title: A Bizottság (EU) 2016/1983 határozata (2014. május 26.) SA.33063 (2012/C) (ex 2012/NN) Olaszországnak a projektből való kivonulását követően a Trentino NGN s.r.l.-re vonatkozó intézkedésről (az értesítés a C(2014) 3159. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg )

text:
               12.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 305/32

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1983 HATÁROZATA
   (2014. május 26.)
   SA.33063 (2012/C) (ex 2012/NN) Olaszországnak a projektből való kivonulását követően a Trentino NGN s.r.l.-re vonatkozó intézkedésről

         (az értesítés a C(2014) 3159. számú dokumentummal történt)

   (Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   miután felhívta az érintett feleket, hogy a fent említett cikkeknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1),
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

               (1)

               2011. május 24-én panasz érkezett a Bizottsághoz az Olaszországban működő három legfontosabb alternatív távközlési szolgáltatótól (Wind, Fastweb és Vodafone). A szolgáltatók részletes érvekkel támasztották alá, hogy az olaszországi Trento autonóm tartomány (a továbbiakban: a tartomány) által, az egész tartományra kiterjedő NGA-infrastruktúra kialakítása céljából tervezett projekt a szélessávú hálózatokról szóló iránymutatásokban rögzített versenyszabályok megsértésével nyújtott állami támogatásnak minősül (2). A panaszosok először is azt állították, hogy a tartomány nem nyújtott megfelelő tájékoztatást a számukra és nem konzultált velük a projekttel és a tartomány célkitűzéseivel kapcsolatosan, továbbá hogy a kedvezményezettet már korábban kiválasztott ák, valamint hogy a választott infrastruktúra a kiépítését követően megakadályozná a hatékony versenyt.

               (2)

               A 2011. június 22-én küldött információkérésre válaszul az olasz hatóságok 2011. július 20-án válaszoltak, az állítva, hogy tiszteletben kívánják tartani a piacgazdasági befektető elvét, továbbá hogy eljárásuk nem minősül állami támogatásnak, és ennek megfelelően nem kell megfelelnie a szélessávú hálózatokról szóló iránymutatásokban rögzített összeegyeztethetőségi feltételeknek. 2011. november 4-én – a bizalmas információk eltávolítását követően – az olasz hatóságok válaszát továbbították a panaszosoknak, amelyek 2011. november 29-én, valamint december 7-én és 16-án további észrevételeket és dokumentumokat nyújtottak be. Az olasz hatóságok 2012 januárja és májusa között számos részletes információt továbbítottak. 2012 februárja és májusa között a panaszosok is további információkat szolgáltattak. Az említett időszak folyamán különféle megbeszéléseket és telekonferenciákat szerveztek az érintett felek részvételével.

               (3)

               A Bizottság 2012. július 25-i határozatában (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat) arról tájékoztatta Olaszországot, hogy a projektre vonatkozóan megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. A bizalmas információk eltávolítását követően az eljárást megindító határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (3), és az érdekelteket felkérték észrevételeik megtételére.

               (4)

               A Bizottság a 2012. november 22-i és 23-i levélben megkapta Olaszországnak az eljárást megindító határozatra vonatkozó észrevételeit. A Bizottság ezenfelül az érdekelt felektől is kapott észrevételeket: a Telecom Italia képviselőitől 2012 december 3-án, a Wind, a Fastweb és a Vodafone képviselőitől pedig 2012. december 7-én. A Bizottság 2013. január 29-i levelében – a bizalmas információk eltávolítását követően – megküldte az említett észrevételeket az olasz hatóságoknak, amelyek 2013. március 5-én továbbították a harmadik felek észrevételeire vonatkozó megjegyzéseiket. 2013 márciusa és decembere között hosszadalmas és intenzív megbeszélések zajlottak, valamint hasznos információcserére került sor valamennyi érdekelt féllel (az olasz hatóságok, a Telecom Italia, a Wind, a Fastweb és a Vodafone), valamint különféle megbeszéléseket és konferenciákat szerveztek a részvételükkel.

               (5)

               Az olasz hatóságok 2014. január 31-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a tartomány vissza kíván vonulni a projektből. Az olasz hatóságok 2014. március 14-én és 20-án kiegészítő információkat szolgáltattak a tartománynak a Trentino NGN közös vállalkozásból történő tényleges kilépéséről és különösen arról, hogy 2014. február 28-án sor került a tartomány részvényeinek a Telecom Italia számára történő értékesítésére.

         2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

               (6)

               A tartomány 2010 decemberében stratégiát dolgozott ki annak a céljának a megvalósítására, hogy 2018-ig a teljes területén szélessávú internetkapcsolatot biztosítsanak egy üvegszálas hálózat segítségével. A stratégia két intézkedéstípust irányzott elő; egyet a közepes (4) és egy másikat az alacsony jövedelmezőségű térségek számára, a magas jövedelmezőségű térségeket pedig kizárták az intézkedésből. A közepes jövedelmezőségű térségek esetében a tartomány azt tervezte, hogy egy Trentino NGN elnevezésű új vállalatot hoz létre, amelyben lehetővé teszi magánpartnerek részvételét. Az alacsony jövedelmezőségű térségekben a tartomány eseti állami támogatást kívánt létrehozni, amelyet egy későbbi időpontban, valószínűleg a Trentino Network felügyelete alatt dolgoztak volna ki és jelentettek volna be. Ebben az időben a Trentino NGN-től különálló Trentino Network felelt a tartomány általános szélessávú stratégiájába nem illeszkedő, egyéb fellépésekért.

               (7)

               Az ezt követő hónapok során kapcsolatfelvételekre került sor a tartomány és különböző magánpiaci szereplők között, és a tartomány 2011. február 8-án egyetértési megállapodást kötött a Telecom Italiával a Trentino NGN közös vállalkozás létrehozására a közepes jövedelmezőségű térség üvegszálas infrastruktúrájának kiépítése céljából. Az eredeti megállapodás alapján a tartomány azt vállalta, hogy maximum 60 millió EUR pénzügyi hozzájárulást nyújt a Trentino NGN tőkéjéhez, a Telecom Italia pedig többek között az alábbi természetbeni hozzájárulásokat biztosította volna: 1. azonnal a meglévő passzív infrastruktúráját (kábelcsatornák és tartóoszlopok), továbbá 2. a rézvezetékes hálózat leszerelését, miután az ügyfelek átálltak a kiépítendő FTTH-hálózatra. Ugyancsak 2011-ben két további kisebbségi részvényes – a Finanziaria Trentina pénzügyi holding és a MC-Link kisméretű internetszolgáltató – csatlakozott az egyetértési megállapodáshoz, és mindkettő kisebb mértékű pénzügyi hozzájárulást nyújtott.

               (8)

               2011 decemberére elkészült az üzleti terv, és a tartomány megrendelésére az Analysys Mason átvilágítási jelentést készített. Ezzel egyidejűleg véglegesen megállapításra kerültek a részvényesek jogai és kötelezettségei, valamint pontosabban meghatározták a Telecom Italiának az NGN Trentino számára nyújtott természetbeni hozzájárulását. A Bizottsággal történt egyes kapcsolatfelvételeket, valamint az Analysys Mason a projekt kapcsán készítette szakértői jelentésének elkészültét követően további módosításokat hajtottak végre a részvényesek közötti megállapodásokban. A Reconta Ernst & Young 2012 márciusában szakértői jelentést készített a Telecom Italia természetbeni hozzájárulásáról, amelynek alapján újabb módosításokat vezettek be.

               (9)

               A tartomány létrehozta a Trentino NGN társaságot 100 000 EUR-nál alacsonyabb összegű tőkejuttatással. A társaságnak a magánrészvényesekkel történő megállapodások megkötését követően kellett volna elérnie a saját tőke végleges átlagos összegét. A tervek szerint a következőképpen került volna sor a Trentino NGN saját tőkéjének emelésére: a tartomány 52,2 %-os részesedésnek megfelelő 50 millió EUR-s tőkeinjekcióval, a Finanziaria Trentina 5 millió EUR-s tőkeinjekcióval (5,2 %-os részesedés), a MC-Link 1,5 millió EUR-s tőkeinjekcióval (1,56 %-os részesedés) (5) járult volna hozzá, a Telecom Italia pedig a tartomány teljes területén rendelkezésre bocsátotta volna a kapcsolódó azonnali és visszavonhatatlan használati jogokat (a továbbiakban: IRU, indefeasible rights of use) és a passzív infrastruktúráját (kábelcsatornák és tartóoszlopok), amelyet az új hálózat kiépítéséhez használtak volna fel (a továbbiakban: elsődleges hozzájárulás). A Telecom Italia elsődleges hozzájárulását kezdetben 39,8 millió EUR értékűre becsülték, mivel azonban az Ernst & Young jelentése e hozzájárulás értékét valamivel alacsonyabb összegben – mintegy 39,3 millió EUR-ban – jelölte meg, a megállapodást ennek megfelelően frissítették (a végleges becslés: 39,448 millió EUR).

               (10)

               2012. május 18-án megalakult a Trentino NGN közös vállalkozás, és mindegyik fél rendelkezésre bocsátotta az első tőkeinjekciót. A PAT ugyanakkor csak az előirányzott pénzbeli hozzájárulás egy részét – vagyis az 50 millió EUR-val szemben 14,845 millió EUR-t – utalt át. Hasonlóképpen a Finanziaria Trentina az 5 millió EUR-ból mindössze 1,250 millió EUR, a MC-Link pedig az előirányzott 1,5 millió EUR-ból 0,375 millió EUR tőkeinjekciót nyújtott. A Telecom Italia átruházta a passzív infrastruktúrájával kapcsolatos IRU-t, amely 39,448 millió EUR-nak felel meg. Az így kialakult tulajdonosi szerkezet a következő: tartomány 52,16 %; Telecom Italia 41,07 %; MC-Link: 1,56 %; Finanziaria Trentina 5,21 %. A 2012. május 18. és 2014. február 28. közötti időszakban a következő volt a Trentino NGN részvénytulajdonosi helyzete:

                           Részvényes

                           Tőkerészesedés (%)

                           Jegyzett tőke (EUR)

                           Befizetett tőke (EUR)

                           tartomány

                           52,16

                           50 095 000

                           14 845 000

                           Telecom Italia

                           41,07

                           39 448 000

                           39 448 000

                           MC-Link

                           1,56

                           1 500 .000

                           375 000

                           Finanziaria Trentina

                           5,21

                           5 000 000

                           1 250 000

                              Összesen

                              100,00

                              96 043 000

                              55 918 000

               (11)

               A részvényesek közötti megállapodás értelmében azt irányozták elő, hogy az első tőkeinjekciótól számított 3. év elteltével vagy az új kapcsolódási pontok legalább 16 %-ának üzembe helyezését követően a Telecom Italia és a tartomány határozhat a Telecom Italia második hozzájárulásának nyújtásáról, vagyis az alábbiaknak a Trentino NGN-re történő átruházásáról: 1. a Trentino NGN által megjelölt közepes jövedelmezőségű térségek meglévő passzív infrastruktúrájának tulajdonjoga (a már ráruházott IRU tekintetében), valamint 2. annak a rézvezetékes hálózatnak a tulajdonjoga, amelyet fel kellett volna számolni ahhoz, hogy valamennyi ügyfél áttérjen az új üvegszálas hálózatra. Eredetileg aktív rézkábelenként 520 EUR-ra becsülték a hozzájárulás értékét, ami a Telecom Italia kiskereskedelmi hálózatát, valamint a helyi hurok jövőbeni hálózatüzemeltetők számára történő átengedését foglalja magába. Ezt az értéket 2 millió EUR-val növelték, a kábelcsatornákkal és tartóoszlopokkal kapcsolatos IRU tulajdonjogának (vagyis az első hozzájárulásnak) az átszállása alapján. Ebben a második szakaszban a Telecom Italia a második tőkeinjekció révén megszerezte volna a Trentino NGN többségi részesedését és a vállalkozás irányítását, szükség esetén egy későbbi tőkejuttatás segítségével.

               (12)

               Végezetül a részvényesek közötti megállapodás alapján 3 évvel azt követően, hogy elérték a hálózat 43 %-ának üzembe helyezésére és összekapcsolására vonatkozó célkitűzést, a Telecom Italia jogosulttá vált volna vételi jog gyakorlására a tartománnyal és a MC-Linkkel szemben, hogy megszerezze azoknak a Trentino NGN-en belüli részesedését. E jognak a Telecom Italia számára történő átengedése fejében, és amennyiben élt volna az említett jogosultsággal, a Telecom Italiának két részletben – az első és a második évet követően – 6,5 millió EUR-t kellett volna fizetnie a tartomány számára. A részesedésszerzés értéke megfelelt volna a tőkejuttatás évi 7,75 %-kal, a kifizetett osztalékok nettó értékéig növelt összegével (6). A két további részvényes, a MC-Link és a Finanziaria Trentina eladási opciót gyakorolhatott volna, vagyis döntésük szerint a tőkejuttatás évi 5,5 %-kal, illetve 7 %-kal növelt összegének megfelelő áron értékesíthették volna a Telecom Italia számára a Trentino NGN-en belüli részesedésüket.

               (13)

               Ezenfelül a részvényesek közötti különleges megállapodások alapján a részvényesek a Telecom Italiára ruházták a Trentino NGN hálózata kiépítésének, irányításának és üzemeltetésének feladatát. Úgynevezett pont-multipont hálózat kiépítését tervezték, és sem a helyi hurok átengedését, sem hozzáférési kötelezettség biztosítását nem irányozták elő. A kiválasztott architektúra ugyanakkor megakadályozta három GPON-rendszerrel rendelkező hálózat (7) kiépítését, amelyek közül kettőt az esetleges koncesszióbirtokosok vagy egyéb piaci szereplők rendelkezésére lehetett volna bocsátani.

         3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

               (14)

               A Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást, mivel komoly kétségei voltak afelől, hogy az intézkedés összhangban áll-e a piacgazdasági befektető elvével, továbbá annak ellenőrzése céljából, hogy amennyiben az intézkedés állami támogatási elemeket tartalmaz, azok összeegyeztethetőnek tekinthetők-e a belső piaccal.

               (15)

               Az eljárást megindító határozatban a Bizottság aggodalmának adott hangot abban a tekintetben, hogy a tartomány Trentino NGN projekttel kapcsolatos eljárásainak különböző vonatkozásai kétségeket támasztanak a piacgazdasági befektető elve, valamint a tartomány és a magánpartnerek eljárásai közötti egyenértékűség (pari passu) tekintetében. E kétségek többek között az alábbiakra terjednek ki:

                           —

                           a projekt ütemterve (kétség az iránt, hogy a tartomány kezdettől fogva piacgazdaságban működő befektetőként járt el, amelyet nem közpolitikai célok, hanem a jövedelmezőséggel kapcsolatos gazdasági megfontolások vezérelnek; a Bizottságnak az a benyomása alakult ki, hogy a tartomány kezdettől fogva közérdekű indokokból hozta létre a projektet, továbbá hogy ezután kidolgozta a Telecom Italia, vagyis a meglévő szolgáltató részvételével létrejövő közös vállalkozás projektjét, és csak utólag kísérelte meg összhangba hozni azt a piaci magánbefektető elvével, azáltal, hogy többek között a Bizottsággal folytatott megbeszéléseket követően módosításokat vezetett be, ugyanakkor azonban változatlanul fenntartotta a kezdeményezés szerkezetét),

                           —

                           a magánjogalanyok részvétele (a MC-Link és a Finanziaria Trentina jelentéktelen részesedése, valamint a Telecom Italia jelentős mértékű, azonban időben késleltetett részvétele),

                           —

                           a befektetők közreműködése (a tartomány azonnali szerepvállalása, a Telecom Italia időben késleltetett, és meghatározott eseményektől/döntéshozatali eljárásoktól függő részvétele),

                           —

                           a feltételek egyenértékűsége (kétség abban a tekintetben, hogy azok a feltételek, amelyek mellett a tartomány beruházott a közös vállalkozásba, azonosak volnának a magánpartnerek, pontosabban a Telecom Italia részvételének feltételeivel; a Bizottság számos eltérést tapasztalt az alábbiak tekintetében: a Telecom Italia hozzájárulásainak időbeli ütemezése és feltételei, a Telecom Italia lehetősége, hogy vételi opció segítségével megvásárolja a tartomány részvényeit és teljes irányítást szerezzen a Trentino NGN felett),

                           —

                           a Telecom Italia első hozzájárulásával kapcsolatos kétségek (8) (kétségek a Telecom Italia első tőkejuttatásának értékével kapcsolatosan, amelyet a felek által előterjesztett – és külső szakértői ellenőrzésnek alá nem vetett – jelentések, feltételezések, előrejelzések és pénzügyi elemzések alapján számítottak ki; kétségek az iránt, hogy egy magánbefektető elfogadta volna-e, hogy a vagyontárgy igénybevétele szabályozás alá tartozik, továbbá hogy szabályozott díjszabást megállapító szerződés útján szerezhet jogot a közös vállalkozás nettó vagyonában való jelentős részesedésre; kétségek az iránt, hogy egy piacgazdasági befektető elfogadta volna-e a nettó vagyonban való részesedésként egy olyan infrastruktúra bérbeadását, amely felett később adásvétel útján tulajdont szereznek; kétségek az iránt, hogy egy piacgazdasági befektető megszerzett volna-e egy szükségtelen infrastruktúrát, tekintve, hogy az IRU tárgyát a Telecom Italia kábelcsatornái és tartóoszlopai képezték, amelyek a tartomány egész területén, és nem csupán azokban a térségekben voltak találhatók, ahol a Trentino NGN kiépítette volna a saját hálózatát),

                           —

                           a Telecom Italia második tőkejuttatásával kapcsolatos kétségek (9) (kétségek a Telecom Italia második tőkejuttatásának értékelését illetően, amelyet abban az időben szakértőkkel való konzultáció nélkül állapítottak meg; kétségek az iránt, hogy az IRU tulajdonjoggá történő átalakításának előzetes értékelése megfelelt-e a piaci feltételeknek és különösen az iránt, hogy elkerülték-e az átfedéseket az első (bérbeadás) és a második (tulajdonba adás) hozzájárulás értékelése között, tekintve, hogy az átruházott jogok lényegében azonos tárgyra vonatkoztak; kétségek az iránt, hogy megfelelőek voltak-e a rézvezetékes hálózat egyes elemeire vonatkozó tulajdonjog átruházásának értékelésével kapcsolatos módszerek (10), tekintve az utóbbi hálózat magas karbantartási költségeit, valamint azt, hogy az üvegszálas hálózat üzembe helyezését követően megszüntetésre került volna, továbbá hogy a javasolt módszerekhez képest léteznek lehetséges alternatívák),

                           —

                           az üzleti tervvel és a felek által viselt kockázatokkal kapcsolatos kétségek (ezek a kétségek az alábbiakból erednek: jelentős eltérés mutatkozik a hatóság és a magánbefektetők kockázatai között, a felek tőke-hozzájárulásait különböző jellegű és eltérő időben nyújtják, valamint eltérő szintűek a jogok és a kötelezettségek – az első vizsgálat alapján a Telecom Italia kockázatai és alternatív költségei korlátozottak, a kockázatokat csökkentik a meglévő tevékenységek, amelyek tekintetében a Telecom Italia megtartaná az irányítást a rézvezetékes hálózat felett, még ha később át is engedné azt a közös vállalkozás számára – mivel ezzel egyidejűleg bizonyos szintű irányítást szerezne a közös vállalkozás felett –, valamint a vételi opció segítségével teljes irányítást szerezne a közös vállalkozás felett és átvenné annak nyereségét, ha az említett vállalkozás jövedelmezőnek bizonyulna, a tartomány ugyanakkor legfeljebb egy, az infrastruktúra javítására irányuló projektbe beruházó pénzügyi befektetőnek tűnik, amely a legkedvezőbb esetben 7,75 %-os hozamra és 6,5 millió EUR-ra számíthat, amennyiben él az eladási opcióval (11); kétségek az iránt, hogy pontosak voltak-e az üzleti terv számításai, tekintve a végfelhasználói keresletre, valamint a rendelkezésre álló teljes GPON hálózatot esetlegesen igénybe vevő alternatív piaci szereplőktől származó bevételekre vonatkozó, túlzottan optimista feltételezéseket (12); egyéb kockázatok: a Telecom Italia dönthetne úgy, hogy elhalasztja a rézvezetékes hálózat felszámolását, mivel nincsenek olyan szerződéses rendelkezések, amelyek erre vonatkozó kötelezettséget tartalmaznának, ennek következtében pedig a Trentino NGN késedelmesen érné el a nullszaldóküszöböt; a hálózat kiépítéséhez szükséges – 150 millió EUR-ban meghatározott – összes pénzügyi forrással kapcsolatos bizonytalanság,

                           —

                           egyéb aggályok (azzal kapcsolatos kétségek, hogy a Telecom Italiát tendereljárás nélkül választott ák ki, továbbá a Trentino NGN számára nyújtandó szolgáltatások díjazásával összefüggő kételyek; kétségek a Telecom Italia kettős szerepével kapcsolatban, amely részvényesként és szolgáltatóként is szerepet vállalna).

         4.   A TARTOMÁNYNAK A PROJEKTBŐL TÖRTÉNŐ VISSZAVONULÁSRA VONATKOZÓ DÖNTÉSE

               (16)

               Az olasz hatóságok 2014. január 31-én arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a tartomány úgy döntött, hogy visszavonul a Trentino NGN projektből, továbbá az összes többi féllel, vagyis a Telecom Italiával, a MC-Linkkel és a Finanziaria Trentinával – kötött megállapodás alapján nem folytatja azt.

               (17)

               Az olasz hatóságok 2014. március 14-én arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a tartomány átengedte a Telecom Italiának a Trentino NGN-en belüli részesedését 15 852 435 EUR ellenérték fejében – ami megfelelt a tartomány Trentino NGN számára nyújtott – mintegy 14,845 millió EUR-s – részleges pénzügyi hozzájárulása 3,75 %-os kamatos kamattal növelt összegének. Az olasz hatóságok szerint a Trentino NGN jelenleg a Telecom Italia irányítása alatt áll, míg a Finanziaria Trentina és a MC-Link továbbra is kisebbségi részesedéssel rendelkezik.

               (18)

               Az olasz hatóságok egyértelművé tették, hogy – bár 2012. május 18-án a részleges tőkejuttatással létrehozták a Trentino NGN-t – 2012. augusztus 20-án (a Bizottság eljárást megindító határozatát követően) a tartomány és a Trentino NGN-ben részesedő többi fél módosította a részvényesek közötti megállapodást, és a Trentino NGN valamennyi tevékenységét felfüggesztették a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárásának lezárásig. Ezzel egyidejűleg minden érdekelt fél felfüggesztette pénzbeli hozzájárulásának teljes megfizetését (csupán részleges fizetésekre került sor). A részvényesek közötti megállapodásban szereplő későbbi szakaszokat szintén felfüggesztették. A Trentino NGN sohasem kezdte meg a tervezett FTTH-hálózat (sem más típusú hálózat) kiépítését.

               (19)

               A Trentino NGN tevékenysége kizárólag arra korlátozódott, hogy a szabályozási kötelezettségeknek megfelelően hozzáférést biztosítson harmadik felek számára az IRU hatálya alá tartozó infrastruktúrához. Ami ez utóbbi kérdést illeti, az olasz hatóságok világossá tették, hogy – mivel azután is, hogy a Telecom Italia 2012 májusában a Trentino NGN-re ruházta át a passzív infrastruktúrával kapcsolatos IRU-t, a Telecom Italia azon szabályozási kötelezettségek alá tartozik, melyek szerint hozzáférést kell biztosítania egyéb piaci szereplők számára, így hozzáférést biztosít bármely azt igénylő piaci szereplő számára. Ennek megfelelően a Telecom Italia különböző összegeket folyósított a Trentino NGN számára annak ellentételezéseként, hogy a Trentino NGN – az egyéb piaci szereplők igénybevétel iránti kéréseinek kielégítése érdekében – hozzáférést szerzett a passzív infrastruktúrához. Az említett kifizetések összege nem érte el a 15 000 EUR-t, és ezek alkották a Trentino NGN létrehozatala óta elért teljes bevételét.

               (20)

               Az olasz hatóságok jelezték továbbá, hogy a tartomány nem fizetett és a jövőben sem fizet semmiféle pénzügyi ellentételezést a Trentino NGN projektből való kivonulása miatt. A részvényesek 2011. december 16-i megállapodásába, valamint annak későbbi módosításaiba foglalt, megszüntetéssel kapcsolatos rendelkezések abban az esetben is lehetővé teszik a tartomány számára, hogy szankciók viselése nélkül kilépjen a Trentino NGN-ből, ha a projekt semmilyen részben sem valósult meg.

         5.   ÉRTÉKELÉS

               (21)

               Bár Olaszországban elfogadtak egyes előkészítő intézkedéseket a Trentino NGN projekt elindítása céljából, amelyeket a közös vállalkozás létrehozására, valamint a tartomány pénzbeli hozzájárulásának részleges folyósítására (az érdekelt felek pénzbeli hozzájárulásának részleges folyósításával és a Telecom Italia természetbeni hozzájárulásával együtt) vonatkozó különféle megállapodások és tevékenységek alkottak, a projekt ebben a szakaszban nem működött.

               (22)

               Ami a tartomány által a Trentino NGN tőkéjéhez való hozzájárulásként eszközölt részleges folyósításokat illeti, az olasz hatóságok világossá tették, hogy a Trentino NGN letétbe helyezte a részvényeseitől pénzbeli hozzájárulásként kapott összegeket (vagyis a tartomány, a MC-Link és a Finanziaria Trentina költségektől, adóktól és díjaktól megtisztított, nettó pénzügyi hozzájárulását) egy bankszámlán 2012-ben 2,71 %-os kamatra, 2013. február 1-jéig 1,509 %-os kamatra, 2013. február 1-jétől pedig 1,524 %-os kamatra. A részlegesen folyósított összegek (többek között a tartomány kifizetése) érintetlenül maradtak a Trentino NGN bankszámláján. Az olasz hatóságok szerint a tartomány 2014. február 28-án visszakapta saját részleges pénzügyi hozzájárulásának 3,75 %-os kamatos kamattal növelt összegét. Az olasz hatóságok egyértelművé tették, hogy a 3,75 %-os kamatos kamat a felek közötti tárgyalásos megoldásként alakult ki, és a 2–3 éves futamidejű olasz államkötvény-hozam nagyjából kétszeresének, a 10 éves futamidejű olasz államkötvény hozamához hasonló százalékaránynak felel meg.

               (23)

               A tartomány részéről a Trentino NGN javára nyújtott pénzbeli hozzájárulás részleges folyósítása állami források átruházásának minősül. Azonban a rendelkezésre álló információk szerint 2012. augusztus 20-án felfüggesztették a Trentino NGN projekt végrehajtását, a tartomány pedig 2014. február 28-án ténylegesen kivonult a projektből és teljes egészében visszakapta kezdeti hozzájárulásának összegét és az ahhoz járuló ésszerű kamatokat, a Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó részleges folyósítás következtében nem keletkezett gazdasági előny a Trentino NGN és részvényesei számára.

               (24)

               Ami a Trentino NGN által kifejtett minimális tevékenységet, vagyis az IRU értékesítésével kapcsolatos műveleteket illeti (lásd a fenti (19) preambulumbekezdést), megállapítást nyert, hogy ezt a tevékenységet a Telecom Italiát továbbra is terhelő szabályozási kötelezettségek tiszteletben tartása érdekében valósították meg, és a jelek szerint nem eredményezett gazdasági előnyöket a Trentino NGN és részvényesei, köztük a Telecom Italia számára. Ilyen körülmények között az említett ügyletek nem teszik kérdésessé a korábbi értékelést.

               (25)

               A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a projekt nem indult el, és ezért – a tartománynak a Trentino NGN projektből történő kivonulását követően – ezen vizsgálati eljárás okafogyottá vált.

         6.   KÖVETKEZTETÉSEK

               (26)

               A fentiek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy lezárja a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mivel ezen eljárás okafogyottá vált azt követően, hogy az olasz hatóság (a tartomány) kivonult a Trentino NGN projektből,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az olasz hatóságnak a Trentino NGN projektből való kivonulását követően jelen eljárás okafogyottá vált. A Bizottság úgy határozott, hogy a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megszünteti.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak Olaszország a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 26-án.

            a Bizottság részéről

         Joaquín ALMUNIA

            alelnök

      (1)  HL C 323., 2012.10.24., 6. o.

      (2)  A Bizottság közleménye – Közösségi iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról (HL C 235., 2009.9.30., 7. o.), amelyet 2013-ban a következő dokumentumban felülvizsgáltak: Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról (HL C 25., 2013.1.26., 1. o.).

      (3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (4)  E fellépés azon települések területére terjedt ki, ahol a fibre-to-home (FTTH) infrastruktúra telepítésének költségei családonként körülbelül 1 000 eurót tennének ki, ami 42 településen élő 150 000 családnak, vagyis a tartományi lakosság 60 %-ának felel meg.

      (5)  Az eljárást megindító határozatban az szerepelt, hogy a McLink 1,6 %-os részesedésnek megfelelő 1 millió EUR tőkejuttatást nyújtott, azonban a vizsgálati eljárás folyamán az olasz hatóságok egyértelművé tették, hogy a helyes összeg 1,5 millió EUR, amely mintegy 1,56 %-os részesedésnek felel meg.

      (6)  E számadatok a részvényesi megállapodás harmadik, 2012. május 11-én kelt módosításából származnak. Az eredeti megállapodás 4,7 millió EUR-s tőkejuttatást és 7,5 %-os növekedési rátát irányzott elő.

      (7)  Olyan technológia típus, amely lehetővé teszi pont-multipont internet-szolgáltatások nyújtását. A szolgáltatásokat nyújtani kívánó ágazati piaci szereplőknek a teljes hálózatot igénybe kellett volna venniük a GPON technológia segítségével.

      (8)  Az első hozzájárulást az IRU átruházása alkotja.

      (9)  A második hozzájárulást az alábbi két rész alkotja: 1. az IRU (az első hozzájárulásának) tulajdonjoggá alakítása, ami a Telecom Italiának – kizárólag a tartomány közepes jövedelmezőségű térségeiben (vagyis a Trentino NGN tevékenységi területén) található – kábelcsatornáinak kapacitását illeti, valamint 2. a rézvezetékes hálózat egyes elemeire vonatkozó tulajdonjog átruházása, előrevetítve, hogy ez a hálózat felszámolásra kerül azt követően, hogy valamennyi ügyfél áttért az üvegszálas hálózatra.

      (10)  Az említett érték meghatározására abban az időben alkalmazott módszer a hálózat átlagos elméleti helyettesítési értékén alapult, ami a nemzeti hatóság (AGCOM) által alkalmazott „alulról építkező, hosszú távú növekményes költségek” (BU-LRIC) elnevezésű költségszámítási módszerből származott, amely a helyi hurok átengedésére vonatkozó szabályok meghatározása szolgált, aminek az értékét az ország egész területére vonatkozó átlagértékként állapították meg, és nem számították ki külön a tartomány területére.

      (11)  A tartomány kezdeti számításai szerint a nettó tőke maximális hozamát 10,5 %-ban határozták meg.

      (12)  A terv 3 párhuzamos GPON-rendszer megvalósítását irányozta elő, amelyből kettő a Trentino NGN szükségleteit fedezné, és elméletileg arra szolgálna, hogy alternatív piaci szereplők bérbe vegyék.


title: A Tanács határozata (1999. május 3.) az Európai Unió Tanácsa főtitkárának – a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztésével kapcsolatban – az igazgatási egység és a Sirene hálózat II. szakaszának help desk szervere telepítésével és működésével kapcsolatos szerződések kötése céljából az egyes tagállamok képviselőjeként való eljárásáról, valamint a szerződések teljesítésének végrehajtásában történő részvételre való felhatalmazásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0322

Hivatalos Lap L 123 , 13/05/1999 o. 0049 - 0050

		A Tanács határozata(1999. május 3.)az Európai Unió Tanácsa főtitkárának – a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztésével kapcsolatban – az igazgatási egység és a Sirene hálózat II. szakaszának help desk szervere telepítésével és működésével kapcsolatos szerződések kötése céljából az egyes tagállamok képviselőjeként való eljárásáról, valamint a szerződések teljesítésének végrehajtásában történő részvételre való felhatalmazásáról(1999/322/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 7. cikke alapján eljárva, beillesztve a schengeni vívmányokat az Európai Unió keretébe,(1) mivel az 1985-ös Schengeni Megállapodásnak és az ahhoz való csatlakozás eszközeinek végrehajtásáról szóló 1990-es Schengeni Egyezmény aláírói közé tartozó tagállamok közötti együttműködés keretében a Benelux Gazdasági Unió főtitkára felhatalmazást kapott az ilyen tagállamok nevében bizonyos szerződések megkötésére és intézésére;(2) mivel a Schengeni Titkárságnak az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságába történő beillesztése következtében ezt a feladatot, amelyet mindeddig a Benelux Gazdasági Unió Főtitkára végzett a schengeni együttműködés keretén belül, át kell vennie a Tanács főtitkárának;(3) mivel egy ilyen feladat bizonyos tagállamok nevében a Tanács Főtitkára által történő teljesítése új, az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés szerint a főtitkár által végzett feladatoktól eltérő feladatot jelent;(4) mivel emiatt helyénvaló, hogy a főtitkárt a Tanács kifejezett határozattal bízza meg ezzel az új feladattal,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) A Tanács felhatalmazza az Európai Unió Tanácsának Főtitkárát, hogy az érintett tagállamok képviselőjeként járjon el az ezen tagállamok nevében 1996. augusztus 23-án a Benelux Gazdasági Unió által a France Telecom Network Services Belgium nevű céggel, jelenlegi nevén Global One Belgium céggel kötött, a Sirene hálózat II. szakaszának szállításáról, telepítéséről és irányításáról, valamint annak alkalmazásával kapcsolatos szolgáltatások nyújtásáról szóló megállapodásban, felváltva a Benelux Gazdasági Unió Főtitkárát.(2) A Tanács felhatalmazza a Tanács Főtitkárát, hogy az érintett tagállamok képviselőjeként járjon el, hogy az utóbbiak nevében megállapodást kössön a Digital Equipment SA-val egy help desk szerver üzemeltetéséről és felállításáról a Benelux Gazdasági Unió főtitkára és a Digital Equipment SA között 1996. május 8-án kötött, jelenleg hatályban lévő megállapodás lejártakor.(3) A fenti (1) és (2) bekezdésben meghatározott felhatalmazások addig alkalmazandók, amíg az előbbiekben említett megállapodások alapján történő kifizetéseket nem az Európai Közösségek általános költségvetésére, hanem továbbra is az érintett tagállamokra terhelik.2. cikkAz 1. cikkben említett megállapodások intézésével kapcsolatos, az érintett tagállamok nevében végzett munkát a Tanács főtitkára végzi, rendes adminisztratív feladatai részeként.3. cikkA Tanács főtitkárának az ezen határozat értelmében végzett igazgatási feladatai során felmerülő, szerződésen kívüli felelősségeivel kapcsolatos tevékenységeiből vagy mulasztásaiból eredő bármilyen kérdést az Európai Közösséget létrehozó szerződés 288. cikkének második bekezdése szabályoz. Ezért a Szerződés 235. cikkét kell alkalmazni bármilyen kártérítési vitára.4. cikkA Tanács főtitkára a saját nevében külön bankszámlát nyit, hogy az Amszterdami Szerződés hatálybalépésének időpontjától a Benelux Gazdasági Unió főtitkára által addig a napig az 1. cikk (1) és (2) bekezdésében említett cégekkel kötött szerződések teljesítésével kapcsolatos költségvetés egyenlegét átvegye.5. cikkEz a határozat az elfogadása napján lép hatályba.6. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1999. május 3-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. Fischer--------------------------------------------------


title: 2012/550/EU, Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/92

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2012/550/EU, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               tekintettel az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a 2009. évi mentesítés nyomon követéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2011) 736) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SEC(2011) 1350 és SEC(2011) 1351),

               —

               tekintettel a Bizottságnak a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére (COM(2011) 643) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011) 1189),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására a 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a végrehajtó ügynökségeknek adandó mentesítésről (06084/2012 – C7-0052/2012), és megjegyezve, hogy az Egyesült Királyság, Hollandia és Svédország most először nem ajánlották a mentesítés megadását,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317., 318. és 319. cikkére és az Euratom-Szerződés 106a. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 55., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

               —

               tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 2004. szeptember 21-i 1653/2004/EK bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 66. cikke első és második bekezdésére,

               —

               tekintettel az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a felderítő kutatás területén az Ötletek közösségi egyedi program igazgatásával megbízott az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2007. december 14-i 2008/37/EK bizottsági határozatra (8),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A7-0098/2012),

               A.

               mivel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság végrehajtja a költségvetést és irányítja a programokat, és mindezt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikkének értelmében a tagállamokkal együttműködésben, saját felelősségére végzi, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával;

               1.

               mentesítést ad az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége igazgatója számára az ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatot és az e határozatok szerves részét képező állásfoglalást az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, valamint a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 64., 2010.3.12.

      (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 366., 2011.12.15., 69. o.

      (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

      (7)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

      (8)  HL L 9., 2008.1.12., 15. o.


title: 2005/388/EK: A Bizottság határozata (2005. május 2.) a Brazília által fenntartott kereskedelmi gyakorlat okozta, az újrafutózott abroncs kereskedelmét befolyásoló, kereskedelmet gátló akadály vonatkozásában szükséges intézkedésekről (az értesítés a C(2005) 1302. számú dokumentummal történt)

text:
               21.5.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 128/71

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. május 2.)
   a Brazília által fenntartott kereskedelmi gyakorlat okozta, az újrafutózott abroncs kereskedelmét befolyásoló, kereskedelmet gátló akadály vonatkozásában szükséges intézkedésekről
   (az értesítés a C(2005) 1302. számú dokumentummal történt)
   (2005/388/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére és 13. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2003. november 5-én a 3286/94/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a „kereskedelmet gátló akadályok rendelete”) 4. cikke értelmében a Bizottsághoz panasz érkezett. A panaszt a gumiabroncsokat eladó és újrafutózó társaságok állandó nemzetközi irodája („BIPAVER”) nyújtotta be.

               (2)

               A panasz egy olyan állítólagos brazil kereskedelmi gyakorlatot érintett, amely megakadályozta az újrafutózott abroncsok Brazíliába történő behozatalát (2). A panasz konkrétan azt állította, hogy ez a gyakorlat nem felel meg az 1994-es Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: „GATT 1994”) III. és XI. cikkének. Ebből adódóan a panaszos felkérte a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket.

               (3)

               A panasz elég bizonyítékot tartalmazott ahhoz, hogy a kereskedelmet gátló akadályok rendelete 8. cikke (1) bekezdése értelmében indokolttá tegye közösségi vizsgálati eljárás kezdeményezését. Következésképpen a Bizottság a tanácsadó bizottság keretén belül a tagállamokkal folytatott konzultációt követően 2004. január 7-én megkezdte az eljárást (3).

               (4)

               A vizsgálati eljárás megkezdését követően a Bizottság vizsgálatot végzett. A vizsgálat importált újrafutózott gumiabroncsokra vonatkozó állítólagos importtilalomra és pénzbüntetésekre terjedt ki.

               (5)

               A vizsgálat figyelembe vette az importtilalomra és a pénzbüntetések kiszabásáról szóló vonatkozó brazil jogszabályokat, valamint a brazil kormány különböző minisztériumai és a brazil szakmai szövetségek által kifejtett álláspontokat.

               (6)

               A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált brazil intézkedések az 1994-es GATT több rendelkezésének sem, különösen az I:1, a III:4, a XI:1 és a XIII:1 cikknek nem felelnek meg, és az 1994-es GATT XX. cikke, a felhatalmazó záradék vagy a nemzetközi törvénykezés más alkalmazandó dokumentuma értelmében nem indokoltak. Mivel a WTO-egyezmény tiltja a kifogásolt gyakorlatokat, a kereskedelmet gátló akadályok rendelete 2. cikke (1) bekezdése értelmében a kereskedelmet gátló akadály bizonyítottan fennáll.

               (7)

               A vizsgálat kimutatta, hogy Brazília a 2000. szeptember 25-én bevezetett tilalmat megelőzően fontos piac volt az európai gyártmányú újrafutózott gumiabroncsok részére. 1995 és 2000 között a személygépkocsik számára újrafutózott gumiabroncsok Brazíliába irányuló exportja átlagosan 58 %-kal nőtt, és 2001-ben, azaz a tilalom után a hatéves időszakon belül először 32 %-kal csökkent.

               (8)

               Miközben a tilalom után az export továbbra is folytatódott – vagy a még forgalomban lévő importengedélyek révén, vagy a brazil bíróságokon keresztül néhány importőr jogi kifogásolása eredményeként –, egyértelmű, hogy a piac fokozatosan bezárult az európai exportőrök számára. Miközben sok közösségi exportőr végül talált új piacokat, továbbra sem tudták kárpótolni egykori exportbevételük nagy részét. Nem mindegyikük talált új piacokat vagy tudott kapcsolatokat kiépíteni speciális járművek (4×4, sportautók stb.) újrafutózott gumiabroncsai vonatkozásában, ezért a tilalom egyéb tényezőkkel együtt (a brazil importőr késedelmes fizetése, átváltási árfolyamok ingadozásai) néhány közösségi gyártó felszámolásához vezetett.

               (9)

               Egyértelműen bebizonyosodott, hogy a kereskedelmet gátló akadályok rendelete 2. cikke (4) bekezdése értelmében a közösségi iparágat hátrányos kereskedelmi hatás érte, és ez a jövőben is így lesz.

               (10)

               Az exportadatok és a Bizottság által az újrafutózott gumiabroncsok európai gyártóinak és exportőreinek küldött kérdőívre adott válaszok igazolják a közösségi iparág azon állítását, hogy Brazília fontos exportpiac volt a tilalom előtt, és hogy 2002 végére évente 3 millió egységet elérő értékesítésre számítottak. Az az állítás is bebizonyosodott, hogy a brazil importtilalom eredményeként hátrányos hatás érte őket az utóbbi három évben. Néhány esetben olyan vállalatok, amelyek nem találtak új exportpiacokat, felszámolásra kerültek.

               (11)

               A fentiek alapján arra lehet következtetni, hogy a kereskedelmet gátló akadályok rendelete 12. cikke (1) bekezdése alapján a Közösség érdeke fellépni a WTO keretein belül annak érdekében, hogy az újrafutózott gumiabroncsokra vonatkozóan a brazil importtilalom, amely a kereskedelmet gátló akadályok rendelete 2. cikke (1) bekezdése értelmében az alapvető WTO-szabályok megszegésének és a kereskedelmet gátló akadálynak minősül, hamarosan megszűnjön.

               (12)

               A Közösség számára elengedhetetlen annak biztosítása, hogy a WTO-partnerek maximálisan eleget tesznek kötelezettségeiknek, mint ahogy a Közösség is. Ezért alapvető a többoldalú kereskedelmi rendszer jó működése érdekében, hogy ezen a fórumon a WTO-szabályokkal történő összeférhetetlenséget orvosolni kell.

               (13)

               A tilalom óta a brazil hatóságokkal folytatott számos értekezleten keresztül és a vizsgálat folyamán a vita megoldására tett kísérletek során a brazil hatóságok nem mutattak hajlandóságot közös megyegyezés elérésére. Mivel egyáltalán nem valószínűsíthető, hogy a brazil álláspont megváltozik, a WTO vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló egyetértési megállapodás keretén belül szükséges eljárást kezdeményezni.

               (14)

               Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a kereskedelmet gátló akadályok rendeletével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az újrafutózott gumiabroncsokra vonatkozóan a brazil kormány importtilalma és a vele kapcsolatos pénzbüntetés a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakechi Megállapodás és különösen az 1994-es Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) értelmében nem felel meg Brazília kötelezettségeinek, és a 3286/94/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésével összhangban kereskedelmet gátló akadálynak minősül.
   2. cikk
   A Közösség a vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló egyetértési megállapodás és más vonatkozó WTO-rendelkezések értelmében vitarendezési eljárást kezdeményez Brazíliával a kereskedelmet gátló akadály eltávolításának biztosítása céljából.

      Kelt Brüsszelben, 2005. május 2-án.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 349., 1994.12.31., 71. o. A 356/95/EK rendelettel (HL L 41., 1995.2.23., 3. o.) módosított rendelet.

      (2)  Az eljárás a Kombinált Nomenklatúra 4012 11, 4012 12, 4012 13 és 4012 19 kódjai alá tartozó újrafutózott abroncsokra vonatkozik. Az újrafutózott abroncsok olyan kerékgumik, amelyeket az elhasznált kerékgumi kopott részének eltávolításával és új futófelület-mintázattal történő kijavításával állítanak elő.

      (3)  HL C 3., 2004.1.7., 2. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1518 határozata (2016. április 28.) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/243

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1518 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel az ügynökségnek a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetése végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05584/2016 – C8-0066/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 13. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0100/2016),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség végleges éves beszámolója megegyezik a számvevőszéki jelentés mellékletében szereplővel;

               2.

               jóváhagyja az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 409., 2015.12.9., 143. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 5.) az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/104

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos
   (2010/505/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára, 2008 – I. kötet (C7-0180/2009) (2),
   tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak a 2008-ban elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, továbbá 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0098/2010),

               1.

               mentesítést ad az európai adatvédelmi biztos számára a 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak, és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/105

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. május 5.)
   az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára, 2008 – I. kötet (C7-0180/2009) (2),
   tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak a 2008-ban elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, és 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0098/2010),

               1.

               megállapítja, hogy 2008-ban az európai adatvédelmi biztos összesen 5,3 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett (2007-ben: 5 millió EUR (6)), amelynek felhasználási aránya a többi intézmény felhasználási arányának átlaga (95,67 %) alatti, 86,14 %-os volt;

               2.

               tudomásul veszi az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére álló állandó álláshelyek számának folyamatos növekedését a 2007-es 29-ről a 2008-as 33 álláshelyre (2006-ban: 24 álláshely); üdvözli, hogy valamennyi álláshely be van töltve, és megállapítja a feladatok és a személyzet ellenőrzött növekedését és korlátozott bővülését, biztosítva az új alkalmazottak megfelelő beilleszkedését és képzését; rámutat ugyanakkor, hogy az „egyéb alkalmazottak” költségvetési cím alatti kiadások átlag alatti (51,98 %-os) végrehajtási arányt mutatnak;

               3.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék éves jelentésében jelzi, hogy az európai adatvédelmi biztos tekintetében az ellenőrzés nem vezetett jelentős észrevételek megfogalmazásához;

               4.

               üdvözli, hogy 2008-ban megszilárdították a pénzügyi és emberi erőforrásokkal való gazdálkodást, illetve fejlesztették a belső ellenőrzési feladatkörök működőképességét és hatékonyságát; várakozással tekint a pénzügyi és humán erőforrások, valamint belső munkafolyamatok további fejlesztése elé, melyet az európai adatvédelmi biztos a 2009-es évre szóló főbb célkitűzések közé sorolt;

               5.

               emlékeztet, hogy (a Bizottság, a Parlament és a Tanács főtitkárai között létrejött, 2006. december 7-én az európai adatvédelmi biztossal együtt a 2007. január 16-án kezdődő további hároméves időszakra aláírt adminisztratív együttműködési megállapodás értelmében) az európai adatvédelmi biztos valamennyi kiküldetésének adminisztratív kezelését a Bizottság Elszámolási Hivatala végzi;

               6.

               emlékeztet, hogy a belső ellenőrzési szolgálata (azaz az adminisztratív együttműködési megállapodás értelmében a Bizottság belső ellenőre) által elvégzett értékelés igazolta a belső ellenőrzési rendszer működőképességét és hatékonyságát, valamint azt, hogy elfogadható módon tudja biztosítani az európai adatvédelmi biztos célkitűzéseinek megvalósítását, és várja az utóellenőrzés eredményeit; üdvözli, hogy a belső ellenőrzésekről szóló belső jelentés a belső ajánlások 80 %-os megvalósítási arányát mutatta;

               7.

               üdvözli az intézmény választott tagjai (vagyis az európai adatvédelmi biztos és a helyettes biztos) vagyonnyilatkozatának évenkénti közzétételét, amely tájékoztatást nyújt fizetett állásaikról és tevékenységeikről, valamint adóköteles szakmai tevékenységeikről;

               8.

               kéri, hogy az európai adatvédelmi biztos (a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó) következő tevékenységi jelentésébe foglaljon bele egy fejezetet, amely részletesen ismerteti, milyen lépések követték az év során a Parlament korábbi mentesítési határozatait.

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  2006: 4,1 millió EUR.