlésének jelentést tesz, tanácsot ad és ajánlásokat fogalmaz meg.
   (3)   A Felek Gyűlése ezenkívül szükség szerint létrehozhat ideiglenes, különleges és állandó bizottságokat az e megállapodás céljai végrehajtásával kapcsolatos kérdések vizsgálatára és az azokról szóló jelentések elkészítésére, továbbá létrehozhat munkacsoportokat meghatározott technikai problémák tanulmányozására és az azokkal kapcsolatos ajánlások előterjesztésére.
   8. cikk
   Döntéshozatal
   (1)   A Felek Gyűlése vagy annak kisegítő testületei a lényegi kérdésekről – hacsak erről e megállapodás másképpen nem rendelkezik – a jelenlevő szerződő felek konszenzussal döntenek, ahol a konszenzus azt jelenti, hogy a döntés meghozatalakor a résztvevők közül senki sem emelt hivatalos kifogást. Lényegi kérdésként kezelendő annak eldöntése, hogy egy adott kérdés lényegi-e vagy sem.
   (2)   Az (1) bekezdésben említettektől eltérő kérdésekben a döntést a jelenlévő és szavazatot leadó szerződő felek egyszerű többségével hozzák meg.
   (3)   A Felek Gyűlése által elfogadott döntések valamennyi szerződő félre nézve kötelezőek.
   9. cikk
   Titkárság
   A Felek Gyűlése dönt a titkársági szolgáltatások ellátásának módozatairól vagy egy titkárság létrehozásáról a következő feladatkörök ellátására:

               a)

               e megállapodás adminisztratív rendelkezéseinek végrehajtása és koordinálása, ideértve a Felek Gyűlése által kiadott jelentés összeállítását és terjesztését;

               b)

               részletes jegyzőkönyv vezetése a Felek Gyűlésének és kisegítő testületeinek eljárásairól, valamint az e megállapodás végrehajtásával kapcsolatos minden hivatalos dokumentum teljes archívumának fenntartása; valamint

               c)

               bármely egyéb feladatkör ellátása, amelyről a Felek Gyűlése határozhat.

         10. cikk
   A szerződő felek kötelezettségei
   (1)   A területen végzett tevékenységei tekintetében valamennyi szerződő fél:

               a)

               haladéktalanul végrehajtja e megállapodás rendelkezéseit, valamint bármely olyan védelmi, kezelési és egyéb intézkedést vagy kérdést, amelyet a Felek Gyűlése jóváhagyhat;

               b)

               meghozza a megfelelő intézkedéseket a Felek Gyűlése által elfogadott intézkedések hatékonyságának biztosítására;

               c)

               összegyűjti és kicseréli a halászati erőforrásokra vonatkozó tudományos, technikai és statisztikai adatokat, valamint gondoskodik arról, hogy:

                           i.

                           az adatok gyűjtése kellő részletességgel folyjon az állományok hatékony állapotfelmérésének megkönnyítése érdekében, továbbá hogy a Felek Gyűlése által elfogadott szabályokban foglalt követelmények teljesítésére az adatok megfelelő időben álljanak rendelkezésre;

                           ii.

                           megfelelő intézkedéseket hozzon az ilyen adatok pontosságának ellenőrzésére;

                           iii.

                           évente benyújtsa a statisztikai, biológiai és a Felek Gyűlése által igényelt egyéb adatokat és információkat; valamint

                           iv.

                           kellő időben információval szolgáljon a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések végrehajtása érdekében meghozott intézkedésekről.

         (2)   Valamennyi szerződő fél a Felek Gyűlésének rendelkezésére bocsát egy kimutatást az általa az e cikkel összhangban meghozott végrehajtási és megfelelőségi intézkedésekről, az előírások bármiféle megsértéséért kivetett szankciókat is beleértve, azok a tengerparttal rendelkező államok pedig, amelyek e megállapodás szerződő felei, a saját nemzeti joghatóságuk alá tartozó vizekben előforduló, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra vonatkozóan meghozott védelmi és kezelési intézkedésekről nyújtanak be kimutatást.
   (3)   A lobogó szerinti állam felelőssége elsőbbségének sérelme nélkül a szerződő felek a lehető legmesszebbmenőkig intézkedéseket hoznak vagy együttműködnek annak biztosítására, hogy a területen halászatot folytató állampolgáraik, illetve állampolgáraik tulajdonában álló vagy általuk üzemeltetett hajók megfeleljenek e megállapodás rendelkezéseinek és a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedéseknek.
   (4)   Bármely szerződő fél felkérésére és a vonatkozó információk rendelkezésre állása esetén valamennyi szerződő fél a lehető legmesszebbmenőkig kivizsgálja e megállapodás rendelkezéseinek vagy a Felek Gyűlése által elfogadott bármely védelmi és kezelési intézkedésnek az állampolgárai általi, illetve állampolgárai tulajdonában lévő vagy azok által üzemeltetett hajók általi állítólagos, az 1995. évi megállapodás értelmében vett súlyos megsértését. Az érintett fél a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a felkéréstől számított két (2) hónapon belül választ küld valamennyi szerződő félnek, amelyben ismerteti az állítólagos jogsértéssel kapcsolatban meghozott vagy javasolt intézkedések részleteit. A vizsgálat eredményéről szóló jelentést a vizsgálat lezárultakor be kell nyújtani a Felek Gyűlésének.
   11. cikk
   A lobogó szerinti államok kötelezettségei
   (1)   Valamennyi szerződő fél intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy:

               a)

               a lobogója alatt hajózó, a területen működő hajói megfeleljenek e megállapodás rendelkezéseinek és a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedéseknek, illetve hogy e hajók ne vegyenek részt olyan tevékenységben, amely aláássa az ilyen intézkedések hatékonyságát;

               b)

               a lobogója alatt hajózó hajók ne folytassanak engedély nélküli halászatot a területtel határos, nemzeti joghatóság alá tartozó vizeken; valamint

               c)

               a lobogója alatt hajózó, a területen halászó hajói számára műholdas hajómegfigyelési rendszert fejleszt ki és vezet be.

         (2)   Egyetlen szerződő fél sem engedélyezheti a lobogója alatti hajózásra feljogosított halászhajók halászatra való használatát az adott területen, hacsak erre nem kap felhatalmazást az érintett szerződő fél megfelelő hatóságától vagy hatóságaitól.
   (3)   Valamennyi szerződő fél:

               a)

               csak akkor engedélyezheti a lobogója alatt közlekedő halászhajók halászatra való használatát a nemzeti joghatóságon kívüli vizekben, ha e halászhajók tekintetében hatékonyan és a nemzetközi joggal összhangban képes ellátni a megállapodásból fakadó kötelezettségeit;

               b)

               nyilvántartást vezet a lobogója alatti hajózásra és a területen halászati erőforrásokra való halászatra feljogosított hajókról, és biztosítja, hogy valamennyi ilyen hajó esetében a nyilvántartásba felvesz minden, a Felek Gyűlése által előírt információt. A szerződő felek kicserélik egymás között ezen információkat a Felek Gyűlése által jóváhagyott eljárásokkal összhangban;

               c)

               a felek ülésén meghatározott szabályokkal összhangban a szerződő felek minden egyes éves gyűlésére jelentést terjeszt be a területen folytatott halászati tevékenységeiről;

               d)

               a lobogója alatt a területen közlekedő hajók halászati tevékenységeire vonatkozóan teljes és pontos adatokat gyűjt és oszt meg kellő időben, különös tekintettel a hajók földrajzi helyzetére, a fedélzeten tartott fogásra, a visszadobott fogásra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokra, amelyeket adott esetben bizalmasan kell kezelni, mivel a vonatkozó nemzeti jogszabályok alkalmazásával függnek össze; valamint

               e)

               bármely szerződő fél felkérésére és a vonatkozó információk rendelkezésre állása esetén a lehető legmesszebbmenőkig kivizsgálja e megállapodás rendelkezéseinek vagy a Felek Gyűlése által elfogadott bármely védelmi és kezelési intézkedésnek az állampolgárai általi, illetve állampolgárai tulajdonában lévő vagy azok által üzemeltetett hajók általi állítólagos, az 1995.évi megállapodás értelmében vett súlyos megsértését. Az érintett fél a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a felkéréstől számított két (2) hónapon belül választ küld valamennyi szerződő félnek, amelyben ismerteti az állítólagos jogsértéssel kapcsolatban meghozott vagy javasolt intézkedések részleteit. A vizsgálat eredményéről szóló jelentést a vizsgálat lezárultakor be kell nyújtani a felek ülésének.

         12. cikk
   A kikötő szerinti államok kötelezettségei
   (1)   A valamely kikötő szerinti állam mint szerződő fél által az e megállapodással összhangban meghozott intézkedések teljes mértékben figyelembe veszik a kikötő szerinti államok azon jogát és kötelezettségét, hogy a nemzetközi joggal összhangban intézkedéseket hozzanak a szubregionális, regionális és globális védelmi és kezelési intézkedések hatékonyságának előmozdítására. Ilyen intézkedések meghozatalakor kikötő szerinti államok mint szerződő felek sem jogilag, sem ténylegesen nem alkalmaznak hátrányos megkülönböztetést bármely állam halászhajói között.
   (2)   Valamennyi, kikötő szerinti állam mint szerződő fél végrehajtja a következőket:

               a)

               a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedésekkel összhangban többek között megvizsgálja az önkéntesen kikötőiben vagy tengeri termináljában tartózkodó halászhajók dokumentumait, halászeszközeit és a fedélzetükön tartott halfogást;

               b)

               halászhajók számára csak abban az esetben engedélyezi a kirakodást, az átrakodást vagy a hajóellátó szolgáltatások igénybevételét, ha megbizonyosodik arról, hogy a fedélzeten lévő halzsákmányt a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedésekkel összhangban halászták ki; valamint

               c)

               ésszerű mértékben, valamint saját nemzeti jogával és a nemzetközi joggal összhangban segítséget nyújt a lobogó szerinti államoknak mint szerződő feleknek abban az esetben, ha egy adott halászhajó önkéntesen egyik kikötőjében vagy tengeri termináljában tartózkodik és a hajó lobogó szerinti állama segítséget kér az e megállapodás rendelkezéseinek és a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi vagy kezelési intézkedések tiszteletben tartásának biztosítására.

         (3)   Amennyiben valamely kikötő szerinti állam mint szerződő fél úgy véli, hogy egy másik szerződő fél hajója, amely igénybe veszi kikötőit vagy tengeri termináljait, megsértette e megállapodás valamely rendelkezését vagy a Felek Gyűlése által elfogadott valamely védelmi és kezelési intézkedést, erre felhívja az érintett lobogó szerinti állam és a Felek Gyűlésének figyelmét. A kikötő szerinti állam mint szerződő fél az ügyhöz kapcsolódó teljes dokumentációt rendelkezésére bocsátja a lobogó szerinti államnak vagy a Felek Gyűlésének, a hajóátvizsgálásról szóló valamennyi jegyzőkönyvet is beleértve.
   (4)   E cikk egyetlen rendelkezése sem korlátozza a szerződő feleket abban, hogy a területükön lévő kikötőik felett szuverenitást gyakoroljanak a nemzetközi joggal összhangban.
   13. cikk
   A fejlődő államok különleges igényei
   (1)   A szerződő felek teljes mértékben elismerik a területtel határos fejlődő államok és különösen a legkevésbé fejlett országok és a kis területű, fejlődő szigetországok különleges igényeit a halászati erőforrások védelmét és kezelését, illetve ezen erőforrások fenntartható fejlesztését illetően.
   (2)   A szerződő felek elismerik különösen a következőket:

               a)

               a halászati erőforrások kiaknázásától függő, a területtel határos fejlődő államok és különösen a legkevésbé fejlett országok és a kis területű, fejlődő szigetországok kiszolgáltatottságát többek között lakosságuk vagy lakosságuk egy részének táplálkozási igényei kielégítése terén;

               b)

               annak szükségességét, hogy a jövedelemkiegészítő, kisüzemi és kisipari halászok, valamint a halászati ágazatban dolgozók hozzáférjenek a halászterületekhez, illetve hogy általuk folytatott halászati gyakorlat ne sérüljön; valamint

               c)

               annak szükségességét, hogy a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések eredményeképpen a területtel határos fejlődő államokra és különösen a legkevésbé fejlett országokra és a kis területű, fejlődő szigetországokra se közvetve, se közvetlenül ne háruljon aránytalanul nagy teher a védelmi intézkedések miatt.

         (3)   A szerződő feleknek az e megállapodás keretében és egyéb, az élő tengeri erőforrások kezelésében érintett szubregionális, regionális és globális szervezeteken keresztül történő együttműködése magában foglalja a következő tevékenységeket:

               a)

               a területtel határos fejlődő államok és különösen a legkevésbé fejlett országok és a kis területű, fejlődő szigetországok azon képességének javítása, hogy védjék és kezeljék a halászati erőforrásokat, illetve hogy saját halászterületeiken fejlesszék e halászati erőforrásokat; valamint

               b)

               segítség nyújtása a területtel határos fejlődő államoknak és különösen a legkevésbé fejlett országok és a kis területű, fejlődő szigetországok számára annak érdekében, hogy részt vehessenek az e halászati erőforrásokra irányuló halászatban, beleértve a halászterületekhez való hozzáférésnek az e megállapodással összhangban történő megkönnyítését.

         (4)   A területtel határos fejlődő államokkal és különösen a legkevésbé fejlett országokkal és a kis területű, fejlődő szigetországokkal az e cikkben foglalt célok érdekében történő együttműködés magában foglalja a pénzügyi támogatást, a humánerőforrás-fejlesztéssel kapcsolatban nyújtott támogatást, a technikai segítségnyújtást, a technológiaátadást, valamint az alábbiakra irányuló tevékenységeket:

               a)

               a területtel határos, nemzeti joghatóság alá tartozó vizekben a halászati erőforrások és a kizárólagos gazdasági övezeten túlnyúló állományok védelmének és kezelésének javítása, ami magában foglalhatja a halászati adatok és kapcsolódó információk gyűjtését, közlését, ellenőrzését, cseréjét és elemzését;

               b)

               az információgyűjtés és a halászati tevékenységek tengeri környezetre kifejtett hatása kezelésének javítása;

               c)

               állományfelmérés és tudományos kutatás;

               d)

               nyomon követés, ellenőrzés, felügyelet, a megfelelőség ellenőrzése és végrehajtás, beleértve a helyi szinten történő képzést és kapacitásbővítést, a nemzeti és regionális szintű megfigyelési programok fejlesztése és finanszírozása, valamint a technológiához való hozzáférés; valamint

               e)

               a Felek Gyűlésén és kisegítő testületeinek értekezletein, valamint a vitarendezésben való részvétel.

         14. cikk
   Átláthatóság
   (1)   A szerződő felek előmozdítják a döntéshozatali eljárások és az e megállapodás keretében végrehajtott egyéb tevékenységek átláthatóságát.
   (2)   Azok a parti államok, amelyek nem szerződő felek és amelyek nemzeti joghatóság alá tartozó vizei a területtel határosak, jogosultak megfigyelőként részt venni a Felek Gyűlésén vagy kisegítő testületeinek értekezletein.
   (3)   A nem szerződő felek jogosultak megfigyelőként részt venni a Felek Gyűlésén vagy kisegítő testületeinek értekezletein.
   (4)   Az e megállapodás végrehajtásával kapcsolatos kérdésekben érintett kormányközi szervezetek, különösen az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete, a Délnyugat-indiai-óceáni Halászati Bizottság, valamint a területtel határos nyílt tengeri vizeken hatáskörrel rendelkező regionális halászatszabályozási szervezetek jogosultak megfigyelőként részt venni a Felek Gyűlésén vagy kisegítő testületeinek értekezletein.
   (5)   Az e megállapodás végrehajtásával kapcsolatos kérdésekben érintett nem kormányzati szervezetek képviselői számára megadják a lehetőséget, hogy megfigyelőként vagy a Felek Gyűlése által meghatározott más minőségben részt vegyenek a Felek Gyűlésén vagy kisegítő testületeinek értekezletein. A Felek Gyűlésének és kisegítő testületeinek eljárási szabályzata gondoskodik az ilyen részvétel biztosításáról. Az eljárások ebben a tekintetben nem lehetnek indokolatlanul korlátozóak.
   (6)   A megfigyelők időben hozzáférhetnek a vonatkozó információhoz, összhangban az eljárási szabályzattal és azokkal a titoktartási követelményekkel, amelyeket a Felek Gyűlése elfogadhat.
   15. cikk
   Halászatot folytató jogalanyok
   (1)   E megállapodás hatálybalépését követően bármely olyan halászatot folytató jogalany, amelynek hajói a területen halászati erőforrásokra halásznak vagy szándékoznak halászni, a Felek Gyűlése által adott esetben megállapított eljárásokkal összhangban a Felek Gyűlése elnökének kézbesített írásos nyilatkozatban kifejezheti azon szilárd elhatározását, hogy e megállapodást magára nézve kötelezőnek ismerje el. Ez a kötelezettségvállalás a nyilatkozat kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba. Az ilyen kötelezettségvállalást bármely halászatot folytató jogalany visszavonhatja a Felek Gyűlése elnökének címzett írásos értesítéssel. A visszavonásról szóló értesítés kilencven (90) nappal az után lép hatályba, hogy azt a Felek Gyűlésének elnöke kézhez vette.
   (2)   Az a halászatot folytató jogalany, amely kifejezte azon szándékát, hogy e megállapodást magára nézve kötelezőnek tekintse, részt vehet a Felek Gyűlésén és kisegítő testületeinek értekezletén, valamint a Felek Gyűlése által elfogadott eljárási szabályzattal összhangban részt vehet a döntéshozatalban. Az 1–18. cikk és a 20. cikk (2) bekezdése értelemszerűen vonatkozik az ilyen halászatot folytató jogalanyra.
   16. cikk
   Együttműködés más szervezetekkel
   A szerződő felek e megállapodás alapján együttesen eljárva a közös érdeküket jelentő kérdésekben szorosan együttműködnek más nemzetközi halászati szervezetekkel és kapcsolódó szervezetekkel és különösen a Délnyugat-indiai-óceáni Halászati Bizottsággal és a területtel határos nyílt tengeri vizeken hatáskörrel rendelkező regionális halászatszabályozási szervezetekkel.
   17. cikk
   Nem szerződő felek
   (1)   A szerződő felek e megállapodással, az 1995. évi megállapodással és a nemzetközi joggal összhangban álló intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a nem szerződő felek lobogója alatt közlekedő hajókat elrettentsék olyan tevékenységek végzésétől, amelyek aláássák a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések hatékonyságát vagy e megállapodás céljainak megvalósítását.
   (2)   A szerződő felek kicserélik egymás között a nem szerződő felek lobogója alatt közlekedő, a területen halászati műveleteket folytató hajókra vonatkozó információkat.
   (3)   A szerződő felek felhívják bármely nem szerződő fél figyelmét ez utóbbi állampolgárai vagy lobogójuk alatt közlekedő hajói által végzett bármely olyan tevékenységre, amely aláássa a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések hatékonyságát vagy e megállapodás céljainak megvalósítását.
   (4)   A szerződő felek egyénileg vagy együttesen kérik azokat a nem szerződő feleket, amelyek hajói halásznak a területen, hogy folytassanak teljes körű együttműködést a Felek Gyűlése által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések végrehajtásában annak biztosítására, hogy ezen intézkedéseket a területen valamennyi halászati tevékenységre alkalmazzák. Az együttműködő nem szerződő felek annak arányában részesülnek a halászatból származó előnyökből, amilyen mértékben kötelezettséget vállaltak a vonatkozó állományokkal kapcsolatos védelmi és kezelési intézkedések betartására, illetve amilyen mértékben ténylegesen betartották azokat a feljegyzések szerint.
   18. cikk
   Jóhiszeműség és joggal való visszaélés
   Valamennyi szerződő fél jóhiszeműen teljesíti az e megállapodás értelmében vállalt kötelezettségeket, és oly módon gyakorolja az e megállapodásban biztosított jogokat, amely nem minősül joggal való visszaélésnek.
   19. cikk
   Az e megállapodás és más megállapodások közötti viszony
   E megállapodás egyik rendelkezése sem sérti az államoknak az 1982. évi egyezmény vagy az 1995. évi megállapodás szerinti jogait és kötelezettségeit.
   20. cikk
   Értelmezés és vitarendezés
   (1)   A szerződő felek minden tőlük telhetőt megtesznek a viták békés úton történő rendezése érdekében. Vitás kérdésben bármely szerződő fél kérhet kötelező érvényű döntést az 1982. évi egyezmény XV. részének II. szakaszában előírt vitarendezési eljárásokkal összhangban, illetve amennyiben a vita egy vagy több kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományt érint, akkor az 1995. évi megállapodás VIII. részében megállapított eljárással összhangban. Az 1982. évi egyezmény és az 1995. évi megállapodás vonatkozó része alkalmazandó függetlenül attól, hogy a vitában érintett felek részes felei-e a két okmánynak vagy sem.
   (2)   Amennyiben a békés úton nem rendezhető vita egy olyan halászatot folytató jogalanyt érint, amely kifejezte azon szándékát, hogy e megállapodás rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek tekintse, a vitát bármely érintett fél kérésére és az Állandó Választottbíróság vonatkozó szabályaival összhangban választottbíróság elé kell terjeszteni annak végleges és kötelező érvényű rendezése érdekében.
   21. cikk
   Módosítások
   (1)   Bármelyik szerződő fél javaslatot tehet e megállapodás módosítására, ha a javasolt módosítás szövegét a felek rendes gyűlése előtt legalább hatvan (60) nappal eljuttatják a letéteményeshez. A letéteményes haladéktalanul valamennyi szerződő fél rendelkezésre bocsátja a szöveg másolatát.
   (2)   A megállapodás módosításait valamennyi szerződő fél konszenzusával fogadják el.
   (3)   A megállapodás módosításai kilencven (90) nappal azután lépnek hatályba, hogy valamennyi szerződő fél, amely a módosítások jóváhagyása idején szerződő fél státusszal rendelkezett, a letéteményesnél letétbe helyezte a módosítások megerősítéséről, elfogadásáról vagy jóváhagyásáról szóló okmányát.
   22. cikk
   Aláírás, megerősítés, elfogadás és jóváhagyás
   (1)   E megállapodás aláírásra nyitva áll:

               a)

               az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodással kapcsolatos kormányközi konzultációban részt vevő államok és regionális gazdasági integrációs szervezetek számára; valamint

               b)

               bármely olyan állam számára, amely a területtel határos vizekben joghatósággal rendelkezik;
               a megállapodás az aláírásra való megnyitás dátumától számítva tizenkét (12) hónapig áll nyitva aláírásra.

         (2)   E megállapodást az aláíró felek megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják.
   (3)   A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okmányt a letéteményesnél kell letétbe helyezni.
   23. cikk
   Csatlakozás
   (1)   Az aláírási időszak lezárulta után e megállapodáshoz csatlakozhat bármely, a 22. cikk (1) bekezdésében említett állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet, valamint bármely olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet, amely érdekelt a halászati erőforrásokra irányuló halászati tevékenységek végzésében.
   (2)   A csatlakozási okmányokat a letéteményesnél kell letétbe helyezni.
   24. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   A megállapodás attól a dátumtól számított kilencvenedik (90.) napon lép hatályba, amikor a letéteményes kézhez kapja a negyedik megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okmányt, amelyek közül legalább kettőt a területtel határos parti államok helyeztek letétbe.
   (2)   Valamennyi olyan aláíró fél számára, amely a megállapodást annak hatálybalépése után erősíti meg, fogadja el vagy hagyja jóvá, a megállapodás az adott aláíró fél megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okmányának letétbe helyezésétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
   (3)   Valamennyi állam és regionális gazdasági és integrációs szervezet számára, amely a megállapodáshoz annak hatálybalépése után csatlakozik, a megállapodás az adott állam vagy regionális gazdasági és integrációs szervezet csatlakozási okmányának letétbe helyezésétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
   25. cikk
   A letéteményes
   (1)   E megállapodás és annak minden módosításának a letéteményese az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének főtitkára. A letéteményes valamennyi aláíró félnek eljuttatja a megállapodás hiteles másolatát, és azt az Egyesült Nemzetek Alapokmánya 102. cikkének megfelelően nyilvántartásba veszik az ENSZ főtitkáránál.
   (2)   A letéteményes a megállapodás valamennyi aláíró felét értesíti az aláírások tényéről, a 22. és 23. cikk alapján letétbe helyezett megerősítő, csatlakozási, elfogadó és jóváhagyó okmányokról, valamint a megállapodás 24. cikk szerinti hatálybelépési dátumáról.
   26. cikk
   Felmondás
   Két évvel az e megállapodásnak az adott szerződő fél vonatkozásában történő hatálybalépése után bármelyik szerződő fél bármikor felmondhatja a megállapodást a felmondásról szóló értesítés letéteményeshez történő benyújtásával. A felmondásról szóló értesítés annak letéteményes általi kézhezvételétől számított kilencvenedik (90.) napon lép hatályba.
   27. cikk
   Megszűnés
   Ez a megállapodás automatikusan megszűnik, amennyiben, illetve amikor – a felmondások eredményeként – a szerződő felek száma három alá csökken.
   28. cikk
   Fenntartások
   (1)   E megállapodás megerősítése, elfogadása vagy jóváhagyása olyan fenntartásokkal is történhet, amelyek csak a szerződő felek egyhangú jóváhagyása esetén válnak hatályossá. A letéteményes bármilyen fenntartásról haladéktalanul értesíti valamennyi szerződő felet. Azokra a szerződő felekre, amelyek az értesítés napjától számított három (3) hónapon belül nem válaszoltak, úgy kell tekinteni, hogy elfogadták a fenntartást. Amennyiben az ilyen jóváhagyásra nem kerül sor, a fenntartást benyújtó állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet nem válik e megállapodás szerződő felévé.
   (2)   Az (1) bekezdés nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely megakadályozná, hogy bármely állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet fenntartással éljen valamely állam olyan területek vagy környező tengeri területek által szerzett tagságát illetően, amelyek felett az adott állam szuverenitással vagy szárazföldi és a tengeri területekre kiterjedő joghatósággal rendelkezik.

      FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kormányaik által kellően felhatalmazott teljhatalmú meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
      Kelt …, … – napján, angol és francia nyelven, mind a két szöveg egyaránt hiteles.


title: 2006/424/EK: A Tanács határozata ( 2006. március 27. ) az Európai Közösség és Románia közötti, a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról

text:
               22.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 169/25

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. március 27.)
   az Európai Közösség és Románia közötti, a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról
   (2006/424/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltásáról.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Romániával a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás), a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban.

               (3)

               A Bizottság által megtárgyalt megállapodást – annak egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére figyelemmel – alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és Románia között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírása – figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötéséről szóló tanácsi határozatra – a Közösség részéről jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

      Kelt Brüsszelben, 2006. március 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         H. GORBACH

    ---documentbreak---

               22.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 169/26

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és Románia között a légi közlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   egyrészről, és
   ROMÁNIA
   másrészről
   (a továbbiakban: a Felek)
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség több tagállama és Románia között kétoldalú légi közlekedési szolgáltatási megállapodások jöttek létre, amelyek az európai közösségi joggal ellentétesnek bizonyuló rendelkezéseket tartalmaznak,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési szolgáltatási megállapodások kiterjedhetnek,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai közösségi jog szerint a valamely tagállamban letelepedett közösségi légi fuvarozóknak joguk van arra, hogy megkülönböztetéstől mentesen hozzáférjenek az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,
   TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy az európai közösségi joggal összhangban engedélyezett légi fuvarozókban tulajdonjogot szerezzenek,
   FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és Románia között létrejött kétoldalú légi közlekedési szolgáltatási megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek a közösségi joggal ellentétesnek bizonyulnak, teljes összhangba kell hozni a közösségi joggal az Európai Közösség és a Románia közötti légi közlekedési szolgáltatások megbízható jogalapjának megteremtése és az ilyen légi közlekedési szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja az Európai Közösség és a Románia közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légi fuvarozók és Románia légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légi közlekedési szolgáltatási megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   E megállapodás alkalmazásában „tagállamok”: az Európai Közösség tagállamai.
   (2)   A megállapodás alkalmazásában valamely állam „állampolgára”: bármely olyan természetes vagy jogi személy, aki az adott állam jogszabályainak megfelelően annak állampolgárságával rendelkezik.
   (3)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.
   (4)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.
   (5)   A forgalmi jogok biztosítása továbbra is kétoldalú megállapodások keretében történik, és azt az ezen megállapodás rendelkezései nem érintik.
   2. cikk
   Tagállam általi kijelölés
   (1)   A II. melléklet a) és b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére Románia által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.
   (2)   A tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően Románia a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:

               i.

               a légi fuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban telepedett le, és az európai közösségi jognak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik;

               ii.

               a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben egyértelműen meg van határozva; és

               iii.

               a légi fuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van és marad, és mindenkor ezen államok és/vagy állampolgárok tényleges ellenőrzése alatt áll.

         (3)   Romániának jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               i.

               a légi fuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban telepedett le, vagy nem rendelkezik az európai közösségi jognak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel;

               ii.

               nem a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy

               iii.

               a légi fuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és nem azok tényleges ellenőrzése alatt áll.

         Románia az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során nem alkalmazhat a nemzetiség alapján megkülönböztetést a közösségi légi fuvarozók között.
   3. cikk
   A szabályozási ellenőrzéshez kapcsolódó jogok
   (1)   A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkeket kiegészítik az e cikk (2) bekezdésének rendelkezései.
   (2)   Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, Romániának a légi fuvarozót kijelölő tagállam és Románia között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása során, valamint az adott légi fuvarozó üzemeltetési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.
   4. cikk
   A repülőgép-üzemanyag megadóztatása
   (1)   A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek rendelkezéseit kiegészítik az e cikk (2) bekezdésének rendelkezései.
   (2)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön a Románia által kijelölt légi fuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam területének egy másik pontja vagy egy másik tagállam területe között üzemel.
   (3)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg Romániát abban, hogy viszonossági alapon és megkülönböztetéstől mentesen adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessen ki a területén a valamely tagállam által kijelölt légi fuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely Románia területének különböző pontjai között üzemel.
   5. cikk
   Viteldíjak az Európai Közösségen belül
   (1)   A II. melléklet e) pontjában felsorolt cikkeket kiegészítik az e cikk (2) bekezdésének rendelkezései.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet e) pontjában foglalt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján a Románia által kijelölt légi fuvarozó(k)nak a teljes mértékben az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon üzemelő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak.
   6. cikk
   A megállapodás mellékletei
   E megállapodás mellékletei a megállapodás elválaszthatatlan részét képezik.
   7. cikk
   Felülvizsgálat vagy módosítás
   A Felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást. A módosítások a 8. cikkel összhangban lépnek hatályba.
   8. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.
   (2)   A tagállamok és Románia között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre azok hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napjától alkalmazni kell.
   9. cikk
   Megszűnés
   (1)   Amennyiben az I. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben felsorolt érintett megállapodásra vonatkozik, ugyanebben az időben szintén megszűnik.
   (2)   Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodás megszűnik, ez a megállapodás ugyanebben az időben szintén megszűnik.

      FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
      Kelt Salzburgban, a kettőezer-hatodik év május havának ötödik napján, két-két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és román nyelven.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         Pentru Comunitatea Europeană

         Por Rumanía
         Za Rumunsko
         For Rumænien
         Für Rumänien
         Rumeenia nimel
         Για τη Ρουμανία
         For Romania
         Pour la Roumanie
         Per la Romania
         Rumānijas vārdā
         Rumunijos vardu
         Románia részéről
         Għar-Rumanija
         Voor Roemenië
         W imieniu Rumunii
         Pela Roménia
         Za Rumunsko
         Za Romunijo
         Romanian puolesta
         För Rumänien
         Pentru România

   I. MELLÉKLET
   A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               a)

               Románia és az Európai Közösség tagállamai között létrejött légi közlekedési szolgáltatási megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak

                           —

                           az osztrák szövetségi kormány és a Román Szocialista Köztársaság kormánya között létrejött légi közlekedési megállapodás, amelyet Bukarestben, 1975. július 14-én írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Ausztria megállapodás);
                           az 1985. június 27-én kelt jegyzékváltással módosítva;
                           legutóbb az 1994. november 17-én kelt jegyzékváltással módosítva,

                           —

                           a Belga Királyság és a Román Népköztársaság között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Bukarestben, 1956. december 4-én írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Belgium megállapodás);
                           legutóbb az 1956. december 4-én kelt jegyzékváltással kiegészítve,

                           —

                           a Ciprusi Köztársaság kormánya és a Román Szocialista Köztársaság kormánya között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Nicosiában, 1973. december 13-án írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Ciprus megállapodás),

                           —

                           a Csehszlovák Szocialista Köztársaság kormánya és a Román Szocialista Köztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Prágában, 1970. március 13-án írtak alá, amelynek tekintetében a Cseh Köztársaság nyilatkozatot tett, hogy annak rendelkezéseit kötelező erejűnek tekinti (a továbbiakban: a Románia–Cseh Köztársaság megállapodás),

                           —

                           a Dán Királyság kormánya és Románia kormánya között létrejött légi közlekedési szolgáltatási megállapodás, amelyet Oslóban, 1998. október 26-án írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Dánia megállapodás),

                           —

                           a Finn Köztársaság kormánya és a Román Szocialista Köztársaság kormánya között létrejött, a területeik közötti és azokon túli légi közlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet Helsinkiben, 1971. június 30-án írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Finnország megállapodás),
                           a Helsinkiben, 1993. július 7-én kelt egyetértési nyilatkozattal kiegészítve;
                           az 1996. január 30-i és június 7-i jegyzékváltással módosítva,

                           —

                           a Francia Köztársaság kormánya és a Román Népköztársaság kormánya között létrejött légi közlekedési megállapodás, amelyet Bukarestben, 1962. május 18-án írtak alá, kiegészítve a Párizsban, 1962. február 23-án kelt jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: a Románia–Franciaország megállapodás);
                           legutóbb a Bukarestben, 1999. október 27-én kelt kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvvel módosítva,

                           —

                           a Görög Királyság kormánya és a Román Népköztársaság kormánya között létrejött, a menetrendszerű kereskedelmi légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Athénban, 1960. május 2-án írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Görögország megállapodás);
                           legutóbb az Athénban, 1966. szeptember 2-án kelt jegyzékváltással módosítva,

                           —

                           a Magyar Köztársaság kormánya és Románia kormánya között létrejött légi közlekedési szolgáltatási megállapodás, amelyet Bukarestben, 1995. szeptember 12-én írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Magyarország megállapodás),

                           —

                           az Olasz Köztársaság kormánya és a Román Szocialista Köztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Rómában, 1975. december 19-én írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Olaszország megállapodás);
                           legutóbb az 1996. július 9-én és 1996. augusztus 28-án kelt jegyzékváltással módosítva,

                           —

                           a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és a Román Szocialista Köztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Luxembourgban, 1972. október 27-én írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Luxemburg megállapodás),

                           —

                           a Málta kormánya és Románia kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet Vallettában, 1990. november 22-én írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Málta megállapodás),

                           —

                           a Holland Királyság kormánya és a Román Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Hágában,
                           1957. augusztus 27-én írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Hollandia megállapodás);
                           legutóbb a Hágában, 1982. június 8-án kelt jegyzőkönyvvel kiegészítve,

                           —

                           a Lengyel Köztársaság kormánya és Románia kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Varsóban, 1999. május 19-én írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Lengyelország megállapodás),

                           —

                           a Portugália kormánya és a Román Szocialista Köztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Lisszabonban,
                           1975. február 8-án írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Portugália megállapodás),

                           —

                           a Szlovák Köztársaság kormánya és Románia kormánya között létrejött, a légi közlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet Pozsonyban,
                           2000. június 6-án írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Szlovákia megállapodás),

                           —

                           a Spanyolország kormánya és a Román Szocialista Köztársaság kormánya között létrejött légi közlekedési megállapodás, amelyet Madridban, 1980. január 10-én írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Spanyolország megállapodás);
                           a Madridban, 1995. március 8-án kelt egyetértési nyilatkozattal módosítva;
                           legutóbb a Bukarestben, 1995. október 4-én kelt kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvvel módosítva,

                           —

                           a Svéd Királyság kormánya és Románia között létrejött légi közlekedési szolgáltatási megállapodás, amelyet Oslóban, 1998. október 26-án írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Svédország megállapodás),

                           —

                           a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kormánya és Románia kormánya között létrejött, a légi közlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet Londonban, 1995. március 28-án írtak alá (a továbbiakban: a Románia–Egyesült Királyság megállapodás).

               b)

               Légi közlekedési szolgáltatási megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket Románia és az Európai Közösség tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen

                           —

                           a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és Románia kormánya között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Bukarestben, 1994. december 16-án parafáltak (a továbbiakban: a Románia–Németország megállapodás);
                           a Bukarestben, 1996. február 8-án kelt egyetértési nyilatkozattal módosítva;
                           a Bukarestben, 1997. december 2-án kelt egyetértési nyilatkozattal kiegészítve;
                           az 1998. május 5-i és 1998. augusztus 24-i jegyzékkel kiegészítve;
                           legutóbb a 2001. május 28-i és 2001. október 15-i jegyzékkel módosítva,

                           —

                           az Írország kormánya és Románia kormánya között létrejött, a légi közlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet Dublinban, 1995. november 1-jén parafáltak (a továbbiakban: a Románia–Írország megállapodás).

         II. MELLÉKLET
   Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzéke

               a)

               Tagállam általi kijelölés:

                           —

                           a Románia–Ausztria megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Belgium megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Románia–Ciprus megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Cseh Köztársaság megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Dánia megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Finnország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Franciaország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Németország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Görögország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Magyarország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Írország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Olaszország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Luxemburg megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Málta megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Hollandia megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Románia–Lengyelország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Portugália megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Szlovákia megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Spanyolország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Svédország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Egyesült Királyság megállapodás 4. cikke.

               b)

               Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

                           —

                           a Románia–Ausztria megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Belgium megállapodás 2. cikke,

                           —

                           a Románia–Ciprus megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Románia–Cseh Köztársaság megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Dánia megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Finnország megállapodás 3. és 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Franciaország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Németország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Görögország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Magyarország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Írország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Olaszország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Luxemburg megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Málta megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Hollandia megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Románia–Lengyelország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Portugália megállapodás 3. és 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Szlovákia megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Spanyolország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Svédország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Románia–Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke.

               c)

               Szabályozási ellenőrzés:

                           —

                           a Románia–Németország megállapodás 12. cikke,

                           —

                           a Románia–Lengyelország megállapodás 16. cikke,

                           —

                           a Románia–Szlovákia megállapodás 19. cikke.

               d)

               A repülőgép-üzemanyag megadóztatása:

                           —

                           a Románia–Ausztria megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Románia–Belgium megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Románia–Ciprus megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Románia–Cseh Köztársaság megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Románia–Dánia megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Románia–Finnország megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Románia–Franciaország megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Románia–Németország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Románia–Görögország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Románia–Magyarország megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Románia–Írország megállapodás 14. cikke,

                           —

                           a Románia–Olaszország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Románia–Luxemburg megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Románia–Málta megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Románia–Hollandia megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Románia–Lengyelország megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Románia–Portugália megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Románia–Szlovákia megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Románia–Spanyolország megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Románia–Svédország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Románia–Egyesült Királyság megállapodás 8. cikke.

               e)

               Viteldíjak az Európai Közösségen belül:

                           —

                           a Románia–Ausztria megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Románia–Belgium megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Románia–Ciprus megállapodás 12. cikke,

                           —

                           a Románia–Cseh Köztársaság megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Románia–Dánia megállapodás 11. cikke,

                           —

                           a Románia–Finnország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Románia–Franciaország megállapodás 12. cikke,

                           —

                           a Románia–Németország megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Románia–Görögország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Románia–Magyarország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Románia–Írország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Románia–Olaszország megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Románia–Luxemburg megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Románia–Málta megállapodás 15. cikke,

                           —

                           a Románia–Hollandia megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Románia–Lengyelország megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Románia–Portugália megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Románia–Szlovákia megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Románia–Spanyolország megállapodás 14. cikke,

                           —

                           a Románia–Svédország megállapodás 11. cikke,

                           —

                           a Románia–Egyesült Királyság megállapodás 7. cikke.

         III. MELLÉKLET
   A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               a)

               Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében).

               b)

               A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében).

               c)

               A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében).

               d)

               A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás értelmében).


title: A Végrehajtó Bizottság határozata (1995. december 20.) a schengeni államok között a külső határokon előforduló esetleges működési hibákra vonatkozó statisztikai és konkrét adatok gyors cseréjéről (SCH/Com-ex (95)21)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41995D0021

Hivatalos Lap L 239 , 22/09/2000 o. 0176 - 0179

		A Végrehajtó Bizottság határozata(1995. december 20.)a schengeni államok között a külső határokon előforduló esetleges működési hibákra vonatkozó statisztikai és konkrét adatok gyors cseréjéről(SCH/Com-ex (95)21)A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG,tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 132. cikkére,tekintettel a fent említett egyezmény 7. és 131. cikkére,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:A schengeni államok a lehető leggyorsabban átadják egymásnak azokat a statisztikai és konkrét adatokat, amelyek esetleges működési hibákat tárnak fel a külső határokon.A schengeni államok minden rendelkezésükre álló konkrét adatot kötelesek közölni az elnökséggel a Főtitkárságon keresztül.A "Határok" alcsoport ülésein megvizsgálja ezeket az adatokat, és konkrét megoldásokat javasol.Ostende, 1995. december 20.az elnökJ. Vande Lanotte--------------------------------------------------SCH/I-Front (95)45 rev. 2 corr.FELJEGYZÉS A KÖZPONTI CSOPORT RÉSZÉREA Végrehajtó Bizottság által 1995. október 24-én a Központi Csoportnak adott megbízást követően a "Határok" alcsoportot arra utasították, hogy vizsgálja meg a felmerült problémákat a külső határokon végzett ellenőrzések terén.E célból, a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 7. cikkének alkalmazásával és a Közös Kézikönyv 4.1. pontjában foglalt rendelkezések konkrét tartalommal való megtöltése érdekében egy statisztikai eszközt dolgoztak ki a CIREFI munkája alapján.Minden egyes állam kötelezettséget vállal arra, hogy a migráció eredményesebb ellenőrzését és a jelenség jobb megértését elősegítő statisztikai adatokat az azok megszerzését követő 30 napon belül a Schengeni Titkársághoz továbbítja a mellékelt táblázatoknak megfelelő formában.A Schengeni Titkárság azt az utasítást kapta, hogy a fenti információkatt haladéktalanul továbbítsa a schengeni államoknak.A Schengeni Titkárság az FMAD-val (kiküldött tisztviselők) kapcsolatot fenntartva összegzi ezeket az információkat. Az FMAD felvállalhatja az elnökség nevében azoknak a problémáknak az előzetes elemzését, amelyeket a fenti információk vizsgálata során feltárnak. Mindegyik tagállamnak lehetősége van olyan kérdések felvetésére, amelyeket szerinte meg kell vizsgálni.A statisztikai információk továbbításával egyidejűleg minden egyes tagállamnak információt kell közölnie a külső határokon végzett ellenőrzések kapcsán felmerülő aktuális nehézségekről; ezek az információk az előző bekezdésben leírt rendelkezéseknek megfelelően szintén elemezhetők.E célból a schengeni államok nemzeti hatóságai a külső határokon végzett ellenőrzésekért felelős szerveik és összekötő tisztviselőik révén – feltéve hogy a tisztviselők kihelyezéséről szóló kétoldalú szerződések rendelkeznek ilyen feladatkörről – összegyűjtenek minden olyan információt a külső határokon felmerülő problémákra vonatkozóan, amelyek a határellenőrzés szintjén működési zavarokra utalnak. Ezeket az információkat a nemzeti hatóságok gyűjtik össze és elemzik, majd a titkárságon keresztül tájékoztatják az elnökséget.A "Határok" alcsoport minden ülésén egy napirendi pontot kell szentelni az e statisztikákra és problémákra vonatkozó esetleges észrevételeknek.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2006/447/EK: A Bizottság határozata ( 2006. május 31. ) a 2005/436/EK határozatnak a 911100MTF/INT/003/EGK (TFEU 970089129) vagyonkezelői alap számára nyújtott közösségi fizetési hozzájárulás tekintetében történő módosításáról  (az értesítés a C(2006) 2076. számú dokumentummal történt)

text:
               30.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 176/105

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2006. május 31.)
   a 2005/436/EK határozatnak a 911100MTF/INT/003/EGK (TFEU 970089129) vagyonkezelői alap számára nyújtott közösségi fizetési hozzájárulás tekintetében történő módosításáról
   (az értesítés a C(2006) 2076. számú dokumentummal történt)
   (2006/447/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 12. és 13. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Közösségnek az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével különösen a FAO ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre létrehozott európai bizottsága által folytatott tevékenység tekintetében történő együttműködésről szóló, 2005. június 13-i 2005/436/EK bizottsági határozattal (2) a Közösségnek a 911100MTF/INT/003/EGK (TFEU 970089129) vagyonkezelői alappal (a továbbiakban: vagyonkezelői alap) szembeni fizetési kötelezettségét négyéves időszakra legfeljebb 4 500 000 euro összegben határozták meg.

               (2)

               A 2005/436/EK határozatnak megfelelően az Európai Közösségek Bizottsága és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete 2005. szeptember 1-jén végrehajtási megállapodást kötött a vagyonkezelői alap felhasználásáról és működéséről.

               (3)

               Új vírustípusok és vírustörzsek megjelenése, valamint az ellenőrzési intézkedések regionális szintű gyengülése figyelembe vételével, amelyet csak súlyosbít a madárinfluenza ezzel egyidejű jelenléte, a Közösségnek – a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre létrehozott európai bizottsággal (EUFMD) szoros együttműködésben és a vagyonkezelői alap felhasználásával – járványvédelmi intézkedések meghozatalára kell felkészülnie, ideértve a vészvakcinázási kampányt is a szomszédos országokban.

               (4)

               Ezért a vagyonkezelői alaphoz történő közösségi hozzájárulást négyéves időszakra 3 500 000 euróval – 4 500 000 euróról 8 000 000 euróra – kell emelni.

               (5)

               Az összeg e kiigazítását figyelembe véve rendelkezéseket kell hozni a végrehajtási megállapodás módosításainak elfogadására vonatkozóan.

               (6)

               Szükségszerű, hogy e határozat 2005. január 1-jétől kezdődően visszamenőleges hatállyal bírjon annak érdekében, hogy a Közösség eleget tudjon tenni az ezen időponttól számított négy éves időtartamra szóló kötelezettségeinek.

               (7)

               A 2005/436/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (8)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A 2005/436/EK határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   2005 január 1-jétől a Közösségnek az (1) bekezdésben említett alappal szembeni fizetési hozzájárulását négyéves időszakra legfeljebb 8 000 000 euro összegben határozzák meg.”

               2.

               A 2. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
               „Az összegnek a 2. cikk (1) bekezdésében megállapított kiigazítását figyelembe vevő bármilyen módosításról, amelyet a végrehajtási megállapodáson kell elvégezni, az Európai Közösségek Bizottságának és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének kell megegyeznie.”

      Kelt Brüsszelben, 2006. május 31-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2006/53/EK határozattal (HL L 29., 2006.2.2., 37. o.) módosított határozat.

      (2)  HL L 151., 2005.6.14., 26. o.


title: 2004/672/EK: A Tanács határozata (2004. június 14.) a Régiók Bizottsága egy finn teljes tagjának és egy finn póttagjának a kinevezéséről

text:
               5.10.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 307/6

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. június 14.)
   a Régiók Bizottsága egy finn teljes tagjának és egy finn póttagjának a kinevezéséről
   (2004/672/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a finn kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2002. január 22-én elfogadott egy határozatot a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (1).

               (2)

               Markku KAUPPINEN lemondását követően a Régiók Bizottságának egyik teljes tagsági helye betöltetlen maradt, amiről a Tanácsot 2004. május 10-én tájékoztatták; és Ossi MARTIKAINEN teljes taggá való kinevezését követően egy póttagsági hely betöltetlen maradt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a Régiók Bizottsága tagjainak a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               teljes tagként:

                           Ossi MARTIKAINEN,
                           Lapinlahden kunnanvaltuuston puheenjohtaja
                           Markku KAUPPINEN helyére;

               b)

               póttagként:

                           Auli HYVÄRINEN,
                           Keminmaan kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen jäsen
                           M. Ossi MARTIKAINEN helyére

         a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2006. január 25-ig.

      Kelt Luxembourgban, 2004. június 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. COWEN

      (1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.