title: A Bizottság (EU) 2017/1959 határozata (2017. július 18.) a Dánia által nyújtott SA.34720 (2015/C) (ex 2013/N) számú állami támogatásról a Vestjysk Bank szerkezetátalakítására nyújtott támogatás (az értesítés a C(2017) 4990. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
                  27.10.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 277/13

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1959 HATÁROZATA
      (2017. július 18.)
      a Dánia által nyújtott SA.34720 (2015/C) (ex 2013/N) számú állami támogatásról a Vestjysk Bank szerkezetátalakítására nyújtott támogatás

            (az értesítés a C(2017) 4990. számú dokumentummal történt)

      (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
      miután felhívta az érintett feleket, hogy a fent említett rendelkezés(ek)nek (1) megfelelően tegyék meg észrevételeiket,
      mivel:
      1.   ELJÁRÁS

                  (1)

                  2012 elején Dánia párbeszédet kezdeményezett a Bizottsággal, hogy megvitassák azokat a problémákat, amelyekkel a Vestjysk Bank A/S (a továbbiakban: Vestjysk Bank vagy a Bank) banknak akkoriban szembe kellett néznie.

                  (2)

                  A Bizottság 2012. április 25-én határozatot fogadott el az SA.34423 számú ügyben (a továbbiakban: a megmentési határozat) (2), amelyben azt állapította meg, hogy a Vestjysk Bank és az Aarhus Lokalbank (amelyet a Vestjysk Bank 2012. március 30-án kebelezett be összeolvadással) javára nyújtott intézkedések a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek, és pénzügyi stabilitási okokból ideiglenesen összeegyeztethetők a belső piaccal. Ennek megfelelően a Bizottság azt hat hónapra jóváhagyja, vagy – ha e határozat időpontjától számított hat hónapon belül Dánia részletes szerkezetátalakítási tervet nyújt be – addig, amíg a Bizottság végleges határozatot fogad el a szerkezetátalakítási tervről.

                  (3)

                  Dánia 2012. április 18-án nyújtotta be a Vestjysk Bank szerkezetátalakítási tervének előzetes változatát, amely a szerkezetátalakítási tervre vonatkozó megbeszélésekhez kiindulópontként egy sor kötelezettségvállalás-tervezetet tartalmazott.

                  (4)

                  A Bizottság és Dánia 2012 áprilisa és 2015 decembere között vitatta meg a szerkezetátalakítási tervet, amelyet számos alkalommal frissítettek több tárgyalás, telefonkonferencia és írásbeli levélváltás során. 2013 augusztusa és 2014 áprilisa között Dánia megkísérelte értékesíteni a Bankban fennálló részesedését. Ennek eredményeképpen a szerkezetátalakítási tervről szóló megbeszéléseket erre az időszakra felfüggesztették. A kísérlet az érdekelt ajánlattevők hiánya miatt sikertelen volt.

                  (5)

                  2015. december 4-i levelében a Bizottság tájékoztatta Dániát határozatáról, amely szerint a támogatás tekintetében megindítja a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat).

                  (6)

                  2016. január 7-én a Bizottság észrevételeket kapott Dániától az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.

                  (7)

                  2016 áprilisában Dánia egy új nyílt, feltételhez nem kötött és átlátható értékesítési eljárást indított a Bankban meglévő részesedésének eladása céljából.

                  (8)

                  2016. június 17-én az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                      (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az intézkedéssel kapcsolatban nyújtsák be észrevételeiket. A Bizottsághoz nem érkeztek be érdekelt felektől származó észrevételek.

                  (9)

                  Miután az értékesítési eljárásnak nem sikerült ajánlatot bevonzania a Bankra, Dánia arról tájékoztatta a Bizottságot 2016. november 23-án, hogy a Nykredit dán bank érdeklődését fejezte ki egy, a Bank megszerzését és feltőkésítését célzó, nem banki befektetőkből álló konzorcium kiépítése iránt. A tranzakció – további szerkezetátalakítási erőfeszítésekkel kombinálva – Dánia véleménye szerint visszaállítaná a Bank hosszú távú életképességét.

                  (10)

                  A Bizottság és Dánia 2016. november 23. és 2017. június eleje között egy új szerkezetátalakítási tervet vitatott meg több tárgyalás, telefonkonferencia és írásbeli levélváltás során.

                  (11)

                  2017. június 14-én Dánia benyújtotta az új szerkezetátalakítási terv végleges változatát, valamint a magánbefektetőkből álló konzorciummal kötött, aláírt megállapodást a Bank részvényeinek megszerzéséről. A befektetői konzorcium a későbbiekben egy nyilvános vásárlásra irányuló ajánlatot nyújtott be a Bank fennmaradó (magánkézben lévő) részvényeire, melynek végső határideje 2017. július 18. volt.

                  (12)

                  2017. június 12-én kelt levelében Dánia lemondott az 1. rendelet (4) 3. cikkével összefüggésben a Szerződés 342. cikkéből származó jogairól, és beleegyezett abba, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadják el és jelentsék be.

            2.   HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

      2.1.   A Vestjysk Bank ma

                  (13)

                  Az 1874-ben alapított Vestjysk Bankot a dán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság rendszerszinten nem jelentős pénzintézetként tartja számon, amely 0,3 %-nál alacsonyabb piaci részesedésével jelenleg a 15. legnagyobb bank Dániában. A legfrissebb (2017. március 31-i) rendelkezésre álló adatok alapján a Bank mérlege 19,5 milliárd dán korona (DKK) (2,6 milliárd EUR), továbbá 14 milliárd DKK (1,9 milliárd EUR) értékű betéttel, 12,4 milliárd DKK (1,7 milliárd EUR) értékű hitelállománnyal, 15 fiókteleppel és 438 alkalmazottal (teljes munkaidős egyenérték) rendelkezik.

                  (14)

                  A Bank többségi részvényese a dán állam, amely a Vestjysk Bank jegyzett tőkéjének és szavazati jogainak 81,47 %-ával rendelkezik. A Vestjysk bank a koppenhágai értéktőzsdén jegyzett vállalkozás.

                  (15)

                  A Bank üzleti modellje a helyi lakossági hitelezést a mezőgazdasági és kereskedelmi ingatlanpiacnak való nagyméretű kitettséggel kombinálja. A Bank elsősorban Dánia Jylland régiójában aktív.

            2.2.   A megmentési határozatban ideiglenesen jóváhagyott támogatási intézkedések

                  (16)

                  2012-ben a Vestjysk Bank állami támogatásban részesült, hogy összeolvadjon egy másik, a Jylland régióban tevékenykedő dán regionális bankkal, az Aarhus Lokalbankkal. 2011 végén a Vestjysk Bank mérlege 29,2 milliárd DKK-n (3,9 milliárd EUR) állt, míg az Aarhus Lokalbank mérlege 4,4 milliárd DKK (600 millió EUR) volt.

                  (17)

                  2009-ben mind a Vestjysk Bank, mind az Aarhus Lokalbank részesült támogatásban a dán feltőkésítési program keretében. A Banknak a támogatást 1 438 milliárd DKK (5) és 177,8 millió DKK (6), összesen 1 615,8 millió DKK (körülbelül 216 millió EUR) értékű hibrid tőkében nyújtották, amely a kockázattal súlyozott eszközállomány 6,2 %-ának felelt meg. Ennek következtében a dán állam már az összeolvadás előtt mindkét bankban többségi részvényes volt (a Vestjysk Bankban 53,1 %-os, míg az Aarhus Lokalbankban 45,2 %-os részesedése volt) (7).

                  (18)

                  2012. február 28-án Dánia tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Vestjysk Bank és az Aarhus Lokalbank összeolvadásra készül, mivel mindkettő esetében egyre inkább nőtt annak a kockázata, hogy támogatásra szoruló bankká válnak. A két bank fúziójával úgy kívánták legyőzni a bankok finanszírozási kihívásait, hogy egy folytonos gazdálkodó egységet – a Vestjysk Bankot – hoznak létre, és megerősítik ennek regionális bankként betöltött szerepét.

                  (19)

                  Az összeolvadás végrehajtásához Dánia az alábbi intézkedéseket jelentette be a Bizottságnak a Vestjysk Bankhoz kapcsolódóan:

                              —

                              1. számú intézkedés: a Bank tőkéjének 250–300 millió DKK közötti nettó bevétellel való megemelése;

                              —

                              2. számú intézkedés: új alárendelt kölcsöntőke megemelése 200 millió DKK tőkével;

                              —

                              3. számú intézkedés: a bank által egy dán jelzáloghitel-intézetben birtokolt, 175 millió DKK (23 millió EUR) összegű kisebbségi részvénytulajdon értékesítése a dán központi banknak;

                              —

                              4. számú intézkedés: új kötvényekre 8,6 millió DKK (1 154 millió EUR) összegig nyújtott egyedi állami garanciák.

                  (20)

                  2012. április 25-én a Bizottság hat hónapra ideiglenesen jóváhagyta az 1., 3. és 4. intézkedéseket megmentési támogatásként, vagy – ha e határozat időpontjától számított hat hónapon belül Dánia részletes szerkezetátalakítási tervet nyújt be – addig, amíg a Bizottság végleges határozatot nem fogadott el a szerkezetátalakítási tervről. A 2. számú intézkedést teljes mértékben magánbefektetők finanszírozták, ezért ez nem minősült állami támogatásnak.

                  (21)

                  2012. június 28-án a Vestjysk Bank egy végleges kötelező érvényű kötelezettségvállalást kapott a dán Pénzügyi Stabilitási Vállalattól (8) a 4. számú intézkedés vonatkozásában, amely a kötelezettségekre vonatkozó egyedi állami garanciák mértékét 6,8 milliárd DKK-ra (914 millió EUR) korlátozta.

                  (22)

                  Az 1. számú intézkedésből származó bruttó bevételek 318,7 millió DKK-t (nettó bevétel: 300 millió DKK) tettek ki, és az állami részvétel 166 millió DKK (22 millió EUR) volt. A 3. számú intézkedés 0,60 %-os tőketartalék-felszabadítási hatást okozott a Bank kockázattal súlyozott eszközállományának csökkentésével.

                  (23)

                  A megmentési határozatban ismertetett három intézkedés végrehajtásából származó támogatás végső összege 7 293,7 millió DKK (979 millió EUR) volt.

            2.3.   Az átfogó szerkezetátalakítási terv hiánya és az eljárás megindításáról szóló határozat

                  (24)

                  Dánia 2012. április 18-án nyújtotta be a Vestjysk Bank egyedi alapon való szerkezetátalakítási tervének előzetes változatát, amely tartalmazta a lehetséges kötelezettségvállalások tervezett feltételjegyzékét. A benyújtott dokumentumot számos változtatás és módosítás követte, melyek a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása érdekében hozott további intézkedéseket tartalmaztak, mivel a Banknak nem sikerült elérnie a tervezett jövedelmezőséget.

                  (25)

                  Dánia 2013 augusztusában arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy értékesíteni kívánja a Vestjysk Bankot, ezért felfüggesztették a Bank egyedi alapon történő szerkezetátalakítására vonatkozó tárgyalásokat.

                  (26)

                  2014 áprilisában Dánia arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy törölték a Bank értékesítési eljárását, mert egyik potenciális vevő sem nyújtott be ajánlatot. Ezért folytatódtak a Bank egyedi alapon történő szerkezetátalakítására vonatkozó tárgyalások. Ugyanakkor ezeken a tárgyalásokon nem született egy végleges és átfogó szerkezetátalakítási terv, amely biztosítaná a bank életképességének helyreállítását, így a Bizottság a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott.

            2.4.   Az eljárás megindításának indokai

                  (27)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló, 2015. december 4-i határozatában arra kereste a választ, hogy

                              a)

                              a szerkezetátalakítási terv tervezete alkalmas-e a Bank életképessége helyreállításának biztosítására;

                              b)

                              a versenytorzulásokat a minimálisra csökkentették-e;

                              c)

                              a tehermegosztást megfelelően végrehajtották-e az egyik 2013-ban lebonyolított repoügylet (9) vonatkozásában.

            3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

      3.1.   Dánia észrevételei az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban

      3.1.1.   Az 1. és a 3. intézkedésben szereplő támogatás megléte

                  (28)

                  Dánia válaszában megerősítette, hogy elismeri a 4. intézkedés állami támogatás voltát, ám megismételte a megmentési határozat idejében előadott álláspontját, melyben vitatta, hogy az 1. és a 3. intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Konkrétabban Dánia azt alábbiakat állítja:

                              —

                              1. intézkedés: Dánia úgy véli, hogy a tőkeemelés végrehajtása nem minősül állami támogatásnak, mivel azt a piacgazdasági befektető elvével teljes összhangban végezték, és ennek következtében az intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

                              —

                              3. intézkedés: Dánia azt állítja, hogy a dán jelzáloghitel-intézetben birtokolt kisebbségi részvénytulajdon értékesítése a dán központi banknak nem minősül állami támogatásnak, mivel az átruházás nem foglalt magában állami forrásokat – tekintve, hogy a dán központi bank független intézmény –, és semmilyen előnnyel nem járt a Bank számára, mivel az árat bármelyik részvényesre vonatkozó, előre meghatározott módszertan szerint számították ki.

            3.1.2.   Életképesség

                  (29)

                  Dánia állítása szerint a Vestjysk Bank életképes, ugyanakkor jelenleg sebezhető bank. Dánia véleménye szerint a Bank a szerkezetátalakítási fázis végéhez közeledik, és a stabilizálódási fázisba való belépés előtt áll.

                  (30)

                  Ezenkívül Dánia észrevételeiben azt állítja, hogy a Bank szilárd alapokkal rendelkezik a folyamatos lényeges eredmények eléréséhez, ám az alacsony szolvenciapuffer miatt a Bank sebezhető a külső makrogazdasági – különösen a mezőgazdasági ágazatnak való nagyméretű kitettség miatt az ezt az ágazatot érintő – tényezőkkel szemben.

            3.1.3.   A versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések

                  (31)

                  Dánia úgy véli, hogy a Bank aktívan dolgozott azért, hogy csökkentse kereskedelmi lábnyomát az általános mérlege és bruttó hitelezése csökkentésével és üzletvitelének Jylland régió részeiből álló központi térségére való összpontosításával. Ezen túlmenően a Bank jelentősen csökkentette fióktelepei és teljes munkaidőben foglalkoztatott alkalmazottai számát, továbbá mérsékelte működési költségeit.

                  (32)

                  A Bank továbbá 2012 közepe óta számos magatartásbeli intézkedésnek és vállalatirányítási szabálynak megfelelt, amelyeket Dánia javasolt a (24) preambulumbekezdésben említett szerkezetátalakítási terv tervezetének keretében a versenytorzulások korlátozása céljából.

                  (33)

                  Ennélfogva Dánia arra a következtetésre jut, hogy a már megtett lépések több mint megfelelőek voltak az állami támogatási intézkedések által okozott versenytorzulások korlátozására.

            3.1.4.   A terhek megosztása

                  (34)

                  Dánia azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási folyamat során helyesen hajtották végre a terhek megosztását. Dánia kedvezményt kapott a jegyzési arányból – ami megfelelő ellentételezést biztosított a tőkeemelésben való részvételéért –, valamint kockázati alapú kezességvállalási díjat számíthatott fel az egyedi garanciáért, amely jóval meghaladja a 2011. évi meghosszabbítási közleményben (10) foglalt követelményeket.

                  (35)

                  A 2012 óta lezárt egyik kötelezettségkezelési eljárásra hivatkozással, amelynek során az alárendelttőke-visszavásárlás elméleti maximális ára feletti árat fizettek ki, Dánia megjegyzi, hogy a hitelező (és nem a Bank) javára biztosított ilyen túlárazás összege a tőke 2 %-ával (800 000 NOK, körülbelül 108 000 EUR) egyezett meg. Ennek következtében a Bank ennek megfelelő összeget fizetett Dániának, hogy így ellentételezze az e viszonylag jelentéktelen összeg által esetlegesen okozott nem megfelelő tehermegosztást. A teljes összeget 2014 elején fizették ki.

            3.2.   A 2016. évi stresszteszt és az új értékesítési eljárás

                  (36)

                  A Bizottság kérelme alapján a dán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság 2016 márciusában stressztesztnek vetette alá a Bankot. A stressztesztet késlekedés nélkül, az Európai Bankhatóság (a továbbiakban: EBH) normáival összhangban végezték el. A teszt arra a következtetésre jutott, hogy a Vestjysk Bank egyedi szavatolótőke-szükséglete stresszhelyzetben megsérthető.

                  (37)

                  2016 májusában Dánia tájékoztatta a Bizottságot, hogy a pénzügyi tanácsadójával (SEB) a Bank eladására irányuló folyamatot bonyolít le. A kezdeti elképzelések szerint a folyamatnak 2016 nyarának végéig le kellett volna zárulnia, ám végül csak 2016 őszének végén fejeződött be (lásd még az (52) preambulumbekezdést). A szerkezetátalakítási tervről szóló tárgyalásokat felfüggesztették a folyamat alatt, mivel a terv tartalmának figyelemmel kellene ennie a Bank lehetséges vevőinek terveire is. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy Dánia egy másik banknak (amely valószínűleg beintegrálta volna azt a saját műveleteibe) vagy egy pénzügyi befektetőnek (amely valószínűleg megtartotta volna különálló jogalanyként) kívánta értékesíteni a Bankot. A szerkezetátalakítási terv ezért szinten a vevő típusától függött.

            4.   AZ ÚJ SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV – A NYKREDIT DÁN BANK ÁLTAL KOORDINÁLT, A VESTJYSK BANK MEGSZERZÉSÉT ÉS FELTŐKÉSÍTÉSÉT CÉLZÓ BEFEKTETŐI KONZORCIUM

                  (38)

                  Dánia arról tájékoztatta a Bizottságot 2016. november 23-án, hogy a Nykredit dán bank érdeklődését fejezte ki egy, a Bank megszerzését és feltőkésítését célzó, nem banki befektetőkből álló konzorcium kiépítése iránt.

                  (39)

                  2016 novemberétől kezdődően számos levélváltást követően Dánia arról tájékoztatta a Bizottságot 2017. április 29-én, hogy a Nykredit Bank elegendő határozott kötelezettségvállalást gyűjtött be több befektetőtől, hogy végrehajtsák a szerkezetátalakítási tervet. 2017. június 14-én Dánia benyújtotta a Bizottsághoz a Dánia és egymagánbefektetőkből álló konzorcium által aláírt visszavonhatatlan kötelezettségvállalást a dán állam Vestjysk Bankban meglévő részesedésének értékesítéséről, amelynek az volt a feltétele, hogy nem érkezik előnyösebb ajánlat más leendő vevőktől 2017. július 18. előtt.

                  (40)

                  Az új szerkezetátalakítási tervet a Nykredit Bank a Vestjysk Bankkal közösen dolgozta ki, és azt Dánia adta elő a Bizottságnak (a továbbiakban: a Nykredit-terv). Ez a Bank tőkeszükségleteinek és hosszú távú életképességének kezelését célozta meg. A Nykredit-terv fő elemei a következők voltak:

                              a)

                              Egy hosszú távú dán befektetőkből álló, a Nykredit Bank által képviselt konzorcium (a továbbiakban: konzorcium) (11) 1 DKK részvényenkénti áron vagy összesen körülbelül 123 millió DKK (körülbelül 16,5 millió EUR) összegért felvásárolja a dán állam teljes, 81,47 %-os részesedését. A Bank más (magán-) részvényesei ugyanezen az áron szintén eladhatják részvényeiket a konzorciumnak.

                              b)

                              A konzorcium egy körülbelül 745 millió DKK (körülbelül 100 millió EUR) új tőkét eredményező részvénykibocsátás véghezvitelét garantálja a Bank részére részvényenként 1 DKK becsült jegyzési áron. Az összes többi meglévő részvényes ugyanolyan feltételek mellett tud majd új részvényeket vásárolni, mint a konzorcium.

                              c)

                              Körülbelül 150 millió DKK (20 millió EUR) összegű egyéb alapvető tőke és 225 millió DKK (körülbelül 30 millió EUR) összegű járulékos tőke kibocsátása. További 75 millió DKK (körülbelül 10 millió EUR) összegű meglévő egyéb alapvető tőke marad.

                              d)

                              A körülbelül 815 millió DKK (mintegy 110 millió EUR) összegű meglévő alárendelt tőke névértéken való korai visszaváltása, ideértve a körülbelül 287,6 millió DKK (körülbelül 38,7 millió EUR) összegű megmaradt kinnlevő állami egyéb alapvető tőkét (12).

                              e)

                              A Bank folytatja a kamatráfordítás (olcsóbb finanszírozással történő), valamint a személyi jellegű és adminisztratív költségek csökkentésére irányuló erőfeszítéseit […] (*1) amellyel jobb költség–bevétel arányt ér el.

                  (41)

                  A Bank üzleti terve – amely többek között meghatározza a (40) preambulumbekezdés e) pontjában említett költségcsökkentéseket – az alábbi előrejelzéseket tartalmazza a 2017-es, 2018-as és 2019-es évekre:

                     1. táblázat

                     A 2017–2019-es időszakra vonatkozó üzleti terv és a 2012–2016-os időszak tényleges adatai

                              (Összegek millió dán koronában)

                              2012
                              (tényleges)

                              2016
                              (tényleges)

                              2017
                              (előrejelzés)

                              2018
                              (előrejelzés)

                              2019
                              (előrejelzés)

                              Kamatráfordítás

                              727

                              185

                              [80–130]

                              [70–120]

                              [60–110]

                              Alapbevétel

                              1 282

                              1 004

                              [900–1 000 ]

                              [900–1 000 ]

                              [900–1 000 ]

                              Személyi jellegű kiadások

                              334

                              311

                              [260–300]

                              [250–290]

                              [240–280]

                              Adminisztratív és egyéb operatív költségek

                              254

                              178

                              [150–300]

                              [145–295]

                              [140–290]

                              Céltartalék a hitelezési üzletágban

                              1 515

                              416

                              [200–300]

                              [200–300]

                              [200–300]

                              Nettó eredmény

                              – 1 399

                              80

                              [150–220]

                              [220–290]

                              [270–340]

                              Tőkearányos jövedelmezőség (ROE) adózás után %

                              – 106

                              5,4

                              [7–11]

                              [7–11]

                              [7–11]

                              Költség/bevétel arány %

                              55,3

                              50,3

                              [45–55]

                              [40–50]

                              [40–50]

                              Személyi állomány száma (teljes munkaidős egyenérték)

                              621,3

                              459

                              [375–425]

                              [340–390]

                              [340–390]

                              Fióktelepek száma

                              24

                              15

                              15

                              15

                              15

                  (42)

                  2017. június 12-én bejelentették a (40) preambulumbekezdés a)–d) pontjában ismertetett javasolt tranzakciókat a piacon és a Bank részvényeseinek is. Ugyanezen a napon a dán állam bejelentette, hogy feltételesen elfogadta a konzorcium önkéntes ajánlatát a Bankban meglévő 81,47 %-os részesedésére. A harmadik feleknek még mindig megvolt a lehetősége, hogy pénzügyi szempontból előnyösebb ajánlatot nyújtsanak be (lásd még az (57) preambulumbekezdést) a konzorcium ajánlatának lejárata (azaz 2017. július 18-a) előtt. Az ajánlat egyes elemeit részletesebben kifejtő, hivatalos ajánlati dokumentumot és az ütemtervet 2017. június 19-én ismertették a Bank részvényesei számára. A részvénykibocsátás és az egyéb alapvető tőke refinanszírozása várhatóan 2017 őszén fejeződik be.

                  (43)

                  Dánia a Bizottság kérésére 2017. június 13-án levélben azt állította, hogy a javasolt tranzakció nem tartalmaz olyan új intézkedéseket (például garanciákat), amelyek állami támogatást tartalmaznának, és benyújtotta a Bizottságnak a konzorciummal kötött megállapodást. Ugyanezen a napon a dán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság a Bizottság által feltett kérdésre válaszolva levélben megerősítette, hogy a Vestjysk Bank hitelkockázati politikája összhangban van a hasonló bankok bevált gyakorlataival. A Hatóság a Bank általa végzett, folyamatban lévő ellenőrzése alapján – ideértve a bank hitelkockázat-kezelésének négy ellenőrzésen való vizsgálatát 2012 óta – arra a következtetésre jutott, hogy a Vestjysk Bank hitelkockázati politikája a bankok irányításáról és ellenőrzéséről szóló dán kormányrendeletet (13) ülteti át.

            5.   DÁNIÁNAK A NYKREDIT-TERV ALÁTÁMASZTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

                  (44)

                  A Bank életképességhez való visszatérésének alátámasztása és a lehetséges versenytorzulások további korlátozása érdekében Dánia számos kötelezettséget vállalt, amelyeket az a)–j) pontok foglalnak össze (a kötelezettségvállalások teljes szövegét e határozat melléklete tartalmazza):

                              a)

                              a szerkezetátalakítási időszak 2018. december 31-én ér véget, amennyiben a Bank [7-11] %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőséget ér el abban az évben. Ha ezt nem éri el, a szerkezetátalakítási időszak 2019. december 31-én ér véget;

                              b)

                              ha a szerkezetátalakítási időszak 2019 végéig meghosszabbodik, a Bank köteles minden ügyfélkapcsolatot (néhány korlátozott kivétellel) (újra)árazni oly módon, hogy elérje az ügyfelenként előre meghatározott jövedelmezőségi célkitűzést;

                              c)

                              a Banknak további szolvenciapuffert is teljesítenie kell konkrét fizetőképességi célokkal együtt az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekben előírtakon túl;

                              d)

                              a Bank 2017. évi mérlegfőösszege nem haladhatja meg a 2016. évi mérlegfőösszegét, és nem lehet több 20,3 milliárd DKK-nál (körülbelül 2,73 milliárd EUR) 2018-ban és 21 milliárd DKK-nál (körülbelül 2,824 milliárd EUR) 2019-ben (adott esetben);

                              e)

                              a Bank köteles az egyes ágazatokban (nevezetesen az ingatlanszektorban és a mezőgazdasági, vadászati, erdőgazdálkodási és halászati ágazatban) konkrét felső korlátok alkalmazásával újrasúlyozni a hitelezést;

                              f)

                              a Bank nem nyújthat új hitelt a Jylland régión kívül, kivéve, ha az ügyfél legalább [35–45] %-os önerőt biztosít, és a kölcsönt fedezettel biztosítják, továbbá nem nyújthat új hitelt Dánián kívül;

                              g)

                              a Bank nem vállalhat olyan kitettséget új ügyféllel, amely önmagában a teljes tőke 10 %-át meghaladja;

                              h)

                              a Bankra felvásárlási tilalom és hirdetési korlátozások vannak érvényben;

                              i)

                              a Bank köteles átalakítani a kockázatkezelése szerkezetét, és szükség esetén előre meghatározott célkitűzésekhez igazítani az árképzését;

                              j)

                              a Bank e határozat elfogadásától számított hat hónapon belül köteles visszaváltani a Dánia által jegyzett alárendelt kötvényeket;

                              k)

                              egy ellenőrző megbízottnak hathavonta jelentést kell tennie a Bizottságnak a szerkezetátalakítási terv és az a)–j) pontban említett kötelezettségvállalások előrehaladásáról.

            6.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

      6.1.   Az állami támogatás megléte

                  (45)

                  A Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak tekinthető-e. Az említett bekezdés szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

                  (46)

                  Adott intézkedés állami támogatásnak minősüléshez ezért teljesülnie kell az alábbi kumulatív feltételeknek: az államnak betudhatónak és valamely tagállam által vagy állami forrásból finanszírozottnak kell lennie, szelektív előnyt kell biztosítania, amely alkalmas bizonyos vállalatok vagy bizonyos termékek előállítása előnyben részesítésére, valamint torzítania kell a versenyt vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.

                  (47)

                  A megmentési határozat (47)–(67) preambulumbekezdésében és az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdésében a Bizottság már értékelte a vizsgált intézkedéseket és megállapította, hogy az 1., 3. és 4. intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

                  (48)

                  Dánia a hivatalos vizsgálati eljárás során nem hozott fel új érveket, amelyeket 2012-ben már nem fejtett volna ki. Ezért változatlan marad a Bizottság megmentési határozatban foglalt, arra vonatkozó értékelése és következtetése, hogy az 1., 3. és 4. intézkedés (a megmentési határozat (19) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint) a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

                  (49)

                  Ezen túlmenően a Bizottság megvizsgálta a Dánia által benyújtott dokumentumokat – és különösen a (39) preambulumbekezdésben említett visszavonhatatlan kötelezettségvállalást –, amelyek nem tartalmaztak semmilyen utalást állami források felhasználására (például az állam által biztosított tőketámogatást vagy garanciákat) a részvények értékesítésével összefüggésben.

            6.2.   A támogatás kedvezményezettje

                  (50)

                  Egy támogatott hitelintézet értékesítése jelenthet állami támogatást a vásárló számára, kivéve akkor, ha az eladás nyílt, nem diszkriminatív és feltételek nélküli versenyeljárás keretében történik, és az eszközöket a legmagasabb árat kínáló kapja (14). Ezen okból a Bizottságnak meg kell vizsgálnia (15), hogy: a) az értékesítési eljárás, nyílt, feltételek nélküli és megkülönböztetésmentes-e; b) az eladásra piaci feltételek szerint kerül-e sor; c) a hitelintézet vagy a kormány a választott struktúrától függően maximalizálja-e az eladási árat.

                  (51)

                  2013 negyedik negyedévében Dánia megkísérelte értékesíteni a Vestjysk Bankban fennálló részesedését. Dánia azt is megvizsgálta, hogy van-e vevő a Bank tevékenységeire az aarhusi régióban. Több dán bank (16) kezdeti érdeklődése ellenére nem lehetett lezárni a tranzakciót, főleg azért, mert a potenciális vevők – a Bank eszközeinek általuk végzett átvilágítása alapján – további jelentős hitelezői veszteségleírásra számítottak a felvásárlást követően.

                  (52)

                  2016 második negyedévében Dánia megindította a második értékesítési eljárást, miután megkereste […] dán pénzügyi befektető. […] ajánlatára (lásd még az (55) preambulumbekezdést) azonban kizárólagosság vonatkozott. Dánia ezért úgy döntött, hogy először minden más releváns potenciális vevőnek (17) megadja a lehetőséget, hogy ajánlatot nyújtsanak be. Dánia egy szakértő befektetési tanácsadóval (SEB) szerződött a folyamat irányítása céljából. A folyamatot 2016 második és harmadik negyedévében bonyolították le. A végén egyik megkeresett vevő (18) sem nyújtott be ajánlatot az esetleges további jelentős hitelezői veszteségleírások miatt. […], amely akkor ténylegesen kizárólagosságot élvezett, 2016 októberében megkezdte az átvilágítást, ám 2016 novemberében ajánlat benyújtása nélkül zárta le a folyamatot.

                  (53)

                  Mind a 2013-as, mind a 2016-os értékesítési eljárást az alábbiak jellemezték:

                              a)

                              az államnak az volt a célja, hogy olyan piaci feltételek mellett értékesítse a részesedését, amelyek maximalizálják az eladási árat, ám nem alkalmaznak minimális eladási árat vagy más korlátozásokat;

                              b)

                              minden potenciális vevő ugyanazokhoz az információkhoz – azaz a Bank legnagyobb kitettségeinek részleteihez, a kulcsfontosságú dokumentumokat őrző elektronikusadat-szobához, vezetőségi előadásokhoz és kérdések és válaszok eljárásokhoz – fért hozzá;

                              c)

                              minden releváns potenciális vevőt (19) bevontak a folyamatba, és az állam nem részesítette előnyben egyik konkrét vevőt sem.

                  (54)

                  A Nykredit Bankot mindkét értékesítési eljárásban megkeresték. 2013-ban a Nykredit Bank konzorciumi tagként kezdetben érdeklődést mutatott az egész Bank iránt, ám a konzorcium nem tudott ajánlatot benyújtani. Később a Nykredit Bank a Bank egy részének (aarhusi régió) megszerzése iránt érdeklődött, ám az átvilágítás után nem nyújtott be ajánlatot. 2016 második negyedévében a Nykredit Bank érdeklődését fejezte ki egy konzorcium vezetése iránt, ám nem kapcsolódott be az eljárásba. Ugyanakkor 2016 októberében a Nykredit Bank előzetes megállapításokat adott elő a Vestjysk Bank feltőkésítésére irányuló keretről. 2016 novemberében a Vestjysk Bank kereste meg a Nykredit Bankot, hogy térképezze fel a külső befektetőktől való tőkebevonás lehetőségeit. Ennek eredményeképpen jött létre a Nykredit-terv, a konzorcium ajánlata és a (40) preambulumbekezdésben ismertetett tranzakció.

                  (55)

                  A konzorcium felajánlotta, hogy 1 DKK részvényenkénti áron felvásárolja a dán állam teljes, 81,47 %-os részesedését. Amikor 2017. június 12-én bejelentették az ajánlatot, a Koppenhágai Értéktőzsdén a Bank részvényei 14,90 DKK-t értek (20). Ugyanakkor – mivel a két nyílt értékesítési eljárásban nem nyújtottak be másik ajánlatot – úgy lehet tekinteni, hogy a konzorcium által kínált ár a legmagasabb, amelyet a jelenlegi helyzetben el tudnak érni. Ezt a következtetést egy alternatív javaslat (lásd még az (52) preambulumbekezdést) értékelése is megerősítette, amelyet […] 2016 februárjában tesztelt informálisan. Ez a befektető kezdetben 1 DKK részvényenkénti áron újonnan kibocsátott részvények megvásárlásával kívánta megszerezni a Vestjysk Bank feletti irányítást, és 2016 szeptemberében megerősítette ezt a javaslatot (21). Ám ez az alternatív javaslat végül nem öltött testet, mivel […] visszalépett, miután 2016 októberében elkezdte az átvilágítást. Ez még egy referenciaérték (az 1 DKK részvényenkénti ár mellett) annak a következtetésnek az alátámasztására, hogy a konzorcium javaslata olyan, amely maximalizálja az eladási árat, továbbá a tranzakcióra piaci feltételek mellett kerül sor.

                  (56)

                  Dánia ezenkívül egy független szakértő által készített méltányossági állásfoglalást is benyújtott kérelemre. A méltányossági állásfoglalás arra a következtetésre jutott, hogy az ajánlatban szereplő részvényenkénti 1 DKK ár abban az időben a lehető legjobb piaci ár volt, amelyet el lehetett érni. E következtetés eléréséhez a szakértő többek között figyelembe vette a két korábbi értékesítési eljáráson keresztül megszerzett információkat, a Bank jelenlegi tőkehelyzetét és az akkoriban folyamatban lévő állami támogatási üggyel kapcsolatos bizonytalanságot.

                  (57)

                  Végezetül a konzorciummal kötött megállapodás szerint a dán államnak lehetősége van egy jóhiszemű harmadik féltől érkező előnyösebb versengő ajánlatot (22) elfogadni. Ám egy ilyen versengő ajánlatnak reálisan lehetővé kell tennie, hogy kezelni tudják a múltbeli állami támogatási ügyeket, az állami egyéb alapvető tőke visszafizetését kell eredményeznie, és nem tartalmazhat további állami támogatást. Más szóval, egy versengő ajánlatnak a konzorcium ajánlatával legalább egyenértékűnek kell lennie a Bank fizetőképességének és jövedelmezőségének visszaállítását illetően. Ha versengő ajánlatot nyújtanak be, a konzorciumnak lehetősége van ehhez igazodni. Ennek eredményeképpen a Bankban magasabb áron befektetni kívánó bármely félnek megvan erre a lehetősége. A Pénzügyminisztérium számára a konzorciumnak való értékesítés lebonyolítását lehetővé tevő jogi aktus említi az ajánlattételi időszak alatt a vonzóbb ajánlatot tartalmazó versengő ajánlatok lehetőségét, amely szintén köztudott volt (23). A Bizottság úgy véli, hogy ez még inkább alátámasztja azt, hogy Dánia minden lehetséges dolgot megtett azért, maximalizálja az eladási árat, és minden érdekelt félnek megadta az esélyt az ajánlattételre. Ugyanakkor a bank értékesítésére irányuló korábbi kísérletek sikertelensége miatt nagyon valószínűtlennek tűnik, hogy versengő ajánlatot nyújtanak be.

                  (58)

                  A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy Dánia Vestjysk Bankban való részesedésének értékesítési eljárása nyílt, nem diszkriminatív és feltételek nélküli volt, amely maximalizálta az eladási árat a dán állam számára. Bár erre számos lehetőség adódott (2013-ban és 2016-ban), nem nyújtottak be magasabb eladási árat eredményező és az állam számára a Bankból való teljes kilépést lehetővé tevő ajánlatot. Mivel a Bizottságnak nincs oka azt feltételezni, hogy a benyújtott ajánlat és a fizetett ár nem a Bank piaci árát tükrözi, megállapítható, hogy az állam Vestjysk Bankban való részesedésének magánvásárlója nem az állami támogatási intézkedések kedvezményezettje, így nem részesül állami támogatásban.

                  (59)

                  Ezért megállapításra kerül, hogy a támogatási intézkedések egyedüli kedvezményezettje a Vestjysk Bank.

                  (60)

                  Összességében a (49) és az (59) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint megállapítást nyer, hogy a határozatnak csupán a Vestjysk gazdálkodó egységnek 2012-ben nyújtott intézkedések összeegyeztethetőségét kellene vizsgálnia.

            6.3.   A támogatás összeegyeztethetősége

      6.3.1.   Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

                  (61)

                  A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”. A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak ennek a zavarnak a megszüntetésére. Ezt folyamatosan részletesen ismertették és továbbfejlesztették a hét válsághelyzeti közleményben (24).

                  (62)

                  A tempus regit actum általános jogelvnek – amely arra vonatkozik, hogy a jogszabályok nem lehetnek visszaható hatályúak – és az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatának megfelelően az állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét a végrehajtásuk idején hatályos jogi keret alapján kell vizsgálni. A bankokról szóló 2013. évi közlemény 90. pontja előírja ugyanis, hogy a Bizottság a 2013. augusztus 1-jét megelőzően beérkezett bejelentéseket a bejelentés időpontjában hatályos feltételek alapján bírálja el.

                  (63)

                  Az intézkedéseket 2012. április 13-án jelentették be. Ezért ezeket az intézkedéseket az új szerkezetátalakítási terv fényében kellene megvizsgálni, tekintettel a szerkezetátalakítási közleményre, a bankokról szóló 2008. évi közleményre és a 2010. és 2011. évi meghosszabbítási közleményre.

            6.3.2.   A terhek megosztása

                  (64)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban azt az előzetes véleményt fogalmazta meg, hogy a 2013. június 13-án végrehajtott repoügylet nem állt összhangban a szerkezetátalakítási közlemény megfelelő tehermegosztást biztosító céljával (25). Ezt a repoügyletet a tőke 62 %-ának megegyező átlagáron bonyolították le, azaz az 50 %-os piaci ár plusz a 10 %-os jutalék felett 2 százalékponttal. A Vestjysk Bank ezáltal a tőke 2 %-ának megfelelő összeggel (800 000 NOK, körülbelül 108 000 EUR) túlfizette az alárendelt kölcsöneszközök birtokosait.

                  (65)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Dánia azt állította, hogy a végrehajtott túlfizetést a Bank 2014 elején visszafizette a dán államnak, így ellentételezte az e viszonylag jelentéktelen összeg által esetlegesen okozott nem megfelelő tehermegosztást.

                  (66)

                  A Bizottság megjegyzi, hogy a túlfizetésnek a Bank által az államnak való visszafizetése önmagában nem orvosolja a nem megfelelő tehermegosztást. A túlfizetés nem a Bank és az állam közötti pénzügyi kapcsolatokat érinti (amelyek meghatározzák az állami támogatás összegét), hanem a Bank és a hitelezők közötti pénzügyi kapcsolatokat (a tehermegosztás kontextusában). Mindazonáltal e körülmény – a jelen ügy számos egyéb körülményének együttes figyelembevételével – alapján a Bizottság arra a következtetésre juthat, hogy megfelelő volt a terhek megosztása. Különösen azok az egyéb körülmények érintik azt, hogy a túlfizetés mértéke minimális volt (csak 108 000 EUR) és hogy a 60 %-os küszöbérték nem felelt meg a szerkezetátalakítási közleményben – amelyet elég rugalmas módon fogalmaztak meg (26) – előírtnak, amelyek a Bizottság egyik szolgálati dokumentumában (27) találhatóak.

                  (67)

                  A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a tehermegosztási követelményeknek való megfelelésre vonatkozóan felvetett aggályokat teljesen eloszlatták.

            6.3.3.   A versenytorzulás korlátozása

                  (68)

                  A Bank azzal korlátozta a kereskedelmi lábnyomát, hogy további három fiókteleppel csökkentette a fiókhálózatát ahhoz képest, hogy mit nyújtott be Dánia az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában, így összesen kilenc fiókteleppel csökkentette hálózatát a megmentési támogatás óta (a Bank 2012-ban 24 fiókteleppel, 2015-ben 18 fiókteleppel, 2016-tól kezdődően pedig 15 fiókteleppel rendelkezett, így a 2012 óta végrehajtott teljes csökkentés 37,5 %). A fiókhálózat csökkentése a dán bankszektor jellemzőivel párosítva hatást gyakorol a Bank új üzleti lehetőségek teremtésére és új betétek megszerzésére irányuló kapacitására, így hozzájárul a versenytorzulások korlátozásához.

                  (69)

                  A Nykredit-terv nagyobb mértékű csökkentést ([30–40] %-os csökkentés 2017-ig és [35–45] %-os csökkentés 2018-ig) mutat a Bank személyi állományában, mint amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat keltekor előre jelzettnél ([20–30] %-os csökkentés 2017-ig). A nagyobb mértékű csökkentés a Bank további költségcsökkentésre irányuló erőfeszítéseinek és a fiókhálózat csökkentéséből eredő hatékonyságnövelésnek az eredménye.

                  (70)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozat idején (lásd a határozat (98) preambulumbekezdését) a Bizottságot csak a fiókhálózat [10–20] %-os (24 fióktelepről [18–22] fióktelepre való) csökkentéséről és a személyi állomány [20–30] %-os mérsékléséről tájékoztatták. A Bank által kapott nagy összegű támogatást figyelembe véve a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a 2012 és 2017 közötti időszakra előre jelzett fióktelep- és személyiállomány-csökkentések kellőképpen korlátozzák-e a versenytorzulást. Az új csökkentési célértékek figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy a Bank komoly kiegészítő erőfeszítéseket tett, hogy tovább csökkentse kereskedelmi lábnyomát és növelje hatékonyságát. A 2. táblázat mutatja a 2012 és 2016 közötti tényleges helyzetet, az eljárás megindításáról szóló határozat idején ismert javaslatokat és az elkövetkező évekre vonatkozó jelenlegi terveket.

                     2. táblázat

                     A fiókhálózat csökkentésének alakulása, teljes munkaidős egyenértékek és költség–bevétel arány

                              Tényleges

                              Az eljárás megindításáról szóló határozat

                              Tényleges

                              Új üzleti terv

                              2012

                              2016

                              2017

                              2016

                              2017

                              2018

                                 Fióktelepek száma

                              24

                              [18–22]

                              [18–22]

                              15

                              15

                              15

                              %-os változás 2012-höz képest

                              [10–20]

                              [10–20]

                              – 37,5

                              – 37,5

                              – 37,5

                                 Személyi állomány száma (teljes munkaidős egyenérték)

                              621,3

                              [480–510]

                              [460–490]

                              459

                              [375–425]

                              [340–390]

                              %-os változás 2012-höz képest

                              – [20–30]

                              – [20–30]

                              – 26,1

                              – [30–40]

                              – [30–40]

                                 Költség-jövedelem arány

                              55,3

                              [50–60]

                              [50–60]

                              50,3

                              [45–55]

                              [40–50]

                              %-os változás 2012-höz képest

                              + [0–7,5]

                              + [0–7,5]

                              – 5,0

                              – [2,5–10]

                              – [5–12,5]

                  (71)

                  A Vestjysk Bank a rossz teljesítménye miatt nem tudta növelni az üzleti részesedését, mióta megkapta a megmentési támogatást. A Bank mérlegfőösszege az elmúlt öt évben 39,5 %-ot csökkent a 2012 végi 32,865 milliárd DKK-ról a 2016 végére 19,895 milliárd DKK-ra. Ugyanez a tendencia figyelhető meg a Bank hitelállományában: a bruttó hitelezés körülbelül 36 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban, a mezőgazdaságnak nyújtott bruttó hitelezés körülbelül 26 %-kal esett vissza, míg az építőipari és ingatlanszektornak nyújtott bruttó hitelezés 48 %, illetve 44 %-kal mérséklődött.

                  (72)

                  A kockázattal súlyozott eszközállomány szintén csökkent a 2012 végi 25,6 milliárd DKK-ról 2016 végén 16,081 milliárd DKK-ra (– 37 %), míg a Bank munkaereje ugyanebben az időszakban 621-ről 459 teljes munkaidős egyenértékre (– 26 %) mérséklődött.

                  (73)

                  A (71) és (72) preambulumbekezdésben szereplő számok mind azt mutatják, hogy a Bank lábnyomát az elmúlt öt év során – részben kényszerűségből – már csökkentették. Ugyanakkor a 2012-ben kapott támogatás összege a Bank kockázattal súlyozott eszközállományához (8,1 %) képest jelentős volt, és így a versenytorzulások kezelését célzó konkrét intézkedéseket kell előirányozni. Ezzel egyidejűleg el kell ismerni, hogy a Bank majdnem [30–40] %-kal csökkenti a személyi állományát 2017 végéig, és a fiókhálózatát már 37,5 %-kal mérsékelte 2016 végéig.

                  (74)

                  A határozat elfogadását megelőzően már végrehajtott intézkedések mellett Dánia kötelezettségvállalásokat ajánlott (lásd a (44) preambulumbekezdést) a szerkezetátalakítási időszak alatt a versenytorzulások további korlátozására.

                  (75)

                  Először, a Bank mérlegfőösszegét 2017-re a 2016. évi szintben, 2018-ra 20,3 milliárd DKK-ban és 2019-re szükség esetén 21 milliárd DKK-ban maximálták. Ezek a felső korlátok kifejezetten korlátozzák a Bank lehetőségeit új betétek megszerzésére és új hitelek nyújtására a szerkezetátalakítási időszak során. Tehát oly módon korlátozzák a Banknak a versenytársak rovására piaci részesedés szerzésére irányuló képességét, amely biztosítja a versenytorzulás korlátozását.

                  (76)

                  Ezenkívül a Bank nem ítélhet oda új hitelt Dánián kívül, és csak akkor nyújthat új hitelt a Jylland régión kívül, ha az ügyfél legalább [35–45] %-os önerőt biztosít, és a kölcsönt fedezettel biztosítják. Ez a kötelezettségvállalás ténylegesen gátolja a Bank lehetőségét arra, hogy bővítse üzleti tevékenységét a központi régión kívül ott, ahol szintén rendelkezik történelmi bázissal; ezzel is védik a piaci szereplőket a bank esetleges agresszív piaci magatartásától.

                  (77)

                  Végezetül a Bank felvásárlási tilalom alatt áll. A felvásárlás egy bevett módja annak, hogy a piaci szereplők új tevékenységek, termékek vagy üzletágak felé terjeszkedjenek. Ezért a bármilyen vállalkozásban a részesedés megszerzésének tilalma egyértelműen akadályozza a Bank üzletbővülési potenciálját. A Banknak továbbá tilos a támogatási intézkedéseket hirdetési célokra felhasználni, ami szintén a versenytársakat védi.

                  (78)

                  A (68)–(70) preambulumbekezdésben ismertetettek és a 2. táblázatban összefoglaltak szerint a Bank (az eljárás megindításáról szóló határozat idején előirányzottakhoz képest) komoly kiegészítő erőfeszítéseket tett, hogy kis helyi szereplőként tovább csökkentse kereskedelmi lábnyomát és növelje hatékonyságát. Ily módon a versenytorzulás kockázatát 2017 végéig kellőképpen visszaszorítják. Mindazonáltal a Dánia által megadott kötelezettségvállalásokkal a Bank további jelentős intézkedéseket hozott, hogy a legkésőbb 2019 végén lezáruló szerkezetátalakítási időszak fennmaradó részében korlátozza a verseny torzulását. Ezen okból kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a versenytorzulással kapcsolatban felvetett aggályokkal megfelelően foglalkoztak.

            6.3.4.   A hosszú távú életképesség helyreállítása

                  (79)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az akkoriban benyújtott szerkezetátalakítási terv tervezete kellőképpen alátámasztotta-e a Bank életképességének a szerkezetátalakítási időszakban való biztosítását. A Bizottság különösen a szerkezetátalakítási terv alapjául szolgáló egyes feltételezéseket kérdőjelezte meg, és úgy vélte, hogy még mindig jelentős bizonytalanságok voltak megfigyelhetők. Végezetül a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a Bank tőkepozíciója kellőképpen erős volt-e, hogy további értékvesztéseket bírjon ki.

                  (80)

                  2017. január 1-jén a Bank teljestőke-megfelelési mutatója 13,1 % volt. Ugyanakkor a tőkemegőrzési pufferre vonatkozó követelmény fokozatos bevezetése miatt a Bank teljestőke-megfelelési mutatóra vonatkozó követelménye 13,8 %-ra nőtt, ami körülbelül 0,7 %-os, vagy 116 millió DKK (körülbelül 15,6 millió EUR) tőkehiányt okozott. Ha semmilyen intézkedést nem hoznának, a Bank továbbra is tőkehiányban szenvedne 2018. január 1-jén (bár kisebb mértékben, azaz: a teljestőke-megfelelési mutatójának 0,4 %-a vagy 63 millió DKK). A részvénykibocsátást és az alárendelt tőkeinstrumentumok refinanszírozását követően a Bank nem fog többet tőkehiányban szenvedni. A Bank azt reméli, hogy 2018. január 1-jén körülbelül 667 millió DKK (mintegy 90 millió EUR) tőketöbblettel vagy a teljestőke-megfelelési mutatóra vonatkozó követelményén felül 4,3 %-os pufferrel fog rendelkezni. Ezenkívül Dánia vállalta (lásd a (44) preambulumbekezdést), hogy a Bank a szabályozói tőkekövetelményen felül egy bizonyos összegű fölös tőkét fog tartani.

                  (81)

                  A Bank a stratégiáját is felülvizsgálta, és tovább fogja csökkenteni a működési költségeit (lásd még az 1. táblázatot). A Bank a 2012-ben meglévő 24 fióktelepről 2016 végére 15-re csökkentette a fiókjai számát. Az eljárás megindításáról szóló határozat idején a Bank csak tervezte, hogy a fiókhálózatát [18–22] fiókra csökkenti. Ugyanezen időszakban a Bank személyi állományát 621 teljes munkaidős egyenértékről [460–490] teljes munkaidős egyenértékre csökkentette (– [20–30] %). 2017 végére ez a szám [374–425] teljes munkaidős egyenértékre fog mérséklődni (– [30–40] %), és a cél az, hogy 2018 végéig elérjék a [340–390] teljes munkaidős egyenértéket (majdnem – [30–40] %). A Bank az eljárás megindításáról szóló határozat idején meglévő szerkezetátalakítási terve [460–490] teljes munkaidős egyenértéket irányzott elő 2017 végére (amely 2012 végéhez képest csak [20–30] %-os csökkenésnek felel meg). Ezek a jelentős többletintézkedések megjelennek a Bank költség–bevétel arányában is, amely a 2012-ben mért 55,3 %-ról 2016-ra 50,3 %-ra esett. Ez az arány várhatóan [45–55] %-ra fog tovább csökkenni 2017 végére, és 2018 végére megközelítheti a [40–50] %-ot. Az eljárás megindításáról szóló határozat idején a Bank még mindig csak [50–60] %-os költség–bevétel arányt célzott meg 2017-ben. Így egyértelmű, hogy a Bank jelentős költségcsökkentési többletintézkedéseket hozott az eljárás megindításáról szóló határozat idején előirányzott erőfeszítésekhez képest. Ezek a többletintézkedések hozzájárulnak majd a Bank jövedelmezőségéhez, és így életképességéhez. A kötelezettségvállalásokban megállapított, működési költségekre vonatkozó konkrét célértékek segítenek biztosítani, hogy a Bank a fennmaradó költségcsökkentéseket az előirányzottaknak megfelelően hajtsa végre életképességének fenntartása érdekében.

                  (82)

                  A Bank azt is tervezi, hogy 2017 végéig [35–50] %-kal, 2018-ra pedig akár [45–60] %-kal tovább csökkenti a kamatráfordításait (amelyek a 2012-es 727 millió DKK-ról 2016-ra 185 millió DKK-ra csökkentek). Ezt a jelentős csökkentést elsősorban az fogja előidézni, hogy az átlagosan [0–5] %-os kamatozású lejáró lekötöttbetéteket csupán körülbelül [0–5] %-os kamatozású új betétekre cserélik. A kamatráfordításokon várhatóan további megtakarítások érhetők el a Bank alárendelt tőkealapjának a szerkezetátalakítási terv részeként történő refinanszírozásával (lásd a (40) preambulumbekezdést). A Bank bizonyítékot nyújtott be, amely bemutatta, hogy ezek a megtakarítások megvalósíthatók, és emellett pozitív hatást fognak gyakorolni a Bank jövedelmezőségére és életképességére. A Bank továbbá könnyen csökkentheti a betétei kamatlábát anélkül, hogy ezzel visszaszorítaná a finanszírozását, mivel jelentős betéti többlettel rendelkezik (28). A betétek ellentételezésének jelentős csökkenése ellenére a Bank nem irányoz elő lényeges zsugorodást a betéti többletében, mivel a betétállomány redukálódása várhatóan kisebb lesz a hitelkönyv csökkenésénél.

                  (83)

                  A Bank életképességének és jövedelmezőségének létfontosságú tényezője az értékvesztési arányának alakulása lesz az elkövetkezendő években. A Bank jelenleg azt reméli, hogy a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékai a 2016-os 416 millió DKK-ról 2017-re [200–300] millió DKK-ra, míg 2018-ra [200–300] millió DKK-ra fognak csökkenni. A költségvetésben előirányzott céltartalékok jelentős visszaesésének fő oka, hogy a Bank azt reméli, hogy a mezőgazdasági portfoliója – amely az elmúlt években az értékvesztés legnagyobb részéért volt felelős (29) – jobban fog teljesíteni. Ez a várakozás azon a feltételezésen alapul, hogy a kulcsfontosságú mezőgazdasági termékek (például tej és sertéshús) ára a 2015–2016-os években tapasztalt pangás után növekedésnek indul, illetve azon a feltételezésen,hogy ez a tendencia nem fog megfordulni az elkövetkezendő években. A Bizottság saját előrejelzései (30) azt mutatják, hogy a mezőgazdasági árak valóban magukhoz tértek a 2015–2016-os években tapasztalt pangás után, ám 2017 után többé-kevésbé egy szinten maradnak. A Bank emellett az ingatlanszektorban is az értékvesztések enyhe csökkenését várja, míg az összes többi ágazatban szerény mértékű növekedésre számít.

                  (84)

                  Összességében, ha a Bank várakozásai beigazolódnak, a jövedelmezősége jelentős mértékben javulni fog az elkövetkezendő években. A Bank adózás utáni tőkearányos jövedelmezősége (31) a 2016-os 5,4 %-ról 2017-re [7–11] %-ra, míg 2018-ra [7–11] %-ra fog növekedni (lásd még az 1. táblázatot). A Bank jövedelmezőségének jelentős növekedését főként a költségek csökkentése és a hitelveszteségek csökkentett fedezete okozza. A Bank alapbevétele (főként kamat- és díjbevétel) többnyire változatlan marad (lásd az 1. táblázatot). A Bizottság úgy véli, hogy a kamatráfordítások és az adminisztratív és személyzeti ráfordítások előirányzott csökkentését rendes körülmények között el lehet érni a Bank által jelzett időkereten belül.

                  (85)

                  A hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékok csökkentése tekintetében a Bizottság azon az állásponton van, hogy a Bank előrejelzései optimista feltételezéseken alapulnak. A Bizottság pozitívan értékeli azt, hogy a dán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság által végzett számos ellenőrzést követően a Bank összhangba hozta a hitelkockázat-kezelési politikáját a hasonló bankok bevált gyakorlataival, ahogy azt a dán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság állította a Bizottság felé (lásd a (43) preambulumbekezdést).

                  (86)

                  A Bizottság megjegyzi, hogy a Bank a Nykredit Bankkal történt tárgyalások során elfogadta a Deloitte által 2016 végén lefolytatott átvilágítást, amely körülbelül [50–150] millió DKK összegű további értékvesztés elkönyvelését eredményezte (32). Ennek csökkentenie kellene a tartalékfeltöltési szükséglet előre menetelével kapcsolatos bizonytalanságot.

                  (87)

                  Mindazonáltal a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékok várható csökkentése javarészt a makrogazdasági feltételektől és különösen a mezőgazdasági ágazat teljesítményétől fog függni. A Bank mezőgazdasági kitettségének méretéből és abból adódóan, hogy a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékok milyen nagy hatással voltak a Bank jövedelmezőségére a múltban, a Bizottság érzékenységi elemzést folytatott le, melynek során a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékokat óvatosabb szintre emelték. Ebben az elemzésben a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékokat 20 %-kal magasabban határozták meg, mint a költségvetésben előirányzott kapcsolódó összegeket a 2017-es és 2018-as évekre. A felülvizsgált feltételezés szerint a Bank tőkearányos jövedelmezősége 2017-ben [0–5] %-kal, míg 2018-ban [0–5] %-kal csökken, ám olyan jövedelmezőségi szinten marad, ahol a Bank szükség esetén további tőkét szerezhet piaci forrásokból. Ugyanakkor a Bank tőkepuffere (lásd a (80) preambulumbekezdést) elegendő lenne ahhoz, hogy elnyelje a további hitelveszteségeket vagy más negatív eseményeket, és a megtartsák a Bank fizetőképességét. Ezen okból kifolyólag nagyon alacsony annak az esélye, hogy a Banknak az elkövetkezendő években új tőkére vagy állami támogatásra lenne szüksége.

                  (88)

                  A Banknak még a dán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság által megtervezett stresszhelyzetben is kellően magas tőkepuffere lenne a magánbefektetők tőkeinjekcióját követően. A Hatóság által elképzelt helyzet a 2018-as és 2019-es évekre előirányzott helyzethez képest többek között alacsonyabb kamatbevételt, magasabb értékcsökkenést és összesen [400–600] millió DKK további értékvesztést feltételezett. Bár a Bank veszteséget termelne ebben a két évben, a tőkemegfelelési mutatói bőven a szabályozói tőkekövetelmények felett maradnának. Más szóval, ha a tényleges értékvesztési arányok magasabbak lennének, akkor sem okoznának fizetőképességi problémákat a Banknak az elkövetkezendő években. Ebből következően a Bank valószínűleg még stresszhelyzetben sem szorulna új tőkére vagy állami támogatásra a fizetőképessége biztosítása érdekében.

                  (89)

                  A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a Bank 2017-re előreirányzott tőkearányos jövedelmezősége elegendő lenne a Bank életképességének helyreállításához. A Bank így teljesítené a szerkezetátalakítási közlemény 15. pontban meghatározott követelményt, mely szerint a szerkezetátalakítást öt éven belül végre kell hajtani. Ám a Bank (különösen a mezőgazdasági ágazatban való) makrogazdasági sokkokkal szembeni sérülékenységéből és abból adódóan, hogy a Bank saját maga tervezi a további szerkezetátalakítását, a Bizottság 2018 végéig (amely szükség esetén egy évvel meghosszabbítható) helyénvalónak és óvatosnak találja elfogadni a Dánia által tett kötelezettségvállalásokat.

                  (90)

                  A Bizottság megjegyzi, hogy a Dánia által előterjesztett kötelezettségvállalások (lásd a (44) preambulumbekezdést) további biztosítékot nyújtanak a Bank hosszú távú életképességére vonatkozóan. Amennyiben a Bank 2018-ig nem ér el [7–11] %-os tőkearányos jövedelmezőséget, a szerkezetátalakítási időszakot egy évvel meghosszabbítják, és további intézkedéseket hoznak a Bank hosszú távú életképességének biztosítása érdekében. Pontosabban ha a szerkezetátalakítási időszak meghosszabbodik, a Bank köteles minden ügyfélkapcsolatot (néhány korlátozott kivétellel) (újra)árazni oly módon, hogy elérje az ügyfelenként előre meghatározott nyereségességi célkitűzést (33). Így a Bank bebiztosítja a bevételeit arra az esetre, ha a tőkearányos jövedelmezősége 2018-ig nem érné el a [7–11] %-os célkitűzést. Mivel a Bank már így is jelentős költségcsökkentési intézkedéseket vezetett be, bár nem ő irányítja teljesen a hitelveszteségek szintjét (amely makrogazdasági feltételektől függ), ez az intézkedés szükség esetén megfelelőnek tűnik a Bank nyereségességének elősegítésére. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kötelezettségvállalások további biztosítékot kínálnak a Bank hosszú távú életképessége vonatkozásában.

                  (91)

                  Ezen az alapon a Bizottság már nem vonja kétségbe a Bank hosszú távú életképességének megfelelőségét. A tőkeemelést követően a Bank a szabályozói tőkekövetelményt meghaladó, elegendő pufferrel fog rendelkezni, és képes lesz további értékvesztéseket elnyelni azok felmerülése esetén anélkül, hogy megszegné ezeket a követelményeket. Ezenkívül az extra költségmegtakarítások (a kamatráfordítás és a működési költségek csökkentése) hozzá fognak járulni a Bank jövedelmezőségének javításához. Összességében a szerkezetátalakítási terv intézkedéseiben előirányzott fellépések eredményeképpen jelentősen nőni fog a Bank jövedelmezősége, ami lehetővé teszi, hogy a Bank szükség esetén további tőkét szerezzen a piacon. Végül a kötelezettségvállalások biztosítani fogják, hogy végrehajtják a megmaradt költségcsökkentési intézkedéseket, hogy fenntartják a megfelelő tőkepuffereket, és hogy nőnek a bevételek, ha a Bank jövedelmezősége nem éri el a [7–11] %-os tőkearányos jövedelmezőségi célkitűzést. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a Bank legutóbbi szerkezetátalakítási terve kellőképpen alátámasztotta a Bank életképességének biztosítását és foglalkozik az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezett kételyekkel.

            7.   KÖVETKEZTETÉS

                  (92)

                  A fenti vizsgálat alapján a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett kételyeit eloszlatták. A szóban forgó állami támogatást ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A Dánia által a Vestjysk Bank javára végrehajtott szerkezetátalakítási támogatás a mellékletben felsorolt kötelezettségvállalások betartásával a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
      2. cikk
      Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

         Kelt Brüsszelben, 2017. július 18-án.

               a Bizottság részéről

            Margrethe VESTAGER

               a Bizottság tagja

         (1)  HL C 220., 2016.6.17., 23. o.

         (2)  A Bizottság SA.34423 sz. ügyben hozott határozata (HL C 348., 2014.10.3., 2. o.).

         (3)  Vö. 1. lábjegyzet.

         (4)  A Tanács 1. rendelete az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL L 17., 1958.10.6., 385. o.).

         (5)  2012-ben 287,6 millió DKK (39 millió EUR) plusz 8,7 millió DKK (1,2 millió EUR) felhalmozott kamatot konvertáltak részvényekre.

         (6)  2012-ben 142,2 millió DKK (19 millió EUR) plusz 5 millió DKK (0,7 millió EUR) felhalmozott kamatot konvertáltak részvényekre.

         (7)  A 2009-es feltőkésítési program keretében történt feltőkésítést és a tőkeinjekció 2012. február 20-án való jegyzett tőkévé konvertálását követően. A Vestjysk Bank az állami hibrid alapvető tőkét 1,44 milliárd DKK (194 millió EUR) eredeti tőkeösszeggel növelte, amelyből 287,6 millió DKK-t (39 millió EUR) plusz körülbelül 8,7 millió DKK (1,2 millió EUR) felhalmozott kamatot a Vestjysk Bank részvényeivé konvertáltak. A 2009 és 2011 közötti időszakban a Vestjysk Bank összesen 312,8 millió DKK (42 millió EUR) értékben kamatszelvényeket fizetett be a dán államnak. A kamatszelvények kamatlábát évi 9,69 %-ban és 10,19 %-ban határozták meg attól függően, hogy tartalmazták-e az átváltási lehetőség díját. Az Aarhus Lokalbank az állami hibrid alapvető tőkét 177,8 millió DKK (24 millió EUR) eredeti tőkeösszeggel növelte, amelyből 142,2 millió DKK-t (19 millió EUR) plusz körülbelül 5 millió DKK (0,7 millió EUR) felhalmozott kamatot az Aarhus Lokalbank részvényeivé konvertáltak később. A 2009 és 2011 közötti időszakban az Aarhus Lokalbank összesen 25,9 millió DKK (3,5 millió EUR) értékben kamatszelvényeket fizetett be a dán államnak. A kamatszelvények kamatlábát évi 10,92 %-ban és 11,42 %-ban határozták meg attól függően, hogy tartalmazták-e az átváltási lehetőség díját.

         (8)  Az állami tulajdonú gazdálkodó egység vállalta, hogy gondoskodik a Dániában a pénzügyi válság keretében bevezetett állami támogatási intézkedésekről.

         (9)  A szóban forgó repoügylet 40 millió norvég korona (NOK) (körülbelül 5,2 millió EUR) névértékű alárendelt kölcsönhöz kapcsolódott. Ezt a repoügyletet 2013. június 13-án teljesítették, és a tőke 62 %-ának megegyező átlagáron bonyolították le, azaz az 50 %-os piaci ár plusz a 10 %-os jutalék felett 2 százalékponttal. A Vestjysk Bank ezáltal a tőke 2 %-ának megfelelő összeggel túlfizette az alárendelt kölcsöneszközök birtokosait.

         (10)  A Bizottság közleménye a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok 2012. január 1-jétől történő alkalmazásáról („2011. évi meghosszabbítási közlemény”) (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.).

         (11)  A konzorcium tagjai a következők: Nykredit, Maj Invest (az ügyfelek nevében), Arbejdernes Landsbank, AP Pension, Novo A/S, the C.L. David Foundation and Collection, ISP Pension és Vestjylland Forsikring. A konzorcium a Vestjysk Bankba való befektetését tisztán pénzügyi jellegűnek tekinti. Egyik konzorciumi tag sem veszi át az ellenőrzést a Vestjysk Bank felett (a legnagyobb egyéni befektető a Bank kevesebb mint 20 %-át fogja birtokolni), és egyik sem kívánja összekapcsolni a Bank tevékenységeit a sajátjaival.

         (12)  A visszaváltási ár a tőkeösszeg 110 %-a, azaz a visszafizetés körülbelül 316 millió DKK-t tesz ki.

         (*1)  Bizalmas információ.

         (13)  Ez a kormányrendelet az EBH belső irányításról szóló iránymutatását ülteti át.

         (14)  Lásd az állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közlemény 84. és 89–96. pontját.

         (15)  Lásd a bankokról szóló 2013. évi közlemény 80. pontját.

         (16)  Az eljárás folyamán legalább kilenc bankkal vették fel a kapcsolatot, amelyek közül hét mutatott kezdeti érdeklődést a Bank (egy része) iránt. Az átvilágítást követően azonban egyikük sem nyújtott be ajánlatot.

         (17)  Minden stratégiai indíttatású és jelentős szinergiákkal rendelkező releváns vevőt, illetve egy, a folyamat során érdeklődést mutató potenciális pénzügyi befektetőt is megkerestek ([…] kivételével).

         (18)  Legalább hét bankkal és egy pénzügyi befektetővel felvették a kapcsolatot a második folyamatban, amelyek közül három mutatott kezdeti érdeklődést. Ezekből csak kettő lépett az átvilágítási szakaszba, ám egyikük sem tett ajánlatot.

         (19)  A folyamatban lévő ajánlattételi eljárásban valamennyi potenciális versenytárs részt vehetett, még ha nem is kapott hivatalos meghívást, és a SEB – amelyet Dánia azzal a feladattal bízott meg, hogy találjon vevőt a Bankban meglévő részesedésére, és bonyolítsa le az értékesítési eljárást – értesítette a piacot a vevő kereséséről (lásd a(z) 17. lábjegyzetet).

         (20)  Meg kell jegyezni, hogy a bejelentés óta a részesedés értékének mintegy egyharmadát elveszette. Ennek eredményeképpen 2017. június 28-án egy részvény ára csupán 9 DKK volt. Emellett a részvényárfolyamot úgy tűnik, hogy nagyrészt a körülbelül 40 000 lakossági magánbefektető határozta meg, ami megmagyarázná, hogy a Bank részvényárfolyama miért nem tükrözte a mögöttes teljesítményt. A részvények emellett illikvidek (a jegyzett tőkének csupán 6 %-ával kereskedtek az elmúlt évben), és korlátozott közkézhányad (csak 18,52 %) jellemzi őket, ami tovább csökkenti annak a valószínűségét, hogy a részvényár a Bank valós értékének pontos tükröződése.

         (21)  E forgatókönyv szerint az állam nem adta volna el a Vestjysk Bankban való részesedését, hanem az 81 %-ról 23 %-ra csökkent volna a részvénykibocsátást követően. A teljes alárendelt tőkét – ideértve az állami hibrideket – korán visszaváltották volna névértéken. Végül az új részvények kibocsátását 275 millió DKK értékű új járulékostőke-kibocsátás egészítette volna ki.

         (22)  A versengő ajánlatok benyújtásának határideje 2017. július 18-a, 16 óra.

         (23)  Folketingstidende E, Aktstykke 114, 2017.6.29. Ezt a kapcsolódó 2017. június 12-i és június 19-i sajtóközleményekben is megemlítik: https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/staten-indgaar-aftale-om-salg-af-sine-aktier-i-vestjysk-bank: https://www.fm.dk/nyheder/pressemeddelelser/2017/06/officielt-tilbud-paa-statens-aktier-i-vestjysk-bank-er-nu-fremsat.

         (24)  Közlemény – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása (a továbbiakban: a bankokról szóló 2008. évi közlemény) (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.); Közlemény – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (a továbbiakban: feltőkésítési közlemény) (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.); A Bizottság közleménye az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.); A Bizottság közleménye a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény) (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.); A Bizottság közleménye a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok 2011. január 1-jétől történő alkalmazásáról (a továbbiakban: 2010. évi meghosszabbítási közlemény) (HL C 329., 2010.12.7., 7. o.); valamint: A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról (a továbbiakban: 2011. évi meghosszabbítási közlemény) (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.); A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról (a továbbiakban: a bankokról szóló 2013. évi közlemény) (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).

         (25)  Meg kell jegyezni, hogy az intézkedések odaítélésekor hatályos tehermegosztási követelmények nem foglalták magukban az alárendelt kölcsön leírását vagy konverzióját, amelyek csak a bankokról szóló 2013. évi közlemény 2013. augusztus 1-jén való hatálybalépését követően váltak követelménnyé.

         (26)  Lásd a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontját.

         (27)  Az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága személyzetének 2012. június 13-i indokolása a „hibrid értékpapírok állami támogatásban részesülő bankok általi visszavásárlásáról”.

         (28)  A Bank hitel/betét aránya 2016 végén 74 % volt, és ez az arány várhatóan 73 % lesz 2018-ban.

         (29)  A mezőgazdasági és a halászati portfólió bruttó értékvesztése a 2014-es, 2015-ös és 2016-os évek teljes bruttó értékvesztésének körülbelül 57 %, 68 % és 78 %-át tették ki.

         (30)  Lásd: https://ec.europa.eu/agriculture/markets-and-prices/medium-term-outlook_hu.

         (31)  Ezek a számok figyelembe veszik a 745 millió DKK értékű tervezett tőkeemelést.

         (32)  A Deloitte a Bank 135 hitelmegállapodását vizsgálta meg, amely az összes üzleti hitelmegállapodás 25 %-ának és az értékvesztés objektív bizonyítékát tartalmazó összes hitelmegállapodás 40 %-ának felelt meg. A Bank extrapolálta az átvilágítás megállapításait, és néhány feltételezés alapján eljutott a teljes portfólióra szükséges további értékvesztésekig.

         (33)  Ezeket a célkitűzéseket a lakossági ügyfelek esetében portfólió alapon, míg az üzleti ügyfelek esetében az egyedi ügyfélkapcsolat szintjén fogják alkalmazni.

         MELLÉKLET

            FELTÉTELJEGYZÉK (SA.34720. SZÁMÚ ÜGY) – DÁNIA – A VESTJYSK BANK SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVE

         1.   HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK
         A Dán Királyság (a továbbiakban: Dánia) kezeskedik afelől, hogy a Vestjysk Bank A/S (a továbbiakban: Vestjysk vagy a Bank) végrehajtja a 2017. június 14-én benyújtott szerkezetátalakítási tervet.
         Dánia ezennel a következő kötelezettségeket vállalja (a továbbiakban: kötelezettségvállalások), amelyek az említett szerkezetátalakítási terv szerves részét képezik.
         A kötelezettségvállalások a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó európai bizottsági (a továbbiakban: a Bizottság) határozat (a továbbiakban: határozat) elfogadásának napján lépnek hatályba.
         A kötelezettségvállalások szövegét a határozat figyelembevételével az uniós jog általános keretein belül, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 (1) tanácsi rendeletre való hivatkozással kell értelmezni.
         Dánia biztosítja, hogy a Vestjysk a szerkezetátalakítási időszak végéig meghozza a szükséges intézkedéseket az e kötelezettségvállalásoknak való helyes és teljeskörű megfelelés érdekében.
         2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
         A kötelezettségvállalások alkalmazásában az egyes fogalmak jelentése a következő:
         1.
               Központi régió
            : a Jylland régió.
         2.
               Határozat
            : a Bizottság határozata, mely engedélyezi az állami támogatási intézkedést, és jóváhagyja a Vestjysk SA.34720 ügyhöz kapcsolódó, [beillesztendő]-án/-én kelt szerkezetátalakítási tervét.
         3.
               Hatálybalépés napja
            : a határozat elfogadásának napja.
         4.
               Forrásellátottsági ráta
            : a stabil forrásellátottság és a hitelezés aránya forgótőke formájában, kivéve az egy évnél rövidebb hátralevő futamidővel rendelkező kötvényeket.
         5.
               LCR
            : likviditásfedezeti ráta.
         6.
               Ellenőrző megbízott
            : egy vagy több, a Vestjysktől független, a Bizottság által jóváhagyott és a Vestjysk által kinevezett természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek az a feladata, hogy ellenőrizze, hogy a Vestjysk teljesíti-e a kötelezettségvállalásokat.
         7.
               Szerkezetátalakítási terv
            : a Vestjysk határozattal jóváhagyott szerkezetátalakítási terve (naprakésszé tett és a Bizottságnak 2017 júniusában benyújtott üzleti terv).
         8.
               Tőkearányos jövedelmezőség
            : Adózás utáni tőkearányos jövedelmezőség.
         9.
               Ügyfélszintű tőkearányos jövedelmezőség
            : Adózás előtti tőkearányos jövedelmezőség az ügyfélkapcsolatok szintjén, az egyeztetett lejáratú finanszírozási költséggel és a kiigazított kockázati költségekkel arányos finanszírozási transzferár alapján számolva. Ez magában foglalja az egyes ügyféllel fennálló valamennyi kölcsön súlyozott átlagát; az ugyanezen ügyféllel meglévő kapcsolat jövedelmezőségéhez hozzájáruló egyéb díjtranzakciók vagy banki ügyletek is figyelembe vehetők, így az új kölcsön alacsonyabb hozamot idézhet elő, ha azt egyéb díjtranzakciókból vagy banki ügyletekből származó bevételekből egyenlítik ki.
         10.
               Állami hibridek
            : a Dánia által jegyzett alárendelt kölcsönök (dánul: hybrid kernekapital udstedt under bankpakke II).
         A kötelezettségvállalások alkalmazásában e kifejezések egyes száma magában foglalja a többes számot (és fordítva), hacsak a kötelezettségvállalások másként nem rendelkeznek.
         3.   ÁLTALÁNOS TUDNIVALÓK

                     3.1.

                     Dánia kötelezi magát arra, hogy a szerkezetátalakítási időszak végrehajtása alatt teljes mértékben eleget tesz a kötelezettségvállalásoknak.

                     3.2.

                     A szerkezetátalakítási időszak 2018. december 31-én ér véget, feltéve, hogy a Vestjysk a 2018-ra vonatkozó az ellenőrzött végleges éves beszámoló alapján [7–11] %-os tőkearányos jövedelmezőséget ér el; amennyiben 2018-ra nem éri el ezt az arányt, a szerkezetátalakítási időszak 2019. december 31-én ér véget az ellenőrző megbízott abban az évben alkalmazandó kötelezettségvállalásokról szóló végleges jelentése alapján. A kötelezettségvállalások eltérő rendelkezés hiányában a szerkezetátalakítási időszak alatt alkalmazandók.

               4.   A VESTJYSK SZERKEZETÁTALAKÍTÁSA: KAPITALIZÁCIÓ ÉS A HITELKÖNYV ÚJRASÚLYOZÁSA

                     4.1.

                     A Vestjysk a szerkezetátalakítási időszak alatt az alábbiakkal megegyező vagy annál magasabb szintű tőkét tart fenn: i. a teljes kockázati kitettsége összegének 2 %-a; és ii. 325 millió DKK az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekben előírt szavatolótőke-követelmény és kombinált pufferkövetelmény összegén felül.

                     4.2.

                     A Vestjysk a szerkezetátalakítási időszak alatt teljesíti az alábbi likviditási követelményeket:

                                 —

                                 A Vestjysk az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekkel összhangban számítva legalább 100 %-os likviditásfedezeti rátát tart fenn.

                                 —

                                 A Vestjysk az alkalmazandó jogszabályi rendelkezések szerinti likviditásfedezeti követelményhez képest legalább 50 %-kal magasabb likviditásfedezetet tart fenn.

                                 —

                                 A Vestjysk az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekkel összhangban számítva legfeljebb 1-es forrásellátottsági rátát tart fenn.

                     4.3.

                     A Vestjysk 2017. évi mérlegfőösszege nem haladhatja meg a 2016. évi mérlegfőösszegét, és nem lehet több 20,3 milliárd DKK-nál 2018-ban és (adott esetben) 21 milliárd DKK-nál 2019-ben.

                     4.4.

                     A Vestjysk a szerkezetátalakítási időszakban az alábbiak szerint súlyozza újra a hitelezését:

                                 —

                                 a nettó hitelezés – ideértve az ingatlanszektornak nyújtott garanciákat – nem teheti ki a teljes nettó hitelezés (ügyfeleknek nyújtott hitelek) több mint 25 %-át, ideértve a bármikor nyújtott garanciákat.

                     4.5.

                     A mezőgazdaságnak és a vadászati, az erdőgazdálkodási és a halászati ágazatnak nyújtott átlagos éves nettó hitelezésként számított nettó hitelezés bármely tetszőleges év december 31-én nem haladhatja meg a 2016. december 31-én rögzített (azaz az ügyfeleknek nyújtott összes hitel 20 %-a a fent meghatározottak szerint) teljes nettó hitelezésből kivett részét, ha és amennyiben ez a nettó hitelezési többlet új ügyfeleknek történő hitelnyújtásból vagy a meglévő ügyfeleknek nyújtott hitelezés megnöveléséből ered.

                     4.6.

                     A Vestjysk nem nyújthat új hitelt az ügyfeleknek a központi régión kívül, kivéve, ha az ügyfél legalább [35–45] %-os önerőt biztosít, és a kölcsönt fedezettel biztosítják. A Vestjysk továbbá nem nyújthat új hitelt Dánián kívül található eszközökhöz kapcsolódóan.

                     4.7.

                     Nagyméretű kitettség:
                     A Vestjysk nem vállalhat hitelkockázati kitettségeket új ügyfelekkel, amennyiben az ilyen kitettség önmagában az adott időben meglévő teljes tőke több mint 10 %-át teszi ki.

               5.   MAGATARTÁSBELI INTÉZKEDÉSEK ÉS VÁLLALATIRÁNYÍTÁS

                     5.1.

                     Felvásárlás tilalma: A Vestjysk semmilyen vállalkozásban nem szerez részesedést, legyen az eszköz- vagy részvénytranszfer. Ez a felvásárlási tilalom a vállalati jogi formában működő vállalkozásokra és bármilyen, üzleti vállalkozást alkotó eszközcsomagra egyaránt vonatkozik.

                                 i.

                                    Mentesség: A Bank akkor szerezhet részesedést vállalkozásokban, ha:

                                             a)

                                             a bármely tulajdonszerzésért a Bank által kifizetett vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének (2) 0,01 %-a a hatálybalépés napján (3); valamint

                                             b)

                                             a Bank által a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napjától a szerkezetátalakítási időszak végéig az ilyen tulajdonszerzésekért fizetett halmozott vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének 0,025 %-a a hatálybalépés napján;

                                             c)

                                             a felvásárlás harmadik felekkel kötött, korábban (e határozat előtt) fennálló szerződéses kötelezettségekből vagy szabályozáshoz kapcsolódó kötelezettségekből következik közvetlenül, vagy azt valamely hatóság Vestjyskre vonatkozó jogerős és kötelező érvényű határozata írja elő.

                                 ii.

                                    A felvásárlási tilalom alá nem tartozó tevékenységek: A felvásárlási tilalom nem terjed ki azon tulajdonszerzésekre, amelyek i. a normál banki üzletmenet során valósulnak meg nehéz helyzetben levő cégekkel szemben meglévő követelések kezelésekor, ideértve a meglévő adósság tulajdonviszonyt megtestesítő eszközzé konvertálását; vagy ii. rendes pénztárkezelési tevékenységek részeként valósulnak meg.

                     5.2.

                     Hirdetés: A Bank a támogatási intézkedéseket és az azokból származó előnyöket nem használhatja hirdetési célokra.

               6.   A VESTJYSK BANK KOCKÁZATKEZELÉSÉNEK SZERKEZETÁTALAKÍTÁSA

                     6.1.

                     A Bank egy központosított üzleti bankrészleg létrehozásával továbbfejleszti és központosítja a kockázatkezelést a nagyobb ügyfelei esetében.

                     6.2.

                     A Vestjysk teljes visszatérő működési (személyi jellegű ráfordítások, a fióktelepek költségei, adminisztratív és egyéb működési költségek) és amortizációs költségei nem haladhatják meg a [435–475] millió DKK-t 2017-ben, a [420–460] millió DKK-t 2018-ban és (adott esetben) a [405–445] millió DKK-t 2019-ben (ezeket a számokat az alkalmazandó jogszabályi rendelkezések által a Vestjyskre kiszabott további követelményekből eredő összegekkel meg kell növelni [dánul: lønsumsafgift]).

               7.   VISSZAFIZETÉS AZ ÁLLAMNAK

                     7.1.

                     A Vestjysk a hatálybalépés napjától számított 6 hónapon belül az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekkel összhangban esetlegesen felhalmozódott kamatokkal együtt, teljes mértékben visszaváltja az állami hibridjeit névértéken.

               8.   A HITELRE ÉS ÁRKÉPZÉSI POLITIKÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

                     8.1.

                     A Vestjysk:

                                 8.1.1.

                                 2017-ben, 2018-ban és (adott esetben) 2019-ben jelentést terjeszt elő az ebben a határozatban rögzített formában az ellenőrző megbízottnak, amelyben bemutatja a Bank üzleti ügyfelei (köztük a kkv-k) adózás előtti tőkearányos jövedelmezőségének megoszlását, és lakossági ügyfelek esetében az átlagos bruttó nyereséget a 8.1.6. szakaszban meghatározott hitelminőségi fokozatokkal.

                                 8.1.2.

                                 2018-ban és (adott esetben) 2019-ben stratégiát alakít ki, amely bemutatja, hogyan növeli a Bank ügyfélkapcsolatainak jövedelmezőségét. Ezt a stratégiát kellőképpen részletezni kell, így – többek között – tisztázni kell a célzott ügyfélszegmenseket, a javasolt jövedelemnövelő intézkedéseket (ideértve a nem kielégítő ügyfélkapcsolatok megszüntetésének lehetőségét).

                                 8.1.3.

                                 2018-ban minden új hitelt (új hitelnek kell tekinteni a meglévő tranzakcióhoz nem kapcsolódó minden új üzletet) megfelelő belső árképzési eszközzel kell beárazni, vagy lakossági ügyfelekkel kapcsolatos kitettség esetében megfelelő belső árképzési iránymutatásokat kell alkalmazni, és központilag kell bemutatni, hogy az árképzési iránymutatások ügyfelenként legalább [2 800–3 300] DKK bruttó átlagos nyereséget segítenek elő egy szabványosított modellcsalád alapján. Az üzleti ügyfeleknek nyújtott új hitelek árképzését akkor tekintik megfelelőnek, ha az új hitel legalább [8–12] %-os adózás előtti pozitív tőkearányos jövedelmezőség elérését segíti elő az ügyfél szintjén 2018-ban.

                                 8.1.4.

                                 2019-től kezdődően (adott esetben) biztosítja, hogy minden ügyfélkapcsolatot (és nem csak az új hiteleket) a jogilag lehetséges mértékben a 8.1.3. pontnak megfelelően árazzák be. Az árazás pillanatában [2,2–2,7] millió DKK kitettséget meghaladó üzleti ügyfélkapcsolatok esetében az ügyfél szintjén legalább [8–12] %-os adózás előtti pozitív tőkearányos jövedelmezőség alátámasztásának hiánya esetén a hiteliratokat az igazgatóságnak kell felterjeszteni indokolással ellátott döntéssel való hivatalos jóváhagyásra.
                                 Amennyiben azon üzleti ügyfélkapcsolatok összmennyisége – függetlenül azok méretétől –, amelyek nem felelnek meg az említett elvárt hozamnak, meghaladja a Bank (előző üzleti év végén) ellenőrzött nettó hitelkitettségének [2–3] %-át az üzleti év során, a Vestjysk a jogilag lehetséges mértékben i. biztosítja az üzleti ügyfelekkel kapcsolatban az elvárt hozamot nem teljesítő üzleti ügyfelek felé való nettó hitelkitettség előző üzleti évhez képest [18–25] %-os csökkentését; és ii. biztosítja a lakossági ügyfelekkel kapcsolatban a jelenlegi [2 800–3 300] DKK bruttó átlagos nyereség [4–8] %-os, [2 800–3 300] DKK minimális szintre való emelkedését.

                                 8.1.5.

                                 Az üzleti ügyfelekre vonatkozó számítások alkalmazásában az új hitelek hiteldokumentációja tartalmazni fogja a megállapodás megkötése előtt kiszámított ügyfél szintű tőkearányos jövedelmezőséget az egyéni ügyfélhez kapcsolódó egyedi hitelre vagy egyéb élő kitettségre vonatkozóan, ideértve az egyéb díjtranzakciókat vagy banki ügyleteket. A fent említett új hitelek hiteldokumentációja ezt a megállapodás megkötése előtt kiszámított ügyfél szintű tőkearányos jövedelmezőséget a hitelezési döntés pillanatában és minden azt követő üzleti évre vonatkozóan fogja tartalmazni.

                                 8.1.6.

                                 A fenti árképzési rendszer hatályán kívül eső hitelügyletek: szerkezetátalakítási ügyek (a dán Pénzügyi Felügyeleti Hatóság általános ügyfélminősítő rendszere szerinti 1. és 2c. szintű hitelminőséggel [dánul: udlånsbonitet]), amelyek esetében szerkezetátalakítási vagy helyreállítási tervet (dánul: kredithandlingsplan) készítettek, és minden pénzpiaci tranzakció.

               9.   KIIGAZÍTÁSI MECHANIZMUS

                     9.1.

                     Ha a 4.3. pontban említett célkitűzéseket a bank ellenőrzési körén kívül eső, előre nem látható események miatt nem érik el egy adott évben, és ha a tényleges eredmények és a célkitűzések közötti különbözet 7 %-nál magasabb, Dánia indokolást és a helyzet orvoslására irányuló intézkedéseket tartalmazó javaslatot terjeszt a Bizottság elé, amely biztosítja a célok jövőbeli teljesítését vagy ennek megfelelő kompenzációt, illetve alternatív intézkedéseket ajánl a nem teljesült eredeti célkitűzésekkel megegyező célok eléréséhez.

               10.   JELENTÉSTÉTEL

                     10.1.

                     Dánia biztosítja a szerkezetátalakítási terv teljes és megfelelő végrehajtásának és az ezen feltételjegyzékben található kötelezettségvállalások teljes és megfelelő végrehajtásának folyamatos nyomon követését.

                     10.2.

                     Egy ellenőrző megbízott félévente jelentést tesz a Bizottságnak a szerkezetátalakítási időszak végéig a szerkezetátalakítási terv előrehaladásáról és a fent említett kötelezettségvállalásokról. A féléves jelentés referencia-időpontjai december 31. és június 30. A féléves jelentést a szerkezetátalakítási időszak minden egyes évében a referencia-időpontoktól számított 2 hónapon belül be kell nyújtani. A 2019. december 31-i referencia-időpontra vonatkozó végleges jelentésnek (adott esetben) az egész 2019-es évet le kell fednie.

               11.   ELLENŐRZŐ MEGBÍZOTT

                     11.1.

                     Dánia ellenőrző megbízottat nevez ki, aki a Bizottságnak jelent Dánia és a Bank kötelezettségvállalásoknak való megfeleléséről.

                     11.2.

                     Az ellenőrző megbízottnak a Banktól függetlennek kell lennie, és például beruházási bankként, tanácsadóként vagy ellenőrként rendelkeznie kell a megbízatása ellátásához szükséges képesítéssel, és a megbízatása időtartama alatt esetében ki kell zárni az összeférhetetlenséget.

                     11.3.

                     A megbízott javadalmazását a Banktól kapja oly módon, amely nem gátolja a megbízott függetlenségét és hatékonyságát megbízásának teljesítése során.

            Az ellenőrző megbízott kinevezése

                     11.4.

                     Dánia a hatálybalépés napját követő legkésőbb négy héten belül az általa ellenőrző megbízotti kinevezésre javasolt legalább két személyt tartalmazó listát benyújtja a Bizottságnak jóváhagyásra, a Dánia által előnyben részesített személyek megjelölésével. A javaslatnak elegendő információt kell tartalmaznia ahhoz, hogy a Bizottság megvizsgálhassa, megfelelnek-e a javasolt megbízottak a fent meghatározott feltételeknek és különösen a következőket kell tartalmaznia:

                                 i.

                                 a javasolt megbízatás összes feltétele minden olyan rendelkezéssel, amely ahhoz szükséges, hogy a megbízott feladatait e kötelezettségvállalások szerint tudja teljesíteni;

                                 ii.

                                 egy munkaterv tervezete, annak leírásával, hogyan tervezi teljesíteni az ellenőrző megbízott a rábízott feladatokat.

                     11.5.

                     A Bizottság a saját megítélése szerint dönt a javasolt megbízottak jóváhagyásáról vagy elutasításáról, illetve a javasolt megbízás jóváhagyásáról, amellyel kapcsolatban módosításokkal élhet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy azok a megbízott feladatainak ellátásához szükségesek. Egyetlen név jóváhagyása esetén Dánia – a Bizottság által jóváhagyott megbízatásnak megfelelően – megbízottként jelöli ki vagy jelölteti ki az érintett magánszemélyt vagy intézményt. Egynél több név jóváhagyása esetén Dánia a jóváhagyott nevek közül szabadon dönt a kijelölendő megbízottról. A megbízottat a Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízásnak megfelelően nevezik ki.

                     11.6.

                     A javasolt megbízottak mindegyikének elutasítása esetén Dánia az elutasításról történő tájékoztatását követő egy héten belül legalább két további magánszemély vagy intézmény nevét benyújtja.

                     11.7.

                     Ha a Bizottság az összes további jelöltet elutasítja, akkor a Bizottság nevez ki egy Dánia által jelölt vagy jelölni kívánt megbízottat, a Bizottság által jóváhagyott megbízotti megbízatással összhangban.

            Az ellenőrző megbízott feladatai és kötelességei

                     11.8.

                     Az ellenőrző megbízott a számára előírt feladatokat a kötelezettségvállalások betartásának biztosítása érdekében látja el. A Bizottság magától, illetve a megbízott, Dánia vagy a Bank kérelmére rendelkezéseket és utasításokat adhat a megbízottnak annak érdekében, hogy biztosítsa a kötelezettségvállalások teljesítését. A Bank és Dánia nem adhat utasításokat a megbízottnak.

                     11.9.

                     Az ellenőrző megbízott

                                 i.

                                 részletes munkatervet javasol a Bizottságnak, amelyben leírja, hogyan tervezi ellenőrizni a kötelezettségvállalások teljesítését. A jelentésnek legkésőbb 2017. december 31-ig kell elkészülnie;

                                 ii.

                                 negyedéves jelentésekkel ellenőrzi a kötelezettségvállalások teljesítését;

                                 iii.

                                 olyan intézkedéseket javasol, amelyeket szükségesnek ítél annak biztosításához, hogy Dánia és a Bank eleget tegyen a kötelezettségvállalásoknak.

            Dánia és a Bank feladatai és kötelességei

                     11.10.

                     A Bank minden olyan együttműködést, segítségnyújtást, vezetői és adminisztratív támogatást és tájékoztatást biztosít és a tanácsadóival biztosíttat az ellenőrző megbízott számára, amelyre az ellenőrző megbízottnak észszerűen szüksége lehet a feladatai ellátásához.

            A megbízott mással való felváltása, felmentése és ismételt kinevezése

                     11.11.

                     Ha az ellenőrző megbízott befejezi a kötelezettségvállalások szerinti feladatainak ellátását, vagy bármely más nyomós okból kifolyólag, ideértve az ellenőrző megbízott összeférhetetlenségnek való kitettségét is:

                     11.12.

                     a Bizottság az ellenőrző megbízott meghallgatását követően előírhatja Dánia számára az ellenőrző megbízott leváltását; vagy

                     11.13.

                     Dánia a Bizottság előzetes jóváhagyásával leválthatja az ellenőrző megbízottat.

                     11.14.

                     Ha az ellenőrző megbízott visszahívására sor kerül, az ellenőrző megbízott felkérhető feladatai ellátásának folytatására addig, amíg nincs olyan új ellenőrző megbízott, akinek az ellenőrző megbízott teljeskörűen nem adott át minden releváns információt. Az új ellenőrző megbízott kinevezése a 11.4–11.7. pontban említett eljárás szerint történik.

                     11.15.

                     Az ellenőrző megbízott a visszahívásán kívül csak azután fejezi be az eljárást, miután a Bizottság felmentette a feladatai alól azt követően, hogy az ellenőrző megbízottra bízott valamennyi kötelezettségvállalás teljesült. A Bizottság azonban bármikor követelheti az ellenőrző megbízott ismételt kinevezését, ha a későbbiekben kiderül, hogy a megfelelő korrekciós intézkedéseket esetleg nem valósították meg teljeskörűen és szabályszerűen.

            (1)  A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

            (2)  Az egyértelműség kedvéért: az adott kötelezettségvállalás alkalmazásában a mérlegfőösszeg egyenlő a Vestjysk összes eszközével.

            (3)  Az egyértelműség kedvéért: abban az esetben, ha megszerzik a Bizottság jóváhagyását a felvásárlási tilalom megszüntetéséhez, a Vestjysk kötelezettségvállalások hatálybalépésének napja szerinti mérlegét úgy számítják ki, hogy az tartalmazza a megszerzett gazdálkodó egységek eszközeit vagy a megszerzett eszközöket a felvásárlás napján.