title: A Tanács (KKBP) 2016/2231 határozata (2016. december 12.) a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról

text:
               12.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               LI 336/7

         A TANÁCS (KKBP) 2016/2231 HATÁROZATA
   (2016. december 12.)
   a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2010. december 20-án a Tanács elfogadta a 2010/788/KKBP tanácsi határozatot (1).

               (2)

               A Tanács 2016. október 17-én következtetéseket fogadott el, amelyben mély aggodalmának adott hangot a Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK) fennálló politikai helyzet miatt. Különösen határozottan elítélte a 2016. szeptember 19–20-án Kinshasában elkövetett szélsőségesen erőszakos cselekményeket, amelyek tovább súlyosbították a KDK kilátástalan helyzetét, amely amiatt alakult ki, hogy az alkotmányban rögzített 2016. december 20-i határidőre nem írták ki az elnökválasztást.

               (3)

               A Tanács hangsúlyozta, hogy ahhoz, hogy kedvező körülményeket alakítson ki a párbeszédhez és a választások megrendezéséhez, a KDK kormányának egyértelműen kötelezettséget kell vállalnia az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett, és fel kell hagynia azzal, hogy az igazságszolgáltatást a saját céljaira használja. Felszólított továbbá minden érdekelt felet arra, hogy utasítsa el az erőszak alkalmazását.

               (4)

               A Tanács jelezte azt is, hogy kész az összes rendelkezésére álló eszközt – így a célzott korlátozó intézkedéseket is – alkalmazni azokkal szemben, akik súlyosan megsértik az emberi jogokat, erőszakra buzdítanak, vagy megakadályozzák, hogy a válságra olyan, konszenzuson alapuló és békés megoldás szülessen, amelynek keretében tiszteletben tartják a KDK népének azon törekvését, hogy megválaszthassa képviselőit.

               (5)

               A 2010/788/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/788/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 3. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
               „3. cikk
               (1)   A 4. cikk (1) bekezdésében, valamint az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt korlátozó intézkedéseket kell alkalmazni azon személyekkel és szervezetekkel szemben, akiket/amelyeket a szankcióbizottság a KDK békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető cselekményekben való részvétel vagy ilyen cselekmények támogatása miatt jegyzékbe vett. Az ilyen cselekmények közé tartozik:

                           a)

                           az 1. cikkben említett fegyverembargó és az ahhoz kapcsolódó intézkedések megsértése;

                           b)

                           a KDK-ban működő külföldi fegyveres csoportok politikai és katonai vezetői, akik megakadályozzák az e csoportokhoz tartozó harcosok leszerelését és önkéntes hazatelepülését vagy visszatelepülését;

                           c)

                           a kongói milíciák politikai és katonai vezetése, ideértve azokat a vezetőket, akik a KDK-n kívülről kapnak támogatást, és akik megakadályozzák, hogy harcosaik részt vegyenek a leszerelés, a lefegyverzés és az újra beilleszkedés folyamatában;

                           d)

                           gyermekek toborzása vagy fegyveres konfliktusok során való bevetése a KDK területén, az alkalmazandó nemzetközi jogot megsértve;

                           e)

                           részvétel a KDK-ban elkövetett, az emberi jogok, illetve a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősülő cselekmények tervezésében, irányításában vagy elkövetésében, ideértve a polgári lakossággal szemben elkövetett cselekményeket, mint például az emberölést, a megnyomorítást, a nemi erőszakot és a szexuális erőszak más formáit, az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést, valamint az iskolák és kórházak elleni támadásokat is;

                           f)

                           a humanitárius segítséghez való hozzáférés vagy annak nyújtásának akadályozása a KDK területén;

                           g)

                           természeti erőforrások – többek között az arany –, a vadon élő állatok és növények, vagy a vadon élő állatokból és növényekből készült termékek – tiltott kiaknázásán vagy kereskedelmén keresztül a KDK-ban destabilizáló tevékenységekben részt vevő személyek, illetve szervezetek támogatása, ideértve a fegyveres csoportokat és a bűnszervezeteket;

                           h)

                           jegyzékbe vett személy vagy szervezet nevében vagy irányítása szerinti eljárás, vagy olyan szervezet nevében vagy irányítása szerinti eljárás, amely jegyzékbe vett személy vagy szervezet tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll;

                           i)

                           a MONUSCO békefenntartó erőivel vagy az Egyesült Nemzetek személyzetével szembeni támadások kitervelése, irányítása vagy finanszírozása, illetve az azokban való részvétel;

                           j)

                           pénzügyi, anyagi vagy technológiai támogatás, vagy termékek vagy szolgáltatások nyújtása jegyzékbe vett személyeknek vagy szervezetnek.

                     Az e bekezdés hatálya alá tartozó, érintett személyek és szervezetek felsorolása az I. mellékletben található.
               (2)   A 4. cikk (1) bekezdésében, valamint az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt korlátozó intézkedéseket olyan személyekkel és szervezetekkel szemben kell alkalmazni, akik:

                           a)

                           akadályozzák a Kongói Demokratikus Köztársaságban tartandó választásokkal kapcsolatos helyzet konszenzusos és békés megoldását, többek között erőszakos cselekményekkel, elnyomással, illetve az erőszak szításával, vagy azáltal, hogy aláássák a jogállamiságot;

                           b)

                           részt vesznek a KDK-ban elkövetett olyan cselekmények tervezésében, irányításában és elkövetésében, amelyek az emberi jogok súlyos megsértésének vagy az emberi jogokkal való visszaélésnek minősülnek;

                           c)

                           kapcsolatba hozhatók az a) és a b) pontban említettekkel;

                     a II. mellékletben felsoroltak szerint.”

               2.

               A 4. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
               „4. cikk
               (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a 3. cikkben említett személyek tagállamuk területére történő beutazását vagy azon keresztül történő átutazását.
               (2)   Az (1) bekezdés nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy saját állampolgáraiktól megtagadják a területükre való beutazás jogát.
               (3)   A 3. cikk (1) bekezdésében említett személyek esetében az e cikk (1) bekezdését nem kell alkalmazni:

                           a)

                           amennyiben a szankcióbizottság előzetesen és eseti alapon megállapítja, hogy a be- vagy átutazás humanitárius okokból indokolt, ideértve a vallási kötelezettséget is;

                           b)

                           amennyiben a szankcióbizottság arra a következtetésre jut, hogy a mentesség az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának megfelelő határozataiban szereplő célkitűzések elérését, vagyis a KDK-beli békét és nemzeti megbékélést, valamint a régió stabilitását szolgálja;

                           c)

                           amennyiben a szankcióbizottság előzetesen és eseti alapon engedélyezi az állampolgárságuk szerinti állam területére visszatérő vagy az emberi jogok vagy a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértését elkövető személyek bíróság elé állítására tett erőfeszítésekben részt vállaló személyek átutazását; vagy

                           d)

                           az olyan beutazásra vagy átutazásra, amely bírósági eljárás miatt szükséges.

                     Azokban az esetekben, amelyekben e bekezdésnek megfelelően a tagállam engedélyezi a szankcióbizottság által megnevezett személyeknek a területére való beutazását vagy azon keresztül történő átutazását, az engedélynek az abban megjelölt célra és az érintett személyekre kell korlátozódnia.
               (4)   A 3. cikk (2) bekezdésében említett személyek tekintetében e cikk (1) bekezdése nem érinti azokat az eseteket, amikor egy tagállamot nemzetközi jogi kötelezettség terhel, nevezetesen:

                           a)

                           valamely nemzetközi kormányközi szervezet fogadó országaként;

                           b)

                           az Egyesült Nemzetek Szervezete által vagy annak védnöksége alatt összehívott nemzetközi konferencia fogadó országaként;

                           c)

                           valamely, kiváltságokat és mentességeket biztosító többoldalú megállapodás értelmében; vagy

                           d)

                           az Apostoli Szentszék (Vatikánváros Állam) és Olaszország között 1929-ben a megbékélésről létrejött szerződés (Lateráni Egyezmény) alapján.

                     (5)   A (4) bekezdést azokra az esetekre is alkalmazandónak kell tekinteni, amikor valamely tagállam az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) fogadó országa.
               (6)   Ha valamely tagállam a (4) és az (5) bekezdés értelmében mentességet ad, erről megfelelően tájékoztatja a Tanácsot.
               (7)   A 3. cikk (2) bekezdésében említett személyek tekintetében a tagállamok mentességet adhatnak e cikk (1) bekezdése alapján előírt intézkedések alól, amennyiben az utazás indoka sürgős humanitárius szükséghelyzet vagy olyan – kormányközi vagy az Európai Unió által kezdeményezett vagy rendezett vagy az EBESZ soros elnökségét betöltő tagállamban tartott – ülésen való részvétel, amelyeken a korlátozó intézkedések politikai célját – így többek között KDK-ban a demokráciát, az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiságot – közvetlenül előmozdító politikai párbeszéd zajlik.
               (8)   A (7) bekezdésben említett mentességet megadni kívánó tagállamok írásban tájékoztatják a Tanácsot. A mentességet megadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ellen a Tanács egy vagy több tagja – a javasolt mentességről szóló értesítés kézhezvételétől számított két munkanapon belül – írásban kifogást emel. Abban az esetben, ha a Tanács egy vagy több tagja kifogást emel, a Tanács minősített többséggel határozhat a javasolt mentesség megadásáról.
               (9)   Amennyiben a 4., 5., 6., 7. vagy 8. pontnak megfelelően egy tagállam engedélyezi a II. mellékletben felsorolt személyeknek a területére való beutazását vagy az azon történő átutazását, az engedélyt szigorúan az abban megjelölt célra és a közvetlenül érintett személyekre kell korlátozni.”

               3.

               Az 5. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
               „5. cikk
               (1)   Be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt, egyéb vagyoni értéket és gazdasági erőforrást, amely – az I. és II. mellékletben meghatározottak szerint – a 3. cikkben említett személyek vagy szervezetek közvetlen vagy közvetett tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll, vagy az említett személyek vagy szervezetek közvetlen vagy közvetett tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló szervezetek rendelkezésére, vagy az említett személyek vagy szervezetek nevében vagy irányításával eljáró más személyek vagy szervezetek rendelkezésére áll.
               (2)   Az (1) bekezdésben említett személyek és szervezetek számára vagy javára, közvetlenül vagy közvetetten, semmilyen pénzeszköz, egyéb vagyoni érték vagy gazdasági erőforrás nem bocsátható rendelkezésre.
               (3)   A 3. cikk (1) bekezdésében említett személyek és szervezetek tekintetében a tagállamok mentességet adhatnak az (1) és (2) bekezdésben szereplő intézkedések alól az olyan pénzeszközök, vagyoni értékek és gazdasági erőforrások tekintetében, amelyek:

                           a)

                           alapvető kiadások fedezéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, bérlet vagy jelzálog, gyógyszerek és orvosi kezelés, adók, biztosítási díjak és közműdíjak költségeit;

                           b)

                           kizárólag az észszerű szakértői díjak és a jogi szolgáltatások biztosításával kapcsolatos térítések kifizetésére szolgálnak;

                           c)

                           kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy egyéb vagyoni érték, illetve gazdasági erőforrás szokásos eszköztartási és megtartási díjainak, valamint szolgáltatási díjainak a nemzeti jogszabályoknak megfelelő kiegyenlítésére szolgálnak;

                           d)

                           rendkívüli kiadásokhoz szükségesek, azt követően, hogy az érintett tagállam erről a szankcióbizottságot értesítette és azt a szankcióbizottság jóváhagyta; vagy

                           e)

                           bíróság, hatóság vagy választott bíróság által elrendelt zálogjog vagy meghozott határozat tárgyát képezik, amely esetben a pénzeszközöket, egyéb vagyoni értékeket és gazdasági erőforrásokat a zálogjog vagy határozat végrehajtására fel lehet használni azt követően, hogy az illetékes tagállam a szankcióbizottságot értesítette, feltéve, hogy a zálogjog vagy határozat az érintett személy vagy szervezet szankcióbizottság általi kijelölése előtt keletkezett, és nem a 3. cikkben említett személy vagy szervezet javára szól.

                     (4)   A (3) bekezdés a), b) és c) pontjában szereplő mentességeket azt követően lehet megadni, hogy a szankcióbizottságot az érintett tagállam értesítette arról a szándékáról, hogy adott esetben e pénzeszközökhöz, egyéb vagyoni értékekhez és gazdasági erőforrásokhoz hozzáférést kíván engedélyezni, és a szankcióbizottság az értesítéstől számított négy munkanapon belül nem hozott elutasító határozatot.
               (5)   A 3. cikk (2) bekezdésében említett személyek és szervezetek tekintetében az illetékes tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, annak megállapítását követően, hogy a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások:

                           a)

                           a mellékletben felsorolt személyek és szervezetek, valamint az ilyen természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek fedezéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, a bérleti díj vagy jelzáloghitel-törlesztés, a gyógyszerek és az orvosi kezelés, az adók, a biztosítási díjak és a közüzemi díjak költségeit;

                           b)

                           kizárólag az észszerű mértékű szakmai tiszteletdíjak és a jogi szolgáltatásokhoz kapcsolódóan felmerült kiadások fedezésére szolgálnak;

                           c)

                           kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos kezelési vagy fenntartási díjainak a kiegyenlítésére szolgálnak; vagy

                           d)

                           rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy az illetékes hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel közölte a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal a konkrét engedély megadása alapjául szolgáló indokokat.

                     Az érintett tagállam az e bekezdés alapján megadott minden engedélyről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
               (6)   Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve a tagállamok illetékes hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását a II. mellékletben felsorolt személyek és szervezetek számára, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

                           a)

                           a pénzeszközök vagy a gazdasági erőforrások az (1) bekezdésben említett személy, vagy szervezet II. mellékletbe történő felvételének napját megelőzően hozott választott bírósági határozat, az Unióban hozott bírósági vagy közigazgatási határozat, illetve az említett dátumot megelőzően vagy azt követően az érintett tagállamban végrehajtandó bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

                           b)

                           a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felhasználása kizárólag az ilyen határozatban foglalt, vagy az ilyen határozatban érvényesnek elismert igények kielégítésére történik, az ilyen igényekkel rendelkező személyek jogait szabályozó alkalmazandó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

                           c)

                           a határozat nem az I. vagy II. mellékletben felsorolt személy vagy szervezet javát szolgálja; és

                           d)

                           a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével.

                     Az érintett tagállam az e bekezdés alapján megadott minden engedélyről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
               (7)   A II. mellékletben felsorolt személyek és szervezetek tekintetében engedélyezhető a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felhasználása humanitárius célokból vagy a KDK-ból történő evakuáláshoz szükséges, az előbbibe beleértve a humanitárius segítségnyújtást és annak támogatását, így többek között az egészségügyi felszerelések és az élelmiszerek biztosítását, valamint a humanitárius dolgozók szállítását és a kapcsolódó segítségnyújtást.
               (8)   Az (1) és a (2) bekezdés nem akadályozza meg a II. mellékletben felsorolt személyt vagy szervezetet abban, hogy a mellékletbe történő felvételének időpontja előtt szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének eleget tegyen, feltéve, hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetést – akár közvetlenül, akár közvetve – nem az I. vagy a II. mellékletben felsorolt személy vagy szervezet kapja.
               (9)   A (2) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a befagyasztott számlákon történő következő jóváírásokra:

                           a)

                           kamat vagy az említett számlák egyéb hozama;

                           b)

                           olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetések, amelyeket azelőtt kötöttek, vagy azok azt megelőzően keletkeztek, hogy a fenti számlák korlátozó intézkedések hatálya alá kerültek; vagy

                           c)

                           az Unióban meghozott, vagy az adott tagállamban végrehajtandó bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozat alapján a 3. cikk (2) bekezdésében említett személyeknek és szervezeteknek esedékes kifizetések;

                     feltéve, hogy az ilyen kamat, egyéb hozamok és kifizetések továbbra is az (1) bekezdés hatálya alá tartoznak.”

               4.

               A 6. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
               „6. cikk
               (1)   A Tanács az I. mellékletben szereplő jegyzéket az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság döntése alapján módosítja.
               (2)   A Tanács valamely tagállam vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára létrehozza és módosítja a II. mellékletben található jegyzéket.”

               5.

               A 7. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
               „7. cikk
               (1)   Amennyiben az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság jegyzékbe vesz valamely személyt vagy szervezetet, a Tanács az érintett személyt vagy szervezetet felveszi a mellékletbe. A Tanács döntését és a jegyzékbe vétel indokolását – közvetlenül, amennyiben a cím ismert, vagy értesítés közzététele útján – közli az érintett személlyel vagy szervezettel, lehetővé téve számára, hogy észrevételeket tegyen.
               (2)   A Tanács a 6. cikk (2) bekezdésében említett döntését és a jegyzékbe vétel indokolását – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben értesítés közzététele útján – közli az érintett személlyel vagy szervezettel, lehetővé téve a személy vagy szervezet számára, hogy észrevételeket tegyen.
               (3)   Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanácsnak felül kell vizsgálnia határozatát, és erről értesítenie kell az érintett személyt vagy szervezetet.”

               6.

               A 8. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
               „8. cikk
               (1)   Az I. mellékletnek tartalmaznia kell a jegyzékben szereplő személyek és szervezetek jegyzékbe vételének az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által közölt indokát.
               (2)   Az I. mellékletnek tartalmaznia kell továbbá a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság által szolgáltatott, az érintett személyek vagy szervezetek azonosításához szükséges információkat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Személyek esetében ezek az információk az alábbiakra vonatkozhatnak: név (beleértve a felvett neveket is), a születés helye és ideje, állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító igazolvány száma, nem, lakcím (amennyiben ismert), valamint beosztás vagy foglalkozás. Szervezetek esetében a fenti információk a névre, a nyilvántartásba vétel helyére és idejére, a nyilvántartási számra és a telephelyre terjedhetnek ki. Az I. mellékletnek tartalmaznia kell továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság általi jegyzékbe vétel időpontját.
               (3)   A II. mellékletnek tartalmaznia kell a benne említett személyek és szervezetek jegyzékbe vételének okait.
               (4)   Az I. és a II. mellékletnek tartalmaznia kell továbbá az érintett személyek és szervezetek azonosításához szükséges adatokat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Természetes személyek esetében ilyen adat lehet a név, beleértve az álneveket is, a születési idő és hely, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító okmány száma, a nem, a cím – amennyiben ismert –, valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Szervezetek esetében a fenti információk a névre, a nyilvántartásba vétel helyére és idejére, a nyilvántartási számra és a telephelyre terjedhetnek ki.”

               7.

               A 9. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:
               „9. cikk
               (1)   E határozatot adott esetben felül kell vizsgálni, módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni, különösen az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataira figyelemmel.
               (2)   A 3. cikk (2) bekezdésében említett intézkedéseket 2017. december 12-ig kell alkalmazni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem teljesültek, a határozatot meg kell újítani vagy – adott esetben – módosítani kell.”

               8.

               A 2010/788/KKBP határozat melléklete az „I. melléklet” címet kapja és az említett melléklet szakaszcímeinek helyébe a következő szövegek lépnek: „a) a 3. cikk (1) bekezdésében említett személyek listája” és „b) a 3. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek listája”;

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. december 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2010/788/KKBP határozata (2010. december 20.) a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2008/369/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 336., 2010.12.21., 30. o.).

      MELLÉKLET
      A határozat a következő melléklettel egészül ki:

            „II. MELLÉKLET
            A 3. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT SZEMÉLYEK ÉS SZERVEZETEK JEGYZÉKE
            A.   SZEMÉLYEK

                        Név

                        Azonosító adatok

                        A jegyzékbe vétel okai

                        A jegyzékbe vétel időpontja

                        1.

                        Ilunga Kampete

                        más néven: Gaston Hughes Ilunga Kampete; más néven: Hugues Raston Ilunga Kampete.
                        Születési idő és hely: 1964.11.24., Lubumbashi, katonai személyazonosító igazolványának száma: 1-64-86-22311-29. KDK-beli állampolgár.

                        A köztársasági gárda (GR) parancsnokaként Ilunga Kampete-t a 2016 szeptemberében Kinshasában történtek kapcsán felelősség terheli a GR egységes helyszíni bevetéséért, valamint aránytalan erőszak alkalmazásáért és erőszakos elnyomásért. Következésképpen e minőségében Ilunga Kampete részt vett a KDK-ban elkövetett olyan cselekmények tervezésében, irányításában és elkövetésében, amelyek az emberi jogok súlyos megsértésének minősülnek.

                        2016.12.12.

                        2.

                        Gabriel Amisi Kumba

                        más néven: Gabriel Amisi Nkumba; más néven: „Tango Fort”; más néven: „Tango Four”.
                        Születési idő és hely: 1964.5.28., Malela, katonai személyazonosító igazolványának száma: 1-64-87-77512-30. KDK-beli állampolgár.

                        A kongói hadsereg (FARDC) 1. védelmi zónájának parancsnoka; a FARDC erői aránytalan erőszak alkalmazásában és erőszakos elnyomásban vettek részt 2016 szeptemberében Kinshasában. Következésképpen e minőségében Gabriel Amisi Kumba részt vett a KDK-ban elkövetett olyan cselekmények tervezésében, irányításában és elkövetésében, amelyek az emberi jogok súlyos megsértésének minősülnek.

                        2016.12.12.

                        3.

                        Ferdinand Ilunga Luyoyo

                        Születési idő és hely: 1973.3.8., Lubumbashi.
                        Útlevelének száma: OB0260335 (érvényes 2011.4.15-től2016.4.14-ig). KDK-beli állampolgár.

                        A kongói nemzeti rendőrség (PNC) Légion Nationale d'Intervention elnevezésű tömegoszlató testületének parancsnokaként Ferdinand Ilunga Luyoyo-t a 2016. szeptemberében Kinshasában történtek kapcsán felelősség terheli aránytalan erőszak alkalmazásáért és erőszakos elnyomásért. Következésképpen e minőségében Ferdinand Ilunga Luyoyo részt vett a KDK-ban elkövetett olyan cselekmények tervezésében, irányításában és elkövetésében, amelyek az emberi jogok súlyos megsértésének minősülnek.

                        2016.12.12.

                        4.

                        Celestin Kanyama

                        más néven: Kanyama Tshisiku Celestin; más néven: Kanyama Celestin Cishiku Antoine, más néven: Kanyama Cishiku Bilolo Célestin, más néven: Esprit de mort.
                        Születési idő és hely: 1960.10.4., Kananga. KDK-beli állampolgár Útlevelének száma: OB0637580 (érvényes 2014.5.20.-tól2019.5.19.-ig).
                        Schengeni vízumot kapott, melynek száma: 011518403, kiállításának időpontja: 2016.7.2.

                        Kinshasa rendőrparancsnokaként (PNC) Celestin Kanyama-t a 2016 szeptemberében Kinshasában történtek kapcsán felelősség terheli aránytalan erőszak alkalmazásáért és erőszakos elnyomásért. Következésképpen e minőségében Celestin Kanyama részt vett a KDK-ban elkövetett olyan cselekmények tervezésében, irányításában és elkövetésében, amelyek az emberi jogok súlyos megsértésének minősülnek.

                        2016.12.12.

                        5.

                        John Numbi

                        más néven: John Numbi Banza Tambo; más néven: John Numbi Banza Ntambo; más néven: Tambo Numbi.
                        Születési idő és hely: 1962.8.16., Jadotville-Likasi-Kolwezi. KDK-beli állampolgár.

                        A kongói nemzeti rendőrség (PNC) volt főfelügyelője. John Numbi továbbra is befolyásos személyiség, aki többek között részt vett a KDK volt Katanga tartománya helyett létrehozott négy tartományban 2016 márciusában tartott helyhatósági választásokhoz kapcsolódóan folytatott erőszakos megfélemlítő kampányban, így felelősség terheli a Kongói Demokratikus Köztársaságban tartandó választásokkal kapcsolatos helyzet konszenzusos és békés megoldásának akadályozásáért.

                        2016.12.12.

                        6.

                        Roger Kibelisa

                        más néven: Roger Kibelisa Ngambaswi.
                        KDK-beli állampolgár.

                        A nemzeti hírszerző szolgálat (ANR) belső igazgatójaként Roger Kibelisa részt vett az ANR tisztviselői által az ellenzék tagjaival szemben elkövetett megfélemlítő kampányban, így többek között önkényes letartóztatások és fogva tartás végrehajtásáért. Következésképpen Robert Kibelisa aláásta a jogállamiságot és akadályozta a Kongói Demokratikus Köztársaságban tartandó választásokkal kapcsolatos helyzet konszenzusos és békés megoldását.

                        2016.12.12.

                        7.

                        Delphin Kaimbi

                        más néven: Delphin Kahimbi Kasagwe; más néven: Delphin Kayimbi Demba Kasangwe; más néven: Delphin Kahimbi Kasangwe; más néven: Delphin Kahimbi Demba Kasangwe; más néven: Delphin Kasagwe Kahimbi.
                        Születési idő és hely: 1969.1.15. (vagy 1969.7.15.), Kiniezire/Goma. KDK-beli állampolgár. Diplomata útlevél száma: DB0006669 (érvényesség ideje: 2013.11.13.–2018.11.12.).

                        A Nemzeti Operatív Központ részét képező katonai hírszerző testület (ex-DEMIAP) vezetője, és a 2016 szeptemberében Kinshasában történtek kapcsán a Nemzeti Operatív Központ működött közre az önkényes letartóztatások végrehajtásáért és erőszakos elnyomás alkalmazásáért felelős parancsnoki és ellenőrző struktúraként; felelős továbbá a megfélemlítésekben és önkényes letartóztatásokban részt vevő erőkért, így akadályozza a Kongói Demokratikus Köztársaságban tartandó választásokkal kapcsolatos helyzet konszenzusos és békés megoldását.

                        2016.12.12.

                  B.   SZERVEZETEK”.


title: A Bizottság határozata ( 2010. augusztus 10. ) a postai szolgáltatásokkal foglalkozó szabályozó hatóságok európai csoportjának létrehozásáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               11.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/7

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. augusztus 10.)
   a postai szolgáltatásokkal foglalkozó szabályozó hatóságok európai csoportjának létrehozásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   2010/C 217/07
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv létrehozza a postai szolgáltatásoknak az Európai Unión belül történő ellátására, valamint a postai szolgáltatások belső piacának kialakítására vonatkozó feltételeket meghatározó keretszabályozást.

               (2)

               A 97/67/EK irányelv értelmében a tagállamok a postai ágazatra vonatkozóan kijelölnek egy vagy több nemzeti szabályozó hatóságot az irányelvben meghatározott szabályozói feladatok ellátására. Az említett nemzeti szabályozó hatóságok a tagállamok postai szolgáltatóitól jogilag elkülönített és működési szempontból független testületek. Azok a tagállamok, amelyek megőrzik a postai szolgáltatók feletti tulajdonjogot vagy ellenőrzést, arról is gondoskodnak, hogy a szabályozási funkciók és a tulajdonlással vagy ellenőrzéssel kapcsolatos tevékenységek szervezetileg is ténylegesen elkülönüljenek.

               (3)

               Jelentős eltérések vannak a tagállamok között a nemzeti szabályozó hatóságok felelősségi köre és feladatai terén.

               (4)

               A 97/67/EK irányelv egyes területeken lehetőséget biztosít arra, hogy a tagállamok a közös szabályokat az országukban fennálló körülményekre való figyelemmel alkalmazzák. A postai szolgáltatások belső piacának sikeres kialakítása érdekében elengedhetetlen az, hogy a vonatkozó szabályokat valamennyi tagállamban következetesen alkalmazzák.

               (5)

               Ezért létre kell hozni egy csoportot, amely a postai szolgáltatások területén működő nemzeti szabályozó hatóságokból áll, és meg kell határozni annak feladatait és összetételét.

               (6)

               A csoportnak a Bizottság mérlegelő, tanácskozó és tanácsadó szerveként indokolt működnie a postai szolgáltatások területén. A csoport a tagállamok független nemzeti szabályozó hatóságai közötti, valamint az említett hatóságok és a Bizottság közötti konzultációt, koordinációt és együttműködést hivatott megkönnyíteni a postai szolgáltatások belső piacának megszilárdítása és a 97/67/EK irányelv minden tagállam általi következetes alkalmazásának biztosítása céljából.

               (7)

               A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (1) mellékletében megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek szerint a tagok információkat hozhatnak nyilvánosságra.

               (8)

               A csoport tagjaival kapcsolatos személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell feldolgozni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Tárgy
   Ezzel a határozattal létrejön a postai szolgáltatásokkal foglalkozó szabályozó hatóságok európai csoportja (a továbbiakban: a csoport).
   2. cikk
   Feladatok
   A csoport feladata a következő:

               a)

               tanács és segítség nyújtása a Bizottság számára a postai szolgáltatások belső piacának megszilárdításához;

               b)

               tanács és segítség nyújtása a Bizottság számára a hatáskörébe tartozó valamennyi, postai szolgáltatásokkal kapcsolatos kérdésben;

               c)

               tanács és segítség nyújtása a Bizottság számára a postai szolgáltatások belső piacának kialakítása, valamint a postai szolgáltatások keretszabályozásának minden tagállam általi következetes alkalmazása érdekében;

               d)

               a Bizottsággal egyetértésben, szakértői munkájának korai szakaszában történő nyitott, átlátható és kiterjedt egyeztetés a piaci szereplőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal.

         3. cikk
   Tagok
   (1)   A csoport a postai szolgáltatások területén működő nemzeti szabályozó hatóságokból áll. A hatóságokat – amelyeket a melléklet sorol fel – vezetőik vagy kivételes esetekben más képviselőik képviselik. A csoportban egy tagállamot egy tag képvisel.
   (2)   A nemzeti hatóságok neve közzétételre kerül a szakértői csoportok bizottsági jegyzékében.
   4. cikk
   Működés
   (1)   A csoport a tagjai közül elnököt választ. Az elnök a csoport üléseit a Bizottság egyetértésével hívja össze.
   (2)   A Bizottság szolgálatainak egyetértésével egyes kérdések tanulmányozására alcsoportok hozhatók létre a csoport által meghatározott feladatkör szerint.
   (3)   Az Európai Gazdasági Térség (EGT) azon államainak a postai ágazatban működő független nemzeti szabályozó hatóságai, amelyek nem tagállamok, valamint az Európai Unió tagjelölt államainak ugyanezen hatóságai megfigyelői jogállással rendelkeznek, és megfelelő szintű képviseletet kapnak. A csoport – a Bizottság képviselőjének egyetértésével – eseti alapon más szakértőket és megfigyelőket is felkérhet az üléseken való részvételre.
   (4)   A szakértői csoport tagjai és azok képviselői, valamint a felkért szakértők és megfigyelők eleget tesznek a szerződésekben és azok végrehajtási szabályaiban előírt szakmai titoktartási kötelezettségeknek, valamint az EU minősített információknak a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat mellékletében meghatározott védelmére vonatkozó bizottsági biztonsági szabályoknak. E kötelezettségeik elmulasztása esetén a Bizottság minden megfelelő intézkedést meghozhat.
   (5)   A csoport és az alcsoportok rendszerint a Bizottság épületeiben üléseznek a Bizottság által meghatározott eljárásnak és időrendnek megfelelően. A titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújtja. A megbeszélésekben érdekelt más bizottsági tisztviselők is részt vehetnek a csoport és az alcsoportok ülésein.
   (6)   A csoport elfogadja eljárási szabályzatát a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta alapján (3).
   5. cikk
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
   (1)   A Bizottság a külső szakértőknek biztosított visszatérítésre vonatkozó bizottsági szabályoknak megfelelően visszatéríti a tagoknak, a szakértőknek és a megfigyelőknek a csoport tevékenységeivel kapcsolatos utazási és – szükség esetén – tartózkodási költségeket.
   (2)   A tagok, a szakértők és a megfigyelők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
   (3)   Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat a Bizottság felelős szolgálatai által a csoport részére elkülönített éves költségvetés erejéig térítik meg.
   6. cikk
   Éves jelentés
   A csoport a tevékenységeiről éves jelentést nyújt be a Bizottságnak.
   7. cikk
   Időbeli hatály
   (1)   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   (2)   A csoport e határozat hatálybalépésének napján kezdi meg tevékenységét.

      Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 10-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

      (2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (3)  Az eljárási szabályzatra vonatkozó mintát a SEC(2005) 1004 dokumentum III. melléklete tartalmazza.

      MELLÉKLET

         A postai szolgáltatásokkal foglalkozó szabályozó hatóságok európai csoportjában részt vevő tagok jegyzéke

                  Ország

                  Nemzeti szabályozó hatóság

                  Belgique/België

                  Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT)/Belgisch Instituut voor postdiensten en telecommunicatie (BIPT)

                  България/Bulgaria

                  Комисия за регулиране на съобщенията (КРС)/Communications Regulation Commission (CRC)

                  Česká republika

                  Český telekomunikační úřad (ČTÚ)

                  Danmark

                  Færdselsstyrelsen (FSTYR)

                  Deutschland

                  Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (BNetzA)

                  Eesti

                  Sideamet (SIDEAMET)

                  Ελλάδα/Elláda

                  Εθνική Επιτροπή Τηλεπικοινωνιών και Ταχυδρομείων Hellenic/Telecommunications and Post Commission (EETT)

                  España

                  Commissión Nacional del Sector Postal (CNSP)

                  France

                  Autorité de régulation des communications électroniques et des postes (ARCEP)

                  Ireland

                  Commission for Communications Regulation (ComReg)

                  Κύπρος/Kypros

                  Γραφείο Επιτρόπου Ρυθμίσεως Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών και Ταχυδρομείων (ΓΕΡΗΕΤ)/Office of the Commissioner of Electronic Communications and Postal Regulation (OCECPR)

                  Italia

                  Independent National Regulatory Authority to be established according to Article 37(2)(h) of the Legge 4 giugno 2010, n. 96, Disposizioni per l’adempimento di obblighi derivanti dall’appartenenza dell’Italia alle Comunita’ europee — Legge comunitaria 2009, (GU n. 146 del 25.6.2010 — Suppl. Ordinario n. 138).

                  Latvija

                  Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija (SPRK)

                  Lietuva

                  Ryšių reguliavimo tarnyba (RRT)

                  Luxembourg

                  Institut luxembourgeois de régulation (ILR)

                  Magyarország

                  Nemzeti Hírközlési Hatóság (NHH)

                  Malta

                  L-Awtorità ta’ Malta dwar il-Komunikazzjoni/Malta Communications Authority (MCA)

                  Nederland

                  Onafhankelijke Post en Telecommunicatie Autoriteit (OPTA)

                  Österreich

                  Rundfunk und Telekom Regulierungs-GmbH (RTR)

                  Polska

                  Urząd Komunikacji Elektronicznej (UKE)

                  Portugal

                  Autoridade Nacional de Comunicações (Anacom)

                  România

                  Autoritatea Naționala pentru Administrare si Reglementare in Comunicații (ANCOM)

                  Slovenija

                  Agencija za pošto in elektronske komunikacije Republike Slovenije (APEK)

                  Slovensko

                  Poštový regulačný úrad (PRU)

                  Suomi/Finland

                  Viestintävirasto/Kommunikationsverket (FICORA)

                  Sverige

                  Post- och telestyrelsen (PTS)

                  United Kingdom

                  Postal Services Commission (Postcomm)


2006.11.24.           HU                               Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                          C 287 E/159
                                                                                2006. január 18., szerda
            – fel kell mérnie az Egyesült Királyságon kívüli európai állampolgárok követeléseinek helyzetét és a más
                tagállamban élő kötvénytulajdonosok által az Egyesült Királyság és/vagy az EU jogszabályai értelmében
                igénybe vehető jogorvoslati lehetőségek megfelelőségét;
            – a szóban forgó ügyben meg kell tennie az általa szükségesnek ítélt javaslatokat;
            3. úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottságnak munkája megkezdését követően 4 hónapon belül időközi
            jelentést kell tennie a Parlament részére, és az e határozat elfogadását követő 12 hónapon belül be kell
            nyújtania zárójelentését a Parlament számára;
            4.     úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság 22 európai parlamenti képviselőből áll.
            P6_TA(2006)0012
            Ideiglenes bizottság létrehozása az európai országok állítólagos használata
            tárgyában a CIA által foglyok illegális fogva tartására és szállítására
            Az Európai Parlament határozata ideiglenes bizottság létrehozásáról az európai országoknak a CIA
                      által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használata tárgyában
            Az Európai Parlament,
            – tekintettel az Európai Unió elkötelezettségére a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető
                jogok tisztelete, valamint a jogállamiság iránt, amint az az Európai Unióról szóló szerződés preambulu-
                mában, és különösen annak 6. és 7. cikkében is szerepel,
            – szem előtt tartva, hogy a Európai Közösségek Bírósága joggyakorlata szerint az alapvető jogok védelme
                szintén része a Közösség alkotmányos rendjének,
            – szem előtt tartva, hogy amint azt az intézmények is kinyilvánították 2000. december 7-én, az emberi
                méltóság védelme az Európai Unió alapjogi chartájának egyik fő célja, és ezt az alapvető értéket sértené,
                amennyiben bármilyen okból az Európai Unió tagállamainak és intézményeinek közvetlen vagy közvetett
                felelőssége mellett kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódot alkalmaznának személyekkel
                szemben,
            – tekintettel 2005. december 15-i állásfoglalására az európai országoknak a CIA által foglyok szállítására
                és illegális fogva tartására való feltételezett felhasználásáról (1), amely az Európa Tanácsban zajló vizsgálat
                tekintetében kilátásba helyezi egy ilyen vizsgálat kísérőjeként egy ideiglenes európai parlamenti bizottság
                létrehozását, különösen amennyiben a tagállamok érintettek,
            – tekintettel eljárási szabályzata 175. cikkére,
            (1) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0529.
 ---pagebreak--- C 287 E/160           HU                               Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                           2006.11.24.
2006. január 18., szerda
              – tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára, amely meghatározza az ideiglenes bizottság hatáskörét
                 és összetételét, amely Európai Unió területének – beleértve a csatlakozó, tagjelölt és társult országokat –
                 a CIA vagy egyéb harmadik országok hírszerző szolgálatai által foglyok szállítására és illegális fogva
                 tartására való állítólagos használatával foglalkozik,
              1.    úgy határoz, hogy létrehoz egy ideiglenes bizottságot az alábbi megbízással:
              a) információ gyűjtése és elemzése annak megállapítására, hogy:
                  – a CIA vagy más amerikai ügynökök vagy egyéb harmadik országok hírszerző szolgálatai végrehaj-
                     tottak-e emberrablásokat, „rendkívüli kiadatásokat”, fogva tartást titkos helyszíneken, világtól való
                     elzárást, kínzást, a foglyokkal szemben tanúsítottak-e kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánás-
                     módot az Európai Unió területén, beleértve a csatlakozó és tagjelölt országokat, vagy használták-e ezt
                     a területet ilyen célokra, például légi járatok révén;
                  – ezek a tevékenységek, melyeket állítólag az Európai Unió területén a terrorizmus elleni küzdelem
                     keretében végeztek, olyannak minősülnek-e, amelyek sértik többek között az Európai Unióról szóló
                     szerződés 6. cikkét, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény
                     2., 3., 5. és 6. cikkét, az alapjogi chartát, a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánás-
                     módok és büntetések elleni ENSZ-egyezményt, illetve az EU és az Egyesült Államok közötti kölcsönös
                     jogsegélyről és kiadatásról szóló megállapodásokat, valamint az Európai Unió/Közösség és tagállamai
                     által kötött egyéb nemzetközi szerződéseket és megállapodásokat, beleértve az Észak-atlanti Szerző-
                     dést és az ahhoz kapcsolódó megállapodásokat a haderők helyzetéről, valamint a nemzetközi polgári
                     repülésről szóló egyezményt;
                  – voltak-e európai uniós, vagy tagjelölt országbeli polgárok, illetve az EU, a tagállamok vagy a tagjelölt
                     országok védelmére jogosult, valamint azok joghatósága alá tartozó személyek azok között, akik aktív
                     résztvevői vagy elszenvedői voltak az emberrablásoknak, „rendkívüli kiadatási” műveleteknek, titkos
                     helyszíneken való fogva tartásnak, a külvilágtól való elzárásnak, kínzásnak, illetve kegyetlen, ember-
                     telen vagy megalázó bánásmódnak az Európai Unió területén vagy máshol;
                  – részt vettek-e vagy cinkossá váltak-e tagállamok, köztisztviselők vagy hivatalos minőségben eljáró
                     személyek vagy európai uniós intézmények az egyének szabadságuktól való jogellenes megfosztá-
                     sában, beleértve az emberrablást, kiadatást, szállítást, fogva tartást vagy kínzást, akár tevőlegesen, akár
                     mulasztásból;
              b) bármely, a bizottság által ez ügyben szükségesnek ítélt javaslat plenáris ülésen való benyújtása, külö-
                  nösen ami az európai szinten levonandó politikai, jogi és igazgatási következtetéseket, illetve az EU
                  harmadik országokkal kialakított kapcsolatait érintő esetleges következményeket illeti;
              2. úgy határoz, hogy az ideiglenes bizottság álljon a lehető legszorosabb összeköttetésben és együtt-
              működésben az Európa Tanáccsal és annak főtitkárával, illetve Parlamenti Közgyűlésével és emberi jogokért
              felelős európai biztosával, az ENSZ emberi jogi főbiztosával, valamint a nemzeti parlamentekkel;
              3. úgy határoz, hogy az ideiglenes bizottság a munka megkezdését követő négy hónapon belül nyújtson
              be időközi jelentést a Parlamentnek, részletes javaslatokkal arra vonatkozólag, hogy hogyan fogja folytatni
              a munkáját;
              4.    úgy határoz, hogy az ideiglenes bizottság 46 európai parlamenti képviselőből áll.


title: 2014/470/EU: A Bizottság elnökével közös megegyezés alapján hozott tanácsi határozat ( 2014. július 17. ) az Európai Bizottság egy tagjának kinevezéséről

text:
               18.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 212/17

         A Bizottság elnökével közös megegyezés alapján hozott
   TANÁCSI HATÁROZAT
   (2014. július 17.)
   az Európai Bizottság egy tagjának kinevezéséről

      (2014/470/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 246. cikke második bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               2010. február 9-én az Európai Tanács elfogadta az Európai Bizottságnak a 2014. október 31-ig terjedő időszakra történő kinevezéséről szóló 2010/80/EU határozatot (2).

               (2)

               2014. június 18-án kelt levelében José Manuel DURÃO BARROSO, a Bizottság elnöke tájékoztatta a Tanácsot arról, hogy Antonio TAJANI 2014. június 30-i hatállyal lemondott a Bizottság tagjaként betöltött posztjáról.

               (3)

               Összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkének második bekezdésével, a lemondó tag helyébe hivatali idejének fennmaradó részére a Tanács a távozó taggal azonos állampolgárságú új bizottsági tagot nevez ki.

               (4)

               Ezért új bizottsági tagot kell kinevezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács José Manuel DURÃO BARROSO-val, a Bizottság elnökével közös megegyezéssel Ferdinando NELLI FEROCI-t nevezi ki a Bizottság tagjává a 2014. október 31-ig tartó hivatali idő hátralevő részére.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  A 2014. július 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 38., 2010.2.11., 7. o.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/2298 határozata (2015. november 26.) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2015/955határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Mali/3/2015)

text:
               10.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 324/13

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2015/2298 HATÁROZATA
   (2015. november 26.)
   az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2015/955határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Mali/3/2015)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,
   tekintettel az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló, 2013. január 17-i 2013/34/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2013/34/KKBP határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazta arra, hogy meghozza az EUTM Mali politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve az uniós misszió következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is.

               (2)

               A PBB 2015. június 16-án elfogadta a (KKBP) 2015/955 határozatot (2), amellyel Franz Xaver PFRENGLE dandártábornokot nevezte ki az EUTM Mali uniós misszió parancsnokává.

               (3)

               Németország 2015. szeptember 30-án azt javasolta, hogy Franz Xaver PFRENGLE dandártábornok utódjaként Werner ALBL dandártábornokot nevezzék ki az EUTM Mali uniós misszió új parancsnokává.

               (4)

               Az EU Katonai Bizottsága támogatta a javaslatot.

               (5)

               A (KKBP) 2015/955 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2015. december 18-i hatállyal Werner ALBL dandártábornokot nevezi ki az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokává.
   2. cikk
   A (KKBP) 2015/955 határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat 2015. december 18-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. november 26-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 14., 2013.1.18., 19. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/955 határozata (2015. június 16.) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről és az EUTM MALI/3/2014 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM MALI/2/2015) (HL L 156., 2015.6.20., 20. o.).


title: A Tanács 2009/934/IB határozata ( 2009. november 30. ) az Europolnak a partnerekkel fennálló kapcsolataira, többek közt a személyes adatok és minősített adatok cseréjére vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásáról

text:
               11.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 325/6

      A TANÁCS 2009/934/IB HATÁROZATA

   (2009. november 30.)
   az Europolnak a partnerekkel fennálló kapcsolataira, többek közt a személyes adatok és minősített adatok cseréjére vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) (az Europol-határozat) és különösen annak 26. cikke (1) bekezdésének b) pontjára és 59. cikke (1) bekezdésének c) pontjára,
   tekintettel az igazgatótanács által benyújtott és a közös ellenőrző szerv által véleményezett szabálytervezetre,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel az Europol-határozat értelmében a Tanács feladata, hogy az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően minősített többséggel elfogadja az Europolnak a partnerekkel fennálló kapcsolataira, többek közt a személyes adatok és minősített adatok cseréjére vonatkozó végrehajtási szabályokat (a továbbiakban „a szabályok”),
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   I.   CÍM

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E szabályzat alkalmazásában:
   a)   „harmadik államok”: az Europol-határozat 23. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett olyan államok, amelyek nem az Európai Unió tagállamai;
   b)   „szervezetek”: az Europol-határozat 23. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett szervezetek, mint például nemzetközi szervezetek vagy azok alárendelt közjogi szervei vagy olyan egyéb közjogi szervek, amelyeket két vagy több állam közötti megállapodás hozott létre vagy ilyen megállapodáson alapulnak;
   c)   „harmadik felek”: harmadik államok és szervezetek;
   d)   „uniós szervek”: az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösségeket létrehozó szerződések által vagy azok alapján létrehozott, az Europol-határozat 22. cikkének (1) bekezdésében említett intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek;
   e)   „személyes adat”: egy azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlenül vagy közvetve azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén;
   f)   „minősített adat”: bármely olyan adat vagy anyag bármely formában, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Europol, egy vagy több tagállam vagy az Europol együttműködő partnereinek alapvető érdekeit, és amely megfelelő biztonsági intézkedések alkalmazását teszi szükségessé;
   g)   „stratégiai megállapodás”: olyan megállapodás, amely a személyes adatok kivételével lehetővé teszi az információcserét;
   h)   „operatív megállapodás”: olyan megállapodás, amely lehetővé teszi az információcserét, a személyes adatokat is beleértve;
   i)   „együttműködési megállapodás”: stratégiai vagy operatív megállapodás;
   j)   „együttműködési szabályozás”: az Europol és egy uniós szerv közötti együttműködésre vonatkozó szabályozás, amely lehetővé teszi az információcserét, a személyes adatokat is beleértve;
   k)   „a személyes adatok feldolgozása” vagy „feldolgozás”: a személyes adatokkal automatikus vagy nem automatikus módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, azaz gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, betekintés, felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés;
   l)   „illetékes hatóságok”: a tagállamok vagy harmadik államok mindazon állami szervei, amelyek a nemzeti jog szerint a bűncselekmények megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemmel kapcsolatos hatáskörrel rendelkeznek.
   2. cikk
   Hatály
   Ezek a szabályok az Europolnak az uniós szervekkel és harmadik felekkel fennálló kapcsolataira alkalmazandók, beleértve a személyes adatok és minősített adatok cseréjét is, és megállapítják az együttműködési megállapodások és együttműködési szabályozások megtárgyalására és megkötésére vonatkozó eljárásokat.
   II.   CÍM

      AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁSOK ÉS AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI SZABÁLYOZÁSOK MEGKÖTÉSE

   3. cikk
   Kapcsolatok létrehozása az uniós szervekkel
   Az Europol-határozat 22. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Europol a feladatainak ellátásához szükséges mértékben együttműködési kapcsolatokat hozhat létre és tarthat fenn az uniós szervekkel.
   Az Europol az igazgatótanács véleményét kéri, ha egy, az Europol-határozat 22. cikke (1) bekezdésének a)–f) pontjában nem kifejezetten felsorolt uniós szervvel kíván tárgyalásokat kezdeni egy együttműködési megállapodásról vagy együttműködési szabályozásról.
   4. cikk
   Az uniós szervekkel való együttműködési megállapodás vagy együttműködési szabályozás megkötésére alkalmazandó eljárás
   (1)   Az Europol-határozat 22. cikkének (2) bekezdésével összhangban, együttműködési kapcsolatok létrehozása érdekében az Europol együttműködési megállapodásokat vagy együttműködési szabályozásokat köt az uniós szervekkel. E megállapodások vagy együttműködési szabályozások az operatív, stratégiai vagy műszaki információk cseréjére vonatkozhatnak, beleértve a személyes adatok és a minősített adatok cseréjét is.
   (2)   Az Europol csak abban az esetben továbbíthat minősített adatokat, ha az Europol és az adott uniós szerv között titokvédelmi megállapodás van hatályban. A titokvédelmi megállapodásról a Biztonsági Bizottságot tájékoztatni kell, és a titokvédelmi megállapodást ezt követően illesztik az együttműködési megállapodásba vagy együttműködési szabályozásba.
   (3)   Az ilyen együttműködési megállapodások vagy együttműködési szabályozások csak az igazgatótanács jóváhagyását követően köthetők meg.
   (4)   Ha az együttműködési megállapodás vagy együttműködési szabályozás a személyes adatok cseréjére is kiterjed, az igazgatótanács a (3) bekezdésben említett jóváhagyást megelőzően kikéri a közös ellenőrző szerv véleményét.
   5. cikk
   Kapcsolatok létrehozása a harmadik felekkel
   (1)   Az Europol-határozat 23. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Europol a feladatainak ellátásához szükséges mértékben együttműködési kapcsolatokat hozhat létre és tarthat fenn harmadik felekkel.
   (2)   Az Europol-határozat 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Europol megállapodásokat köt a harmadik államoknak és szervezeteknek az Europol-határozat 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett jegyzékben szereplő harmadik felekkel. Az ilyen megállapodások vonatkozhatnak az operatív, stratégiai vagy műszaki információk cseréjére, beleértve a személyes adatok és a minősített adatok cseréjét is. Harmadik állammal kötött megállapodás esetén az ilyen adatok a megállapodásban meghatározott kijelölt kapcsolattartón keresztül kerülnek továbbításra.
   (3)   Amint a (2) bekezdésben említett jegyzékbe a harmadik felet felvették, az Europol kezdeményezheti a megállapodás megkötésére irányuló eljárást.
   (4)   Ha egy harmadik féllel operatív megállapodás megkötését irányozzák elő, az Europol értékeli, hogy az adott harmadik fél megfelelő szintű adatvédelmet biztosít-e. Az értékelés eredményét továbbítja az igazgatótanácsnak, amely kikérte a közös ellenőrző szerv előzetes véleményét. Az értékelés során figyelembe veszi az érintett harmadik félnek az adatvédelemre vonatkozó szabályozási keretét és közigazgatási gyakorlatát, beleértve az adatvédelmi ügyek felügyeletéért felelős, esetlegesen meglévő független hatóságokat is.
   6. cikk
   A harmadik felekkel való együttműködési megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás
   (1)   Az igazgatótanács az 5. cikk (4) bekezdésében említett értékelés alapján és a közös ellenőrző szerv véleményét figyelembe véve dönt arról, hogy az igazgató tárgyalásokat kezdjen-e az adott harmadik féllel egy operatív megállapodás megkötéséről. Az igazgatótanács előzetes kedvező döntésének kézhezvétele után az igazgató tárgyalásokat kezd az adott harmadik féllel az ilyen megállapodás megkötéséről. Elutasító döntés esetén az igazgatótanács fontolóra veheti stratégiai megállapodás megkötését az érintett harmadik féllel.
   (2)   Az Europol csak abban az esetben továbbíthat minősített adatokat, ha az Europol és az adott harmadik fél között titokvédelmi megállapodás van hatályban. A titokvédelmi megállapodásról a Biztonsági Bizottságot tájékoztatni kell, és a titokvédelmi megállapodást ezt követően illesztik az együttműködési megállapodásba.
   (3)   A megállapodásra vonatkozó tárgyalások lezárulását követően az igazgató benyújtja a megállapodástervezetet az igazgatótanácsnak. Az operatív megállapodások megkötéséről az igazgatótanács a közös ellenőrző szerv véleményét kéri. Az igazgatótanácsnak a megállapodástervezetet annak a Tanács részére jóváhagyás céljából történő benyújtását megelőzően jóvá kell hagynia.
   Az operatív megállapodás jóváhagyása esetén a megállapodástervezetet és a közös ellenőrző szerv véleményét benyújtják a Tanácsnak.
   (4)   Az Europol-határozat 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban ilyen megállapodások csak akkor köthetők, ha a Tanács az igazgatótanáccsal folytatott konzultációt követően, és amennyiben a megállapodások személyes adatok cseréjét is érintik, a közös ellenőrző szervnek az igazgatótanácson keresztül beszerzett véleményét követően jóváhagyta azokat.
   7. cikk
   Az igazgatótanács tájékoztatása
   Az igazgató rendszeresen tájékoztatja az igazgatótanácsot az uniós szervekkel és harmadik felekkel folyamatban lévő tárgyalások helyzetéről.
   III.   CÍM

      INFORMÁCIÓCSERE

      I.   FEJEZET

         Az információ beérkezése

   8. cikk
   Az információ beérkezése a megállapodás hatálybalépése előtt
   Egy uniós szervvel vagy harmadik féllel kötött megállapodás vagy együttműködési szabályozás hatálybalépését megelőzően az Europol – az Europol-határozat 22. cikkének (3) bekezdésével és 23. cikkének (3) bekezdésével összhangban – közvetlenül is kaphat és használhat fel információkat – beleértve a személyes adatokat és a minősített adatokat is – amennyiben az az Europol-határozat 5. cikkében felsorolt feladatainak jogszerű ellátásához szükséges.

      II.   FEJEZET

         Az információ továbbítása

   9. cikk
   Az uniós szervek és harmadik felek felé történő információtovábbítás feltételei
   Az Europol csak az alábbi feltételekkel továbbíthat információkat uniós szervnek vagy harmadik félnek:

               1.

               A 11–14. cikktől eltérően az Europol csak azt követően továbbíthat információt, hogy a II. cím rendelkezéseinek megfelelően megállapodást vagy együttműködési szabályozást kötött az adott uniós szervvel vagy harmadik féllel.

               2.

               Ha a szóban forgó adatokat egy tagállam továbbította az Europolnak, az Europol csak az adott tagállam beleegyezésével továbbíthatja ezen adatokat az uniós szerveknek vagy harmadik feleknek. Az érintett tagállam az ilyen továbbításhoz általános, vagy meghatározott feltételekhez kötött előzetes hozzájárulását adhatja. Az ilyen hozzájárulás bármikor visszavonható.

               3.

               Ha az adatokat nem valamely tagállam továbbította, az Europolnak meg kell győződnie arról, hogy azok továbbítása:

                           a)

                           nem veszélyezteti a tagállamok valamelyikének hatáskörébe tartozó feladatok megfelelő ellátását;

                           b)

                           nem veszélyezteti valamely tagállam biztonságát és közrendjét, vagy nem okoz neki más módon hátrányt.

               4.

               A személyes adatok harmadik feleknek történő továbbítása csak akkor megengedett, ha:

                           a)

                           ez egyedi esetekben az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények megelőzése vagy az ezek elleni küzdelem céljából szükséges; és

                           b)

                           az Europol az érintett harmadik felekkel operatív megállapodást kötött, amely a harmadik felek által biztosított megfelelő szintű adatvédelem fennállásának – az 5. cikk (4) bekezdésében előírt – megerősítése alapján lehetővé teszi ilyen adatok továbbítását.

               5.

               Az Europol csak abban az esetben továbbíthat minősített adatokat, ha:

                           a)

                           a 4. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően az Europol és az uniós szerv vagy az adott harmadik fél titokvédelmi megállapodást kötöttek; és

                           b)

                           a harmadik feleknek történő adattovábbítás esetében ez egyedi esetekben olyan bűncselekmények megelőzése vagy azok elleni küzdelem céljából szükséges, amelyek vonatkozásában az Europol hatáskörrel rendelkezik.

         10. cikk
   Felelősség az adatok továbbításáért
   Az Europol felelős az adatok továbbításának jogszerűségéért. Az Europol nyilvántartást vezet az e szabályzat szerint történt összes adattovábbításról és e továbbítások indokairól. Az adattovábbításra csak abban az esetben kerül sor, ha a címzett kötelezettséget vállal arra, hogy az adatokat kizárólag azokra a célokra használja fel, amelyekre azokat továbbították.
   11. cikk
   Információ továbbítása uniós szerveknek az együttműködési megállapodás vagy együttműködési szabályozás megkötése előtt
   (1)   Egy uniós szervvel kötött operatív megállapodás vagy együttműködési szabályozás hatálybalépését megelőzően az Europol – az Europol-határozat 22. cikkének (3) bekezdésével összhangban és az ezen szabályzat 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételekkel – közvetlenül továbbíthat információkat ezen uniós szerveknek, beleértve a személyes adatokat is, amennyiben az a címzett feladatainak jogszerű ellátásához szükséges.
   (2)   Az Europol csak abban az esetben továbbíthat minősített adatokat, ha az Europol és az adott uniós szerv között a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően titokvédelmi megállapodás van hatályban.
   12. cikk
   Információ továbbítása harmadik feleknek a megállapodás hatálybalépése előtt
   Egy harmadik féllel kötött megállapodás hatálybalépését megelőzően az Europol – az Europol-határozat 23. cikkének (4) bekezdésével összhangban és az ezen szabályzat 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételekkel – a személyes adatok és minősített adatok kivételével közvetlenül továbbíthat információkat e félnek, amennyiben az a címzett feladatainak jogszerű ellátásához szükséges.
   13. cikk
   Információ továbbítása a tanácsi jegyzékben nem szereplő harmadik feleknek
   Az Europol – az Europol-határozat 23. cikkének (5) bekezdésével összhangban és a 9. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételek mellett – a személyes adatok és minősített adatok kivételével közvetlenül továbbíthat információkat az Europol-határozat 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett jegyzékben nem szereplő harmadik feleknek, amennyiben ez olyan bűncselekmények megelőzése vagy az azok elleni küzdelem céljából, amelyek vonatkozásában az Europol hatáskörrel rendelkezik, egyedi esetekben feltétlenül szükséges.

      III.   FEJEZET

         Információ továbbítása kivételes esetekben

   14. cikk
   Személyes adatok és minősített adatok továbbítása kivételes esetekben
   (1)   Az Europol – az Europol-határozat 23. cikkének (8) és (9) bekezdésével összhangban és a 9. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételek mellett – személyes adatokat és minősített adatokat harmadik feleknek akkor továbbíthat, amennyiben az igazgató úgy véli, hogy azok továbbítása feltétlenül szükséges ahhoz, hogy az Europol célkitűzéseinek körén belül megvédjék az érintett tagállamok alapvető érdekeit, illetve bűncselekményekkel vagy terrorcselekményekkel kapcsolatos, közvetlen veszélyt előzzenek meg.
   (2)   Minősített adatok továbbítása esetén az igazgató döntéséről a lehető legkorábban tájékoztatja az igazgatótanácsot és a Biztonsági Bizottságot.
   (3)   Személyes adatok továbbítása esetén az igazgató minden körülmények között mérlegeli a kérdéses harmadik félre alkalmazandó adatvédelem szintjét, hogy egyensúlyt találjon ezen adatvédelmi szint és az említett érdekek között. Ennek során az igazgató minden releváns elemet figyelembe vesz, például az akkor bekövetkező lehetséges veszélyt, ha az Europol nem továbbítja az érintett személyes adatokat. Az igazgató a lehető legkorábban tájékoztatja az igazgatótanácsot és a közös ellenőrző szervet döntéséről, valamint arról, hogy mi alapján értékelte az érintett harmadik fél által biztosított adatvédelmi szint megfelelőségét.
   (4)   A személyes adatoknak az (1) bekezdéssel összhangban történő továbbítását megelőzően az igazgató értékeli az érintett harmadik felek által biztosított adatvédelmi szint megfelelőségét, figyelembe véve a személyes adatok továbbításának valamennyi lényeges körülményét és különösen a következőket:

               a)

               az adatok jellege;

               b)

               az adattovábbítás célja;

               c)

               a tervezett feldolgozás időtartama;

               d)

               a harmadik felekre alkalmazandó általános és különös adatvédelmi rendelkezések;

               e)

               a harmadik felek egyetértettek-e az adatokkal kapcsolatban az Europol által kért különös feltételekkel.

      IV.   FEJEZET

         A személyes adatok továbbítására vonatkozó különös feltételek

   15. cikk
   A személyes adatok továbbításának célja
   (1)   Ha a kérés nem tartalmazza az adattovábbítás célját és okát, a személyes adatok nem továbbíthatók.
   (2)   A faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra vonatkozó személyes adatok, valamint a személy egészségi állapotára vagy a szexuális életére vonatkozó adatok nem továbbíthatók, kivéve, ha azok továbbítása feltétlenül szükséges.
   16. cikk
   A személyes adatok helyesbítése és törlése
   (1)   Ha az Europol személyes adatokat továbbít egy uniós szervnek vagy harmadik félnek, biztosítja, hogy a címzett uniós szerv vagy harmadik fél kötelezettséget vállal arra, hogy a személyes adatokat helyesbíti vagy törli akkor, ha tévesnek, pontatlannak, már nem naprakésznek bizonyulnak, vagy azokat nem kellett volna továbbítani. Ha az Europol tudomására jut, hogy a személyes adatok tévesek, pontatlanok, már nem naprakészek vagy azokat nem kellett volna továbbítani, haladéktalanul értesíti erről a címzett uniós szervet vagy harmadik felet, amely köteles értesíteni az Europolt az adatok helyesbítéséről vagy törléséről. Az igazgató haladéktalanul tájékoztatja az igazgatótanácsot és a közös ellenőrző szervet az Europol e területen folytatott tevékenységéről.
   (2)   A megkötött megállapodásoknak tartalmazniuk kell az adatok helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó kötelezettséget, az (1) bekezdésben említett eljárásnak megfelelően.
   (3)   Ha az Europol személyes adatokat továbbít, biztosítja, hogy a címzett uniós szerv vagy harmadik fél kötelezettséget vállal arra, hogy ha az adatok már nem szükségesek azokra a célokra, amelyekre továbbították őket, azokat helyesbíti vagy törli.

      V.   FEJEZET

         Adatok újbóli továbbítása uniós szerveknek és harmadik feleknek

   17. cikk
   Illetékes hatóságok és az adatok újbóli továbbítása
   (1)   A személyes adatoknak az Europol által harmadik államok részére történő továbbítását és az adott államon belüli továbbítást a megkötött megállapodásban kifejezetten megemlített illetékes hatóságokra kell korlátozni.
   (2)   A megállapodások megtárgyalása során az Europol mindent megtesz annak biztosítására, hogy – ha lehetséges – a harmadik állam jelöljön ki egy illetékes hatóságot, amely az Europol és az adott harmadik állam más illetékes hatóságai közötti nemzeti kapcsolattartó pontként működik.
   (3)   A személyes adatok továbbítása során az Europol biztosítja, hogy a címzett uniós szerv vagy harmadik fél kötelezettséget vállal arra, hogy az ilyen adatok újbóli továbbítása az illetékes hatóságokra korlátozódik, és az eredeti továbbítással megegyező feltételek mellett történik.
   (4)   Ha a harmadik állam nem tud kijelölni egy nemzeti kapcsolattartó pontként működő illetékes hatóságot, a megállapodások kivételesen előírhatják, hogy az információkat az Europol az adott államon belüli egy vagy több illetékes hatóságnak közvetlenül továbbítja.
   18. cikk
   Az újbóli továbbítás feltételei
   (1)   A (2) bekezdésben foglalt feltételek fennállásának kivételével az Europol csak akkor továbbíthat személyes adatokat egy harmadik állam illetékes hatóságának vagy egy szervezetnek vagy uniós szervnek, ha az adott hatóság, szervezet vagy szerv beleegyezik, hogy e személyes adatokat más uniós szervvel vagy harmadik felekkel nem közli.
   (2)   A személyes adatoknak egy olyan harmadik állam illetékes hatósága, egy olyan szervezet vagy egy olyan uniós szerv általi újbóli továbbítása, amellyel az Europol operatív megállapodást kötött, csak az alábbi feltételekkel történhet:

               a)

               az Europol előzetes beleegyezésével akkor, ha az adatokat átvevő uniós szerv vagy harmadik fél operatív megállapodást kötött az Europollal; vagy

               b)

               kivételes esetben az igazgatónak az uniós szervre vagy harmadik félre alkalmazandó adatvédelem szintjét figyelembevevő felhatalmazását követően, ha az igazgató úgy véli, hogy a személyes adatoknak az uniós szerv vagy harmadik fél általi újbóli továbbítása feltétlenül szükséges:

                           i.

                           ahhoz, hogy megvédjék az érintett tagállamok azon alapvető érdekeit, amelyek az Europol célkitűzéseinek hatókörén belül vannak; vagy

                           ii.

                           ahhoz, hogy bűncselekményekkel vagy terrorcselekményekkel kapcsolatos közvetlen veszélyt előzzenek meg.

         (3)   A valamely tagállam által az Europollal közölt adatok az érintett tagállam előzetes beleegyezése nélkül újból nem továbbíthatók. Az igazgató tájékoztatja az érintett tagállamot az adatoknak a közvetlen továbbítás helyett egy uniós szerven vagy harmadik félen keresztül történő továbbításának okairól.

      VI.   FEJEZET

         A harmadik felek által az Europolnak továbbított információk beérkezésére vonatkozó különös feltételek

   19. cikk
   A forrás és az információ értékelése
   (1)   Annak érdekében, hogy értékelni tudja az általa átvett információ és az információforrás megbízhatóságát, az Europol felkéri az uniós szervet vagy harmadik felet arra, hogy az Europol elemzési munkafájljaira vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/936/IB tanácsi határozat (2) („az Europol elemzési munkafájl szabályai”) 12. cikkével összhangban – amennyire lehetséges, értékelje az információt és forrását.
   (2)   Ha az értékelés nem áll rendelkezésre, az Europolnak törekednie kell arra, hogy amennyire lehetséges, a már birtokában lévő információk alapján – az Europol elemzési munkafájljaira vonatkozó szabályok 12. cikkével összhangban – értékelje az információforrás vagy az információ megbízhatóságát.
   (3)   Az Europol és egy uniós szerv vagy harmadik fél általánosságban megállapodhat meghatározott típusú információk és források – az Europol elemzési munkafájljaira vonatkozó szabályok 12. cikkével összhangban történő – értékeléséről.
   20. cikk
   Az Europol által átvett információk helyesbítése és törlése
   (1)   A megállapodások úgy rendelkeznek, hogy az uniós szerv vagy harmadik fél tájékoztatja az Europolt az Europolnak továbbított információk helyesbítéséről vagy törléséről.
   (2)   Ha egy uniós szerv vagy harmadik fél arról tájékoztatja az Europolt, hogy helyesbítette vagy törölte az Europolnak továbbított információt, az Europol ennek megfelelően helyesbíti vagy törli az információt. Az Europol nem törli az információt, ha az érintett elemzési munkafájl céljából történő feldolgozáshoz továbbra is szüksége van az adott információra, vagy – ha az információt egy másik Europol adatfájlban tárolják – az Europolnak további érdeke fűződik hozzá olyan bűnüldözési operatív információk alapján, amelyek átfogóbbak, mint az információt továbbító uniós szerv vagy harmadik fél birtokában lévő információk. Az Europol tájékoztatja az érintett uniós szervet vagy harmadik felet arról, ha továbbra is tárolja ezen információkat.
   (3)   Ha az Europol okkal feltételezi, hogy a közölt információ pontatlan vagy már nem naprakész, tájékoztatja erről az információt közlő uniós szervet vagy harmadik felet, és felkéri az adott uniós szervet vagy harmadik felet, hogy nyújtson tájékoztatást az Europol részére az üggyel kapcsolatos álláspontjáról. Ha az Europol-határozat 31. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Europol helyesbíti vagy törli az információt, erről tájékoztatja az információt közlő uniós szervet vagy harmadik felet.
   (4)   Az Europol-határozat 31. cikkének sérelme nélkül, a harmadik államok által nyilvánvalóan az emberi jogok egyértelmű megsértésével megszerzett információk nem dolgozhatók fel.
   (5)   A megállapodások úgy rendelkeznek, hogy az uniós szerv vagy harmadik fél lehetőség szerint tájékoztatja az Europolt az olyan esetekről, amikor az uniós szerv vagy az adott harmadik fél okkal feltételezi, hogy a közölt információ pontatlan vagy már nem naprakész.
   IV.   CÍM

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   21. cikk
   Hatálybalépés
   Ezek a szabályok 2010. január 1-jén lépnek hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 14. oldalát.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1974 határozata (2016. október 31.) a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek második sorozatáról szóló (EU) 2016/810 határozat (EKB/2016/10) módosításáról (EKB/2016/30)

text:
               11.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 304/7

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/1974 HATÁROZATA
   (2016. október 31.)
   a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek második sorozatáról szóló (EU) 2016/810 határozat (EKB/2016/10) módosításáról (EKB/2016/30)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, 12.1. cikkére, 18.1. cikke második francia bekezdésére és 34.1. cikke második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2016. április 28-án az árstabilitással kapcsolatos mandátumának ellátása során és a magánszektor hitelfeltételeinek további enyhítése és a hitelteremtés ösztönzése érdekében a Kormányzótanács elfogadta az (EU) 2016/810 európai központi banki határozat (EKB/2016/10) (1). A határozat rögzíti négy, 2016 júniusa és 2017 márciusa között negyedévenként végrehajtandó célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási művelet (TLTRO-II) részleteit.

               (2)

               A TLTRO-II-csoportok vezető intézményeire irányadó, a TLTRO-II-csoport összetételében bekövetkező változások kérelmezésére vonatkozó, a TLTRO-II-kre vonatkozó, az EKB honlapján közzétett indikatív naptárban megjelölt határidő és az (EU) 2016/810 határozat (EKB/2016/10) 3. cikke (7) bekezdésének a) pontjában említett időszak közötti ellentmondás feloldása érdekében a Kormányzótanács úgy döntött, hogy amennyiben a TLTRO-II-csoport összetételében bekövetkezett változásokat az (EU) 2016/810 határozat (EKB/2016/10) 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban elfogadják vagy azokra az említett határozat 3. cikke (6) bekezdésének b) vagy c) pontjával összhangban kerül sor, a vezető intézmény a TLTRO-II-ben TLTRO-II-csoportja új összetétele alapján azt követően vehet részt, hogy számára nemzeti központi bankja (NKB) megerősítette, hogy a TLTRO-II-csoport új összetételét elismerték.

               (3)

               Ezért az (EU) 2016/810 határozatot (EKB/2016/10) megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Módosítások
   Az (EU) 2016/810 határozat (EKB/2016/10) a következőképpen módosul:

               1.

               A 3. cikk (6) bekezdése b) pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „i.

                           a vezető intézmény a TLTRO-II-kre vonatkozó, az EKB honlapján közzétett indikatív naptárnak megfelelően kérelmezi NKB-jánál a TLTRO-II-csoport összetételében bekövetkezett változás elismerését;”

               2.

               A 3. cikk (7) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „a)

                           azon változások tekintetében, amelyekre az (5) bekezdés vagy a (6) bekezdés b) vagy c) pontja vonatkozik, a vezető intézmény a TLTRO-II-csoportja új összetétele alapján csak azt követően vehet részt TLTRO-II-ben, hogy NKB-ja megerősítette számára a TLTRO-II-csoport új összetételének elismerését; és”.

         2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2016. október 31-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. október 31-én.

            az EKB Kormányzótanácsa részéről

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/810 határozata (2016. április 28.) a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek második sorozatáról (EKB/2016/10) (HL L 132., 2016.5.21., 107. o.).


title: 2010/446/CFSP: A Tanács 2010/446/KKBP határozata ( 2010. augusztus 11. ) az Európai Unió koszovói különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               12.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 211/36

         A TANÁCS 2010/446/KKBP HATÁROZATA
   (2010. augusztus 11.)
   az Európai Unió koszovói különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról (1)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-én elfogadta az 1244. számú határozatot.

               (2)

               A Tanács 2006. szeptember 15-én elfogadta az egy esetleges, európai uniós különleges képviselői komponenst is magában foglaló koszovói nemzetközi polgári hivatal létrehozásának előkészítésében részt vevő uniós csoport (NPM/EUKK előkészítő csoport) létrehozásáról szóló 2006/623/KKBP együttes fellépést (2).

               (3)

               Az Európai Tanács 2007. december 13–14-i ülésén hangsúlyozta, hogy az Európai Unió (továbbiakban: EU vagy Unió) készen áll arra, hogy vezető szerepet vállaljon a térség stabilitásának megszilárdításában, valamint a Koszovó jövőbeli jogállását meghatározó rendezés végrehajtásában. Az Európai Tanács kijelentette, hogy az Unió kész támogatni Koszovót a fenntartható stabilitás felé vezető úton, többek között egy európai biztonsági és védelmi politikai misszió, valamint a nemzetközi jelenlét részét képező nemzetközi polgári hivatalhoz való hozzájárulás formájában.

               (4)

               A Tanács 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést (3) és a 2008/123/KKBP együttes fellépést (4), amely Pieter FEITH-et nevezte ki az Európai Unió koszovói különleges képviselőjévé (továbbiakban: EUKK).

               (5)

               A Tanács 2010. február 25-én elfogadta a 2010/118/KKBP határozatot (5), amely az EUKK megbízatását 2010. augusztus 31-ig meghosszabbította.

               (6)

               Az EUKK megbízatását 2011. február 28-ig meg kell hosszabbítani. Mindazonáltal az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (továbbiakban: a főképviselő) javaslata alapján így határoz.

               (7)

               A nyugat-balkáni térségre irányuló uniós politika stratégiai keretét a stabilizációs és társulási folyamat adja, amelynek eszközei Koszovóra is vonatkoznak, beleértve az európai partnerséget, a stabilizációs és társulási folyamat nyomon követésének mechanizmusa keretében folytatott politikai és technikai párbeszédet és a kapcsolódó uniós segítségnyújtási programokat.

               (8)

               Az EUKK megbízatását a Bizottsággal együttműködésben kell végrehajtani az Unió hatáskörébe tartozó, egyéb idevonatkozó tevékenységekkel való összhang biztosítása érdekében.

               (9)

               A Tanács úgy rendelkezik, hogy az EUKK és a nemzetközi polgári képviselő hatáskörét és felhatalmazásait ugyanarra a személyre kell ruházni.

               (10)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   Pieter FEITH-nek mint a koszovói EUKK-nak a megbízatását a Tanács 2011. február 28-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően a főképviselő javaslata alapján így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Unió koszovói politikai célkitűzésein alapul. E célkitűzések közé tartozik a térség stabilitásának megszilárdításában, valamint a Koszovó jövőbeli jogállását meghatározó rendezés végrehajtásában történő vezető szerepvállalás, valamint a stabil, életképes, békés, demokratikus és többnemzetiségű, a jószomszédi kapcsolatok alapján a regionális együttműködéshez és stabilitáshoz hozzájáruló, a jogállamiság, valamint a kisebbségek és a kulturális és vallási örökség védelme mellett elkötelezett Koszovó megteremtése.
   3. cikk
   Megbízatás
   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               felajánlja az Unió tanácsadását és támogatását a politikai folyamat előmozdításához;

               b)

               elősegíti az Unió átfogó politikai koordinációját Koszovóban;

               c)

               helyi politikai iránymutatást nyújt – többek között a végrehajtói feladatokhoz kapcsolódó kérdések politikai vonatkozásai tekintetében – az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) vezetőjének;

               d)

               biztosítja az uniós fellépés következetességét és koherenciáját a nyilvánosság felé. Az EUKK szóvivője lesz a fő uniós kapcsolattartó a koszovói sajtó felé a közös kül- és biztonságpolitika/közös biztonság- és védelempolitika (KKBP/KBVP) tárgyában. A sajtó és a nyilvánosság tájékoztatására irányuló valamennyi tevékenységet az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének szóvivőjével/a Tanács Főtitkárságának sajtóirodájával szorosan és folyamatosan együttműködve kell folytatni;

               e)

               hozzájárul az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának kialakításához és megerősítéséhez Koszovó területén, tekintettel többek között a nőkre és a gyermekekre, az EU emberi jogi politikájával és az EU emberi jogi iránymutatásaival összhangban.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (továbbiakban: PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-kal, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. szeptember 1-jétől2011. február 28-ig terjedő időszakra 1 230 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni. Szerződéskötésre pályázatot a nyugat-balkáni régió országainak állampolgárai is benyújthatnak.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásért elszámolással tartozik a Bizottság felé.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Elkötelezett uniós személyzetet kell kijelölni arra, hogy segítse az EUKK-t megbízatása végrehajtásában, valamint abban, hogy hozzájáruljon a koszovói uniós szerepvállalás átfogó koherenciájához, láthatóságához és hatékonyságához. Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok és az Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, akik az EUKK-t segítik a munkájában. A tagállamok vagy az Unió intézményei által az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, illetve az Unió érintett intézménye fedezi. A tagállamok által a Tanács Főtitkárságához kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam vagy uniós intézmény közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   A minősített információk biztonsága
   (1)   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (6) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat, különösen az EU minősített információk kezelése során.
   (2)   A főképviselő jogosult a NATO/KFOR részére – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően – „CONFIDENTIEL UE” szintig a fellépés céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat átadni.
   (3)   Az EUKK operatív igényeivel összhangban a főképviselő jogosult az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) részére – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően – „RESTREINT UE” szintig a fellépés céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat átadni. E célból helyi rendelkezéseket kell megállapítani.
   (4)   A főképviselő jogosult az e határozathoz csatlakozó harmadik felek részére a fellépéssel kapcsolatos, a Tanács eljárási szabályzata (7) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartás alá tartozó tanácsi tanácskozásokra vonatkozó nem minősített dokumentumok átadására.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttség és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz valamennyi indokolt és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása, amely magában foglal többek között a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére és a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervére;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül alkalmazott teljes személyi állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepítendő csoportjának valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a missziónak a Tanács Főtitkársága általi biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való megérkezést megelőzően vagy azt követően;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, és ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről, a félidős jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében, írásos jelentéseket nyújtsanak be a főképviselő, a Tanács és a Bizottság számára.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK előmozdítja az Unión belüli átfogó politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszközt koherens módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Ezért az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió régióbeli küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK – többek között a végrehajtói feladatokhoz kapcsolódó kérdések politikai vonatkozásai tekintetében – helyi politikai iránymutatást nyújt az EULEX KOSOVO vezetőjének. Az EUKK és a polgári műveleti parancsnok szükség esetén konzultációt folytat egymással.
   (3)   Az EUKK az érintett helyi szervezetekkel és a helyszínen jelen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.
   (4)   Az EUKK a helyszínen tevékenykedő egyéb uniós szereplőkkel együtt, a magas szintű közös helyzetismeret és -értékelés elérése érdekében biztosítja az információknak a műveleti területen jelen lévő uniós szereplők közötti terjesztését és megosztását.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak a térségben történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK a megbízatás végén a megbízatás teljesítéséről szóló átfogó jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. VANACKERE

      (1)  Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244 (1999) sz. határozata szerint.

      (2)  HL L 253., 2006.9.16., 29. o.

      (3)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

      (4)  HL L 42., 2008.2.16., 88. o.

      (5)  HL L 49., 2010.2.26., 22. o.

      (6)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.

      (7)  A Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló 2009/937/EU határozat (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).