title: 2010/113/CFSP: A Tanács 2010/113/KKBP határozata ( 2010. február 22. ) az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               23.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/30

         A TANÁCS 2010/113/KKBP HATÁROZATA
   (2010. február 22.)
   az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. február 15-én elfogadta a Roeland VAN DE GEER-nek az Európai Unió Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselőjévé (EUKK) történő kinevezéséről szóló 2007/112/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               A Tanács 2009. február 16-án elfogadta az EUKK megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról szóló 2009/128/KKBP együttes fellépést (2), amely az EUKK megbízatását 2010. február 28-ig hosszabbította meg.

               (3)

               Az EUKK megbízatását 2010. augusztus 31-ig meg kell hosszabbítani. Mindazonáltal az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (továbbiakban: a főképviselő) ajánlása alapján így határoz.

               (4)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   Roeland VAN DE GEER-nek mint az Európai Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójáért felelős különleges képviselőjének (EUKK) a megbízatását a Tanács 2010. augusztus 31-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően a főképviselő ajánlása alapján így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Európai Uniónak (EU) az Afrikai Nagy Tavak régiójában a konfliktus utáni helyzet további stabilizálására és konszolidálására vonatkozó politikai célkitűzésein alapul, különös tekintettel az érintett országokban bekövetkező fejlemények regionális dimenziójára. Ezek a célkitűzések, amelyek a demokrácia és a helyes kormányzás alapvető normáinak – többek között az emberi jogok és a jogállamiság – tiszteletben tartását mozdítják elő, a következőket foglalják magukban:

               a)

               az Uniónak az Afrikai Nagy Tavak régiójában folytatott következetes, fenntartható és felelős politikájához való aktív és eredményes hozzájárulás, amely előmozdítja a régióra vonatkozó egységes, átfogó uniós megközelítés kialakítását. Az EUKK támogatja a főképviselőnek a régióban végzett munkáját;

               b)

               az Uniónak a régióban zajló stabilizációs és újjáépítési folyamatok iránti folyamatos elkötelezettségének biztosítása a helyszínen és a megfelelő nemzetközi fórumokon való aktív jelenlét révén, kapcsolat fenntartása a kulcsfontosságú szereplőkkel, valamint a válságkezeléshez való hozzájárulás;

               c)

               hozzájárulás az átmenet utáni szakaszhoz a Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK), különösen az új intézmények megszilárdítására irányuló politikai folyamat tekintetében, valamint az új kormánnyal folytatandó politikai konzultáció és koordináció szélesebb nemzetközi keretének meghatározása;

               d)

               az ENSZ-szel és a MONUC-kal szorosan együttműködve a KDK biztonsági ágazatának átfogó reformjára irányuló nemzetközi támogató erőfeszítésekhez való hozzájárulás, különös tekintettel arra, hogy az Unió ebben az összefüggésben kész koordináló szerepet vállalni;

               e)

               a Nagy Tavak régiójáról szóló nemzetközi konferenciát követő intézkedések megfelelő végrehajtásához való hozzájárulás, különösen a Nagy Tavak titkárságával és főtitkárával, valamint a nyomonkövetési mechanizmusban részt vevő trojkával kialakítandó szoros kapcsolatok, továbbá a régióban a jószomszédi kapcsolatok előmozdítása révén;

               f)

               a határokon átnyúló tevékenységet folytató fegyveres csoportok továbbra is jelentős, a régióbeli országok destabilizálódásának és belső problémáik súlyosbodásának veszélyét hordozó problémájának kezelése;

               g)

               a konfliktus utáni stabilizáláshoz való hozzájárulás Burundiban, Ruandában és Ugandában, különösen a fegyveres csoportokkal, például az FNL-lel és az LRA-val ezzel párhuzamosan folytatott béketárgyalások révén.

         3. cikk
   Megbízatás
   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következőkre terjed ki:

               a)

               szoros kapcsolatot alakít ki és tart fenn az Afrikai Nagy Tavak régiójának országaival, az Egyesült Nemzetek Szervezetével, az Afrikai Unióval, a kulcsfontosságú afrikai országokkal és a KDK és az Unió legfőbb partnereivel, valamint a regionális és szubregionális afrikai szervezetekkel, más jelentős harmadik országokkal és más, kulcsszerepet játszó régióbeli vezetőkkel;

               b)

               tanácsot ad és jelentést tesz az Unió lehetőségeiről a béke-, a stabilizációs és konszolidációs folyamat támogatása, valamint az uniós kezdeményezések megvalósításának legmegfelelőbb módja tekintetében;

               c)

               tanácsot ad és segítséget nyújt a KDK-ban folytatott biztonsági ágazati reform vonatkozásában;

               d)

               hozzájárul a Nagy Tavak régiójáról szóló nemzetközi konferenciát követő intézkedések végrehajtásához, különösen a régióban meghatározott, a konfliktusok megoldásában az erőszakmentesség és a kölcsönös védelem célkitűzését megvalósító, valamint a regionális együttműködésre vonatkozó politikák támogatásával, továbbá az emberi jogok, a demokratizálódás és a helyes kormányzás előmozdítása, a büntetlenség elleni küzdelem, az igazságügyi együttműködés, valamint a természeti erőforrások jogellenes kiaknázása elleni küzdelem tekintetében;

               e)

               hozzájárul ahhoz, hogy a régió véleményformálói jobban megértsék az Unió szerepét;

               f)

               igény szerint hozzájárul a felek közötti béke- és tűzszüneti megállapodások megtárgyalásához és végrehajtásához, valamint diplomáciai megbeszéléseket folytat a felekkel, amennyiben azok a megállapodások szabályait megszegik; a lehetséges LRA-tárgyalások összefüggésében e tevékenységeket szorosan össze kell hangolni a szudáni EUKK-val;

               g)

               hozzájárul az EU emberi jogi politikájának és az EU emberi jogi iránymutatásainak – különösen a gyermekekről, illetve a fegyveres konfliktusról szóló uniós iránymutatásoknak, valamint a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000) ENSZ BT-határozattal kapcsolatos uniós politikának – a végrehajtásához, többek között az e tekintetben bekövetkező fejlemények figyelemmel kísérése és az azokról tett jelentések révén.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel megbízatásának a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. március 1-jétől2010. augusztus 31-ig terjedő időszakra 1 065 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadások 2010. március 1-jétől számolhatók el. A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok és az Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. A tagállamok vagy az Unió intézményei által az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, illetve az Unió érintett intézménye fedezi. A tagállamok által a Tanács Főtitkárságához kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam vagy uniós intézmény közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK küldetésének érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megad.
   8. cikk
   Az EU minősített információk biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai – különösen az EU minősített információk kezelése során – tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghozza valamennyi indokolt és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása, amely tartalmazza a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, amely magában foglalja a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepítendő csoportjának valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a missziónak a Tanács Főtitkársága szerinti biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való megérkezést megelőzően vagy azt követően;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően elfogadott ajánlások mindegyikét végrehajtsák, és félidős, valamint a megbízatás teljesítéséről szóló jelentések keretében írásos jelentés benyújtása a főképviselő, a Tanács és a Bizottság részére az ajánlások végrehajtásáról és egyéb biztonsági kérdésekről.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek szóban és írásban. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK előmozdítja a közös kül- és biztonságpolitika/a közös biztonság- és védelempolitika szereplői közötti koherenciát és az Unión belüli átfogó politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszközt koherens módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK egyéb, a helyszínen lévő nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.
   (3)   Az EUKK biztosítja a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja terén folytatott európai uniós tanács- és segítségnyújtási misszió (EUSEC RD Congo) és az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziója és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo) által folytatott tevékenységek összhangját, valamint helyi politikai iránymutatást nyújt e missziók vezetői számára. Az EUKK elősegíti a biztonsági ágazat KDK-beli reformjában részt vevő többi nemzetközi szereplővel való koordinációt. Az EUKK és a polgári műveleti parancsnok egymással szükség esetén konzultációt folytat.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak az érintett régióban történő egyéb hozzájárulásaival való koherenciáját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK a megbízatás végén a megbízatás teljesítéséről szóló jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2010. március 1-jétől kell alkalmazni.
   15. cikk
   Kihirdetés
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 46., 2007.2.16., 79. o.

      (2)  HL L 46., 2009.2.17., 36. o.

      (3)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.


title: A Tanács (EU) 2016/1873 határozata (2016. október 10.) az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               22.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 288/1

         A TANÁCS (EU) 2016/1873 HATÁROZATA
   (2016. október 10.)
   az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (2) bekezdésére és 212. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikkének (5) bekezdésével és a 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság együttes javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2012. március 23-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen az Európai Unió és tagállamai, valamint a latin-amerikai és karibi országok közötti, az EU–LAC Alapítvány nemzetközi szervezetként való létrehozásáról szóló nemzetközi megállapodásról.

               (2)

               Az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) vonatkozó tárgyalások 2015. január 29-én sikeresen lezárultak.

               (3)

               A megállapodás nemzetközi közjog szerinti jogi személyiséggel rendelkező nemzetközi szervezetként hozza létre az EU–LAC Alapítványt.

               (4)

               A megállapodást az Unió nevében alá kell írni, figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére.

               (5)

               Az EU–LAC Alapítvány keretén belüli tevékenységek tekintetében az Unió és tagállamai a szerződéseknek és a lojális együttműködés elvének megfelelően egyeztetik álláspontjaikat,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EU–LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2016. október 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. MATEČNÁ


title: 2006/109/EK: A Bizottság határozata ( 2006. január 19. ) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról

text:
               17.2.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 47/59

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2006. január 19.)
   a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról
   (2006/109/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   ELJÁRÁS

               (1)

               Az 1212/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények Közösségbe irányuló behozatalára.

               (2)

               A végleges rendelet kihirdetését követően a Bizottság nem fogadhat el kötelezettségvállalást. A végleges vámok kivetését eredményező vizsgálat során számos exportőr gyártó jelezte, hogy szándékában áll árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatot tenni, ezek a gyártók azonban nem nyújtottak be kellően megalapozott kötelezettségvállalási ajánlatot az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében megállapított határidő lejárta előtt. Ennek ellenére a Tanács a végleges rendelet (152) preambulumbekezdésével összhangban úgy határozott, kivételesen engedélyezi számukra, hogy kötelezettségvállalási ajánlatuk elkészítését az említett határidő lejártát követően fejezzék be; a Tanács döntésénél figyelembe vette, hogy az érintett gazdasági szereplők (többségükben kis- és középvállalkozások) szempontjából igen összetett feladatról van szó, továbbá azt is, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalt nem előzte meg ideiglenes nyilvánosságra hozatal.

         B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

               (3)

               A fent említett határidő lejártát követően a gépek és elektronikus termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products, a továbbiakban: CCCME) húsz együttműködő kínai vállalattal, illetve együttműködő kínai vállalatok alkotta csoporttal, köztük az egyik csoport kapcsolt importőrével (a továbbiakban: a vállalatok) együtt közös kötelezettségvállalási ajánlatot nyújtott be. A kötelezettségvállalás kimondja, hogy amennyiben a vállalatok bármelyike vagy a CCCME megszegi a vállalt kötelezettséget, az úgy minősül, mintha a kötelezettségvállalást valamennyi aláíró fél megszegte volna. Tekintettel azonban arra a tényre, hogy a kapcsolt importőr által a Közösségben végzett viszonteladás nem a CCCME égisze alatt folyik, az az eset, amikor a vállalt kötelezettséget az említett kapcsolt importőr vagy annak kínai köztársaságbeli kapcsolt exportőrei megszegik, úgy tekintendő, mint a kizárólag az említett csoport által elkövetett kötelezettségszegés. A kötelezettségvállalásra vonatkozó ajánlatot a kínai hatóságok támogatták.

               (4)

               A kötelezettségvállalás értelmében a CCCME és a vállalatok vállalják a következőket: biztosítják, hogy az érintett termék kiviteli ára elér vagy meghalad egy olyan minimális árszintet, amely megszünteti a dömping káros hatásait. Ezenfelül az ajánlat lehetővé teszi az érintett termék minimálárának a termék fő nyersanyagának (nyersvas) nyilvános nemzetközi árfolyamához történő indexálását tekintettel arra, hogy az öntvények ára jelentős mértékben változik a nyersvas árának függvényében.

               (5)

               A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a CCCME és a vállalatok által felajánlott közös kötelezettségvállalást el lehet fogadni, mivel az megszünteti a dömping káros hatásait. Ezen túlmenően a CCCME és a vállalatok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a Bizottságot részletes jelentések formájában rendszeresen tájékoztatják, így lehetővé válik a vállalt kötelezettségek teljesítésének hatékony felügyelete, s minimálisra csökken annak kockázata, hogy az érintettek azok teljesítése alól kibújnak.

               (6)

               Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan felügyelhesse a vállalt kötelezettség teljesítését, a vámmentességet a jövőben csak abban az esetben lehet biztosítani, ha az illetékes vámhatósághoz a kötelezettségvállalásnak megfelelő, szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemmel együtt olyan kereskedelmi számlát is benyújtanak, mely legalább azokat az elemeket tartalmazza, melyeket a(z) 268/2006/EK tanácsi rendelet (3) melléklete felsorol. Az említett adatok azért is szükségesek, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal meg tudják állapítani, a szállítás a kereskedelmi okmányokban foglaltak szerint zajlik-e. Abban az esetben, ha ilyen számlát nem mutatnak be, vagy a számla nem feleltethető meg az elvámolni kívánt terméknek, ki kell fizetni a dömpingellenes vám fent említett rendeletben megállapított, megfelelő tételét.

               (7)

               A kötelezettségvállalás betartásának hatékonyabb biztosítása érdekében a fent említett tanácsi rendelet felhívta az importőrök figyelmét arra, hogy a vállalt kötelezettség megszegése a dömpingellenes vám visszamenőleges alkalmazását eredményezheti a kérdéses ügylet vonatkozásában.

               (8)

               A vállalt kötelezettség megszegése vagy a kötelezettségvállalás visszavonása esetén, illetve ha a Bizottság a kötelezettségvállalás elfogadását visszavonja, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapított dömpingellenes vámot automatikusan ki kell vetni az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A CCCME és az alábbiakban felsorolt együttműködő vállalatok által a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalást a Bizottság elfogadja.

               Vállalat

               Kiegészítő TARIC-kód

               Beijing Tongzhou Dadusche Foundry Factory, East of Dongtianyang Village, Dadushe, Tongzhou Beijing

               A708

               Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory, Bai Fo Tang Village, Si Men Cun Town, Bo Tou City, 062159, Hebei Province

               A681

               Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Changle Village, Wangwu Town, Botou City, Hebei Province

               A709

               Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200

               A683

               Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd., 260, Jinchang Road, JinJing Town, Changsha, Hunan

               A710

               Changsha Lianhu Foundry, Lianhu Village, Yuhuating Town, Yuhua District, Changsha, Hunan

               A711

               Vagy a GB Metal Products Co., Ltd. Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei mint gyártó és értékesítő, vagy a GB Metal Products Co., Ltd. Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei mint gyártó és kapcsolt értékesítési vállalata, a GB International Trading Shanghai Co Ltd, B301–310 Yinhai Bldg., 250 Cao Xi Rd., Sanghai mint értékesítő

               A712

               Guiyang Bada Foundry Co., Ltd., Mengguan Huaxi Guiyang, Guizhou

               A713

               Hebei Jize Xian Ma Gang Cast Factory, Nankai District. Xiao Zhai Town, Jize County, Handan City, Hebei

               A714

               Vagy a Hebei Shunda Foundry Co., Ltd. Qufu Road, Quyang, 073100, PRC mint gyártó és értékesítő, vagy a Hebei Shunda Foundry Co., Ltd. Qufu Road, Quyang, 073100, KNK mint gyártó és kapcsolt értékesítési vállalata, a Success Cast Tech-Ltd., 603A Huimei Business Centre 83 Guangzhou Dadao(s), Guangzhou 510300 mint értékesítő

               A715

               Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd., Nankai District, Xiao Zhai Town, Handou City, Jize County, Hebei

               A716

               Vagy a i. Zibo Benito Metalwork Co., Ltd., No. 1, Shitanwu, Boyi Road, Boshan District, Zibo City, Shandong China, 255201, vagy a ii. Benito (Tianjin) Metals Products Co., Ltd., Da Lu Zhuang Village, Bei Zha Kou Town, Jin Nan District, Tianjin, vagy pedig a iii. Qingdao Benito Metals Products Co. Ltd., Yan Jia Ling Village, Tong Ji Jie Dao Office, Jimo City, Qingdao, Shandong Province mint gyártó és a Fundició Dúctil Benito, Via Ausetania, 11, 08560 Manlleu, Barcelona, Spanyolország mint kizárólagos importőr

               A717

               Qingdao Qitao Casting Co., Ltd., Nan Wang Jia Zhuang Village, Da Xin Town, Jimo City, Qingdao, Shandong Province, 266200

               A718

               Shandong Huijin Stock Co., Ltd., North of Kouzhen Town, Laiwu City, Shandong Province, 271114

               A684

               Shane City Fangyuan Casting Co., Ltd., West of Nango Village, Shiliting Town, Shane City, Hebei Province

               A719

               Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002

               A680

               Tianjin Fu Xing Da Casting Co., Ltd., West of Nan Yang Cun Village, Jin Nan District, 300350, Tianjin

               A720

               Weifang Jianhua Casting Co., Ltd., Kai Yuan Jie Dao Office, Hanting District, Weifang City, Shandong Province

               A721

               Zibo City Boshan Guangyuan Casting Machinery Factory, Xiangyang Village, Badou Town, Boshan District, Zibo City Shandong Province

               A722

               Zibo Dehua Machinery Co., Ltd., North of Lanyan Street, Zibo High-tech Developing Zone

               A723

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. január 19-én.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 199., 2005.7.29., 1. o.

      (3)  Lásd a Hivatalos Lap 3 oldalát.


title: 2007/730/EK: A Bizottság határozata ( 2007. október 16. ) a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv 3a. cikkének (1) bekezdése alapján az Egyesült Királyság által hozott intézkedéseknek a közösségi joggal való összeegyeztethetőségéről (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               14.11.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 295/12

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. október 16.)
   a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv 3a. cikkének (1) bekezdése alapján az Egyesült Királyság által hozott intézkedéseknek a közösségi joggal való összeegyeztethetőségéről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2007/730/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 3a. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a 89/552/EGK irányelv 23a. cikke alapján létrehozott bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               1998. szeptember 25-i levelében az Egyesült Királyság értesítette a Bizottságot a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (1) bekezdése szerint hozott intézkedésekről. 1998. november 2-án a Bizottság továbbította ezeket az intézkedéseket a többi tagállamnak, és 1998. november 20-i ülésén átvette a 89/552/EGK irányelv 23a. cikke alapján létrehozott bizottság észrevételeit. 1998. december 23-i levelében a Bizottság tájékoztatta az Egyesült Királyságot, hogy kétségei vannak a bejelentett intézkedések alkalmazási körével kapcsolatban, így nem tudta értékelni, hogy az intézkedések összeegyeztethetők-e a közösségi joggal. 2000. május 5-i levelében az Egyesült Királyság ezen intézkedések módosításáról értesítette a Bizottságot.

               (2)

               A Bizottság az említett értesítéstől számítva három hónapon belül megvizsgálta, hogy a szóban forgó intézkedések összeegyeztethetők-e a közösségi joggal, különösen az intézkedések arányossága és a nemzeti szintű konzultációs eljárás átláthatósága tekintetében.

               (3)

               A vizsgálat során a Bizottság figyelembe vette az Egyesült Királyságban uralkodó médiahelyzetről rendelkezésre álló adatokat.

               (4)

               Az Egyesült Királyság által bejelentett intézkedésekben szereplő kiemelt társadalmi fontosságú események jegyzékét egyértelmű és átlátható módon állították össze, és ezt széles körű konzultáció előzte meg az Egyesült Királyságban.

               (5)

               A Bizottság elégedetten nyugtázta, hogy az Egyesült Királyság intézkedéseiben felsorolt események legalább kettőnek megfelelnek az események társadalmi fontosságát megbízhatóan jelző következő kritériumok közül: i. az esemény a tagállamban széles körben különös visszhangot kelt, és nem csupán az adott sport, illetve tevékenység szokásos közönségének fontos; ii. az eseménynek általánosan elismert egyedi kulturális jelentősége van a tagállam lakossága számára, különösen a kulturális önazonosság erősítésében; iii. az ország csapata résztvevője az eseménynek, amely egy nemzetközi jelentőségű verseny vagy bajnokság keretében zajlik; valamint iv. hagyomány, hogy az eseményről ingyenes televízión közvetítést adnak, amely nagy nézettségnek örvend.

               (6)

               Az Egyesült Királyság intézkedéseiben felsorolt események között nagy számban szerepelnek olyanok – beleértve a nyári és a téli olimpiai játékokat, valamint a labdarúgó-világbajnokság és Európa-bajnokság döntőit –, amelyeknek a hagyományosan elismert kiemelt társadalmi jelentőségét kifejezetten említi a 97/36/EK irányelv (18) preambulumbekezdése. Ezek az események az Egyesült Királyságban széles körben különös visszhangot keltenek, mivel általában különösen közkedveltek (a résztvevők nemzetiségétől függetlenül), nem pedig csupán a sportesemények szokásos közönségének körében.

               (7)

               Az FA-kupa döntője széles körben különös visszhangot kelt az Egyesült Királyságban, mint az angol hazai labdarúgás kiemelkedő mérkőzése, és mint igazi nemzeti esemény, amely ezenfelül világhírű is.

               (8)

               A skót FA-kupa döntője széles körben különös visszhangot kelt Skóciában, mint az (angol) FA kupa döntőjéhez hasonló mérvű esemény.

               (9)

               A Grand National széles körben visszhangot kelt az Egyesült Királyságban, mint világszerte ismert és közkedvelt, nagy múltú esemény, valamint általánosan elismert egyedi kulturális jelentőséggel bír az ország lakossága számára, az egyesült királysági nemzeti öntudat részét alkotva.

               (10)

               A Derby széles körben visszhangot kelt az Egyesült Királyságban, mint a lóversenyidény kiemelkedő eseménye és az ország eseménynaptárának része, valamint általánosan elismert egyedi kulturális jelentőséggel bír az ország lakossága számára, mint olyan, merőben brit esemény, amely társadalmi rétegtől függetlenül országszerte érdeklődést vált ki.

               (11)

               A wimbledoni tenisztorna döntő mérkőzései széles körben visszhangot keltenek az Egyesült Királyságban, mivel olyan tenisztornáról van szó, amely az országban egyedülálló, világhírű és széles körű sajtóvisszhangot kelt. Az esemény az egyesült királysági résztvevők sikereinek is köszönheti, hogy az országban széles körű visszhangot kelt és egyedi kulturális jelentőséggel bír.

               (12)

               A Rugby League Challenge Cup döntője és a rögbi-világbajnokság széles körben visszhangot kelt az Egyesült Királyságban, mert mindkettő olyan széles körű, általános érdeklődést kiváltó esemény, amely nem csak e sportrendezvények szokásos közönségét vonzza. A Hat Nemzet Rögbibajnokságának (2) azon mérkőzései, amelyeket hazai nemzetek csapatai vívnak, széles körben különös visszhangot keltenek az Egyesült Királyságban, mint az Egyesült Királyság sporteseménynaptárának jelentős eseményei.

               (13)

               Az Angliában játszott krikett-tesztmérkőzések széles körű visszhangot keltenek az Egyesült Királyságban, mivel az ország nyári sportidényének kiemelkedő eseményei, amelyeken az angol csapat és elsőrangú tengerentúli csapatok is részt vesznek, és amelyek országrésztől és társadalmi rétegtől független népszerűségnek örvendenek. A krikett-világbajnokság mérkőzései (a döntő, az elődöntők és az ország nemzeti csapatainak részvételével zajló mérkőzések) széles körben visszhangot keltenek az Egyesült Királyságban, mivel az egyetlen önálló világbajnokság részét képezik ebben a sportágban, és a versenybe a legmagasabb szinten vonják be az Egyesült Királyság csapatait. Ezenkívül e kriketteseményeknek általánosan elismert egyedi kulturális jelentősége van az Egyesült Királyság lakossága számára, mivel multikulturális jellegük elősegíti a társadalmi kohéziót és erősíti az Egyesült Királyságnak a Nemzetközösséggel fennálló kapcsolatait.

               (14)

               A Nemzetközösségi Játékok széles körben különös visszhangot keltenek az Egyesült Királyságban, mivel e nagy múltú esemény alkalmat ad az Egyesült Királyság versenysportolóinak a magas szintű versenyzésre.

               (15)

               Az Atlétikai Világbajnokság széles körben különös visszhangot kelt az Egyesült Királyságban, mint kizárólag az atlétikának szentelt kiemelkedő esemény, amelyen az Egyesült Királyság legkiválóbb élsportolói vesznek részt.

               (16)

               A Ryder Cup széles körben különös visszhangot kelt az Egyesült Királyságban, mint jelentős és egyedülálló nemzetközi esemény, amely a legmagasabb szintű versenybe vonja be az egyesült királysági játékosokat.

               (17)

               A (brit) nyílt golfbajnokság széles körben különös visszhangot kelt az Egyesült Királyságban, mivel a brit golf kiemelkedő eseménye, és világszerte a golf egyik kiemelkedő és legrégebbi eseménye.

               (18)

               Hagyomány, hogy a felsorolt eseményekről – köztük azokról is, amelyek teljes egységet alkotnak, nem pedig események sorozatából állnak – ingyenes televízión közvetítést adnak, amely nagy nézettségnek örvend. Ha kivételesen nincs így (a krikett-világbajnokság felsorolt mérkőzései esetében), a felsorolás korlátozott (mivel a döntőt, az elődöntőket és az ország nemzeti csapatainak részvételével zajló mérkőzéseket tartalmazza), és csak megfelelő utólagos közvetítést ír elő, és mindenesetre megfelel az események társadalmi fontosságát megbízhatóan jelző kritériumok közül kettőnek ((13) preambulumbekezdés).

               (19)

               Az Egyesült Királyság intézkedései arányosnak tekinthetők, tekintetbe véve, hogy a szolgáltatásnyújtásnak az EK-Szerződés szerinti alapszabadságától való eltérést azon felsőbb közérdek teszi indokolttá, hogy a különös társadalmi fontosságú események közvetítéséhez a közönség széles körben hozzáférhessen.

               (20)

               A Egyesült Királyság intézkedései összeegyeztethetők az Európai Közösség versenyszabályaival, mivel a felsorolt események közvetítésére feljogosított műsorszolgáltatók körét objektív kritériumok alapján jelölik ki, így az események közvetítési jogának megszerzéséért tényleges, illetve potenciális verseny alakulhat ki. A lista továbbá nem tartalmaz olyan aránytalanul sok eseményt, hogy ez torzítaná a versenyt az ingyenes és a térítéses televíziós műsorszolgáltatás downstream piacain.

               (21)

               Az Egyesült Királyság intézkedéseinek arányosságát megerősíti az a tény, hogy a felsorolt események egy része tekintetében csak utólagos közvetítést írnak elő.

               (22)

               Miután a Bizottság továbbította a többi tagállamnak az Egyesült Királyság intézkedéseit, és konzultált a 89/552/EGK irányelv 23a. cikke alapján létrehozott bizottsággal, az oktatásügyi és kulturális főigazgató 2000. július 28-án levelet intézett az Egyesült Királysághoz, amelyben jelezte, hogy a bejelentett intézkedések ellen a Bizottság nem kíván kifogást emelni.

               (23)

               Az említett intézkedéseket a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdésével összhangban közzétették az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában (3).

               (24)

               Az Elsőfokú Bíróságnak a T-33/01 sz. Infront WM kontra Bizottság ügyben hozott ítéletéből következik, hogy a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (1) bekezdése alapján tett intézkedéseknek a közösségi joggal való összeegyeztethetőségéről tett megállapítás határozatnak minősül, ezért azt a Bizottságnak kell elfogadnia. Ennek megfelelően e határozatban ki kell jelenteni, hogy az Egyesült Királyság által bejelentett intézkedések összeegyeztethetők a közösségi joggal. Az e határozat mellékletében leírt intézkedéseket a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdésével összhangban közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában,

               (25)

               A jogbiztonság biztosítása érdekében e határozatot az Egyesült Királyság által bejelentett intézkedéseknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való első közzétételének napjától kell alkalmazni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedések, amelyekről az Egyesült Királyság 2000. május 5-én értesítette a Bizottságot, és amelyeket az
         Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2000. november 18-i C 328. számában tettek közzé, összeegyeztethetők a közösségi joggal.
   2. cikk
   Az e határozat mellékletében leírt intézkedéseket a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdésével összhangban közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   3. cikk
   Ezt a határozatot 2000. november 18-ától kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2007. október 16-án.

            a Bizottság részéről

         Viviane REDING

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 298., 1989.10.17., 23. o. A 97/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 202., 1997.7.30., 60. o.) módosított irányelv.

      (2)  Az Egyesült Királyság listáját 2001-ben módosították, az ezen esemény nevének Öt Nemzet Rögbibajnokságáról Hat Nemzet Rögbibajnokságára történő megváltoztatását követően.

      (3)  HL C 328., 2000.11.18., 2. o.

      MELLÉKLET
      Az Egyesült Királyság által hozott intézkedések, amelyeket a 89/552/EGK irányelv 3a. cikke (2) bekezdése értelmében közzé kell tenni, a következő kivonatokban szerepelnek:
      [Kivonat az 1996. évi műsorszolgáltatási törvény IV. részéből]
      AZ 1996. ÉVI MŰSORSZOLGÁLTATÁSI TÖRVÉNY
      55.   fejezet
      IV.   RÉSZ
      Nemzeti érdeklődést keltő sport- és egyéb események
      Felsorolt események.

                  (1)

                  E rész alkalmazásában felsorolt eseménynek az olyan, nemzeti érdeklődést keltő sport- vagy egyéb esemény tekintendő, amely jelenleg szerepel a miniszter által e fejezet alkalmazása céljából összeállított jegyzékben.

                  (2)

                  A miniszter az (1) bekezdés szerinti jegyzéket nem állíthatja össze, nem vizsgálhatja felül és nem szüntetheti meg a következők véleményének előzetes kikérése nélkül:

                              a)

                              a BBC;

                              b)

                              a Welsh Authority;

                              c)

                              a bizottság; és

                              d)

                              minden jelentős esemény esetében az a személy, akitől az adott esemény televíziós közvetítésének joga megszerezhető;

                        e bekezdés alkalmazásában jelentős eseménynek az olyan nemzeti érdeklődést keltő sport- vagy egyéb esemény tekintendő, amelyet a miniszter a jegyzékbe való felvételre, illetőleg abból való elhagyásra javasol.

                  (3)

                  A miniszter, mihelyt összeállította, illetőleg felülvizsgálta az (1) bekezdésben említett jegyzéket, közzéteszi az alábbiak értesítésére alkalmasnak ítélt módon:

                              a)

                              a (2) bekezdésben említett személyek; és

                              b)

                              minden olyan személy, aki rendelkezik a bizottság által az 1990. évi törvény I. része alapján kiadott engedéllyel vagy a bizottság által e törvény alapján kiadott, digitális műsorszórásra vonatkozó engedéllyel.

                  (4)

                  E szakasz alkalmazásában „nemzeti érdeklődés” az Angliában, Skóciában, Walesben vagy Észak-Írországban keltett érdeklődés.

                  (5)

                  Egy jelentős eseménynek az (1) bekezdésben említett jegyzékbe történő felvétele nem érinti a következőket:

                              a)

                              azon szerződések érvényessége, amelyek még azelőtt jöttek létre, hogy a miniszter a jegyzék e kiegészítéséről kikérte volna a (2) bekezdésben említettek véleményét; illetőleg

                              b)

                              az ilyen szerződés alapján szerzett bármely jog gyakorlása.

                  (6)

                  A miniszter által az 1990. évi törvény 182. szakaszának alkalmazása céljából összeállított jegyzéket – mivel a szóban forgó jegyzék hatálybalépése közvetlenül megelőzte e szakaszét – úgy kell tekinteni, mint amelyet e rész alkalmazása céljából állítottak össze.

            Szolgáltatási kategóriák.

                  (1)

                  E rész alkalmazásában a televíziós műsorszolgáltatások az alábbi két kategóriára oszlanak:

                              a)

                              a (2) bekezdésben említett azon szolgáltatások, amelyeknél díjmentes a szolgáltatásban foglalt műsorok vétele;

                              b)

                              valamennyi televízióműsor-szolgáltatás, amely jelenleg nem tartozik az a) pontba.

                  (2)

                  Az (1) bekezdés a) pontjában említett szolgáltatások a következők:

                              a)

                              a Channel 3 regionális és országos szolgáltatásai;

                              b)

                              a Channel 4; és

                              c)

                              a BBC által nyújtott televíziós műsorszóró szolgáltatások.

                  (3)

                  A miniszter határozattal módosíthatja a (2) bekezdést, hogy a szolgáltatások ott szereplő felsorolásából elhagyjon, illetőleg azt kiegészítse.

                  (4)

                  A (3) bekezdés szerinti határozatot a parlament bármelyik háza határozatával megsemmisítheti.

            […]
      Felsorolt esemény televíziós közvetítésének korlátozása

                  (1)

                  A 98. szakasz (1) bekezdése szerinti bármelyik kategóriába tartozó szolgáltatást („első szolgáltatás”) az Egyesült Királyságban vagy annak bármely részében történő vétel céljára nyújtó személyeknek tilos e szolgáltatás keretében a felsorolt események bármelyikét vagy bármely részét élő adásban közvetítenie a bizottság engedélye nélkül, kivéve ha:

                              a)

                              egy másik személy, aki az ugyanazon bekezdés szerinti másik kategóriába tartozó szolgáltatást („második szolgáltatás”) nyújt, jogot szerzett az adott esemény egészéről vagy egy részéről szóló élő közvetítésnek a második szolgáltatásba történő belefoglalására; és

                              b)

                              az a terület, ahol a második szolgáltatást nyújtják, azonos azzal a területtel, illetőleg magában foglalja annak a területnek az egészét vagy közel egészét, ahol az első szolgáltatást nyújtják.

                  (2)

                  A bizottság visszavonhat bármely, az (1) bekezdés értelmében általa adott hozzájárulást.

                  (3)

                  Az (1) bekezdésben foglaltak megszegése nem érinti a szerződések érvényességét.

                  (4)

                  Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, ha az első szolgáltatást nyújtó televíziós műsorszolgáltató e szakasz hatálybalépése előtt szerzett jogokat gyakorol.

            A bizottság büntetéskiszabási jogköre.

                  (1)

                  Amennyiben a bizottság:

                              a)

                              arra a megállapításra jut, hogy egy, az 1990. évi törvény I. része alapján kiadott, illetőleg e törvény I. része alapján, digitális műsorszórásra kiadott engedély jogosultja nem tartotta be a 101. szakasz (1) bekezdésében foglaltakat; és

                              b)

                              nem jut arra a megállapításra, hogy a szóban forgó személytől bármilyen körülmények között ésszerűtlen volna elvárni a szóban forgó bekezdésben előírtak betartását;

                        előírhatja, hogy a szóban forgó személy meghatározott időn belül meghatározott pénzbüntetést fizessen a bizottságnak.

                  (2)

                  Amennyiben a bizottság arra a megállapításra jut, hogy – a 101. szakasz (1) bekezdése szerinti hozzájárulás kérelmezésével összefüggésben – egy, az 1990. évi törvény I. része alapján kiadott, illetőleg e törvény I. része alapján, digitális műsorszórásra kiadott engedély jogosultja

                              a)

                              valamely lényeges körülmény tekintetében hamis információt szolgáltatott a számára; vagy

                              b)

                              lényeges információt tartott vissza azzal a szándékkal, hogy a bizottságot félrevezesse;

                        előírhatja, hogy a szóban forgó személy meghatározott időn belül meghatározott pénzbüntetést fizessen a bizottságnak.

                  (3)

                  Az egy adott személyre az (1) vagy a (2) bekezdés szerint kiszabott pénzbüntetés összege nem haladhatja meg a vonatkozó díjnak az előírt együtthatóval megszorzott összegét.

                  (4)

                  A (3) bekezdésben

                              a)

                              a „vonatkozó díj” a bizottság által meghatározott összeg, amely a pénzbüntetéssel sújtott személy által megfizetett összes díjból azon résznek felel meg, amely a kérdéses esemény televíziós közvetítési jogának megszerzéséhez köthető; és

                              b)

                              az „előírt együttható” a miniszter által időről időre rendeletben meghatározott szám.

                  (5)

                  A (4) bekezdés b) pontja szerinti rendeletet a parlament bármelyik háza határozatával megsemmisítheti.

                  (6)

                  Amennyiben a bizottsághoz az (1) vagy a (2) bekezdés értelmében fizetendő pénzösszeg érkezik, az adott összeg nem tartozik a bizottság bevételeihez, hanem azt a Konszolidációs Alapba fizetik be.

                  (7)

                  A bizottság tartozásként behajthat minden olyan összeget, amelynek hozzá történő befizetése az (1) vagy a (2) bekezdés alapján kötelező.

            A miniszternek tett jelentés.

                  (1)

                  Amennyiben a bizottság:

                              a)

                              arra a megállapításra jut, hogy valamely műsorszolgáltató szervezet nem tartotta be a 101. szakasz (1) bekezdésében foglaltakat; és

                              b)

                              nem jut arra a megállapításra, hogy a szóban forgó szervezettől bármilyen körülmények között ésszerűtlen volna elvárni a szóban forgó bekezdésben előírtak betartását;

                        erről jelentést tesz a miniszternek.

                  (2)

                  Amennyiben a bizottság arra a megállapításra jut, hogy a 101. szakasz (1) bekezdése szerinti hozzájárulás kérelmezésével összefüggésben egy műsorszolgáltató szervezet

                              a)

                              valamely lényeges körülmény tekintetében hamis információt szolgáltatott a számára; vagy

                              b)

                              lényeges információt tartott vissza azzal a szándékkal, hogy a bizottságot félrevezesse,

                        erről jelentést tesz a miniszternek.

                  (3)

                  E szakasz alkalmazásában „műsorszolgáltató szervezet” a BBC vagy a Welsh Authority.

            Útmutató.

                  (1)

                  A bizottság olyan – általa időről időre felülvizsgálható – útmutatót készít, amely:

                              a)

                              meghatározza, hogy általában a felsorolt események közvetítése, illetőleg egy adott felsorolt esemény közvetítése mely körülmények fennállásakor tekintendő, illetőleg nem tekintendő élőnek e rész alkalmazásában; és

                              b)

                              iránymutatást ad a következőknél általa figyelembe vett szempontokról:

                                          i.

                                          a 101. szakasz (1) bekezdése szerinti hozzájárulás megadása vagy visszavonása; vagy

                                          ii.

                                          annak megállapítása a 102. szakasz (1) bekezdésének vagy a 103. szakasz (1) bekezdésének alkalmazása céljából, hogy bármilyen körülmények között ésszerűtlen-e elvárni a televíziós műsorszolgáltatótól a 101. szakasz (1) bekezdésében foglaltak betartását.

                  (2)

                  Az e rész szerinti hatáskörének gyakorlásánál a bizottság figyelembe veszi az útmutató előírásait.

                  (3)

                  Az útmutató elkészítését vagy felülvizsgálatát megelőzően a bizottság kikéri az általa alkalmasnak ítélt személyek véleményét.

                  (4)

                  A bizottság, mihelyt elkészítette, illetőleg felülvizsgálta az útmutatót, közzéteszi az alábbiak értesítésére alkalmasnak ítélt módon:

                              a)

                              a BBC;

                              b)

                              a Welsh Authority;

                              c)

                              minden olyan személy, akitől egy felsorolt esemény televíziós közvetítésének joga megszerezhető;
                              valamint

                              d)

                              minden olyan személy, aki rendelkezik a bizottság által az 1990. évi törvény I. része alapján kiadott engedéllyel vagy a bizottság által e törvény alapján kiadott, digitális műsorszórásra vonatkozó engedéllyel.

            A IV. rész értelmezése és kiegészítő rendelkezések

                  (1)

                  E rész alkalmazásában (kivéve, ha a szövegkörnyezet mást indokol):

                              A „Channel 4” jelentése ugyanaz, mint az 1990. évi törvény I. részében;

                              a „bizottság” a Független Televíziós Bizottság (Independent Television Commission – ITC);

                              a „felsorolt esemény” jelentése ugyanaz, mint a 97. szakasz (1) bekezdésében;

                              az „élő” fogalmát a 104. szakasz szerint elkészített útmutató határozza meg;

                              az „országos Channel 3 szolgáltatás” és a „regionális Channel 3 szolgáltatás” jelentése ugyanaz, mint az 1990. évi törvény I. részében;

                              a „televízióműsor-terjesztési szolgáltatás” jelentése ugyanaz, mint az 1990. évi törvény I. részében;

                              a „televíziós műsorszolgáltató” jelentése ugyanaz, mint a 99. szakasz (2) bekezdésében;

                              a „televíziós műsorszolgáltatás” jelentése ugyanaz, mint az 1990. évi törvény I. részében.

                  (2)

                  Az 1990. évi törvény 182. szakasza (a fizetős műsorként nem közvetíthető egyes események) hatályát veszti.

            [Kivonat a 2000. évi televízióműsor-terjesztési rendeletből]
      2000. évi 54.
      RENDELET
      MŰSORSZOLGÁLTATÁS
      A 2000. évi televízióműsor-terjesztési rendelet

         Készült: 2000. január 14-én.

         A Parlament elé került: 2000. január 14-én.

         Hatályba lépett: 2000. január 19-én.

      mivel a miniszter a kijelölt miniszter (1) az Európai Közösségekről szóló 1972. évi törvény (2) 2. szakaszának (2) bekezdése alkalmazásában a televízióműsor-terjesztéssel kapcsolatos intézkedések tekintetében;
      ennélfogva a miniszter az Európai Közösségekről szóló 1972. évi törvény 2. szakaszának (2) bekezdésében ráruházott hatáskör, valamint az őt erre feljogosító más hatáskörök gyakorlása keretében meghozza a következő rendeletet:
      Hivatkozás és hatálybalépés

                  (1)

                  E rendeletre a 2000. évi televízióműsor-terjesztési rendeletként kell hivatkozni.

                  (2)

                  E rendelet 2000. január 19-én lép hatályba.

            […]
      Az 1996. évi műsorszolgáltatási törvény módosításai
      3.   Az 1996. évi műsorszolgáltatási törvény (3) IV. része (nemzeti érdeklődést keltő sport- és egyéb események) az e rendelethez fűzött jegyzéknek megfelelően módosul.
      […]
      2000. január 14.
      Chris Smith
      Kulturális, Médiaügyi és Sportminiszter

         JEGYZÉK
         3. rendelet
         Az 1996. évi műsorszolgáltatási törvény módosításai: nemzeti érdeklődést keltő sport- és egyéb események
         1.   A 98. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
         Szolgáltatási kategóriák.

                     (1)

                     E rész alkalmazásában a televíziós műsorszolgáltatások és az EGT-beli műholdas szolgáltatások az alábbi két kategóriára oszlanak:

                                 a)

                                 azok a televíziós műsorszolgáltatások és EGT-beli műholdas szolgáltatások, amelyek jelenleg megfelelnek a megkívánt feltételeknek; és

                                 b)

                                 bármely más televíziós műsorszolgáltatás és az EGT-beli műholdas szolgáltatás.

                     (2)

                     Ebben a szakaszban a „megkívánt feltételek” egy szolgáltatás vonatkozásában a következők:

                                 a)

                                 a nyújtott szolgáltatás vételéért ne szedjenek díjat; és

                                 b)

                                 a szolgáltatás az Egyesült Királyság lakosságának legalább 95 %-a számára fogható legyen.

                     (3)

                     A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazása céljából figyelmen kívül kell hagyni a vezeték nélküli távírásról szóló 1949. évi törvény 1. szakaszának (7) bekezdésében meghatározott, televíziós engedélyért fizetett díjat.

                     (4)

                     A (2) bekezdés b) pontjában szereplő feltételt

                                 a)

                                 akkor kell teljesítettnek tekinteni egy regionális Channel 3 szolgáltatás vonatkozásában, ha az a Channel 3 egésze tekintetében teljesül; és

                                 b)

                                 akkor kell teljesítettnek tekinteni egy regionális Channel 4 szolgáltatás vonatkozásában, ha az együttesen teljesül a Channel 4 és a S4C tekintetében.

                     (5)

                     A bizottság időről időre közzéteszi azon televízióműsor-szolgáltatások és EGT-beli műholdas szolgáltatások jegyzékét, amelyekről úgy ítéli meg, hogy teljesítik a megkívánt feltételeket.

                     (6)

                     E szakasz alkalmazásában „EGT-beli műholdas szolgáltatás” az olyan szolgáltatás, amelyre igaz, hogy:

                                 a)

                                 televízióműsoroknak a nagyközönség általi vétel céljából történő műholdas továbbításából áll; és

                                 b)

                                 olyan személy nyújtja, aki a 89/552/EGK tanácsi irányelv alkalmazása céljából valamely, az Egyesült Királyságon kívüli EGT-állam joghatósága alá tartozik.

               […]
         3.   A 101. szakasz (felsorolt esemény televíziós közvetítésének korlátozása) (1) bekezdésében a „személyek” szó első előfordulása helyébe a „televíziós műsorszolgáltatók” szövegrész lép.
         […]
         9.   A 105. szakasz (1) bekezdésében (a IV. rész értelmezése)

                     a)

                     a „bizottság” fogalmának meghatározása után a szöveg a következő szövegrésszel egészül ki: „a »kijelölt esemény« jelentését az Egyesült Királyságon kívüli EGT-államok vonatkozásában a 101A. szakasz határozza meg;”;

                     b)

                     az „élő” fogalmának meghatározásában a szöveg a „fogalmát” szó után a következő szövegrésszel egészül ki: „egy felsorolt esemény televíziós közvetítésének vonatkozásában”; és

                     c)

                     az „országos Channel 3 szolgáltatás” és a „regionális Channel 3 szolgáltatás” fogalmának meghatározását követően a szöveg a következőkkel egészül ki: „az S4C jelentése ugyanaz, mint az 1990. évi törvény I. részében”.

               [Kivonat az ITC sport- és egyéb felsorolt eseményekről szóló, 2000 januárjában felülvizsgált útmutatójából]
         Útmutató a sport- és egyéb felsorolt eseményekről
         (felülvizsgálva 2000 januárjában)
         Előszó
         1.   A 2000. évi televíziós műsorszolgáltatási rendelettel (a „rendelet”) módosított 1996. évi műsorszolgáltatási törvény (a „törvény”) előírja, hogy az ITC állítson össze útmutatót a nemzeti érdeklődést keltő, a Kulturális, Médiaügyi és Sportminiszter által felsorolt sport- és egyéb események televíziós közvetítésére vonatkozó egyes kérdésekről, és időről időre vizsgálja felül azt. Ezt az útmutatót az ITC a műsorszolgáltatókkal, a sportszervezetekkel, a sportközvetítési jogok birtokosaival, és az egyéb érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően készítette el, abból a célból, hogy teljesítse a törvény 104. szakaszában meghatározott ezen szabályozási kötelezettségét. […]
         2.   A törvény korlátozza a felsorolt események élő televíziós közvetítésének egészével vagy annak egy részével kapcsolatos kizárólagos jogoknak a televíziós műsorszolgáltatók általi megszerzését, és az ilyen közvetítés kizárólagos terjesztését az ITC előzetes hozzájárulása nélkül (lásd a törvény IV. részét). A törvény szerint az ITC pénzbüntetést szabhat ki engedélyeseire, amennyiben a felsorolt események élő közvetítésének terjesztésére vonatkozó korlátozást nem veszik figyelembe, vagy hamis információt szolgáltatnak, illetve ha lényeges információt tartanak vissza. A BBC és az S4C esetében az ITC-nek erről jelentést kell tennie a miniszternél. E hatáskör gyakorlásakor az ITC figyelembe veszi az útmutató rendelkezéseit.
         3.   A „felsorolt eseményeket” a miniszter állítja össze a törvénnyel összhangban, a jelenleg hatályos jegyzéket az 1. függelék tartalmazza. A miniszter bármikor felvehet a jegyzékbe vagy onnan törölhet egy eseményt, de csak a BBC-vel, a Welsh Authority-val, az ITC-val, és az adott eseményhez kapcsolódó jogok birtokosával folytatott konzultációt követően. 1998 júniusában a miniszter kiterjesztette a jegyzéket a B. csoportba tartozó eseményekre, azzal a kikötéssel, hogy azokat az A. csoportba tartozó eseményektől eltérően kell kezelni. Az A. csoportba azok az események tartoznak, amelyekről nem adható kizárólagos alapon élő közvetítés, kivéve bizonyos feltételek teljesülése esetén. Az ITC által figyelembe veendő kritériumokat és tárgyköröket a 12–16. pont tartalmazza. A B. csoportba azok az események tartoznak, amelyekről csak akkor adható kizárólagos alapon élő közvetítés, ha megfelelő rendelkezés született az utólagos közvetítésről. Az utólagos közvetítésre vonatkozó minimális követelmények, amelyeket az ITC megfelelő rendelkezésnek ítél, a 17. és 18. pontban szerepelnek.
         […]
         Általános rendelkezés és háttér
         6.   A felsorolt események élő közvetítése tekintetében a törvény két televíziós műsorszolgáltatási kategóriát határoz meg: azon televíziós műsorszolgáltatásokat és EGT-beli műholdas szolgáltatásokat, amelyek jelenleg megfelelnek a megkívánt feltételeknek („az első kategória”) és az összes többi televízióműsor-szolgáltatást és EGT-beli műholdas szolgáltatást („a második kategória”). A megkívánt feltételek a következők: a) a szolgáltatás vételéért ne szedjenek díjat; és b) a szolgáltatás az Egyesült Királyság lakosságának legalább 95 százaléka számára fogható legyen. Azon televíziós műsorszolgáltatásokról és EGT-beli műholdas szolgáltatásokról, amelyek az első kategóriába tartoznak, az ITC időről időre jegyzéket tesz közzé (lásd a 2. függeléket). E követelmények a 2000. évi televízióműsor-terjesztési rendelettel módosított törvényben szerepelnek. Minden olyan szerződésbe, amelyet egy műsorszolgáltató köt valamelyik felsorolt esemény élő televíziós közvetítéséről, bele kell foglalni, hogy a szerződés csak a két kategória egyikébe tartozó szolgáltatásra vonatkozik, vagyis kategóriánként külön szerződést kell kötni. A fenti kategóriák egyikébe tartozó szolgáltatást („első szolgáltatás”) nyújtó szolgáltatónak tilos az A. csoportba tartozó események bármelyikét vagy bármely részét kizárólagos alapon élő adásban közvetítenie a bizottság előzetes engedélye nélkül, hacsak egy olyan szolgáltató, amely a másik kategóriába tartozó szolgáltatást („második szolgáltatás”) nyújt, nem szerezte meg ugyanazon esemény, illetve eseményrész élő közvetítésének jogát. A második szolgáltatás által lefedett területnek azonosnak kell azzal a területtel, vagy magában foglalnia annak a területnek az egészét vagy közel egészét, ahol az első szolgáltatást nyújtják. Az első és a második szolgáltatást nyújthatják azonos tulajdonba tartozó engedélyesek, de kategóriánként külön műsorszolgáltatót kell közbeiktatniuk.
         7.   A korlátozásokat csak azokra a jogokra kell alkalmazni, amelyeket vagy az 1996. évi törvény 101. szakaszának hatálybalépése óta, azaz 1996. október 1-je után szereztek, vagy azóta szereztek, hogy a miniszter megkezdte a jogosultakkal folytatott konzultációt a listának az 1. függelékben bemutatott megváltoztatásáról, azaz 1997. november 25-e után.
         8.   Egy esemény felvehető a jegyzékbe, ha Anglia, Skócia, Wales és Észak-Írország közül bármelyikben „nemzeti” érdeklődést vált ki. A skót FA-kupa döntője például ezen az alapon került a jegyzékbe. A törvény lehetővé teszi, hogy ezeket az eseményeket csak az Egyesült Királyság megfelelő részén sugározzák, vagyis ahol a legnagyobb nézői érdeklődés várható. A 2. függelékben a Channel 3-ról tett említés tehát egyaránt utalhat a Channel 3 egy vagy több regionális szolgáltatására, valamint a Channel 3 egészére.
         9.   A törvény lehetőséget kíván biztosítani az élő közvetítéshez való hozzáférésre. Fontos hangsúlyozni, hogy a törvény nem írja elő, és nem garantálja a felsorolt események élő közvetítését, ideértve a Channel 3, a Channel 4 és a BBC közvetítését is. A törvény továbbá nem tiltja a felsorolt események kizárólagos élő közvetítését ezen vagy egyéb szolgáltatások keretében, feltéve, hogy az ITC meggyőződik meghatározott kritériumok teljesüléséről (lásd a 12–18. pontot).
         10.   Az ITC által nyújtandó vonatkozó iránymutatást az alábbiak tartalmazzák. Az ITC folyamatosan felülvizsgálja ezt az iránymutatást, és a tapasztalatokra figyelemmel módosíthatja.
         Az „élő” fogalmának meghatározása
         11.   A törvény 104. szakasza értelmében az ITC-nek meg kell határoznia, hogy általában a felsorolt események közvetítése, illetőleg egy adott felsorolt esemény közvetítése mely körülmények fennállásakor tekintendő, illetőleg nem tekintendő élőnek. E kérdésben az ITC arra az álláspontra helyezkedett, hogy a nézőknek az áll érdekében, ha lehetőség szerint a történés pillanatában tanúi lehetnek az eseménynek. Eszerint tehát a legtöbb sportesemény élő közvetítését – beleértve azokét, amelyekre más időzónában kerül sor – az eseménnyel egyidejű (vagyis vele egyszerre történő) közvetítésként indokolt meghatározni. Ugyanakkor, tekintettel az események eltérő jellegére és terjedelmére, nem adható egységes meghatározás. Az alábbi értelmezés várhatóan elég rugalmasnak fog bizonyulni:

                     —

                     az élő közvetítésre vonatkozó korlátozásokat az érintett esemény tartama alatt kell alkalmazni,

                     —

                     amennyiben az esemény különálló játszmákból vagy mérkőzésekből áll, a korlátozásokat az adott játszma vagy mérkőzés tartama alatt kell alkalmazni,

                     —

                     ha egyazon esemény több napra oszlik, a korlátozásokat minden napra külön kell alkalmazni, ameddig az aznapi rendezvények tartanak,

                     —

                     olyan eseménynél, amely meghatározott különálló, időben egymást átfedő részekből áll (pl. az Olimpiai Játékok vagy a FIFA-világbajnokság döntője), és amelyet ezért nem lehet egyidejűleg teljes terjedelemben közvetíteni, a korlátozást minden mérkőzésre, illetve versenyre úgy kell alkalmazni, mintha külön esemény volna.

               A kizárólagos közvetítéshez való hozzájárulás megadásánál vagy visszavonásánál figyelembe veendő szempontok
         12.   A törvény 104. szakasza (1) bekezdésének b) pontja szerint az ITC köteles iránymutatást adni azon szempontokról, amelyeket a következők meghatározásánál figyelembe vesz: megadja-e az egyik kategóriába tartozó szolgáltatást (első szolgáltatást) nyújtó műsorszolgáltató számára a hozzájárulást egy adott esemény kizárólagos élő közvetítéséhez, amennyiben a másik kategóriába tartozó szolgáltatást (második szolgáltatást) nyújtó műsorszolgáltató nem szerzett ugyanerre jogosultságot, vagy amennyiben a második szolgáltatást olyan területen kívánják nyújtani, amely nem azonos azzal a területtel vagy foglalja magában annak a területnek az egészét vagy közel egészét, ahol az első szolgáltatást nyújtják.
         13.   Annak eldöntésekor, hogy megadja-e hozzájárulását, elegendő, ha az ITC megállapítja, hogy a jogok megszerzésének lehetősége köztudomású volt, és a másik kategóriába tartozó szolgáltatást nyújtó műsorszolgáltatók egyike sem fejezte ki érdeklődését a jogok megszerzése iránt a jogosultnál, vagy nem tett ajánlatot a jogokra. Az ITC azonban meg kíván győződni arról, hogy a műsorszolgáltatóknak valóban lehetősége volt a jogok méltányos és ésszerű feltételek mellett történő megszerzésére, és álláspontjának elfogadásakor figyelembe veszi a következő kritériumok mindegyikét vagy némelyikét:

                     —

                     a jogok megszerzése iránti érdeklődés kifejezésére való felhívást – akár hirdetményben, akár zártkörű pályázat útján történik – nyilvánosan és egyidejűleg kell közölni mindkét kategória műsorszolgáltatóival,

                     —

                     a tárgyalások kezdetén a dokumentációban, illetve a kereskedelmi kiadványokban részletesen ismertetni kell a tárgyalási és jogszerzési eljárás összes lényeges vonatkozását, valamint valamennyi lényeges feltételt, beleértve, hogy melyek a hozzáférhető jogok,

                     —

                     amennyiben a felsorolt eseményre vonatkozó jogok csomaghoz tartoznak, a csomag nem lehet vonzóbb a két kategória egyikében szolgáltatást nyújtó műsorszolgáltatóknak. Helyénvalóbb azonban, ha a jogokat más – pl. összefoglalókra, késleltetett adásra, egyéb eseményekre vonatkozó – jogoktól függetlenül lehet megszerezni,

                     —

                     a jogok megszerzéséhez kapcsolódó feltételeket vagy költségeket (például a termelési költségeket) egyértelműen meg kell határozni, és azok nem részesíthetnek előnyben egy adott kategóriába tartozó szolgáltatást,

                     —

                     a jogok árát méltányosan, ésszerűen és a műsorszolgáltatások két kategóriája közötti megkülönböztetéstől mentesen kell megállapítani. Az, hogy mi minősül méltányos árnak, a felkínált jogoktól és e jogok által a műsorszolgáltatók számára képviselt értéktől függ. Széles ártartomány tekinthető elvben méltányosnak, ám egy adott eset megítélésénél az ITC többek között a következőket veszi figyelembe:

                     —

                     az adott eseményre vagy hasonló eseményekre alkalmazott korábbi díjak,

                     —

                     az esemény élő közvetítésének napszaka,

                     —

                     az esemény élő adásához kapcsolódó várható bevétel vagy nézettség (pl. a reklámidő vagy szponzorálás értékesítésének lehetősége, az előfizetésekhez kapcsolódó bevételre való kilátás),

                     —

                     az időtartam, amelyre a jogokat kínálják, és

                     —

                     a piaci verseny.

               14.   A valós jogszerzési lehetőségnek az is feltétele, hogy a műsorszolgáltatók erre ésszerű időt kapjanak. Az, hogy mi minősül ésszerű időnek, az egyes események körülményeitől függ, beleértve a tárgyalásoknak és az eseménnyel kapcsolatos műsor elkészítésének és közvetítésének bonyolultságát, valamint az esemény közelségét ahhoz az időponthoz, amikor a jogokat felkínálják. Olyan időtartamot kell kijelölni, amely valós lehetőséget ad valamennyi félnek a tárgyalásra és a megállapodás megkötésére, de amely nem olyan hosszú, hogy a műsorszolgáltatókat megakadályozza vagy korlátozza ezen útmutató teljesítésében.
         15.   Az ITC hozzájárulására akkor is szükség van, ha a szolgáltatást olyan területen kívánják nyújtani, amely nem azonos azzal a területtel vagy foglalja magában annak a területnek az egészét vagy közel egészét, ahol a másik szolgáltatást kívánják nyújtani. Annak mérlegelésekor, hogy megadja-e a hozzájárulást, az ITC figyelembe veszi a különböző területek nézőinek érdekeit, és a különböző műsorszolgáltatók adása által lefedett területet.
         16.   A hozzájárulást általában a megszerzett jogok teljes időtartamára megadják, annak tudatában, hogy a fizetett ár többek között a jogok időtartamát is tükrözi. Az ITC azonban visszavonja hozzájárulását, ha a kedvezményezett műsorszolgáltató ezt maga kéri, illetőleg ha téves vagy félrevezető adat szolgált a hozzájárulás alapjául. Ezenkívül az ITC mérlegeli hozzájárulásának visszavonását, ha a jogokat vélhetően a törvény szellemével ellentétes céllal szerezték meg hosszabb időtartamra. Annak meghatározásakor, hogy mi minősül hosszabb időtartamnak, az ITC figyelembe veszi az adott esemény és a hasonló események precedenseit, beleértve azokat az időtartamokat, amelyekre nem egyesült királyságbeli műsorszolgáltatónak ítéltek oda tengerentúli adáshoz való jogokat.
         17.   Az 1. függelék B. pontjába sorolt események tekintetében az ITC akkor adja hozzájárulását egy adott eseménynek az egyik kategóriába tartozó szolgáltatást (első szolgáltatást) nyújtó műsorszolgáltató általi kizárólagos élő közvetítésére, ha megfelelő intézkedés történt a másik kategóriába tartozó szolgáltatást (második szolgáltatást) nyújtó műsorszolgáltató általi utólagos közvetítésről. Az ITC által megfelelőnek ítélt minimum az, ha a második szolgáltatás olyan szerkesztett összefoglaló vagy késleltetett közvetítés adására szerez jogot, amely az adott esemény (illetőleg az esemény egy adott napi szakasza) tervezett időtartamának legalább 10 %-ára, egy óra vagy annál hosszabb időtartamú eseménynél azonban legalább harminc percre – mindig a hosszabbik időtartamra – kiterjed. A fentiek alkalmazásában, amennyiben egy esemény különböző részeire egyidejűleg kerül sor, az esemény tervezett időtartama azt az időtartamot jelenti, amely az esemény aznapi első részének tervezett kezdete és utolsó részének tervezett vége között telik el. A második szolgáltatásnak szerkesztői ellenőrzéssel kell rendelkeznie a szerkesztett összefoglaló vagy a késleltetett közvetítés tartalma és ütemezése felett, azzal az esetleges megszorítással, hogy a második szolgáltatás nem kezdheti meg a szerkesztett összefoglaló vagy a késleltetett közvetítés sugárzását, amíg az eseménynek (vagy az esemény adott napi szakaszának) tervezett befejezése után nem telt el bizonyos időtartam. A maximálisan megállapítható időtartamok a következők:

                     Az esemény terv szerint befejeződik

                     Maximális késleltetés

                     Éjfél és 8 óra között

                     Szerkesztett összefoglaló vagy késleltetett közvetítés legkésőbb 10 órai kezdettel.

                     8 óra és 20 óra 30 perc között

                     Legfeljebb 2 óra.

                     20 óra 30 perc és 22 óra között

                     Szerkesztett összefoglaló vagy késleltetett közvetítés legkésőbb 22 óra 30 perces kezdettel.

                     22 óra és éjfél között

                     Legfeljebb 30 perc.

               18.   Ezenkívül az eseményről szóló élő rádiós közvetítés jogát országos lefedettségű rádióállomásnak, vagy olyan szervezetnek kell megszereznie, amely országos (vagy közel országos) hálózatot alkotó rádióállomásnak nyújt sportközvetítési szolgáltatásokat.
         19.   Előfordulhat, hogy a második szolgáltatás nem képes vagy nem hajlandó megfelelő utólagos közvetítésre, sőt egyáltalán semmilyen utólagos közvetítésre. Ez esetben az ITC mérlegelni fogja, hogy utólagos közvetítés hiányában is hozzájárul-e a kizárólagos élő közvetítéshez, és a 12–16. pontban meghatározott vagy azokhoz hasonló kritériumokat kell alkalmazni.
         Szankciók alkalmazását kizáró körülmények
         20.   A 104. szakasz azt is előírja az ITC-nek, hogy adjon iránymutatást azon szempontokról, amelyek figyelembevételével meghatározza, hogy valamely televízióműsor-szolgáltatótól ésszerűtlen-e elvárni a felsorolt eseményekről szóló élő közvetítés sugárzására vonatkozó korlátozások betartását, tehát hogy indokolt-e szankciókat alkalmazni a korlátozások megszegése esetén. Mivel a jogok felkínálására, értékesítésére és megszerzésére általában hosszú megvalósítási idő áll rendelkezésre, az ITC álláspontja szerint kevés olyan körülmény van, amely ésszerűvé tenné, hogy egy műsorszolgáltató az ITC hozzájárulása nélkül kizárólagos élő közvetítést adjon. Azon műsorszolgáltatónak, amely egy felsorolt eseményt az ITC hozzájárulása nélkül és a 101. szakasz (1) bekezdésével ellentétesen közvetít, meg kell győznie a ITC-t, hogy a jogok hozzáférhetővé válása és az esemény bekövetkezése közötti idő rövidsége akadályozta meg a szóban forgó hozzájárulás megszerzésében, vagy hogy a feltételeket teljesíteni vélte, de ez a vélelem téves információkon alapult. Az utóbbi esetben azonban az ITC-t arról is meg kell győzni, hogy a műsorszolgáltató minden ésszerű lépéssel igyekezett arról megbizonyosodni, hogy egy, a másik kategóriába tartozó szolgáltatást nyújtó műsorszolgáltató megszerezte a jogokat.
         Eljárások a hozzájárulás kérelmezésére
         21.   Az ITC-nek egy felsorolt esemény kizárólagos élő közvetítéséhez való hozzájárulását írásban kell kérelmezni az ITC titkárságán, és ahhoz csatolni kell a kérelem teljes körű indoklását, és a megfelelő alátámasztó információkat. A kérelmeket jóval az esemény előtt (lehetőség szerint legalább három hónappal korábban) be kell nyújtani, hogy az ITC-nek elég ideje legyen mérlegelni a hozzájárulás megadását. A kérelem elbírálásának első lépéseként az ITC általában nyilvános felhívást tesz közzé, amelyben felhívja a kérelmezőéhez képest másik kategóriába tartozó szolgáltatást nyújtó műsorszolgáltatókat vagy a jogosultakat és egyéb érdekelt feleket a kérelemmel kapcsolatos észrevételek megtételére. A válaszoktól és az ITC-nek az üggyel kapcsolatos vizsgálataitól függően a kérelmezőt felkérhetik, hogy további információkat nyújtson be írásban, vagy jelenjen meg az ITC munkatársaival tartandó értekezleten.
         22.   A műsorszolgáltatóknak figyelembe kell venniük, hogy a törvény szerint az ITC hozzájárulása akkor is szükséges a B. csoportba tartozó események kizárólagos élő közvetítéséhez, ha a 17–18. pontban foglalt minimális követelmények teljesülnek. Ugyanakkor ebben az esetben a hozzájárulást automatikusan megadják.
         23.   Az ITC a lehető leggyorsabban válaszol a kérelmekre. Az ITC közzéteszi határozatait és azok indoklását, de ennek során tekintettel van a feleknek a bizalmasság védelméhez fűződő jogos érdekeire.
         […]
         2000. január

         1. FÜGGELÉK
         Az Egyesült Királyság felsorolt sporteseményei
         A.   csoport

                     Az olimpiai játékok

                     A FIFA-világbajnokság döntő szakasza

                     Az FA-kupa döntője

                     A skót FA-kupa döntője (Skóciában)

                     A Grand National

                     A Derby

                     A wimbledoni tenisztorna döntőmérkőzései

                     A labdarúgó-Európa-bajnokság döntő szakasza

                     A Rugby League Challenge Cup döntője (*)

                     A rögbi-világbajnokság döntője (*)

               B.   csoport

                     Az Angliában játszott krikett-tesztmérkőzések

                     A wimbledoni tenisztorna mérkőzései a döntőmérkőzések kivételével

                     A rögbi-világbajnokság döntő szakaszának egyéb mérkőzései (*)

                     Az Öt Nemzet Rögbibajnokságának azon mérkőzései, amelyeken hazai nemzet csapata is részt vesz (4) (*)

                     A Nemzetközösségi Játékok (*)

                     Az atlétikai világbajnokság (*)

                     A krikett-világbajnokság – a döntő, az elődöntők és a hazai nemzetek csapatait érintő mérkőzések (*)

                     A Ryder Cup (*)

                     A nyílt golfbajnokság (*)

               Megjegyzés:
         A korlátozásokat az 1996. október 1. után szerzett jogokra kell alkalmazni, kivéve a csillaggal jelölt eseményeket, amelyeknél a vonatkozó időpont 1997. november 25. (5).

         2. FÜGGELÉK
         A televíziózásról szóló 2000. évi rendelet szerinti megkívánt feltételeknek megfelelő szolgáltatások jegyzéke

                     CHANNEL 3 (ITV)

                     CHANNEL 4

                     BBC 1

                     BBC 2

               [A miniszter írásbeli válasza Hugh Bayley képviselő parlamenti kérdésére, 1997. november 25.]
         Kultúra, média és sport
         Sportműsorok sugárzása
         Mr Bayley: Kérdezi a Kulturális, Médiaügyi és Sportminisztert, hogy milyen előrelépést tett az 1996. évi műsorszolgáltatási törvény IV. része szerinti sporteseményjegyzék felülvizsgálatában, és hogy fog-e erről nyilatkozatot tenni.
         Mr Chris Smith: Kikértem az érdekelt felek véleményét arról, hogy mely elvek szerint célszerű a jegyzéket összeállítani, és a mai napon közzéteszem azon kritériumokat, amelyek reményeim szerint átláthatóbbá fogják tenni a folyamatot. Kijelöltem továbbá egy olyan tanácsadó csoportot, amelynek tagjai jól ismerik a sporttal, műsorszolgáltatással és állami politikával kapcsolatos vonatkozó kérdéseket. A csoport tagjai:

                     Lord Gordon of Strathblane (elnök)

                     Mr Alastair Burt

                     Mr Jack Charlton

                     Mr Steve Cram

                     Kate Hoey, parlamenti képviselő

                     Mr Michael Parkinson

                     Mr Clive Sherling

                     Prof. David Wallace

               Felkértem ezt a csoportot, hogy e közzétett kritériumok alapján foglaljon állást a következő kérdésekben:

                     a)

                     indokolt-e egyes eseményeket vagy eseményrészeket elhagyni a jegyzékből; valamint

                     b)

                     indokolt-e más jelentősebb sporteseményeket felvenni a jegyzékbe.

               A jegyzék felülvizsgálatának kezdeti lépéseként – az 1996. évi törvénynek megfelelően – hivatalos konzultáció indult a jegyzékben már szereplő események és számos más jelentősebb sportesemény jogtulajdonosaival. A tőlük beérkezett észrevételeket a tanácsadó csoport elé fogjuk tárni.
         A következő események jogtulajdonosaival kell konzultálni:
         A jegyzékben már szereplő események:

                     Az olimpiai játékok

                     A FIFA-világbajnokság döntő szakasza

                     Az FA-kupa döntője

                     A skót FA-kupa döntője (csak Skóciában szerepel a jegyzékben)

                     Az Angliát érintő krikett-tesztmérkőzések

                     A wimbledoni tenisztorna (jelenleg csak a döntők hétvégéje szerepel a listán)

                     A Grand National

                     A Derby

               Más jelentősebb sportesemények:

                     A krikett-világbajnokság

                     A rögbi-világbajnokság

                     A labdarúgó-Európa-bajnokság

                     A Nemzetközösségi Játékok

                     Az atlétikai világbajnokság

                     A Brit Nagydíj

                     Az Öt Nemzet Rögbibajnoksága

                     A nyílt golfbajnokság

                     A Ryder Cup

               A csoport kérheti, hogy más eseményekre is terjesszék ki a felülvizsgálatot, és konzultáljanak ezen események jogtulajdonosaival.
         A csoport haladéktalanul megkezdi munkáját, és arra számítok, hogy javaslatairól húsvét előtt tájékoztat engem. Azután határozni fogok a jegyzék esetleges módosításairól.
         [Kivonat a Kulturális, Médiaügyi és Sportminiszter 1997. november 25-i közleményéből]
         […]
         3.   A felülvizsgálatot végző csoportnak az alábbi kritériumok alapján kell állást foglalnia:
         Iránymutatás jelentősebb sporteseményeknek a jegyzékbe való felvételéhez
         Annak mérlegelésekor, hogy egy eseményt felvegyenek-e a jegyzékbe, a miniszternek konzultálnia kell a műsorszolgáltatási szabályozóhatóságokkal és a kérdéses jogok tulajdonosaival. A következő iránymutatás meghatározza azokat a tényezőket, amelyeket a miniszter figyelembe vesz annak eldöntésekor, hogy egy eseményt felvegyen-e a jegyzékbe.
         Ahhoz, hogy egy esemény alkalmas legyen a jegyzékbe való felvételre, meg kell felelnie a következő fő kritériumnak:

                     —

                     az esemény széles körben különös visszhangot kelt, nem pedig csupán az adott sport szokásos közönségének fontos; olyan esemény, amely összefogja a nemzetet, és amelynek napját az egész ország számon tartja.

               Az ilyen esemény várhatóan az egyik vagy mindkét alábbi kategóriába tartozik:

                     —

                     kiemelkedő nemzeti vagy nemzetközi sporteseményről van szó,

                     —

                     a nemzeti csapat vagy az adott sportág nemzeti képviselőinek részvételével zajlik.

               A fenti fő kritériumot teljesítő eseményeknél valószínű, de nem szükségszerű a jegyzékbe való felvétel. Az esemény még nagyobb eséllyel fog szerepelni a jegyzékben, ha jellemzői erre kifejezetten érdemessé teszik, így például:

                     —

                     vélhetően jelentős televíziós nézettségnek örvend,

                     —

                     hagyományosan ingyenes szolgáltatás keretében élőben közvetítik.

               Annak mérlegelése során, hogy egy ilyen eseményt felvegyen a jegyzékbe, a miniszter figyelembe vesz más olyan tényezőket is, amelyek az érintett sportágban, a műsorszolgáltatói ágazatban és a nézőknél várhatóan jelentkező költségeket és hasznokat érintik, mint például:

                     —

                     célszerű-e teljes terjedelmű élő közvetítést kínálni egy általános csatornán, a hosszan tartó események – például az egész idényen át tartó, sok mérkőzésből álló bajnokságok – ugyanis általában nem szerepelnek teljes egészükben a jegyzékben,

                     —

                     a jegyzékbe való felvételnek a sport bevételeit vagy lehetséges bevételeit csökkentő hatása, továbbá a részvétel növelésére, a teljesítményszint javítására, illetőleg biztonságos létesítmények kialakítására fordított bevételeknek e csökkenésből eredő alakulása,

                     —

                     a jegyzékbe való felvétel hatása a műsorszolgáltatói piacra, beleértve a sportműsorterjesztésbe történő jövőbeni befektetéseket, a verseny szintjét és a közszolgálati műsorszolgáltatók helyzetét,

                     —

                     intézkedtek-e arról, hogy az adott eseményhez valamennyi néző hozzáfér összefoglalók, késleltetett közvetítés és/vagy rádiós közvetítés révén.

               A miniszter ezen egyéb tényezők együttes figyelembevételével mérlegeli az események felvételét a jegyzékbe. Külön-külön egyik tényező sem vonja maga után a jegyzékbe való felvételt, és egy esemény kizárásához nem elegendő, ha egyetlen kritériumot nem teljesít.
         4.   Ez a nyilatkozat a miniszter írásbeli válasza Hugh Bayley képviselő (City of York) parlamenti kérdésére.
         [A miniszter írásbeli válasza Gareth R. Thomas képviselő parlamenti kérdésére, 1998. június 25.]
         Kultúra, média és sport
         Felsorolt sportesemények
         Mr Gareth R. Thomas: Kéri a kulturális, médiaügyi és sportminisztert, hogy tegyen nyilatkozatot az 1996. évi műsorszolgáltatási törvény IV. része értelmében a jelentősebb eseményekről összeállított jegyzék felülvizsgálatának eredményéről.
         Mr Chris Smith: A jegyzék felülvizsgálata befejeződött. A felülvizsgálatot az általam a múlt évben közzétett kritériumok fényében végeztem el. Széles körű konzultációt folytattam a kritériumokról és a jegyzék tartalmáról, és alaposan megfontoltam a hozzám beérkezett számos előterjesztést. Elfogadtam a Lord Gordon of Strathblane vezette tanácsadó csoport által készített jelentés általános elveit.
         Azonnali hatállyal felülvizsgálom az 1996. évi műsorszolgáltatási törvény IV. része szerinti eseményjegyzéket.
         Az alábbi eseményeket továbbra is szerepeltetem a jegyzékben, ezek élő közvetítését az ingyenes földi műsorszolgáltatók számára elérhetővé kell tenni (az 1996. évi törvényben meghatározott A. kategóriában):

                     Az olimpiai játékok

                     A FIFA-világbajnokság döntő szakasza

                     Az FA-kupa döntője

                     A skót FA-kupa döntője (Skóciában)

                     A Grand National

                     A Derby

                     A wimbledoni tenisztorna döntőmérkőzései

               A következő eseményeket ugyanezen az alapon felveszem a jegyzékbe:

                     A labdarúgó-Európa-bajnokság döntő szakasza

                     A Rugby League Challenge Cup döntője

                     A rögbi-világbajnokság döntője

               A tanácsadó csoport javaslatainak alapos megfontolása után arra jutottam, hogy a labdarúgó-világbajnokság és -Európa-bajnokság egyes selejtező mérkőzései teljesítik a listára való felvétellel kapcsolatos kritériumokat. Úgy vélem, fontos, hogy e versenyek döntő fontosságú mérkőzései valamennyi néző számára elérhetővé váljanak, ezért szándékomban áll európai szintű rendelkezéseket kieszközölni e versenyek döntő mérkőzéseinek ingyenes élő közvetítésének védelmében.
         További eseményeket is felveszek a jegyzékbe, különböző megfontolások alapján. Ezen események tekintetében azt javasoltam az ITC-nek, hogy (az 1996. évi törvény értelmében) B. kategóriába tartozó műsorszolgáltató adhasson róluk kizárólagos élő közvetítést, feltéve hogy kielégítő intézkedés történt egy A. kategóriába tartozó műsorszolgáltató általi utólagos közvetítésről. Felkértem az ITC-t, hogy fontolja meg az ilyen utólagos közvetítésekre vonatkozó – a késleltetett teljes közvetítést, az összefoglalókat és az élő rádiós közvetítést ötvöző – minimális követelményeket.
         E megfontolás alapján a következő eseményeket veszem fel a jegyzékbe:

                     Az Angliában játszott krikett-tesztmérkőzések

                     A wimbledoni tenisztorna mérkőzései a döntők kivételével

                     A rögbi-világbajnokság döntő szakaszának egyéb mérkőzései

                     Az Öt Nemzet Rögbibajnokságának azon mérkőzései, amelyeken hazai nemzet csapata is részt vesz

                     A Nemzetközösségi Játékok

                     Az atlétikai világbajnokság

                     A krikett-világbajnokság – a döntő, az elődöntők és a hazai nemzetek csapatait érintő mérkőzések

                     A Ryder Cup

                     A nyílt golfbajnokság.

         (1)  S.I. 1997/1174.

         (2)  1972 c. 68; az Európai Közösségekről szóló törvény 1. szakasza (2) bekezdésének az Európai Gazdasági Térségről szóló 1993. évi törvénnyel (c.SI) történő módosításának értelmében rendeleteket az Európai Közösségekről szóló törvény 2. szakaszának (2) bekezdése szerint lehet hozni az Egyesült Királyság azon kötelezettségeinek teljesítésére, amelyeket az Európai Gazdasági Térségről szóló, 1992. május 2-án Portóban aláírt megállapodás (Cm 2073), és az e megállapodást kiigazító, 1993. március 17-én Brüsszelben aláírt jegyzőkönyv (Cm 2183) keletkeztet, vagy amelyek ezekből erednek.

         (3)  1996 c. 55.

         (4)  E melléklet az ITC útmutatójának azon kivonatát tartalmazza, amelyet az Egyesült Királyság 2000. május 5-én eljuttatott a Bizottsághoz. Az Egyesült Királyság jegyzéke azonban 2001-ben módosult, ezen esemény nevének Hat Nemzet Rögbibajnokságára történő változása következtében.

         (5)  A név Hat Nemzet Rögbibajnokságára történő változását követően a vonatkozó időpont 2001. január 24.


               19.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 65/200

         P7_TA(2013)0252
   A Számvevőszék egyik tagjának kinevezése
   Az Európai Parlament 2013. június 12-i határozata George Pufannak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))
   (Konzultáció)
   (2016/C 065/37)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0115/2013),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0181/2013),

               A.

               mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286.cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

               B.

               mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2013. május 27-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának jelölt személyt,

               1.

               kedvező véleményt nyilvánít a Tanács George Pufan számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


title: 2009/234/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Rendőrakadémia 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/250

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2008. április 22.)
   az Európai Rendőrakadémia 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   (2009/234/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Rendőrakadémia 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végső elszámolásaira (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Rendőrakadémia 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról szóló jelentésére, az Európai Rendőrakadémia válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel a Tanács 2005. szeptember 20-i, az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról és a 2000/820/IB határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/681/IB határozatára (4) és különösen annak 16. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6–0121/2008),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Rendőrakadémia végleges éves beszámolója végleges éves beszámolója megfelel a Számvevőszék jelentéséhez csatoltnak;

               2.

               jóváhagyja az Európai Rendőrakadémia 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot az Európai Rendőrakadémia igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 52. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 105. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 256., 2005.10.1., 63. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Tanács (EU) 2016/1850 határozata (2008. november 21.) az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               21.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 287/1

         A TANÁCS (EU) 2016/1850 HATÁROZATA
   (2008. november 21.)
   az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. és 181. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2002. június 12-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az AKCS-országokkal tárgyalásokat kezdjen gazdasági partnerségi megállapodásokról.

               (2)

               A Ghánával megkötendő átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásról (a továbbiakban: az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás) folyó tárgyalások lezárultak, és 2007. december 13-án sor került az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás parafálására.

               (3)

               Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 75. cikke előírja, hogy a megállapodást a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (4)

               Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak a Közösség hatáskörébe tartozó elemei tekintetében azt a Közösség nevében alá kell írni, és későbbi időpontban történő megkötéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség, valamint tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírását a Tanács a Közösség nevében jóváhagyja, az említett megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra is figyelemmel.
   Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 73. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság egyrészről a Tanács tagjaiból és a Bizottság képviselőiből, másrészről Ghána kormányának képviselőiből áll. A határozathozatalhoz a Bizottság javaslatot tesz a Tanácsnak az Európai Közösségnek a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság eljárási szabályzatával kapcsolatos tárgyalásokra vonatkozó álláspontjáról.
   3. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.
   4. cikk
   Az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak a Közösség hatáskörébe tartozó elemei tekintetében az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást a 75. cikkével összhangban a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell. Az ideiglenes alkalmazás időpontját a Bizottság értesítésben teszi közzé.

      Kelt Brüsszelben, 2008. november 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. WOERTH