title: A Tanács 2003/276/KKBP határozata (2003. április 14.) az Európai Uniónak az Albániában található kézi lőfegyverekhez és könnyű fegyverekhez szükséges lőszer megsemmisítéséhez való hozzájárulására tekintettel a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0276

Hivatalos Lap L 099 , 17/04/2003 o. 0060 - 0061

		A Tanács 2003/276/KKBP határozata(2003. április 14.)az Európai Uniónak az Albániában található kézi lőfegyverekhez és könnyű fegyverekhez szükséges lőszer megsemmisítéséhez való hozzájárulására tekintettel a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról és az 1999/34/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. július 12-i 2002/589/KKBP együttes fellépésre [1], és különösen annak 6. cikkére, összefüggésben az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésével,mivel:(1) Az Albániáról szóló, 1997. június 2-i 97/357/KKBP közös álláspontban [2] az Európai Unió azon szándékának adott hangot, hogy segítséget nyújt Albániának a demokratikus folyamat elősegítése, valamint a politikai stabilitáshoz és a belső biztonsághoz való visszatérés érdekében. A kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek (SALW), illetve ezek lőszereinek túlzott és nem ellenőrzött felhalmozódása és elterjedése veszélyezteti a békét és a biztonságot, és csökkenti a fenntartható fejlődés kilátásait; Albániában határozottan ez a helyzet áll fenn.(2) A 2002/589/KKBP együttes fellépés 1. cikkében meghatározott célkitűzések követése során az Európai Unió a megfelelő nemzetközi fórumok keretében és adott esetben regionális összefüggésben kíván tevékenykedni annak érdekében, hogy nemzetközi szervezeteken, programokon és ügynökségeken, illetve regionális megállapodásokon keresztül támogatást nyújtson.(3) Az Albán Védelmi Minisztérium nagy mennyiségű, a szükségleteket meghaladó, illetve a lakosságtól begyűjtött SALW-lőszer meglétét állapította meg. A lőszer jelentős részét rosszul csomagolják és nem megfelelő helyeken és feltételek mellett tárolják.(4) A Partnerség a Békéért Vagyonkezelői Alap feltételei alapján a NATO Karbantartási és Ellátó Ügynöksége (NAMSA) egy olyan projektet irányít, amelynek célja az összesen 11665 tonnát kitevő többlet SALW-lőszer összegyűjtése és kivonása egy négyéves időszak alatt.(5) A Bizottság elfogadta az e határozat végrehajtására vonatkozó megbízást.(6) Az Európai Unió ezért pénzügyi támogatást kíván felkínálni a NAMSA projekt számára a 2002/589/KKBP együttes fellépés II. címének megfelelően.(7) A Bizottság biztosítja a projekthez való EU-hozzájárulás megfelelő láthatóságát, a NAMSA által hozott megfelelő intézkedések révén is,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) Az Európai Unió hozzájárul az Albániában található többlet SALW-lőszer megsemmisítéséhez.(2) Az Európai Unió ennek érdekében pénzügyi támogatást nyújt a többlet SALW-lőszer összegyűjtésére és kivonására irányuló NAMSA projekt számára.(3) E határozat végrehajtásával a Bizottságot bízzák meg. A Bizottság ennek érdekében finanszírozási megállapodást köt a NAMSA-val az Európai Unió hozzájárulásának felhasználási feltételeiről, amely hozzájárulás támogatás formájában történik. Ezt a támogatást többek között arra használják fel, hogy egy 12 hónapos időszak során fedezzék az Albániában található többlet SALW-lőszer megsemmisítéséhez szükséges fizetéseket, útiköltségeket, szállítmányokat és berendezéseket. A finanszírozási megállapodás kiköti, hogy a NAMSA biztosítja a projekthez való európai uniós hozzájárulás láthatóságát, a méretének megfelelő mértékben.2. cikk(1) Az 1. cikkben említett célra a pénzügyi referenciaösszeg 820000 EUR.(2) Az (1) bekezdésben meghatározott összeg által finanszírozott kiadások kezelése az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó közösségi eljárások és szabályok hatálya alá tartozik.3. cikkA Bizottság e határozat végrehajtásáról rendszeresen jelentést nyújt be az érintett tanácsi testületek számára, a 2002/589/KKBP együttes fellépés 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Ezek az információk különösen a NAMSA által a Bizottsággal való szerződéses jogviszony alapján nyújtandó rendszeres jelentéseken alapulnak, az 1. cikkben megállapítottak szerint.4. cikk(1) Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba. Ez a határozat tizenkét hónappal az után hatályát veszti, hogy a Bizottság és a NAMSA közötti finanszírozási megállapodást megkötötték.(2) Ezt a határozatot az elfogadása napját követő tíz hónap elteltével felülvizsgálják.5. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Luxembourgban, 2003. április 14-éna Tanács részérőlaz elnökA. Giannitsis[1] HL L 191., 2002.7.19., 1. o.[2] HL L 153., 1997.6.11., 4. o.--------------------------------------------------


title: 2009/227/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/217

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2008. április 22.)
   az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2009/227/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre, az ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6–0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 17. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6–0119/2008),

               1.

               mentesítést ad az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség igazgatója számára az ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 23. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 1. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/218

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2008. április 22.)
   az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre, az ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6–0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 17. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6–0119/2008),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2007. április 24-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának az ügynökség 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           megjegyezte, hogy a 2005-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtását a kötelezettségvállalások alacsony aránya (70 %) és jelentős átviteli arány (átlagosan több mint 40 %, de a működési kiadások tekintetében 80 %) jellemezte, és hogy ez a helyzet részben azokkal a problémákkal állt összefüggésben, amelyek az ügynökség működésének kezdeti időszakában jelentkeztek, valamint azzal, hogy az ügynökség csak 2005 második félévében vált operatívvá,

                           —

                           megállapította, hogy nem vezették be a tevékenységalapú irányítást, holott az ügynökség pénzügyi szabályzata – az általános költségvetésre alkalmazottaknak megfelelően – ezt írja elő az ellenőrzés teljesítményének javítása céljából;

   Általános észrevételek, amelyek az uniós ügynökségek horizontális kérdéseivel kapcsolatosak, és ezáltal minden egyes ügynökség mentesítési eljárása szempontjából jelentőséggel bírnak

               1.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött 24 ügynökség és egyéb kapcsolódó szerv költségvetése 2006-ban összesen 1 080,5 millió EUR-t tett ki (közülük 271 millió EUR-val a legnagyobb az Európai Újjáépítési Ügynökség, 5 millió EUR-val pedig a legkisebb az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) költségvetése volt);

               2.

               rámutat arra, hogy a pénzügyi ellenőrzés és mentesítés hatálya alá tartozó külső uniós szervek köre jelenleg nemcsak a hagyományos szabályozó ügynökségeket öleli fel, hanem az egyes konkrét programok megvalósítása érdekében felállított végrehajtó ügynökségeket is, és a közeljövőben a köz- és magánszféra partnersége keretében létrehozott közös vállalkozásokra (közös technológiai kezdeményezések) is ki fog terjedni;

               3.

               a Parlament vonatkozásában megállapítja, hogy a mentesítési eljárás hatálya alá tartozó ügynökségek száma az alábbiak szerint alakult: 2000-es költségvetési év: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 szabályozó ügynökség és 2 végrehajtó ügynökség (a Számvevőszék által ellenőrzött, ugyanakkor belső mentesítési eljárás alá tartozó két ügynökségen kívül);

               4.

               ezért arra a következtetésre jut, hogy az ügynökségek/kapcsolódó szervek költségvetésének méretéhez viszonyítva az ellenőrző/mentesítési eljárás nehézkessé és aránytalanná vált; utasítja illetékes bizottságát, hogy végezze el az ügynökségek és kapcsolódó szervek mentesítési eljárásának széles körű felülvizsgálatát egy egyszerűbb és racionálisabb megközelítés kialakítása érdekében, az elkövetkező években egyedi mentesítési jelentést igénylő szervek egyre növekvő számára tekintettel;

         Alapvető megfontolások

               5.

               kéri a Bizottságot, hogy új ügynökségek létrehozása előtt vagy már meglévők átalakítása során adjon világos magyarázatot az alábbi elemekre vonatkozóan: az ügynökség típusa, célkitűzései, belső irányítási struktúrája, termékei, szolgáltatásai, főbb eljárásai, célcsoportja, megrendelői és érdekelt felei, hivatalos kapcsolatai külső szereplőkkel, költségvetési felelőssége, pénzügyi tervezése, valamint személyzeti politikája;

               6.

               kéri, hogy minden ügynökséget a közte és a felelős főigazgatóság között kialakított éves teljesítmény-megállapodás vezéreljen, amelynek tartalmaznia kell a következő év fő célkitűzéseit, a pénzügyi keretet és a teljesítmény mérésére szolgáló egyértelmű mutatókat;

               7.

               kéri, hogy az ügynökségek teljesítményét rendszeresen (és ad hoc jelleggel) ellenőrizze a Számvevőszék vagy más független könyvvizsgáló; úgy véli, hogy ennek nem szabadna csupán a pénzügyi irányítás és a közpénzek helyes felhasználásának hagyományos elemeire korlátozódnia, hanem az irányítás hatékonyságára és eredményességére is ki kellene terjednie, és az egyes ügynökségek pénzügyi irányítására vonatkozó minősítést is tartalmaznia kellene;

               8.

               álláspontja szerint azon ügynökségek esetében, amelyek folyamatosan túlbecsülik költségvetési szükségleteiket, a be nem töltött álláshelyek alapján technikai csökkentést kell végrehajtani; úgy véli, hogy hosszú távon ez az ügynökségek célhoz kötött bevételeinek csökkenését és ezáltal alacsonyabb igazgatási költségeket eredményez majd;

               9.

               megjegyzi, hogy súlyos problémát jelent, hogy számos ügynökséget bírálnak a közbeszerzési szabályok, a költségvetési rendelet, a személyzeti szabályzat stb. betartásának hiánya miatt; úgy véli, hogy ennek fő oka az, hogy a legtöbb szabályzatot és a költségvetési rendeletet nagyobb intézményekre szabták, valamint hogy a legtöbb kisebb ügynökség nem rendelkezik a szabályozási követelmények betartásához szükséges kritikus tömeggel; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy próbáljon gyors megoldást találni a hatékonyság növelésére azáltal, hogy a kritikus tömeg biztosítása céljából összevonja több ügynökség igazgatási funkcióit (figyelembe véve az ügynökségekre és költségvetési függetlenségükre vonatkozó alapvető szabályozás szükségszerű megváltoztatását), vagy sürgősen dolgozzon ki az ügynökségekre vonatkozó olyan speciális szabályokat (különösen végrehajtási szabályokat), amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az ügynökségek teljes mértékben meg tudjanak felelni a szabályozásoknak;

               10.

               ragaszkodik ahhoz, hogy az előzetes költségvetési tervezet megalkotásakor a Bizottság vegye figyelembe a költségvetés egyes ügynökségek általi, előző években történő végrehajtásának eredményeit, különös tekintettel az n-1. évre, és az adott ügynökség kérésének megfelelően vizsgálja felül a költségvetést; felkéri illetékes bizottságát e felülvizsgálat tiszteletben tartására, illetve arra, hogy – amennyiben a Bizottság ezt nem teszi meg – saját maga vizsgálja felül és tegye reálisabbá a kérdéses költségvetést, az adott ügynökség abszorpciós és végrehajtási kapacitásának megfelelően;

               11.

               emlékeztet a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy bármely ügynökség hozzáadott értékéről szóló negatív értékelés esetén tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának átalakítására vagy az ügynökség bezárására; megjegyzi, hogy a Bizottság 2007-ben egyetlen értékelést sem végzett; ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítési határozatot megelőzően a Bizottság legalább öt ilyen értékelést mutasson be, kezdve a legrégebbi ügynökségekkel;

               12.

               úgy véli, hogy a Számvevőszék ajánlásait haladéktalanul végre kell hajtani, és az ügynökségek részére kifizetett támogatásokat összhangba kell hozni azok valós készpénzszükségleteivel; úgy gondolja továbbá, hogy az általános költségvetési rendelet módosításait bele kell foglalni az ügynökségekre vonatkozó költségvetési keretrendeletbe és az ügynökségek külön pénzügyi szabályzataiba;

         Az adatok közlése

               13.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek között nincsen egységes megközelítés a kérdéses pénzügyi évben végzett tevékenységek ismertetésére, a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló elszámolásokra és jelentésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy a megbízhatósági nyilatkozatot az ügynökség igazgatójának kell-e megfogalmaznia; megállapítja, hogy nem minden ügynökség tesz egyértelmű különbséget a) az ügynökség tevékenységének a nyilvánosság előtti bemutatása és b) a költségvetés teljesítéséről és pénzgazdálkodásáról szóló technikai jelentés között;

               14.

               megjegyzi, hogy míg a Bizottság állandó iránymutatásai a tevékenységi jelentések elkészítésére vonatkozóan nem írják elő kifejezetten, hogy az ügynökségek igazoló nyilatkozatot készítsenek, mégis számos igazgató így tett 2006-ban, s egy esetben ez lényeges fenntartást tartalmazott;

               15.

               emlékeztet 2005. április 12-i állásfoglalására (7), amelyben felkéri az ügynökségek igazgatóit, hogy a jövőben a pénzügyi és igazgatási adatokkal együtt benyújtott éves tevékenységi jelentésükhöz csatoljanak a Bizottság főigazgatói által aláírthoz hasonló, tevékenységük jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatot;

               16.

               kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa az ügynökségekre vonatkozó állandó iránymutatásokat;

               17.

               emellett javasolja a Bizottságnak, hogy az ügynökségekkel közösen dolgozzon ki egy valamennyi ügynökségre és kapcsolódó szervezetre alkalmazható harmonizált modellt, amely határozott különbséget tesz az alábbiak között:

                           —

                           a szervezet működéséről, tevékenységéről és eredményeiről beszámoló, széles olvasóközönségnek szánt éves jelentés,

                           —

                           pénzügyi kimutatás és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés,

                           —

                           a Bizottság főigazgatói által készített tevékenységi jelentésekhez hasonló tevékenységi jelentés,

                           —

                           a szervezet igazgatója által aláírt igazoló nyilatkozat bármely egyéb fenntartással vagy megjegyzéssel együtt, amelyekre szükségesnek tartja felhívni a mentesítő hatóság figyelmét;

         A Számvevőszék általános megállapításai

               18.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását (éves jelentés 10.29. bekezdése (8)), miszerint a Bizottság által a Közösség költségvetéséből finanszírozott támogatások kifizetése nem az ügynökségek készpénzszükségleteinek kellően megalapozott felbecslésén alapul, és az előző évről áthozott összegekkel együtt ez jelentős készpénzállomány fenntartásához vezet; tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék javaslatát, hogy az ügynökségek részére kifizetett támogatások legyenek összhangban azok valós készpénzszükségleteivel;

               19.

               megjegyzi, hogy 2006 végére még 14 ügynökségnek kell bevezetnie az ABAC számviteli rendszert (éves jelentés, a 10.31. bekezdés lábjegyzete);

               20.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését (éves jelentés 1.25. bekezdése) a ki nem vett szabadságokra egyes ügynökségeknél elhatárolt kiadásokra vonatkozóan; rámutat, hogy a Számvevőszék három ügynökség (Európai Szakképzés-fejlesztési Központ [CEDEFOP], CEPOL és Európai Vasúti Ügynökség) esetében a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában fenntartásokat fogalmazott meg (2005-ben: CEDEFOP, Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság, Európai Újjáépítési Ügynökség);

         Belső ellenőrzés

               21.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 185. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság belső ellenőre egyben az uniós költségvetés terhére támogatásban részesülő szabályozó ügynökségek belső ellenőre is; rámutat arra, hogy a belső ellenőr minden egyes ügynökség igazgatói testületének és igazgatójának jelentést készít;

               22.

               felhívja a figyelmet a belső ellenőr 2006-os éves tevékenységi jelentésében megfogalmazott alábbi fenntartásra:
               „A Bizottság belső ellenőre a személyi erőforrások hiánya miatt nincs abban a helyzetben, hogy kellő mértékben megfeleljen a költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott, a közösségi szervek belső ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeinek”;

               23.

               tudomásul veszi ugyanakkor a Számvevőszék 2006-os tevékenységi jelentésében tett megjegyzését, miszerint 2007-től a Bizottság által a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) számára biztosított további személyi erőforrásokkal valamennyi működő szabályozó ügynökséget évente belső ellenőrzés alá fogják vetni;

               24.

               tudomásul veszi a költségvetési rendelet 185. cikke alapján az IAS általi ellenőrzésre kötelezett szabályozó és végrehajtó ügynökségek, valamint közös vállalkozások egyre növekvő számát; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az illetékes parlamenti bizottságot arról, hogy az IAS rendelkezésére álló személyi erőforrások elegendőek lesznek-e valamennyi ilyen szervezet éves ellenőrzésének lefolytatására az elkövetkező években;

               25.

               megjegyzi, hogy a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikkének (5) bekezdése alapján valamennyi ügynökségnek minden évben el kell küldenie a mentesítésért felelős hatóságnak és a Bizottságnak az igazgató által összeállított jelentést, amely összefoglalja a belső ellenőr által végzett belső ellenőrzések számát és típusát, a javasolt ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket; kéri az ügynökségeket, hogy jelezzék, ez megtörtént-e, és ha igen, milyen formában;

               26.

               a belső ellenőrzési képességekre vonatkozóan és különösen a kisebb ügynökségek tekintetében tudomásul veszi a belső ellenőr által a Parlament illetékes bizottsága előtt 2006. szeptember 14-én tett javaslatot arra vonatkozóan, hogy a kisebb ügynökségek számára engedélyezni kellene a belső ellenőri szolgáltatások magánszektorból történő igénybevételét;

         Az ügynökségek értékelése

               27.

               emlékeztet az ECOFIN Költségvetési Tanács 2007. július 13-i ülését megelőző egyeztetés során a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott közös nyilatkozatra (9), amelyben kérik i. a Bizottság által értékelni kívánt ügynökségek és ii. a már értékelt ügynökségek jegyzékét, továbbá a főbb megállapítások összefoglalását;

      Fegyelmi eljárások

               28.

               megjegyzi, hogy méretüknél fogva az egyes ügynökségek számára nehézséget jelent megfelelő besorolási fokozatú munkatársakból álló eseti fegyelmi tanácsokat létrehozni, és hogy a Bizottság IDOC irodájának (Vizsgálati és Fegyelmi Iroda) hatásköre nem terjed ki az ügynökségekre; felhívja az ügynökségeket, hogy fontolják meg egy több ügynökséget átfogó fegyelmi tanács felállítását;

         Az intézményközi megállapodás tervezete

               29.

               emlékeztet a Bizottság által benyújtott, az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetre (COM(2005) 59), amely az európai szabályozási ügynökségek létrehozására, felépítésére, működésére, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó horizontális keret kialakítására irányult; megjegyzi, hogy a tervezet hasznos kezdeményezés az ügynökségek létrehozásának és működtetésének ésszerűsítése irányában; rámutat a Bizottság 2006-os összefoglaló jelentésében foglalt megállapításra (COM(2007) 274, 3.1. bekezdés), amely szerint annak ellenére, hogy a tervezet közzétételét követően elakadtak a tárgyalások, a lényegi kérdésekről folytatott vitát 2006 végén újra kezdte a Tanács; sajnálatát fejezi ki, hogy az elfogadás irányában nem lehetett további előrelépést tenni;

               30.

               ezért üdvözli a Bizottság arra tett kötelezettségvállalását, hogy 2008 folyamán közleményt terjeszt elő a szabályozási ügynökségek jövőjéről;

         Önfinanszírozó ügynökségek

               31.

               emlékeztet arra, hogy a két önfinanszírozó ügynökség esetében az igazgatótanács adja meg az igazgató számára a mentesítést; megjegyzi, hogy mindkét ügynökség jelentős felhalmozódott tartalékokkal rendelkezik az előző évekből átvitt, díjakból származó bevételeknek köszönhetően:

                           —

                           Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek: 281 millió EUR (10),

                           —

                           Közösségi Növényfajta-hivatal – pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek: 18 millió EUR (11);

         Egyedi észrevételek

               32.

               tudomásul veszi a Számvevőszék 2006-os jelentésében szereplő észrevételt, amely szerint az ügynökség 2006. évi költségvetésének végrehajtása során a kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 90 %-os, míg a kifizetési előirányzatoké 76 %-os volt, valamint azt, hogy a műveletek az utolsó negyedévre koncentrálódtak; továbbá a költségvetés megállapítására vonatkozó eljárások hiányossága számos átcsoportosításhoz vezetett, így nem került sor az egyediség költségvetési elvének szigorú betartására;

               33.

               aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Számvevőszék szerint az ügynökség által használt számviteli szoftver lehetővé teszi a bejegyzések ellenőrizhető nyom nélküli módosítását, valamint amiatt, hogy az ügynökség nem hozott létre olyan számla-nyilvántartási rendszert, amely biztosítja a végleges elszámolásokban szereplő pénzügyi információk pontosságát;

               34.

               felhívja a figyelmet a Számvevőszék következő megállapításaira:

                           —

                           a költségvetési rendeletben előírt, az átlátható, hatékony és eredményes pénzgazdálkodást biztosító belső ellenőrzési eljárások közül még nem mindegyiket dokumentálták,

                           —

                           az igazgatótanács hivatalosan nem fogadott el sem belső ellenőrzési szabványokat, sem pedig szakmai etikai szabályzatot,

                           —

                           az ügyleteket alátámasztó bizonylatok archiválására nem voltak írásban rögzített utasítások,

                           —

                           a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testületet nem hozták létre;

               35.

               elismeri az ügynökség válaszát, mely szerint 2006 volt működési szempontból az első teljes értékű év, tevékenysége egyre intenzívebbé vált az év második felében, és ennek következtében számos ügyletre az utolsó negyedévben került sor; továbbá 2006-ban több mint öt hónapig nem töltötték be a költségvetési tisztviselő tisztségét, ami befolyásolta az ügynökség azon képességét, hogy optimalizálja a tervezést és minimalizálni tudja az év során lebonyolítandó átcsoportosításokat;

               36.

               megjegyzi az ügynökség eredménykimutatásáról, hogy 2006-ban összes működési bevétele 5,48 millió EUR-t tett ki, az összes kiadás pedig 5,95 millió EUR volt, ami éves szinten 460 000 EUR-s negatív gazdasági eredményt (deficitet) jelentett;

               37.

               megjegyzi, hogy a költségvetési eredménykimutatás 1,1 millió EUR-s előfinanszírozást tartalmaz, amely még mindig nyitott, és amelyet az ügynökségnek 2007-ben vissza kellett fizetnie a Bizottság számára;

               38.

               rámutat, hogy az ügynökségnek a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 40. cikke szerint benyújtott éves tevékenységi jelentése tartalmazza az engedélyezésre jogosult tisztviselő fenntartásokkal ellátott igazoló nyilatkozatát;

               39.

               tudomása van arról, hogy 2007-ben a Bizottság által megbízott külső ellenőrök értékelték az ügynökséget, és ennek során a következő megállapításokat tették:

                           —

                           az ügynökség eredményei nem elégségesek a kezdetben remélt hozzáadott érték és hatás eléréséhez,

                           —

                           az igazgatótanács mérete és az ügynökség vonatkozásában fennálló kibővített jogköre nehezíti az irányítást,

                           —

                           az operatív személyzet létszáma nem érte el a hatékony működéshez szükséges kritikus tömeget;

               40.

               tudomásul veszi, de elutasítja a Bizottság azon javaslatát (COM(2007) 699), amely az ügynökség hatásköreit az új Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóságra ruházná át, amely 2010-től – többek között – az alábbi feladatokat látná el:

                           —

                           a 27 nemzeti szabályozó hatóság hatékony csapatmunkában történő együttműködésének biztosítása közös irányelvek alapján,

                           —

                           véleményformálás és közreműködés a Bizottságnak a hírközlési ágazat egységes piacára vonatkozó intézkedései előkészítésében,

                           —

                           hálózati és információbiztonsági kérdések kezelése.

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 23. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 1. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 187., 2008.7.15., 176. o.

      (7)  Az ügynökségekkel kapcsolatos összes állásfoglalás itt található: HL L 196., 2005.7.27.

      (8)  HL C 273., 2007.11.15., 1. o.

      (9)  DS 605/1/07 Rev 1. tanácsi dokumentum.

      (10)  Forrás: Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 141. o.).

      (11)  Forrás: Jelentés a Közösségi Növényfajta Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 135. o.).


title: 2004/719/EK: Az Európai Parlament határozata (2004. április 21.) az elszámolások lezárásáról az Európai Unió 2002-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása tekintetében (Bizottság)

text:
               4.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/13

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2004. április 21.)
   az elszámolások lezárásáról az Európai Unió 2002-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása tekintetében (Bizottság)
   (2004/719/EK)


title: 2010/293/: A Bizottság határozata ( 2010. május 20. ) az Európai Bizottság és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti, a belbiztonság/polgári biztonság területén megvalósuló kutatási együttműködési tevékenységekre vonatkozó végrehajtási megállapodás megkötéséről

text:
               21.5.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 125/53

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. május 20.)
   az Európai Bizottság és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti, a belbiztonság/polgári biztonság területén megvalósuló kutatási együttműködési tevékenységekre vonatkozó végrehajtási megállapodás megkötéséről
   (2010/293/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 5b. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) a 98/591/EK tanácsi határozat (2) hagyta jóvá, és 1998. október 14-én lépett hatályba. A Megállapodás ötéves időszakokra megújítható (3); kibővítésére és módosítására 2008. október 14-én került sor (4).

               (2)

               A belbiztonság/polgári biztonság területén megvalósuló transzatlanti kutatási együttműködés kívánatos és kölcsönös előnyökkel jár.

               (3)

               A tájékozódási célú megbeszélések során az az egyhangú vélemény alakult ki, hogy egy végrehajtási megállapodás olyan mechanizmust jelentene, melynek segítségével egyszerűsíthető a közös tudományos-technikai tevékenység.

               (4)

               Sikeres végrehajtási megállapodás született a Bizottság és az Amerikai Egyesült Államok kormánya között a belbiztonság/polgári biztonság interdiszciplináris területén megvalósuló kutatási együttműködési tevékenységekre vonatkozóan (a továbbiakban: végrehajtási megállapodás).

               (5)

               A végrehajtási megállapodásnak nincsenek közvetlen pénzügyi hatásai. Közös projektekkel pályáznak majd azokért a támogatásokért, melyek az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) (5) vonatkozó kutatási programjain belüli szokásos KTF- és támogatási intézkedések keretében nyújthatók. A Megállapodásnak megfelelően az európai uniós támogatást az európai partnerekre korlátozzák.

               (6)

               A végrehajtási megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Bizottság és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti, a belbiztonság/polgári biztonság területén megvalósuló kutatási együttműködési tevékenységekre vonatkozó végrehajtási megállapodás ezúton jóváhagyásra kerül.
   A végrehajtási megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságért felelős biztos van felhatalmazva arra, hogy a Bizottság nevében aláírja a végrehajtási megállapodást.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. május 20-án.

            a Bizottság részéről, az elnök nevében,

         Antonio TAJANI

            alelnök

      (1)  HL L 284., 1998.10.22., 37. o.

      (2)  HL L 284., 1998.10.22., 35. o.

      (3)  HL L 335., 2004.11.11., 7. o.

      (4)  Az EU Tanácsa és az Amerikai Egyesült Államok kormányának Külügyminisztériuma közötti, 2009. május 15-i (hivatkozási szám: SGS9/06298), illetve 2009. július 6-i szóbeli jegyzékváltás útján.

      (5)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.
    ---documentbreak---

               21.5.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 125/54

         VÉGREHAJTÁSI MEGÁLLAPODÁS
   egyrészt az Európai Bizottság, másrészt az Amerikai Egyesült Államok kormánya között a belbiztonság/polgári biztonság területén megvalósuló kutatási együttműködési tevékenységekről
   Az EU Tanácsa és az Amerikai Egyesült Államok kormányának Külügyminisztériuma közötti, 2009. május 15-i, illetve 2009. július 6-i szóbeli jegyzékváltás útján) kibővített és módosított, az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló, 1997. december 5-én Washingtonban aláírt megállapodásnak (a továbbiakban: Megállapodás) megfelelően ezúton megkötik az Európai Bizottság (EC) és az Amerikai Egyesült Államok (US) (a továbbiakban: a felek) közötti, a belbiztonság/polgári biztonság interdiszciplináris területén megvalósuló kutatási együttműködési tevékenységekre vonatkozó végrehajtási megállapodást. Az együttműködési tevékenységeket a Megállapodásban rögzített feltételeknek megfelelően kell végezni. E végrehajtási megállapodás célja az ilyen jellegű tevékenységek ösztönzése, fejlesztése és elősegítése a felek között. A tevékenységeket az előnyök általános egyensúlya, az együttműködési tevékenységekben való részvétel kölcsönös lehetőségei, valamint a méltányos és igazságos elbánás nyomán létrejött kölcsönös előnyök alapján kell végezni. E végrehajtási megállapodásnak nem célja, hogy jogilag kötelező érvényű kötelezettségeket hozzon létre.
   1.   Együttműködési tevékenységek

   A felek a belbiztonsághoz/polgári biztonsághoz kapcsolódó valamennyi tudományos és technológiai területen végezhetnek együttműködési tevékenységeket, illetve előmozdíthatják azokat egyrészt az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) „Biztonság” című 10. tárgykörében (és a vonatkozó nyomonkövetési programokban) meghatározottaknak, másrészt a Belbiztonsági Minisztérium prioritásainak megfelelően.
   Az együttműködési tevékenységek különösen a belbiztonság/polgári biztonság alábbi területeire terjedhetnek ki:

               1.1.

               a polgárok biztonsága (pl. természeti katasztrófákkal, illetve emberi tevékenység miatti fenyegetettséggel szembeni védelem, tiltott kábítószer-gyártás megelőzése), beleértve a válságkezelést és a sürgősségi helyzetek kezelését;

               1.2.

               a stratégiailag fontos infrastruktúrák, a kiemelt források, a mezőgazdaság, a közszolgáltatások, a távközlés és a pénzügyi szolgáltatások biztonságosságának és rugalmasságának megteremtése;

               1.3.

               a biztonság és a társadalom közötti kölcsönhatás, beleértve az ember és a technika interfész kapcsolatát, a magatartás-kutatást, a személyes adatok védelmével kapcsolatos aggályokat és a biometriát;

               1.4.

               a határellenőrzések és a határátlépés biztonságossága, beleértve a szárazföldi és a tengeri határokat;

               1.5.

               a meglévő technológiák és azok interoperabilitásának optimalizálása;

               1.6.

               a végfelhasználói technológiák és felszerelések fejlesztése a meglévő hiányosságok pótlása, valamint a polgári védelmi és elsősegély-nyújtási előírásoknak való megfelelés érdekében;

               1.7.

               a vonatkozó előírások, szabványok, sebezhetőségi értékelések, a kölcsönös függőségek elemzései, tanúsítások, bevált módszerek, iránymutatások, képzési programok, vizsgálati jelentések, adatok, szoftverek, felszerelések kialakítása és cseréje, valamint a személyzet cseréje.

         2.   Az együttműködési tevékenységek jellege

               2.1.

               Az együttműködési tevékenységek magukban foglalhatják a következőket, de nem kizárólag azokra korlátozódnak:

                           2.1.1.

                           európai uniós és amerikai egyesült államokbeli szervezetek számára összehasonlítható lehetőségek biztosítása az 1. pontban említett területeken megvalósuló tevékenységekben való részvételhez;

                           2.1.2.

                           megfelelő időben információcsere a tervezett pályázati felhívásokra, ajánlattételi felhívásokra vagy a 2.1.1. pontban említett lehetőségek bejelentésére vonatkozóan;

                           2.1.3.

                           a felek kutatói közösségein belül az e végrehajtási megállapodás által nyújtott lehetőségek előmozdítását célzó tevékenységek pl. a következők révén: rendszeres részvétel a felek program-felülvizsgálati megbeszélésein, az USA pályázati felhívásain és széleskörű ügynökségi bejelentésein, valamint az Európai Unió ajánlattételi felhívásain;

                           2.1.4.

                           a laboratóriumi létesítményekhez, felszerelésekhez és anyagokhoz való összehasonlítható hozzáférés tudományos és technológiai tevékenységek végzéséhez, beleértve a kutatást, fejlesztést, tesztelést és értékelést, szabványosítást és tanúsítást;

                           2.1.5.

                           a közös kutatás támogatása, tartalomfejlesztés, hozzáférési javaslatok, a meglévő támogatások, szerződések és megállapodások kiegészítéseinek, valamint a kölcsönös előnyöket és hozzáadott értéket biztosító tematikus együttműködési tevékenységek finanszírozása.

         3.   Koordináció

               3.1.

               Az USA és az EU szoros együttműködésre törekednek a közös tevékenységek koordinálása céljából. Emiatt mindkét félnek két képviselőt kell kijelölnie a tevékenységek koordinálására (a továbbiakban: irányítócsoport). A képviselők szükség esetén bármikor összeülhetnek; évente általában egyszer üléseznek. Az ülések helyszínének az Európai Unió székhelyei és az USA között kell váltakozniuk; a fogadó fél biztosítja a szervezési és az adminisztratív támogatást.

               3.2.

               Szükség esetén mindkét fél további résztvevőket jelölhet ki az üléseken való részvételre. Az ülések elnöki posztját a Belbiztonsági Minisztérium tudományos és technológiai helyettes államtitkára és az Európai Bizottság biztonságpolitikai kutatási igazgatója közösen töltik be. Az irányítócsoportnak nincs hivatalos státusa.

               3.3.

               Az irányítócsoport feladata az e végrehajtási megállapodáson belül megvalósuló együttműködési tevékenységek felügyelete és ösztönzése. Az irányítócsoportnak biztosítania kell az információcserét az e végrehajtási megállapodás keretében megvalósuló együttműködésre vonatkozó gyakorlatokról, törvényekről, rendeletekről és programokról. A soron következő évekre vonatkozóan megtervezi és kijelöli a célkitűzéseket és a lehetőségeket, javaslatot tesz ad hoc tevékenységekre, továbbá felülvizsgálja az e végrehajtási megállapodás keretén belül a két fél programjában szereplő tevékenységeket, a részvétel mértékét és a hasonló erőfeszítéseket. Időszakos jelentést készít az együttműködésben elért haladásról.

         4.   Finanszírozás

               4.1.

               Az e végrehajtási megállapodás keretében megvalósuló együttműködési tevékenységek az előirányzott finanszírozás rendelkezésre állásától, mindkét fél hatályos törvényeitől, rendeleteitől, szakpolitikáitól és programjaitól, valamint a Megállapodás és e végrehajtási megállapodás feltételeitől függnek. E végrehajtási megállapodás nem von maga után pénzügyi kötelezettségeket.

               4.2.

               Mindkét fél maga viseli az irányítóbizottság ülésein való részvétel költségeit. Eltérő megállapodás hiányában azonban az ülés házigazdájának szerepét betöltő fél viseli az utazási és szállásköltségeken kívüli azon költségeket, melyek közvetlenül az irányítóbizottság üléseihez kapcsolódnak.

               4.3.

               Mindkét fél saját maga felel az együttműködési tevékenységek keretében folytatott tevékenységeinek ellenőrzéséért, beleértve az összes résztvevő által végzett tevékenységeket. Az ellenőrzéseket mindkét fél saját, szokásos gyakorlatainak megfelelően végzi.

         5.   Szellemi tulajdon

   A szellemi tulajdonjogok allokálása és védelme a Megállapodás mellékletében meghatározott rendelkezéseknek megfelelően történik.
   6.   Minősített információk, felszerelések és anyagok

               6.1.

               A felek között kicserélt, illetve a felek által létrehozott minősített információkat egyrészt az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti, a minősítettinformáció-biztonságról szóló, 2007. április 30-i megállapodásnak és annak végrehajtási megállapodásának, másrészt az EU Tanácsa Főtitkárságának Biztonsági Hivatala (GSCSO), az Európai Bizottság Biztonsági Főigazgatósága (ECSD), valamint az EU és az USA közötti minősítettinformáció-csere védelméért felelős USA Külügyminisztérium közötti biztonsági megállapodásnak megfelelően kell jelölni, kezelni és védeni.

               6.2.

               Egyetlen kapcsolattartó pontként mindkét fél kijelöl egy biztonsági hatóságot, mely az e végrehajtási megállapodás hatálya alá tartozó minősített információk biztonságosságára vonatkozó eljárások kidolgozásáért felelős hatóság.

               6.3.

               Az e végrehajtási megállapodásnak megfelelően szolgáltatott vagy létrehozott információk, felszerelések és anyagok minősítése az USÁ-ban: „SECRET” (TITKOS), az EU-ban pedig: „SECRET UE/EU SECRET” (EU TITKOS).

         7.   Az információk jogosulatlan nyilvánosságra hozatala

               7.1.

               Az USA „Controlled Unclassified Information” („ellenőrzött, nem minősített információ”) kategóriája és az EU bizalmas, nem minősített információi olyan információk, illetve adott esetben előzetes vagy döntést megelőző adatok, melyeket nem tekintenek minősített információnak, viszont az ezekhez való hozzáférést vagy terjesztésüket korlátozzák, kezelésük pedig a felek vonatkozó törvényeinek, rendeleteinek, szakpolitikáinak vagy iránymutatásainak megfelelő utasításokhoz kötött.

               7.2.

               Adott esetben az e végrehajtási megállapodás keretében szolgáltatott vagy létrehozott információkat bizalmas jellegük feltüntetése céljából jelöléssel kell ellátni a felek vonatkozó törvényeinek, rendeleteinek, szakpolitikáinak vagy iránymutatásainak megfelelően.

               7.3.

               Az USA „Controlled Unclassified Information” („ellenőrzött, nem minősített információ”) kategóriája a következőket foglalja magában, de nem csak azokra korlátozódik: „Sensitive Security Information” (bizalmas biztonsági információ), „For Official Use Only” (kizárólag hivatalos felhasználásra), „Law Enforcement Sensitive Information” (jogérvényesítéshez kapcsolódó bizalmas információ), „Protected Critical Infrastructure Information” (stratégiailag fontos infrastruktúrához kapcsolódó, védett információ), „Sensitive But Unclassified (SBU)” (bizalmas, de nem minősített), és ide sorolható a „Business Confidential Information” (bizalmas üzleti információ) is. Az Európai Bizottság bizalmas, nem minősített információnak tekinti azt az információt, mely az Európai Bizottság Biztonsági Főigazgatósága által hivatalosan jóváhagyott jelzéssel van ellátva.

               7.4.

               Az USA „Controlled Unclassified Information” („ellenőrzött, nem minősített információ”) kategóriáját és az EU bizalmas, nem minősített információit, melyeket e végrehajtási megállapodás keretében szolgáltatnak:

                           7.4.1.

                           megfelelő jelöléssel látják el a bizalmas jelleg kiemelése céljából;

                           7.4.2.

                           nem lehet az e végrehajtási megállapodásban leírtakon kívül más célokra felhasználni; és

                           7.4.3.

                           nem lehet továbbítani harmadik felek számára az információt küldő fél vagy az információt létrehozó előzetes hozzájárulása nélkül.

               7.5.

               A felek vonatkozó törvényeikkel és rendeleteikkel összhangban meghoznak minden hatáskörükben álló, szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a hozzáférési és terjesztési korlátozásokat szükségessé tevő, nem minősített információkat megvédjék a jogosulatlan nyilvánosságra hozataltól.

               7.6.

               A felek részletes biztonsági szabályokat állapíthatnak meg az ellenőrzött, nem minősített információk jelzésére, tárolására, kezelésére és védelmére vonatkozóan.

         8.   Vitarendezés

               8.1.

               A szellemi tulajdont érintő vitákat a Megállapodás mellékletében előírtak szerint rendezik.

               8.2.

               A szellemi tulajdont érintő viták kivételével az e végrehajtási megállapodás során felmerülő vagy ahhoz kapcsolódó kérdéseket vagy vitákat a felek közötti közös megegyezéssel, a Megállapodás feltételeivel – beleértve a 12. cikket – összhangban rendezik.

         9.   Időtartam

   E végrehajtási megállapodás mindkét fél általi aláírásával veszi kezdetét. Addig marad érvényben, amíg a Megállapodás hatályban van vagy amíg a felek egyike meg nem szünteti az e megállapodásban való részvételét. Amennyiben az egyik fél meg kívánja szüntetni az e megállapodásban való részvételét, e szándékáról 90 nappal korábban értesítenie kell a másik felet. A minősített információk védelme és az információk jogosulatlan nyilvánosságra hozatalának megelőzése a megállapodás és a minősítettinformáció-biztonságról szóló, 2007. évi megállapodás feltételeinek megfelelően folytatódik, még e végrehajtási megállapodás vagy a Megállapodás megszüntetése vagy hatályvesztése esetén is. E végrehajtási megállapodás mindkét fél írásbeli hozzájárulásával módosítható vagy meghosszabbítható.

      Kelt 2010…-án/-én.

         AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

         AZ EURÓPAI UNIÓ NEVÉBEN AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG RÉSZÉRŐL:


title: 2005/87/EK: A Bizottság határozata (2005. február 2.) a szarvasmarha-állományra vonatkozó statisztikai felméréseket helyettesítő, az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. címe által létrehozott rendszer Svédország számára történő engedélyezéséről (az értesítés a B(2005) 194. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               3.2.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 30/20

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. február 2.)
   a szarvasmarha-állományra vonatkozó statisztikai felméréseket helyettesítő, az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. címe által létrehozott rendszer Svédország számára történő engedélyezéséről
   (az értesítés a B(2005) 194. számú dokumentummal történt)
   (Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT vonatkozású szöveg)
   (2005/87/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a szarvasmarhák védelmének területén végrehajtandó statisztikai felméréseket illető, 1993. június 1-jei 93/24/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 1. cikke (2) és (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) I. címe létrehozott egy, a szarvasmarhák azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszert.

               (2)

               Az 1999/693/EK bizottsági határozat (3) elismeri a szarvasmarhafélékre vonatkozó svéd adatbázis teljes körű működőképességét.

               (3)

               A 93/24/EGK irányelv értelmében a tagállamoknak – kérésükre – engedélyezhetik az állományokra vonatkozó felméréseket helyettesítő igazgatási információforrások használatát, amennyiben azok megfelelnek az említett irányelvben előírt kötelezettségeknek.

               (4)

               Svédország a 2003. október 29-i kérelmének alátámasztásához az 1760/2000/EK rendelet I. címében említett adatbázis struktúráját és aktualizálását, valamint a statisztikai adatok számítási módszerét illetően műszaki dokumentációt bocsátott rendelkezésre.

               (5)

               Svédország különösen olyan számítási módszereket javasolt a 93/24/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett fajták statisztikai adatainak kiszámításához, melyek nem állnak közvetlenül rendelkezésre az 1760/2000/EK rendelet I. címében említett adatbázisban. Svédországnak minden megfelelő intézkedést meg kell hoznia annak biztosítása érdekében, hogy e számítási módszerek biztosítják a statisztikai adatok pontosságát.

               (6)

               A svéd hatóságok által közölt műszaki dokumentáció kérelmének vizsgálatát követően megállapításra került, hogy a kérelmet el kell fogadni.

               (7)

               E határozat összhangban van a 72/279/EGK tanácsi határozat (4) által létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Svédország számára engedélyezik a 93/24/EGK irányelvben előírt, szarvasmarha-állományra vonatkozó felméréseknek az 1760/2000/EK rendelet I. címében említett, szarvasmarhák azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer által történő helyettesítését, annak érdekében, hogy az összes statisztikai adat beszerzésre kerüljön, mely szükséges az említett irányelvben előírt kötelezettségeknek való megfelelésnek.
   2. cikk
   Amennyiben az 1. cikkben említett rendszer nem működik operatívan, vagy tartalmából adódóan nem ad megbízható statisztikai adatokat az összes vagy egyes szarvasmarhafajtákra nézve, ez esetben Svédország a szarvasmarha-állomány vagy az érintett fajták felbecsüléséhez visszaáll a statisztikai felmérések rendszerére.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a Svéd Királyság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 2-án.

            a Bizottság részéről

         Joaquín ALMUNIA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 149., 1993.6.21., 5. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 204., 2000.8.11., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

      (3)  HL L 273., 1999.10.23., 14. o.

      (4)  HL L 179., 1972.8.7., 1. o.


title: 2009/97/EK: A Tanács határozata ( 2008. július 24. ) a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Európai Közösség között a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és a kapcsolódó kérdésekről létrejött együttműködési egyetértési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               5.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 36/18

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. július 24.)
   a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Európai Közösség között a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és a kapcsolódó kérdésekről létrejött együttműködési egyetértési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2009/97/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. november 30-án felhatalmazta a Bizottságot az Európai Közösség és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) közötti, a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és a kapcsolódó kérdésekről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott az ICAO-val a légiközlekedés-védelmi ellenőrzéseket és kapcsolódó kérdéseket érintő együttműködési egyetértési megállapodásról, összhangban a Bizottságot a tárgyalások megkezdésre felhatalmazó tanácsi határozat I. mellékletében foglalt tárgyalási irányelvekkel és a II. mellékletében foglalt ad hoc eljárással.

               (3)

               Az egyetértési megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel az egyetértési megállapodást alá kell írni, és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Európai Közösség között a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és kapcsolódó kérdésekről létrejött együttműködési egyetértési megállapodást a Tanács a Közösség nevében jóváhagyja, figyelemmel az említett egyetértési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra.
   Az egyetértési megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az egyetértési megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására felhatalmazott személy(ek)et, figyelemmel annak megkötésére.
   3. cikk
   A viszonosságra is figyelemmel az egyetértési megállapodást az aláírásától a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. HORTEFEUX

      FORDÍTÁS

         EGYÜTTMŰKÖDÉSI EGYETÉRTÉSI MEGÁLLAPODÁS

      a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Európai Közösség között a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és a kapcsolódó kérdésekről
      A NEMZETKÖZI POLGÁRI REPÜLÉSI SZERVEZET („ICAO”)
      és
      AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG („EK”),
      a továbbiakban: a felek;
      EMLÉKEZTETVE a Chicagóban, 1944. december 7-én aláírt Nemzetközi Polgári Repülési Egyezményre (a továbbiakban: Chicagói Egyezmény) és különösen annak a védelemről szóló 17. mellékletére (a továbbiakban: 17. melléklet),
      SZEM ELŐTT TARTVA az ICAO közgyűlésének A35-9. számú állásfoglalását, amely az ICAO általános védelmi ellenőrzési programjának (USAP) folytatására kötelezte az ICAO főtitkárát, amely program a Chicagói Egyezmény szerződő államaiban (a továbbiakban: szerződő államok) szabályos időközönként elvégzett, kötelező, rendszeres és összehangolt védelmi felülvizsgálatokból áll,
      EMLÉKEZTETVE a polgári légi közlekedés védelme területén közös szabályok létrehozásáról szóló, 2002. december 16-i 2320/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), (a továbbiakban: 2320/2002/EK rendelet) és a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 2008/300/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: 2008/300/EK rendelet), amely a szükséges végrehajtási intézkedések elfogadásakor a 2320/2002/EK rendelet helyébe fog lépni,
      TUDOMÁSUL VÉVE a polgári légiközlekedés-védelem területén történő bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2003. augusztus 22-i 1486/2003/EK bizottsági rendeletet (3), és különösen annak 16. cikkét, amely szerint ellenőrzési programjának megtervezésekor a Bizottság figyelembe veszi a kormányközi szervezetek által tervezett vagy az utóbbi időben elvégzett védelmi ellenőrzéseket a különféle védelmi vizsgálati és ellenőrzési tevékenységek általános eredményességének biztosítása érdekében,
      FIGYELEMBE VÉVE a vonatkozó közösségi jogszabályok alkalmazását és különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) és az eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (5) (a továbbiakban: 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat) és különösen annak 10. és 26. szakaszát, valamint módosításait,
      SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a 17. melléklet rendelkezéseinek nagy részét a 2320/2002/EK rendelet is magában foglalja, és az Európai Bizottság a rendelet alkalmazásának nyomon követése céljából ellenőrzéseket végez az Európai Unió (a továbbiakban: EU) tagállamaiban,
      FIGYELEMBE VÉVE, hogy az ICAO felülvizsgálati programjának és az Európai Bizottság ellenőrzési programjának elsődleges célja a légiközlekedés-védelem fokozása a vonatkozó előírások alkalmazásának értékelése, az esetleges hiányosságok feltárása és szükség esetén a hiányosságok kezelésének biztosítása révén,
      FIGYELEMBE VÉVE, hogy a légiközlekedés-védelmi ellenőrzések és a kapcsolódó kérdések terén kívánatos a korlátozott erőforrások optimálisabb kihasználását és a párhuzamos tevékenységek elkerülését biztosítva – és ezalatt az ICAO USAP programjának egyetemességét és integritását fenntartva – kölcsönös együttműködést kialakítani,
      FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Bizottság rendelkezik az Európai Közösség légiközlekedés-védelmi jogszabályainak végrehajtását biztosító végrehajtási jogkörrel,
      FIGYELEMBE VÉVE az ICAO tanácsa 176. ülésének határozatát, amely szerint az ICAO légiközlekedés-védelmi felülvizsgálatainak lehetőleg annak értékelésére kell irányulniuk, hogy az adott állam mennyire képes megfelelő nemzeti szintű ellenőrzést biztosítani, továbbá amely megbízta a főtitkárt, hogy vizsgálja meg az együttműködés lehetőségeit és az erőforrások leghatékonyabb használatát ott, ahol léteznek kötelező helyi, kormányszintű felülvizsgálati programok,
      1.   Általános rendelkezések
      1.1.   A 17. melléklet azon rendelkezései, amelyeket az Európai Közösségek jogszabályai nem foglalnak magukban, nem tartoznak ezen együttműködési egyetértési megállapodás hatálya alá.
      1.2.   A 17. melléklet azon rendelkezései tekintetében, amelyekre kiterjednek az Európai Közösségek jogszabályai, az ICAO értékeli az Európai Bizottságnak az EU tagállamainak illetékes nemzeti hatóságaira irányuló ellenőrzéseit, és az együttműködési egyetértési megállapodás 3. szakaszának megfelelően igazolja, hogy a polgári légiközlekedés-védelemre vonatkozó közösségi jogszabályok által kötelezett szerződő államok ezen előírásoknak megfelelnek.
      1.3.   Bármelyik fél kérésére, de legalább évente egyszer meg kell vitatni az ICAO által az Európai Közösségben elvégzett értékelések végrehajtását.
      1.4.   Az ICAO ellenőrei esetenként megfigyelőként részt vehetnek az Európai Bizottság által az EU repülőterein végrehajtott ellenőrzéseken, miután az Európai Bizottság az érintett tagállam erre vonatkozó kifejezett beleegyezését kézhez kapta.
      2.   Az Európai Bizottság által az Európai Közösségben végrehajtott ellenőrzésekkel kapcsolatban az ICAO számára rendelkezésre bocsátandó információk
      2.1.   Összhangban a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozattal a következő „RESTREINT UE” szintű, EU minősített információkat kell az ICAO felhatalmazott személyzete számára rendelkezésre bocsátani:

                  A.

                  A 2320/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése vagy a 300/2008/EK rendelet 4. cikke alapján elfogadott közös légiközlekedés-védelmi szabályok és előírások; valamint

                  B.

                  Az Európai Bizottság által végrehajtott, az EU tagállamainak illetékes hatóságaira irányuló ellenőrzések tekintetében:

                              a)

                              a tervezett európai bizottsági ellenőrzésekkel kapcsolatos általános információk, beleértve az illetékes nemzeti hatóságoknál elvégzett ellenőrzések ütemtervét, és amint rendelkezésre áll, az ezt érintő bármely módosítást vagy változást;

                              b)

                              az illetékes nemzeti hatóságoknál és a repülőtereken elvégzett ellenőrzések állapota, a végleges vizsgálati jelentés kiadásának és az érintett tagállam által elkészített cselekvési terv kézhezvételének időpontja;

                              c)

                              az Európai Bizottság ellenőrzési módszertana;

                              d)

                              az illetékes nemzeti hatóságoknál elvégzett ellenőrzésekről készült jelentés, valamint az illetékes nemzeti hatóság ellenőrzésével kapcsolatban az érintett tagállam által benyújtott cselekvési terv, amely meghatározza a megállapított hiányosságok kezelésére meghozandó intézkedéseket és azok határidejét; valamint

                              e)

                              az illetékes nemzeti hatóságnál történt ellenőrzéssel kapcsolatos, az Európai Bizottság által meghozott nyomon követő intézkedések.

            2.2.   Az ICAO ezen együttműködés keretében kizárólag azokra az Európai Bizottság által biztosított EU minősített információkra korlátozza a felhatalmazott személyek hozzáférését, amelyek a szükséges ismeret részét képezik. A felhatalmazott személyek nem adják át harmadik személy részére ezeket az információkat. Az ICAO meghoz minden olyan szükséges jogi és belső intézkedést, amely az Európai Bizottság által szolgáltatott adatok titkosságának megőrzéséhez szükséges.
      2.3.   Az Európai Bizottság és az ICAO ezen együttműködési egyetértési megállapodás alapján megegyezik az Európai Bizottság által szolgáltatott minősített információk védelmére kialakított további eljárásokról. Ezek az eljárások lehetővé teszik az Európai Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy az ICAO mely védelmi intézkedéseket hajtotta végre.
      3.   Az Európai Bizottság légiközlekedés-védelmi ellenőrzési rendszerének ICAO általi értékelése
      3.1.   Az Európai Bizottság légiközlekedés-védelmi ellenőrzési rendszerének ICAO általi értékelése a 2. szakaszban foglalt európai bizottsági követelmények és információk elemzését tartalmazza. Ha szükséges, az ICAO képviselői látogatást tesznek az Európai Bizottság Energiaügyi és Közlekedésügyi Főigazgatóságának székhelyén (Brüsszel, Belgium).
      3.2.   Az Európai Bizottság légiközlekedés-védelmi ellenőrzési rendszerének ICAO általi értékelését érintő konkrét feladatokról és gyakorlati intézkedésekről az ICAO és az Európai Bizottság közötti levélváltás útján kell megállapodni.
      4.   Vitarendezés
      4.1.   Az ezen együttműködési egyetértési megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő bármilyen nézeteltérést vagy vitás kérdést a felek tárgyalás útján rendezik.
      4.2.   Az ezen együttműködési egyetértési megállapodásban, illetve azzal kapcsolatban semmi sem érvényteleníti a felek bármely kiváltságát vagy mentességét.
      5.   Egyéb megállapodások
      5.1.   Az ezen együttműködési egyetértési megállapodás nem váltja fel és semmiben nem érinti a felek között létrejött egyéb együttműködési formákat.
      6.   Felülvizsgálat – hatálybalépés
      6.1.   A felek az USAP program jelenlegi szakaszának végén – vagy ha bármely fél szükségesnek tartja, korábban – felülvizsgálják az ezen együttműködési egyetértési megállapodás végrehajtását.
      6.2.   Az együttműködési egyetértési megállapodás a hatálybalépéséig az aláírás időpontjától kezdve ideiglenesen alkalmazandó.
      6.3.   Az együttműködési egyetértési megállapodás az azon két értesítés közül a későbbi időpontját követő második hónap első napján lép hatályba, amelyekben a felek tájékoztatták egymást belső eljárásaik befejezéséről.

         Kelt Montrealban, a kétezer-nyolcadik év szeptemberének tizenhetedik napján, angol nyelven, két példányban.

               az Európai Közösség részéről

               a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről

         (1)  HL L 355., 2002.12.30., 1. o.

         (2)  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

         (3)  HL L 213., 2003.8.23., 3. o.

         (4)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

         (5)  A 2005/94/EK, Euratom, a 2006/70/EK, Euratom és a 2006/548/EK, Euratom határozat.


title: A Tanács 2003/211/KKBP határozata (2003. február 24.) az Európai Unió és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete között létrejött, az információ biztonságáról szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0211

Hivatalos Lap L 080 , 27/03/2003 o. 0035 - 0035

		A Tanács 2003/211/KKBP határozata(2003. február 24.)az Európai Unió és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete között létrejött, az információ biztonságáról szóló megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,tekintettel az elnökség ajánlására,mivel:(1) A Tanács főtitkársága és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete között 2000. július 26-án a főtitkárok közötti levélváltás útján ideiglenes biztonsági megállapodás jött létre.(2) A barcelonai Európai Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az Európai Unió és a NATO a lehető leghamarabb végleges megállapodásra jusson. Ennek érdekében felkérte az elnökséget és a főképviselőt, hogy a pozitív eredmény érdekében megfelelő, magas szintű kapcsolatokat alakítsanak ki. A kérdéses megállapodások között szerepelt az információ biztonságáról szóló megállapodás is.(3) A felek megfelelő biztonsági rendelkezéseinek 2001. december 1-jei hatálybalépésének eredményeképpen a Tanács és a Bizottság olyan helyzetben van, hogy az ilyen megállapodás végrehajtásából származó kötelezettségeknek teljes mértékben eleget tehet.(4) A 2002. április 15-i tanácsi határozatot követően – amely az elnökséget tárgyalások kezdeményezésére hatalmazza fel a NATO-val – az elnökség a főtitkár/főképviselő támogatásával tárgyalásokat folytatott egy, az információ biztonságáról szóló megállapodásról.(5) Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete között létrejött, az információ biztonságáról szóló megállapodást a Tanács az Európai Unió részéről jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására.3. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.4. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 2003. február 24-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Papandreou--------------------------------------------------


title: 2010/777/EU: A Bizottság határozata ( 2010. december 15. ) a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek a harmadik országból származó gyümölcstermő növények szaporítóanyagaira, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növényekre vonatkozó behozatali feltételekkel kapcsolatos eltérés kiterjesztésének céljából történő módosításáról (az értesítés a C(2010) 8992. számú dokumentummal történt)

text:
               16.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 332/40

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. december 15.)
   a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek a harmadik országból származó gyümölcstermő növények szaporítóanyagaira, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növényekre vonatkozó behozatali feltételekkel kapcsolatos eltérés kiterjesztésének céljából történő módosításáról
   (az értesítés a C(2010) 8992. számú dokumentummal történt)
   (2010/777/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 2008/90/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2008/90/EK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak el kell döntenie, hogy egy harmadik országban előállított és a szállítók kötelezettségeire, az azonosságra, a jellemzőkre, a növényegészségügyre, a termesztési közegre, a csomagolásra, a vizsgálati rendelkezésekre, a címkézésre és fémzárolásra vonatkozóan azonos garanciákat nyújtó gyümölcstermő növények szaporítóanyagai és a gyümölcstermő növények mindezekben a vonatkozásokban egyenértékűek-e az Unióban előállított és a fenti irányelv követelményeinek és feltételeinek megfelelő gyümölcstermő növények szaporítóanyagaival és gyümölcstermő növényekkel.

               (2)

               A harmadik országokban érvényben lévő feltételekkel kapcsolatban még mindig nem áll elegendő információ a Bizottság rendelkezésére ahhoz, hogy a vizsgálat jelenlegi szakaszában bármely harmadik ország tekintetében is döntést hozzon.

               (3)

               A zavartalan kereskedelem biztosítása érdekében a harmadik országból gyümölcstermő növények szaporítóanyagait és gyümölcstermő növényeket importáló tagállamoknak meg kell engedni, hogy a 2008/90/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdése szerint továbbra is alkalmazzák a hasonló uniós termékekre alkalmazandó feltételeket.

               (4)

               Helyénvaló ezért e feltételek alkalmazását a 2008/90/EK irányelv 21. cikkében szereplő átmeneti időszakkal megegyező időszakra megengedni.

               (5)

               Következésképpen a 2008/90/EK irányelvben meghatározott eltérés alkalmazási időszakát a Bizottság e behozatalok tekintetében kiterjeszti a 2018. december 31-ig terjedő időszakra.

               (6)

               A 2008/90/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (7)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Gyümölcstermő Növénynemzetségek és -fajok Szaporító- és Ültetvényanyagaival Foglalkozó Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2008/90/EK irányelv 12. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében a „2010. december 31-ig” időpont helyébe „2018. december 31-ig” időpont lép.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2010. december 15-én.

            a Bizottság részéről

         John DALLI

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 267., 2008.10.8., 8. o.


title: 2007/789/EK: A Bizottság határozata ( 2007. december 4. ) az 1420/2007/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztéséről

text:
               5.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 317/79

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. december 4.)
   az 1420/2007/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztéséről
   (2007/789/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikke (4) bekezdésére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   ELJÁRÁS

               (1)

               A Tanács az 1420/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 7202 30 00 és ex 8111 00 11 kód alá besorolt (TARIC-kód: 8111001110), a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Kazahsztánból származó szilícium-mangán (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A dömpingellenes vám mértéke a Kínából származó termék esetében 8,2 %, a Kazahsztánból származó termék esetében 6,5 %.

               (2)

               A Bizottságot tájékoztatták a piaci feltételekben az 1420/2007/EK rendeletben feltüntetett, eredeti vizsgálati időszakot követően bekövetkezett változással kapcsolatban, amely indokolhatja az elrendelt intézkedések felfüggesztését az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban. Következésképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy igazolható-e az intézkedések felfüggesztése.

         B.   INDOKOK

               (3)

               Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Közösség érdekében a dömpingellenes intézkedések felfüggeszthetők, ha a piaci viszonyok átmenetileg olyan mértékben megváltoznak, hogy a felfüggesztés eredményeként a kár valószínűleg nem folytatódna, továbbá ha a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, és ezeket az észrevételeket figyelembe is vették. A 14. cikk (4) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az érintett dömpingellenes intézkedéseket bármikor vissza lehet állítani, amennyiben a felfüggesztés már nem indokolt.

               (4)

               Az eredeti vizsgálati időszak óta a szilícium-mangán világpiaci árában emelkedés volt megfigyelhető, ami a piaci helyzet és feltételek változását jelzi. Ezt szem előtt tartva a Bizottság további vizsgálatot folytatott, hogy felmérje az érintett termék volumenében és áraiban a 2006. július 1-je és 2007. szeptember 30-a között bekövetkezett változásokat, valamint ezek hatását a közösségi gazdasági ágazatot ért kár, valamint az általános közösségi érdek tekintetében.

               (5)

               Az összegyűjtött információk alapján megállapították, hogy a szilícium-mangán közösségi piaci ára az eredeti vizsgálati időszakot követően 2007 harmadik negyedévéig mintegy 69 %-kal nőtt, azaz míg 2006 harmadik negyedévében átlagosan 622 EUR/millió tonna körül mozgott, 2007 harmadik negyedévére elérte az átlagosan 1 051 EUR/millió tonna összeget. Jelentős, körülbelül 42 %-os növekedést lehetett megfigyelni főként 2007 második és harmadik negyedéve között. Ezek a tendenciák a világ más jelentős piacain is jelentkeztek, és a szilícium-mangánnak a Közösségbe irányuló behozatalában is megmutatkoztak.

               (6)

               A szilícium-mangán az acélgyártás igen fontos nyersanyaga. A fentiekben ismertetett áremelkedés tulajdonítható az átmeneti készlethiánynak, amelyhez a szilícium-mangán iránti, az egész világon jelentkező, megnövekedett acélkereslet következtében megerősödött igény is társul. A korábbi, hirtelen bekövetkezett áremelkedések – például a 2004-es – tanúsága szerint a kereslet és kínálat ilyen piaci egyenlőtlensége átmeneti jellegű. Amint a szilíciummangán-termelés szabad kapacitásait teljes mértékben kihasználják, az árak rendszerint visszatérnek a korábbi szintre.

               (7)

               Az eredeti vizsgálati időszak és a 2006. október 1-jétől2007. szeptember 30-ig tartó időszak között a Kínából és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalának piaci részesedése 0,6 százalékponttal a teljes közösségi felhasználás 9,8 %-ára csökkent. A közösségi felhasználás 20 %-kal nőtt.

               (8)

               A közösségi gazdasági ágazat vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálati időszak óta a közösségi gazdasági ágazat helyzete javult. Az eredeti vizsgálati időszak és a 2006. október 1-jétől2007. szeptember 30-ig tartó időszak között az értékesítések és a termelési volumen 15 %-kal, illetve 19 %-kal nőtt. A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése viszont 1,1 százalékponttal 23,8 %-ra csökkent. A nyereség terén szintén javult a helyzet, és a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége 2007 harmadik negyedévében 42 %-ot ért el, tehát jelentősen meghaladta az eredeti vizsgálatban megfelelő mértékűnek tekintett, 5 %-os nyereségszintet.

               (9)

               Az 1420/2007/EK rendelet 157–163 preambulumbekezdésében jelzettek szerint a szóban forgó intézkedések elrendelése nyomán várható volt, hogy a felhasználókat kedvezőtlen – jóllehet korlátozott mértékű – hatás éri majd az új vagy alternatív források kialakításának esetleges igénye nyomán felmerülő költségnövekedések formájában. A piaci viszonyok átmeneti változását, illetve azt a tényt figyelembe véve, hogy ennek következtében a közösségi gazdasági ágazatot jelenleg nem éri kár, az intézkedések felfüggesztésével kiküszöbölhetők a felhasználókat hátrányosan érintő hatások. Ennek következtében levonható a következtetés, hogy a felfüggesztés a Közösség általános érdeke.

               (10)

               A piaci viszonyokban és különösen a közösségi piacon a szilícium-mangán – az eredeti vizsgálatban meghatározott káros szintnél jóval magasabb – magas árszintjében bekövetkezett ideiglenes változást, valamint az érintett termék tekintetében az állítások szerint fennálló kereslet–kínálati egyensúlyhiányt figyelembe véve a Bizottság valószínűtlennek tartja, hogy a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó érintett termék behozatalával kapcsolatos kár a felfüggesztés hatására ismételten bekövetkezne. Ennélfogva a Bizottság javasolja, hogy a hatályos intézkedéseket az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésével összhangban kilenc hónapos időszakra függesszék fel.

         C.   KONZULTÁCIÓ A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZATTAL

               (11)

               A Bizottság – az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének megfelelően – tájékoztatta a közösségi gazdasági ágazatot arról a szándékáról, hogy felfüggeszti a szóban forgó dömpingellenes intézkedéseket. A közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei közlésére, és nem ellenezte a dömpingellenes intézkedések felfüggesztését.

         D.   KÖVETKEZTETÉS

               (12)

               A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termékre kivetett dömpingellenes vám felfüggesztésére vonatkozó összes követelmény teljesül. Következésképpen az 1420/2007/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot kilenc hónapos időszakra fel kell függeszteni.

               (13)

               A Bizottság nyomon fogja követni az érintett termék behozatalának és árainak alakulását. Amennyiben bármikor olyan helyzet alakul ki, amelyben a Kínai Népköztársaságból, illetve Kazahsztánból származó érintett termék ismét nagy mennyiségben és dömpingelt áron jelenik meg, és következésképpen kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a dömpingellenes vám visszaállítása érdekében, figyelembe véve azokat az anyagi jogi szabályokat, amelyek a kár felmérését meghatározzák. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján szükség esetén időközi felülvizsgálat indítható,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 7202 30 00 és ex 8111 00 11 kód alá besorolt (TARIC-kód: 8111001110), a Kínai Népköztársaságból és Kazahsztánból származó szilícium-mangán behozatalára (beleértve a ferroszilíciumos mangánt is) az 1420/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot kilenc hónapos időtartamra fel kell függeszteni.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. december 4-én.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

      (2)  A Hivatalos Lap 5-ik oldalán található.