title: 2013/504/EU: Az európai adatvédelmi biztos határozata ( 2012. december 17. ) az eljárási szabályzat elfogadásáról

text:
               15.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 273/41

         AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS HATÁROZATA
   (2012. december 17.)
   az eljárási szabályzat elfogadásáról
   (2013/504/EU)
   AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,
   tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1)
      és különösen annak 46. cikke k) pontjára,
   mivel:

               (1)

               Az Alapjogi Charta 8. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke értelmében a természetes személyek személyes adatainak az uniós intézmények, szervek és hivatalok által végzett feldolgozása tekintetében történő védelmére vonatkozó szabályok tiszteletben tartását független hatóság ellenőrzi.

               (2)

               A 45/2001/EK rendelet egy független hatóság, az európai adatvédelmi biztos létrehozásáról rendelkezik, aki felelős annak biztosításáért, hogy a személyes adatok feldolgozása tekintetében az uniós intézmények és szervek tiszteletben tartsák a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait, különösen a magánélet tiszteletben tartásához való jogukat.

               (3)

               A 45/2001/EK rendelet rendelkezik továbbá az európai adatvédelmi biztos feladat- és hatásköréről, valamint az európai adatvédelmi biztos és egy helyettes biztos kinevezéséről.

               (4)

               Ezenkívül a 45/2001/EK rendelet kimondja, hogy az európai adatvédelmi biztos munkáját titkárság segíti, és számos rendelkezést tartalmaz a személyzettel és költségvetési kérdésekkel kapcsolatban.

               (5)

               Az európai adatvédelmi biztos feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 2002. július 1-i 1247/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat számos kiegészítő rendelkezést megállapít ezzel kapcsolatban (2).

               (6)

               Az uniós jog más rendelkezései az európai adatvédelmi biztos további feladat- és hatásköreiről rendelkeznek,

         ELFOGADTA EZT AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOT:
   I.   FEJEZET

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   A feladat- és hatáskörök gyakorlása
   A európai adatvédelmi biztos gyakorolja a 45/2001/EK rendelet és az uniós jog más rendelkezései által rá ruházott feladat- és hatásköröket.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E szabályzatban:
   a)   „rendelet”: a 45/2001/EK rendelet;
   b)   „intézmény”: a 45/2001/EK rendelet hatálya alá tartozó uniós intézmény, szerv vagy hivatal;
   c)   „európai adatvédelmi biztos”: az európai adatvédelmi biztos mint intézmény;
   d)   „biztos”: eltérő rendelkezés hiányában az európai adatvédelmi biztosi és a helyettes biztosi hivatalt betöltő személyek;
   e)   „igazgatási intézkedés”: az uniós közigazgatásnak az intézmény által végzett személyesadat-feldolgozással kapcsolatos, általánosan alkalmazandó határozata vagy más jogi aktusa.
   II.   FEJEZET

      INTÉZMÉNY ÉS TITKÁRSÁG

   3. cikk
   Függetlenség, jó kormányzás és helyes hivatali magatartás
   (1)   A rendelet 44. cikkével összhangban, a biztos feladatkörének ellátása során teljesen függetlenül jár el.
   (2)   A biztos gondoskodik az 1. cikkben említett feladatok teljesítéséhez elérhető szolgáltatások megfelelő működéséről, figyelembe véve a jó kormányzás, a helyes hivatali magatartás és a megfelelő irányítás elveit.
   4. cikk
   A biztos és a helyettes biztos feladatköre
   (1)   A biztos és a helyettes biztos mint az intézmény tagjai felelősek a stratégia, a politikák és a határozatok elfogadásáért, továbbá együttműködnek az 1. cikkben említett feladatok teljesítése során. A biztos távollétében vagy akadályoztatása esetén a fenti feladatokat a helyettes biztos látja el, és fordítva.
   (2)   A biztos és a helyettes biztos az általános stratégiák és politikák, valamint más fontos kérdések, köztük a titkársággal kapcsolatos ügyek tekintetében konszenzusra törekszik. Amennyiben konszenzus nem érhető el és az ügy sürgős, az adott kérdésben a biztos dönt.
   (3)   A biztos – szorosan együttműködve a helyettes biztossal – meghatározza a közöttük lévő munkamegosztást, beleértve azt is, hogy melyikük elsődleges feladata a határozatok előkészítése, elfogadása és nyomon követése, valamint – adott esetben – a feladatoknak a helyettes biztosra való átruházását.
   5. cikk
   A titkárság
   (1)   A rendelet 43. cikkének (4) bekezdésével összhangban a biztos munkáját titkárság segíti, amelynek feladatait és munkamódszereit a biztos határozza meg.
   (2)   A biztos bizonyos feladatokat a személyzet egyes tagjaira átruházhat, meghagyva a lehetőséget, hogy e személyek helyébe mások lépjenek.
   (3)   A biztos meghatározza a titkárságot alkotó osztályok és részlegek számát, amelyek segítik az 1. cikkben említett feladatok előkészítését és teljesítését. Mindegyik osztály vagy részleg élén osztály-, illetve részlegvezető áll.
   6. cikk
   Az igazgató
   (1)   A titkárságot igazgató vezeti, aki minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa a titkárság megfelelő működését és az erőforrások hatékony felhasználását, az igazgató távolléte vagy akadályoztatása esetén történő helyettesítését is beleértve.
   (2)   Az igazgató felel a következőkért:

               a)

               stratégiák és politikák kidolgozása és végrehajtása;

               b)

               hozzájárulás a stratégiák és politikák értékeléséhez és fejlesztéséhez;

               c)

               a tevékenységek összehangolása és tervezése, az intézmény teljesítményének mérése és adott esetben az intézmény képviselete más intézmények és testületek felé.

         7. cikk
   Az igazgatótanács
   (1)   Az igazgatótanács a biztosból, a helyettes biztosból és az igazgatóból áll. Az igazgatótanács – az általános stratégiák és politikák, valamint más fontos kérdések megvitatása, továbbá az aktuális tevékenységek megfelelő összehangolásához való hozzájárulás céljából – rendszeres időközönként, általában hetente ülésezik.
   (2)   Az igazgató biztosítja az igazgatótanács titkárságának megfelelő működését.
   8. cikk
   Az igazgatói ülés
   Az igazgató a tevékenységek összehangolásának és megtervezésének, valamint a stratégiák és politikák kidolgozásának és végrehajtásának biztosítása céljából rendszeres időközönként, általában hetente találkozik az osztály- és részlegvezetőkkel. Az igazgató biztosítja az igazgatói ülés titkárságának megfelelő működését.
   9. cikk
   A kinevezésre jogosult hatóság
   (1)   Az igazgató gyakorolja az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata 2. cikkének értelmében a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikkének értelmében a munkaszerződések megkötésére felhatalmazott hatóságra ruházott hatásköröket, továbbá az európai adatvédelmi biztos szempontjából belső, illetve intézményközi jellegű egyéb igazgatási határozatokból fakadó más kapcsolódó hatásköröket, amennyiben a biztosnak a kinevezésre jogosult hatóságra és a munkaszerződések megkötésére felhatalmazott hatóságra ruházott hatáskörök gyakorlására vonatkozó határozata másként nem rendelkezik.
   (2)   Az igazgató az (1) bekezdésben említett hatáskörök gyakorlását az emberi erőforrások kezeléséért felelős tisztviselőre átruházhatja.
   10. cikk
   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő
   (1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő hatáskörét a biztos gyakorolja. Az átruházott vagy továbbruházott hatáskör alapján engedélyezésre jogosult tisztviselő hatásköreit az átruházott hatáskör alapján engedélyezésre jogosult tisztviselők feladatainak és kötelezettségeinek szabályzatában, illetve a továbbruházott hatáskör alapján engedélyezésre jogosult tisztviselők feladatainak és kötelezettségeinek szabályzatában kijelölt személyek gyakorolják.
   (2)   Az Európai Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az európai adatvédelmi biztos számvitelért felelős tisztviselője.
   III.   FEJEZET

      HATÁSKÖR-ÁTRUHÁZÁS ÉS HELYETTESÍTÉS

   11. cikk
   Hatáskör-átruházás
   (1)   A biztos az igazgatóra ruházhatja bármely határozat vagy vélemény végleges szövegének elfogadását és aláírását, amelynek érdemi részét már meghatározták.
   (2)   Ha az (1) bekezdés szerint hatásköröket ruháztak az igazgatóra, az igazgató továbbruházhatja a szóban forgó hatáskörök – távollétében történő – gyakorlását az érintett osztály- vagy részlegvezetőre.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a kinevezésre jogosult hatóságra átruházott hatáskörökre, illetve a pénzügyi kérdésekkel kapcsolatos, a 9. és 10. cikk szerinti hatáskör-átruházásra vonatkozó szabályokat.
   12. cikk
   Helyettesítés
   (1)   A biztos és a helyettes biztos távollétében vagy akadályoztatása esetén – indokolt esetben – az igazgató jár el helyettük a távollét vagy akadályoztatás ideje alatt sürgősen figyelmet igénylő ügyekben.
   (2)   Az igazgató feladatait akadályoztatása vagy a tisztség betöltetlensége esetén, továbbá amennyiben a biztos nem jelölt ki tisztviselőt erre a feladatra, a legmagasabb besorolási és fizetési fokozatban lévő jelen lévő osztály- vagy részlegvezető, azonos fokozat esetén a fokozatban a leghosszabb szolgálati idővel rendelkező osztály- vagy részlegvezető, azonos szolgálati idő esetén pedig a legidősebb jelen lévő osztály- vagy részlegvezető látja el.
   (3)   Amennyiben nincs jelen osztály- vagy részlegvezető és nem jelöltek ki tisztviselőt, az adott osztályból vagy részlegből jelen lévők közül a legmagasabb besorolási és fizetési fokozatba sorolt tisztviselő, azonos fokozat esetén a fokozatban a leghosszabb szolgálati idővel rendelkező tisztviselő, illetve azonos szolgálati idő esetén ezek közül a legidősebb tisztviselő látja el a helyettesítést.
   (4)   Bármely más hivatali feljebbvaló helyettesítését akadályoztatása vagy a tisztség betöltetlensége esetén egy, az igazgató által a biztossal egyetértésben kijelölt tisztviselő látja el. Amennyiben ilyen helyettest nem jelöltek ki, az adott osztályból vagy részlegből jelen lévők közül a legmagasabb besorolási és fizetési fokozatba sorolt tisztviselő, azonos fokozat esetén a fokozatban a leghosszabb szolgálati idővel rendelkező beosztott tisztviselő, illetve azonos szolgálati idő esetén ezek közül a legidősebb tisztviselő látja el a helyettesítést.
   (5)   Az (1)–(4) bekezdés nem érinti a kinevezésre jogosult hatóságra átruházott hatáskörökre, illetve a pénzügyi kérdésekkel kapcsolatos, a 9. és 10. cikk szerinti hatáskör-átruházásra vonatkozó szabályokat.
   IV.   FEJEZET

      TERVEZÉS

   13. cikk
   Éves gazdálkodási terv
   (1)   A gondos ügyintézés és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően az európai adatvédelmi biztos minden évben éves gazdálkodási tervet készít. Ez a terv az európai adatvédelmi biztos hosszú távú stratégiáját általános és konkrét célkitűzésekre bontja le. Az elért eredmények nyomon követése és ellenőrzése érdekében évente kétszer teljesítménymutatókat és célokat határoznak meg és mérnek.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos által tervezett tevékenységek kockázatelemzését, amely az azonosított kockázatokra és a kockázatenyhítésre vonatkozó tervekre is kiterjed, beépítik az éves gazdálkodási tervbe.
   14. cikk
   Éves jelentés
   (1)   A rendelet 48. cikkével összhangban az európai adatvédelmi biztos tevékenységéről éves jelentést („éves jelentés”) nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz, és a jelentést más intézményeknek is továbbítja.
   (2)   Az éves jelentést legkésőbb a következő év július 1-ig benyújtják és közzéteszik az európai adatvédelmi biztos honlapján.
   (3)   Az európai adatvédelmi biztos áttekinti a rendelet 48. cikkének (2) bekezdése szerinti, az (1) bekezdésben említett többi intézmény által abból a célból benyújtott észrevételeket, hogy az Európai Parlament vizsgálja meg a jelentést.
   V.   FEJEZET

      KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSOK

      1.   SZAKASZ

         Általános rendelkezések

   15. cikk
   Alapelvek és alapértékek
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos uniós szinten, a közérdeket szem előtt tartva szakértőként, az adatvédelem területén működő független, megbízható és hiteles szervként jár el. Az európai adatvédelmi biztos beavatkozásai pártatlanságon, feddhetetlenségen, átláthatóságon és gyakorlatiasságon alapulnak.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos konstruktív módon foglalkozik az érdekelt felekkel annak érdekében, hogy méltányos egyensúlyt teremtsen az adatvédelem, a magánélet védelme, valamint más érdekek és politikák között.
   (3)   Az intézmények felügyelete azon az elven alapszik, hogy a megfelelőségért való elszámoltathatóság elsősorban magukat az adatkezelőket terheli.
   16. cikk
   A tevékenységekre vonatkozó politika
   Az európai adatvédelmi biztos a konkrét tevékenységekkel kapcsolatos politikája főbb elemeinek meghatározása céljából stratégiai dokumentumokat fogad el, amennyiben egy adott tevékenységgel összefüggésben az európai adatvédelmi biztos álláspontjának kialakításához iránymutatásként ez lényeges. A stratégiai dokumentumokat rendszeresen frissítik.
   17. cikk
   A rendeletnek való megfelelés ellenőrzése
   Az európai adatvédelmi biztos rendszeresen ellenőrzéseket végez annak érdekében, hogy biztosítsa az adatvédelmi szabályok intézményeken belüli betartásának megfelelő áttekintését. Ezek az ellenőrzések lehetnek általánosak vagy célzottabbak, alapulhatnak ismereteken és a felügyeleti tevékenység végzése során gyűjtött bizonyítékokon.
   18. cikk
   Végrehajtás
   Az európai adatvédelmi biztos az adatvédelmi kötelezettségek teljesítését a rendelet 47. cikkében biztosított hatáskörök segítségével kényszeríti ki. Az említett hatásköröket az előírások súlyos, szándékos vagy ismétlődő megsértése esetén a lehető legteljesebb mértékben ki kell használni.

      2.   SZAKASZ

         Az előzetes ellenőrzés

   19. cikk
   Előzetes ellenőrzés kérése
   (1)   A rendelet 27. cikkével összhangban az európai adatvédelmi biztos – az intézmény adatvédelmi tisztviselőjétől kapott értesítést követően – előzetesen ellenőrzi azokat az adatfeldolgozási műveleteket, amelyek jellegüknél, alkalmazási körüknél vagy céljuknál fogva külön kockázatot jelenthetnek az érintettek jogaira és szabadságaira nézve.
   (2)   Az előzetes ellenőrzés szükségességére vonatkozó kétség esetén az európai adatvédelmi biztos az adatvédelmi tisztviselő kérésére eldönti, hogy az adatfeldolgozási művelet jelent-e külön kockázatot, és ha igen, felkéri az adatvédelmi tisztviselőt, hogy ennek megfelelően jelentse be az esetet.
   (3)   Ha az adatfeldolgozási művelet nem jelent külön kockázatot, az európai adatvédelmi biztos ebben az esetben is bizonyos ajánlásokat intézhet az intézményhez.
   (4)   Az előzetes ellenőrzésre vonatkozó értesítéseket e-mailben, az európai adatvédelmi biztos által kidolgozott szabványos formanyomtatványon kell beküldeni az európai adatvédelmi biztos titkárságára.
   (5)   Az értesítés tárgyát képező adatfeldolgozási művelettel kapcsolatos bármely lényeges kiegészítő információt csatolni lehet az értesítési formanyomtatványhoz.
   20. cikk
   Előzetes ellenőrzésről szóló vélemények
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos véleményt fogad el, amelyben bemutatja az előzetes ellenőrzés releváns jogalapját és következtetéseit.
   (2)   Ha a bejelentett adatfeldolgozás a rendelet bármely rendelkezésének lehetséges megsértését vonja maga után, az európai adatvédelmi biztos ennek elkerülése érdekében adott esetben javaslatokat tesz.
   21. cikk
   Az előzetes ellenőrzésről szóló vélemény elfogadására vonatkozó határidők és felfüggesztések
   (1)   A rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban az európai adatvédelmi biztos az értesítés kézhezvételét követő két hónapon belül meghozza az előzetes ellenőrzésről szóló véleményt. Az európai adatvédelmi biztos minden további, általa szükségesnek tartott információt bekérhet. A két hónapos időtartam felfüggeszthető arra az időre, amíg az európai adatvédelmi biztos beszerzi az általa kért további információkat. A két hónapos időtartam egy alkalommal további két hónappal meghosszabbítható, ha az ügy bonyolultsága megkívánja.
   (2)   Ha a véleményezésre a két hónapos időtartam végéig, illetve ezen időtartam bármely meghosszabbításának leteltéig nem kerül sor, akkor a véleményt kedvezőnek kell tekinteni.
   (3)   A határidő számítása szempontjából a kezdőnap az értesítési formanyomtatvány kézhezvételének napját követő nap.
   (4)   Ha a határidő utolsó napja ünnepnapra vagy más olyan napra esik, amikor az európai adatvédelmi biztos szolgálata zárva tart, a vélemény közlésére vonatkozó végső határidőnek a következő munkanapot kell tekinteni.
   22. cikk
   Határidők és felfüggesztések
   (1)   A vélemény elfogadása előtt az európai adatvédelmi biztos a gyakorlati szempontokkal és ténybeli pontatlanságokkal kapcsolatos visszajelzés céljából megküldi a vélemény tervezetét az intézménynek. Az intézmény a tervezet kézhezvételétől számított tíz napon belül benyújtja visszajelzését. Az adatkezelő indokolt kérelmére ez a határidő meghosszabbítható. A visszajelzés kérése a 21. cikk (1) bekezdésében említett határidőt felfüggeszti. Ha a határidő leteltéig visszajelzés nem érkezik, az európai adatvédelmi biztos elindítja az eljárást a vélemény elfogadására.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos a vélemény elfogadásától kezdődően három hónapot ad az intézménynek arra, hogy nyújtson tájékoztatást a véleményben tett ajánlások végrehajtásáról. A tájékoztatást az európai adatvédelmi biztos nyomon követi.
   23. cikk
   Az előzetes ellenőrzésről szóló vélemények nyilvántartása
   (1)   A rendelet 27. cikkének (5) bekezdésével összhangban az európai adatvédelmi biztos nyilvántartást vezet minden olyan adatfeldolgozási műveletről, amelyről a rendelet 27. cikke szerint értesítették.
   (2)   A nyilvántartás kizárja a biztonsági intézkedésekre való bármilyen utalást. Hivatkozást tartalmaz az európai adatvédelmi biztos véleményéhez, továbbá tájékoztat az intézmény által a 22. cikk (2) bekezdése szerinti tájékoztatás nyújtására vonatkozó határidőről. A nyilvántartás az európai adatvédelmi biztos honlapján hozzáférhető.

      3.   RÉSZ

         Közigazgatási egyeztetés

   24. cikk
   Közigazgatási egyeztetés
   (1)   A rendelet 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban az intézmények értesítik az európai adatvédelmi biztost azoknak a közigazgatási intézkedéseknek a kidolgozása esetén, amelyek személyesadat-feldolgozásra vonatkoznak.
   (2)   A rendelet 46. cikkének d) pontjával összhangban az európai adatvédelmi biztos konzultáció keretében tanácsokkal lát el intézményeket a személyes adatok feldolgozására vonatkozó valamennyi kérdésben, különösen azt megelőzően, hogy ezek az intézmények az alapvető jogoknak és szabadságoknak a személyesadat-feldolgozás tekintetében történő védelmére vonatkozó belső szabályokat határoznának meg.
   (3)   Az európai adatvédelmi biztos elvben csak azokat a konzultációkat veszi figyelembe, amelyeket az elsőként érintett intézmény adatvédelmi tisztviselőjéhez benyújtottak egyeztetésre.
   25. cikk
   Vélemények
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos általában az egyeztetés eredményeinek átvételét követő két hónapon belül véleményt alkot. Az európai adatvédelmi biztos minden további, általa szükségesnek tartott információt bekérhet. A két hónapos időtartam felfüggeszthető arra az időre, amíg az európai adatvédelmi biztos beszerzi az általa kért további információkat.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos a vélemény elfogadásától kezdődően három hónapot ad az intézménynek arra, hogy nyújtson tájékoztatást a véleményben tett ajánlások végrehajtásáról. A tájékoztatást az európai adatvédelmi biztos nyomon követi.

      4.   SZAKASZ

         Jogalkotási és politikai konzultáció

   26. cikk
   A konzultáció köre
   (1)   A rendelet 41. cikkével és 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban az európai adatvédelmi biztos tanácsadást végez a Szerződéseken és más jogi aktusokon és dokumentumokon alapuló jogalkotási javaslatokkal, köztük az alábbiakkal kapcsolatban:

               a)

               a közös kül- és biztonságpolitika szerinti határozatok;

               b)

               végrehajtási aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok;

               c)

               harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodásokkal kapcsolatos dokumentumok;

               d)

               a Szerződések alapján indított tagállami jogalkotási kezdeményezések;

               e)

               megerősített együttműködésre vonatkozó kezdeményezések;

               f)

               nem kötelező érvényű jogi aktusok, köztük a személyes adatok feldolgozásához fűződő egyéni jogok és szabadságok védelmével kapcsolatos ajánlások és közlemények.

         Az európai adatvédelmi biztos a szóban forgó tanácsadást a Bizottsággal való – a rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti, az intézmény egyéb kérésére vagy saját kezdeményezése alapján történő – egyeztetést követően végzi.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos a jogalkotási folyamat valamennyi szakaszában rendelkezésre áll az érintett intézményekkel való egyeztetésre.
   27. cikk
   Informális egyeztetés
   (1)   A Bizottsággal való megállapodás értelmében egyeztetni kell az európai adatvédelmi biztossal, mielőtt a biztosok testülete végleges határozatot hoz egy intézkedés, jogalkotási javaslat vagy szakpolitikai dokumentum elfogadásáról. Az egyeztetésre válaszként az európai adatvédelmi biztos megküldi a javaslattervezetre vagy kapcsolódó dokumentumra vonatkozó informális észrevételeit a Bizottság felelős szolgálatának.
   (2)   Az (1) bekezdés szerint továbbított informális észrevételek – a Szerződések és másodlagos jogszabályok értemében alkalmazandó előírásokra is figyelemmel – tiszteletben tartják a Bizottság belső döntéshozatali folyamatának titkosságát. Az európai adatvédelmi biztos törekszik arra, hogy tiszteletben tartsa a bizottsági szolgálatok által javasolt határidőket, amennyiben ez ésszerű és megvalósítható.
   28. cikk
   Jogalkotási vélemények és hivatalos észrevételek
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos jogalkotási javaslatra vagy kapcsolódó dokumentumra vonatkozó tanácsadása vélemény, hivatalos észrevételek vagy bármilyen más, megfelelőnek ítélt eszköz formáját is öltheti.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos véleménye egy javaslat vagy kapcsolódó dokumentum adatvédelmi vonatkozásait elemzi. A véleményt általában a javaslat vagy kapcsolódó dokumentum elfogadásától számított három hónapon belül kiadják.
   (3)   A vélemény összefoglalását közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), a teljes változatot pedig az európai adatvédelmi biztos honlapján.
   (4)   Az európai adatvédelmi biztos hivatalos észrevételei egy javaslat vagy kapcsolódó dokumentum speciális kérdéseit tárgyalja. Az észrevételeket általában a dokumentum elfogadásától számított két hónapon belül kiadják. Az észrevételeket közzéteszik az európai adatvédelmi biztos honlapján.
   29. cikk
   Éves prioritások és leltár
   (1)   Az éves prioritásokat az európai adatvédelmi biztos a honlapján közzéteszi.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos évente háromszor leltárt tesz közzé honlapján azon jogalkotási javaslatokról és kapcsolódó dokumentumokról, amelyekre vonatkozóan tanácsadást kíván végezni. A leltár a szóban forgó dokumentumokat fontosságuk szerint minősíti.
   (3)   A leltár a Bizottság éves munkaprogramján és annak frissített mellékletein, valamint a rendelkezésre álló egyéb vonatkozó információkon alapszik.
   30. cikk
   A jogalkotási vélemények és hivatalos észrevételek nyomon követése
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos aktívan követi a tanácsadást követően az Európai Parlamentben, a Tanácsban és a Bizottságban zajló fejleményeket.
   (2)   A biztos rendelkezésre áll, hogy a jogalkotóval tartott találkozón szóban ismertesse és megvitassa az európai adatvédelmi biztos által adott tanácsot, vagy kérésre egyéb hozzájárulást nyújtson.
   (3)   Amennyiben egy tárgyalt jogalkotási intézkedést jelentős mértékben megváltoztatnak, az európai adatvédelmi biztos mérlegelheti újabb vélemény, további észrevételek vagy bármilyen más, megfelelőnek ítélt eszköz előterjesztését.

      5.   SZAKASZ

         Panaszok

   31. cikk
   Panaszok
   (1)   A rendelet 46. cikkének a) pontjával összhangban az európai adatvédelmi biztos meghallgatja és kivizsgálja a panaszokat, és ésszerű időn belül értesíti az érintettet a vizsgálat eredményéről.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztoshoz benyújtott panaszok nem befolyásolják az egyidejűleg folyó közigazgatási vagy bírósági eljárásokban érvényes fellebbezési határidőket.
   32. cikk
   Panasz benyújtása
   (1)   A panasz azonosítja a panaszt benyújtó személyt.
   (2)   A panasz írásban, az Európai Unió bármelyik hivatalos nyelvén benyújtható; a panasznak a panasz tárgyának megértéséhez szükséges összes információt tartalmaznia kell.
   (3)   Főszabály szerint a panaszt az alapjául szolgáló tényeknek a panaszos tudomására jutásától számított két éven belül be kell nyújtani.
   (4)   Ha ugyanazon tényállásra vonatkozóan az európai ombudsmanhoz is benyújtottak panaszt, az európai adatvédelmi biztos a közte és az európai ombudsman között létrejött egyetértési megállapodás rendelkezéseinek figyelembevételével vizsgálja a panasz elfogadhatóságát (3).
   33. cikk
   Panaszok kezelése
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos az alábbiak figyelembevételével dönt egy panasz kezelésének legmegfelelőbb formájáról és módjáról:

               a)

               az adatvédelmi szabályok állítólagos megsértésének jellege és súlyossága;

               b)

               a kár fontossága, amelyet egy vagy több érintett a jogsértés következtében elszenvedett vagy elszenvedhetett volna;

               c)

               az ügy potenciális átfogó jelentősége, az érintett többi köz- és magánérdekkel összefüggésben is;

               d)

               a jogsértés bekövetkezése megállapításának valószínűsége;

               e)

               a pontos nap, amikor az események történtek, minden olyan magatartás, amelynek már nincs hatása, a hatások megszüntetése vagy megfelelő garancia a hatások megszüntetésére.

         (2)   Az európai adatvédelmi biztos fellépése – különösen a tájékoztatás iráni írásbeli kérés esetén – az érintett személyek meghallgatásából, helyszíni vizsgálatból vagy az érintett berendezések igazságügyi szakértői vizsgálatából állhat.
   (3)   Az európai adatvédelmi biztos kizárólag a vizsgálat megfelelő lefolytatásához szükséges mértékben fedi fel a panasz tartalmát. A vizsgálat folyamán és a vizsgálatot követően az európai adatvédelmi biztos a panasszal kapcsolatos dokumentumokat, köztük a végleges döntést nem közölheti harmadik felekkel, kivéve ha az érintett személyek hozzájárulnak a közléshez, vagy az európai adatvédelmi biztost jogszabály kötelezi a közlésre.
   (4)   Az európai adatvédelmi biztos a panasszal kapcsolatos információkat kizárólag olyan formában teheti közzé, ami a panaszos vagy más érintettek azonosítását nem teszi lehetővé.
   34. cikk
   A panaszok kimenetele
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja a panaszost a panasz kimeneteléről és a hozott intézkedésről.
   (2)   Ha egy panaszt elfogadhatatlannak találtak vagy vizsgálatát beszüntették, az európai adatvédelmi biztos indokolt esetben tájékoztatja a panaszost, hogy forduljon egy másik hatósághoz.
   (3)   A rendelet 32. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a panaszt elutasítottnak kell tekinteni, ha az európai adatvédelmi biztostól hat hónapon belül nem érkezik rá válasz.
   35. cikk
   Felülvizsgálat és bírósági jogorvoslatok
   (1)   A panaszos és az érintett intézmény írásban kérheti az európai adatvédelmi biztostól egy panaszra vonatkozó határozat felülvizsgálatát.
   (2)   A felülvizsgálati kérelmet a határozat kézhezvételének napjától számított egy hónapon belül be kell nyújtani, és a kérelmet az európai adatvédelmi biztos által figyelmen kívül hagyott új elemekre vagy jogi érvekre kell korlátozni.
   (3)   Attól a lehetőségtől függetlenül, hogy az európai adatvédelmi biztostól kérhető egy panaszra vonatkozó határozat felülvizsgálata, a határozat ellen – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkében megállapított feltételekkel – jogorvoslati kérelem nyújtható be az Európai Unió Bíróságához.

      6.   SZAKASZ

         Ellenőrzés és helyszíni vizsgálat

   36. cikk
   Ellenőrzések
   (1)   Amennyiben a felügyeleti feladatok teljesítéséhez vagy jogi kötelezettség teljesítése céljából a helyszíni ellenőrzést szükségesnek tartja, az európai adatvédelmi biztos ellenőrzés lefolytatásáról határoz.
   (2)   Az ellenőrzést annak tervezett napja előtt négy héttel írásban be kell jelenteni az érintett intézménynél. A közlésben le kell írni az ellenőrzés célját és hatókörét, meg kell állapítani az ellenőrzés napját, és meg kell jelölni egy határidőt, ameddig az intézmény kérheti az időpont felülvizsgálatát, és ameddig az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátania a kért információkat.
   (3)   Ezt követően az európai adatvédelmi biztos határozatot ad ki az ellenőrzésről, amelyben megjelöli annak célját, hatókörét, napját/napjait és helyét/helyeit, továbbá meghatározza az ellenőrzési tevékenységek jogalapját. A határozathoz csatolni kell az ellenőrzésben részt vevő személyzet tagjainak megbízatását.
   (4)   A személyzet ellenőrzést lefolytató tagjai szelektíven és arányosan gyűjtik be az igazoló dokumentumokat. Az igazoló dokumentumokat minden esetben megfelelően biztosítják.
   (5)   Az ellenőrzés során lefolytatott meghallgatásokat és beszerzett információkat, valamint a követett eljárást jegyzőkönyvben rögzítik, amit megküldenek az intézménynek észrevételezésre. Ha a kijelölt időn belül észrevétel nem érkezik, a jegyzőkönyvet elfogadottnak kell tekinteni. Az ellenőrzés során gyűjtött bizonyítékok listáját csatolni kell a jegyzőkönyvhöz.
   (6)   A európai adatvédelmi biztos az ellenőrzés folyamán tett megállapításokat ellenőrzési jelentésben rögzíti. A jelentés tartalmazza az ellenőrzött intézmény által megteendő intézkedéseket, és az európai adatvédelmi biztos nyomon követi a jelentést.
   37. cikk
   Helyszíni vizsgálatok
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzi, hogy egy intézmény felső vezetése mennyire elkötelezett a rendelet betartásának elősegítése iránt.
   (2)   Helyszíni vizsgálatra általában akkor kerül sor, ha nincs elkötelezettség a rendelet betartása iránt, nincs kommunikáció vagy a helyszíni vizsgálat a tudatosság növelése céljából szükséges.
   (3)   A helyszíni vizsgálat indokolt esetben ütemtervre („menetrend”) vonatkozó megállapodással zárul, amely az intézmény vezetését a rendelet szerinti konkrét kötelezettségek meghatározott időn belüli teljesítésére kötelezi. A konszenzuson alapuló ütemtervet az európai adatvédelmi biztos nyomon követi.

      7.   SZAKASZ

         A technológia nyomon követése

   38. cikk
   Technológia és kutatás
   (1)   A rendelet 46. cikkének e) pontjával összhangban az európai adatvédelmi biztos figyelemmel kíséri az információs és kommunikációs technológiák fejlődését. E feladat ellátása során az európai adatvédelmi biztos célja, hogy azonosítsa az adatvédelemre potenciális hatással lévő újonnan mutatkozó tendenciákat, felvegye a kapcsolatot az érintett felekkel, növelje a lehetséges adatvédelmi szempontokkal kapcsolatos tájékozottságot és adjon tanácsot arra vonatkozóan, hogy az adatvédelmi aggályokat hogyan kell beépíteni az érintett projektekbe, mozdítsa elő a beépített adatvédelem és az alapértelmezett adatvédelem elveit, valamint szükség esetén igazítsa hozzá a felügyeleti módszertant a technológiai fejlődéshez.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos a kutatási tanácsadó bizottságokban való részvétellel, a javaslatok értékelési folyamatában a Bizottság segítésével és adott esetben minden más eszközzel hozzájárul az Unió keretprogramjaihoz.
   (3)   Az európai adatvédelmi biztos arról határozhat, hogy hozzájárul egyes uniós finanszírozású kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekhez azáltal, hogy a tevékenységről – kérelemre vagy saját kezdeményezésére – véleményt fogad el.

      8.   SZAKASZ

         Bírósági eljárások

   39. cikk
   Fellépés intézményekkel szemben
   A rendelet 47. cikke (1) bekezdésének h) pontjával összhangban az európai adatvédelmi biztos egy ügyet a Szerződésben meghatározott feltételek szerint az Európai Unió Bírósága elé utalhat. Az európai adatvédelmi biztos szükség esetén, amennyiben egy intézmény nem tartja be a rendelet előírásait, valamint ha nem reagál hatékonyan az európai adatvédelmi biztos által a rendelet 47. cikke szerint tett későbbi végrehajtási intézkedésekre, élhet ezzel a hatáskörével.
   40. cikk
   Fellépés az európai adatvédelmi biztos határozataival szemben
   A rendelet 32. cikkének (3) bekezdésével összhangban az európai adatvédelmi biztos döntései ellen az Európai Unió Bírósága előtt kell keresetet indítani.
   41. cikk
   Beavatkozás
   (1)   A rendelet 47. cikke (1) bekezdésének i) pontjával összhangban az európai adatvédelmi biztos beavatkozóként járhat el az Európai Unió Bírósága elé terjesztett ügyekben.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos beavatkozási kérelmet nyújt be az eljárásban, ha az ügy adatvédelmi szempontból általános jelentőségű, vagy ha az európai adatvédelmi biztos felügyeleti feladatainak ellátása során közvetlenül részt vett az ügy tényállásában.
   (3)   A beavatkozási kérelemről döntő határozatot más tényezők is befolyásolhatják, köztük az is, hogy az adatvédelmi kérdés lényeges részét alkotja-e az ügynek, továbbá hogy az európai adatvédelmi biztos részéről történő beavatkozás valószínűsíthetően hozzáadott értéket ad-e az eljáráshoz.
   (4)   Az európai adatvédelmi biztos – kivéve, ha erős indokok szólnak a beavatkozás ellen – beavatkozási kérelmet nyújt be, ha erre a Bíróság hivatalosan felkéri.
   VI.   FEJEZET

      ADATVÉDELMI TISZTVISELŐK

   42. cikk
   Együttműködés az adatvédelmi tisztviselőkkel
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos – kölcsönösségi alapon és az adatvédelmi tisztviselők hálózata által szervezett üléseken való részvétel formájában egyaránt – együttműködik az adatvédelmi tisztviselőkkel.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos támogatást és iránymutatást nyújt az adatvédelmi tisztviselőknek, ha ez a feladataik ellátásához szükséges.
   43. cikk
   A kinevezett adatvédelmi tisztviselők nyilvántartása
   A rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban az európai adatvédelmi biztos nyilvántartást vezet az adatvédelmi tisztviselők hozzá bejelentett kinevezéseiről. A nyilvántartás főként az egyes adatvédelmi tisztviselők megbízatásnak időtartamára vonatkozóan tartalmaz információkat.
   VII.   FEJEZET

      EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ADATVÉDELMI HATÓSÁGOKKAL

   44. cikk
   Együttműködés az adatvédelmi hatóságokkal
   (1)   A rendelet 46. cikke f) pontjának i. alpontjával összhangban az európai adatvédelmi biztos együttműködik a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal és más felügyeleti szervekkel olyan mértékben, amilyen mértékben erre e hatóságoknak saját feladatkörük ellátásához szükségük van.
   (2)   Az együttműködés kiterjed a következőkre:

               a)

               minden lényeges információ – köztük a bevált gyakorlatokra vonatkozó információk, az európai adatvédelmi biztos hatásköreinek gyakorlása céljából az érintett hatósághoz benyújtott kérelmek és e hatóságnak a kérelmekre adott válaszai – cseréje;

               b)

               kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás a hatóságok érintett tagjaival és személyzetével;

               c)

               következetes gyakorlat biztosítása céljából együttműködés az uniós jog értelmében létrehozott közös felügyeleti hatóságokkal és szervekkel, indokolt esetben a szóban forgó hatóságok és testületek ülésein való részvételt is beleértve.

         45. cikk
   A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport
   (1)   A rendelet 46. cikkének g) pontjával összhangban az európai adatvédelmi biztos részt vesz a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 29. cikke által létrehozott, a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport tevékenységében (4).
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos aktívan hozzájárul a munkacsoport által közzétett dokumentumok megvitatásához és szövegezéséhez, amelyek célja az adatvédelmi jogszabályok egységes értelmezésének biztosítása és szakmai tanácsadás nyújtása az Európai Bizottságnak. Ilyen esetekben az európai adatvédelmi biztos – indokolt esetben – az uniós perspektívát terjeszti elő.
   (3)   Az európai adatvédelmi biztos rendszeresen részt vesz a munkacsoport plenáris és alcsoportszintű ülésein.
   (4)   A megfelelő gyakorlati együttműködés érdekében az európai adatvédelmi biztos előmozdítja a munkacsoport vezetőjével a munkacsoport prioritásairól folytatott rendszeres – lehetőség szerint legalább évente sorra kerülő – megbeszéléseket.
   46. cikk
   Nagyméretű IT-rendszerek összehangolt felügyelete
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos az uniós jogszabályokban előírt módon a nemzeti felügyeleti hatóságokkal együtt részt vesz nagyméretű IT-rendszerek összehangolt felügyeletében.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos koordinációs üléseket szervez, és ellátja a koordinációs csoportok titkársági feladatait.
   (3)   A nagyméretű IT-rendszerek nemzeti és központi részei összehangolt felügyeletének biztosítása érdekében az európai adatvédelmi biztos – a szükséges mértékben és a nemzeti felügyeleti hatóságok prioritásai szerint – együttműködik az egyes nemzeti felügyeleti hatóságokkal.
   47. cikk
   Nemzetközi együttműködés
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos részt vesz az európai adatvédelmi biztosok éves tavaszi konferenciáján, az adatvédelmi és a magánélet védelmével foglalkozó biztosok éves nemzetközi konferenciáján és a nemzetközi adatvédelmi és távközlési munkacsoport munkájában.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos részt vesz a magánélet védelmének érvényesítésével foglalkozó érintett nemzetközi hálózatokban.
   (3)   Az európai adatvédelmi biztos rendszeres szakszemináriumokat szervez nemzetközi szervezetek képviselőivel a bevált gyakorlatok megosztása és e szervezetekben az adatvédelmi kultúra fejlesztése céljából.
   (4)   Az európai adatvédelmi biztos előmozdítja a nemzetközi szintű együttműködést és párbeszédet a harmadik országokból származó egyéb érdekelt felekkel.
   VIII.   FEJEZET

      IGAZGATÁS

   48. cikk
   Biztonság
   (1)   A rendelet 45. cikkével összhangban a biztost és személyzetét, minden olyan bizalmas információ tekintetében, amelyről hivatali feladataik ellátása során szereztek tudomást, megbízatási idejük alatt és után egyaránt szakmai titoktartási kötelezettség terheli.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos személyzetének egy vagy több tagját – különböző tevékenységi területekkel kapcsolatban – biztonsági kérdésekért felelős személlyé nevezi ki. E személyek feladata elsősorban a személyzettel kapcsolatos biztonsági kérdésekre, a fizikai biztonságra és az informatikai biztonságra terjed ki. Amikor a személyzet fentiek szerint kinevezett tagjai az európai adatvédelmi biztos tekintetében szükségesnek ítélik biztonsági kockázatok elkerülését, közvetlenül jelentést tesznek erről az igazgatónak.
   49. cikk
   Informatikai irányítóbizottság
   Informatikai irányítóbizottságot hoznak létre, amely tanácsadást végez az igazgatótanács részére az informatikának az európai adatvédelmi biztos biztonságára és belső fejlesztésére gyakorolt hatásaival kapcsolatban.
   50. cikk
   Minőségirányítás
   Az európai adatvédelmi biztos mechanizmusokat léptet életbe a megfelelő minőségirányítás – többek között a belső ellenőrzési szabványok, a tevékenységről szóló éves jelentés és a kockázatkezelés – biztosítása céljából.
   51. cikk
   Adatvédelmi tisztviselő
   A rendelet 24. cikkével összhangban az európai adatvédelmi biztos adatvédelmi tisztviselőt nevez ki, aki közvetlenül az igazgatónak tesz jelentést.
   52. cikk
   A nyilvánosság tájékoztatása
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos növeli az adatvédelemmel kapcsolatos tájékozottságot, és tájékoztatja az egyéneket jogaikról és azok tartalmáról. E célból az európai adatvédelmi biztos számos kommunikációs eszközt használ (pl. weboldalt, hírlevelet, a közösségi médiát és a tájékozottság növelését szolgáló rendezvényeket), felveszi a kapcsolatot az érdekelt felekkel (pl. tanulmányutak az európai adatvédelmi biztos hivatalába, tájékoztatási kérelmekre adott válaszok), és részt vesz nyilvános rendezvényeken, üléseken és konferenciákon.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos sajtóközleményeken keresztül, interjúkon és sajtókonferenciákon tájékoztatja a médiát az adatvédelemmel kapcsolatos főbb eseményekről és fontos véleményekről vagy közleményekről.
   53. cikk
   Dokumentáció
   (1)   Pontos és hiteles nyilvántartást kell vezetni az európai adatvédelmi biztos valamennyi tevékenységéről, amely a határozatok és intézkedések bizonyításának megbízható és jogilag ellenőrizhető forrása.
   (2)   A konkrét tevékenységekhez kapcsolódó dokumentumokat csoportokba kell szedni az ügyiratok között. Az ügyiratokat – tevékenységtípus szerint – logikusan hozzáférhetővé kell tenni egy iktatási tervben, amit az európai adatvédelmi biztos határoz meg.
   (3)   A különböző típusú ügyiratokat egyedileg meghatározott ideig kell megőrizni egy megőrzési ütemterv szerint, amit az európai adatvédelmi biztos határoz meg. A megőrzési idő letelte után az ügyiratokat – az európai adatvédelmi biztos által elfogadott archiválási politika szerint – értékelik és archiválják.
   54. cikk
   Dokumentumok aktív nyilvánossá tétele
   (1)   Főszabály szerint a kulcsfontosságú politikákra vonatkozó dokumentumokat, tematikus iránymutatásokat, jogalkotási véleményeket, hivatalos észrevételeket, a bírósági meghallgatásokon tett előterjesztéseket és az előzetes ellenőrzésről szóló véleményeket az európai adatvédelmi biztos honlapján nyilvánosságra hozzák.
   (2)   A közigazgatási egyeztetést követő véleményeket az európai adatvédelmi biztos honlapján nyilvánosságra hozzák, ha szélesebb kört érintenek, új jogszabály-értelmezést vagy -alkalmazást tartalmaznak, vagy új technológiáknak az érintettek jogaira való hatásával foglalkoznak.
   55. cikk
   Közzététel a Hivatalos Lapban
   A következő dokumentumokat közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában:

               a)

               a jogalkotási vélemények összefoglalói a 28. cikk (3) bekezdésének megfelelően;

               b)

               az európai adatvédelmi biztosnak a rendelet 9. cikkének (7) bekezdésében, 10. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, 10. cikkének (4), (5) és (6) bekezdésében, 12. cikkének (2) bekezdésében, 19. cikkében és 37. cikkének 2) bekezdésében említettekre vonatkozó határozatai és véleményei, illetve ezek összefoglalói;

               c)

               az európai adatvédelmi biztos által lényegesnek ítélt más dokumentumok.

         56. cikk
   A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés
   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) megállapított elveknek megfelelően a nyilvánosság hozzáférhet az európai adatvédelmi biztos birtokában lévő dokumentumokhoz.
   57. cikk
   Határozatok hitelesítése
   (1)   A határozatok hitelesítése úgy történik, hogy a biztos aláírja az eredeti nyelvi változatot.
   (2)   Az aláírás lehet kézírásos, vagy elektronikus formában is megtehető.
   58. cikk
   Nyelvek és munkanyelvek
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos által lefolytatott eljárások nyelve az Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében említett valamely nyelv. Panasz esetén a nyelv megegyezik azzal a nyelvvel, amelyen a dokumentum készült.
   (2)   Az európai adatvédelmi biztos honlapján történő közzétételre is tervezett jelentéseket, véleményeket, anyagokat és egyéb dokumentumokat legalább angol, francia és német nyelven ki kell dolgozni.
   59. cikk
   Személyzet
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos személyzetének tagjait a személyzeti szabályzatnak és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek megfelelően és azokra figyelemmel veszik fel.
   (2)   A nemzeti hatóságokkal, különösen a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal való együttműködés fokozása érdekében a személyzet kiküldésével kapcsolatos programot léptetnek életbe az európai adatvédelmi biztosnál.
   (3)   Szakmai gyakorlati programot is indítanak, amelynek célja, hogy a közelmúltban végzett egyetemi hallgatók gyakorlati tapasztalatot szerezzenek az európai adatvédelmi biztos munkájáról és az Unió egészének működéséről.
   (4)   Az átmeneti igények megoldására ideiglenes és más külső kisegítő alkalmazottak is felvehetők.
   60. cikk
   Személyzeti bizottság
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos személyzetét képviselő személyzeti bizottsággal időben konzultálni kell az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata végrehajtásával kapcsolatos határozattervezetekről, továbbá konzultálni lehet a személyzetet általánosan érintő bármely más kérdésről. A személyzeti bizottságot a feladatainak végrehajtásához kapcsolódó valamennyi kérdésről tájékoztatni kell. A személyzeti bizottság a konzultációt követő 15 napon belül kiadja véleményét.
   (2)   A személyzeti bizottság a szervezeti kérdésekkel és munkakörülményekkel kapcsolatos javaslataival hozzájárul az európai adatvédelmi biztos megfelelő működéséhez.
   (3)   A személyzeti bizottság három tagból és három helyettes tagból áll; a közgyűlés két évre választja.
   61. cikk
   Igazgatási együttműködés más intézményekkel
   (1)   Az igazgató a titkárság vezetőjeként képviseli az európai adatvédelmi biztost a különböző intézményközi fórumokon, és e képviseleti jogát az emberi erőforrásokért, a költségvetésért és az igazgatásért felelős tisztviselőkre ruházhatja.
   (2)   Figyelemmel az európai adatvédelmi biztos intézményének más intézményekhez viszonyított méretére, továbbá a helyes gazdálkodás és a költségvetési takarékosság érdekében az európai adatvédelmi biztos tevékenyen előmozdítja együttműködési megállapodások, egyetértési megállapodások és szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodások kötését más intézményekkel.
   IX.   FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   62. cikk
   Hatálybalépés
   Ez az eljárási szabályzat az aláírását követő napon lép hatályba; e szabályzatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2012. december 17-én.

         Peter HUSTINX

            európai adatvédelmi biztos

      (1)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (2)  HL L 183., 2002.7.12., 1. o.

      (3)  HL C 27., 2007.2.7., 21. o.

      (4)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

      (5)  HL L 145., 2011.5.31., 43. o.


title: 2009/105/EK: A Tanács határozata ( 2008. december 18. ) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálója tekintetében történő módosításáról

text:
               7.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 38/33

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. december 18.)
   a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálója tekintetében történő módosításáról
   (2009/105/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt alapokmányáról szóló jegyzőkönyvre, és különösen annak 27.1. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Unió Tanácsához intézett, a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálójának kijelöléséről szóló, 2008. november 17-i EKB/2008/16 ajánlására (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és az eurorendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és a Tanács által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

               (2)

               A Banque centrale du Luxembourg jelenlegi külső könyvvizsgálójának megbízatása a 2008. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért a 2009-es pénzügyi évtől ki kell jelölni egy külső könyvvizsgálót.

               (3)

               Az EKB Kormányzótanácsa azt javasolta, hogy Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálójának a 2009–2013. pénzügyi évekre a KPMG AUDIT Sarl-t jelöljék ki.

               (4)

               Helyénvaló az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követni és az 1999/70/EK határozatot ennek megfelelően módosítani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az 1999/70/EK határozat (2) 1. cikkének (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(7)   A KPMB AUDIT Sarl-t mint a Banque centrale du Luxembourg külső könyvvizsgálóját a 2009–2013. pénzügyi évekre a Tanács jóváhagyja.”

   2. cikk
   Erről a határozatról az EKB értesítést kap.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BARNIER

      (1)  HL C 299., 2008.11.22., 5. o.

      (2)  HL L 22., 1999.1.29., 69. o.


title: 2013/400/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUCAP NESTOR/3/2013 határozata ( 2013. július 23. ) az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszió (EUCAP NESTOR) vezetőjének kinevezéséről

text:
               27.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 202/23

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUCAP NESTOR/3/2013 HATÁROZATA
   (2013. július 23.)
   az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszió (EUCAP NESTOR) vezetőjének kinevezéséről
   (2013/400/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESTOR) szóló, 2012. július 16-i 2012/389/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2012/389/KKBP határozat értelmében, a Szerződés 38. cikkének megfelelően a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) felhatalmazást kapott, hogy meghozza az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszió (EUCAP NESTOR) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot.

               (2)

               A PPB 2012. július 16-án elfogadta az EUCAP NESTOR/1/2012 határozatot (2), amelyben 2012. július 17-étől Jacques LAUNAY-t nevezte ki az EUCAP NESTOR misszió vezetőjévé.

               (3)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2013. július 12-én azt javasolta, hogy Jacques LAUNAY utódjául Etienne DE MONTAIGNE DE PONCINS-t nevezzék ki az EUCAP NESTOR vezetőjévé a 2013. július 16-tól2014. július 15-ig terjedő időszakra.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság Etienne DE MONTAIGNE DE PONCINS-t nevezi ki az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszió (EUCAP NESTOR) vezetőjévé a 2013. július 16-tól2014. július 15-ig terjedő időszakra.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2013. július 16-tól kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2013. július 23-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 187., 2012.7.17., 40. o.

      (2)  HL L 198., 2012.7.25., 16. o.


title: A Tanács határozata (1993. november 22.) az Európai Unióról szóló szerződés J.2. cikke alapján elfogadott, a Líbiával folytatott gazdasági kapcsolatok mérsékléséről szóló közös álláspontról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993D0614

Hivatalos Lap L 295 , 30/11/1993 o. 0007 - 0007 finn különkiadás fejezet 11 kötet 37 o. 0071  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 37 o. 0071

		A Tanács határozata(1993. november 22.)az Európai Unióról szóló szerződés J.2. cikke alapján elfogadott, a Líbiával folytatott gazdasági kapcsolatok mérsékléséről szóló közös álláspontról(93/614/KKBP)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak J.2. cikkére,tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa által 1993. november 11-én elfogadott 883(93) határozatra,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:(1) A Líbiával folytatott gazdasági kapcsolatok a Biztonsági Tanács által 1993. november 11-én elfogadott 883(93) határozat vonatkozó rendelkezéseivel összhangban mérséklődnek.(2) Ezt a határozatot a Hivatalos Lapban ki kell hirdetni.Kelt Luxembourgban, 1993. november 22-én.a Tanács részérőlaz elnökW. Claes--------------------------------------------------


title: 2014/942/EU: A Tanács határozata ( 2014. december 17. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy német tagjának kinevezéséről

text:
               23.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 367/96

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. december 17.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy német tagjának kinevezéséről

      (2014/942/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel a német kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1).

               (2)

               Göke FRERICHS hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Gerhard HANDKE-t (Generaldirektor des Bundesverbandes Großhandel, Außenhandel, Dienstleistungen – BGA) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. L. GALLETI

      (1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/436 határozata ( 2014. december 17. ) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

text:
               17.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 72/6

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/436 HATÁROZATA
   (2014. december 17.)
   az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 11. pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió a katasztrófa sújtotta régiók lakossága iránti szolidaritás kifejezése érdekében létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az alap).

               (2)

               Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet (3) 10. cikke az alap igénybevételét évi 500 millió EUR felső határig engedélyezi (2011. évi árakon).

               (3)

               Az alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza.

               (4)

               Olaszország árvíz miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (5)

               Görögország földrengés miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (6)

               Szlovénia jégviharok miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (7)

               Horvátország árvíz követte jégviharok miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2014-es költségvetési évre szóló általános költségvetése terhére 46 998 528 EUR összeg kerül igénybevételre kötelezettségvállalási előirányzatok formájában.
   Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2015-ös költségvetési évre szóló általános költségvetése terhére 46 998 528 EUR összeg kerül igénybevételre kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2014. december 17-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

      (2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

      (3)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


title: 2014/949/EU, Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2014. december 16. ) az európai ombudsman megválasztásáról

text:
               24.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 369/70

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2014. december 16.)
   az európai ombudsman megválasztásáról

      (2014/949/EU, Euratom)

   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 24. cikke harmadik bekezdésére, valamint 228. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
   tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatára (1),
   tekintettel eljárási szabályzatának 219. cikkére,
   tekintettel a pályázati felhívásra (2),
   tekintettel 2014. december 16-i szavazásának eredményére,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Emily O'REILLY-t európai ombudsmanná választja meg a parlamenti ciklus végéig.

      Kelt Strasbourgban, 2014. december 16-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

      (1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

      (2)  HL C 293., 2014.9.2., 13. o.


title: A Tanács határozata (1989. február 20.) az egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről az Öbölmenti Arab Államok Együttműködési Tanácsa Alapokmányának részes államai (Bahrein Állam, az Egyesült Arab Emírségek, Katar Állam, Kuvait Állam, az Ománi Szultánság és a Szaúd-Arábiai Királyság) közötti együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989D0147

Hivatalos Lap L 054 , 25/02/1989 o. 0001 - 0002 finn különkiadás fejezet 11 kötet 14 o. 0210  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 14 o. 0210

		A Tanács határozata(1989. február 20.)az egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről az Öbölmenti Arab Államok Együttműködési Tanácsa Alapokmányának részes államai (Bahrein Állam, az Egyesült Arab Emírségek, Katar Állam, Kuvait Állam, az Ománi Szultánság és a Szaúd-Arábiai Királyság) közötti együttműködési megállapodás megkötéséről(89/147/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. és 235. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel szükségesnek tűnik, hogy az Európai Gazdasági Közösség megkösse az Európai Gazdasági Közösség és az Öbölmenti Arab Államok Együttműködési Tanácsa Alapokmányának részes államai (Bahrein Állam, az Egyesült Arab Emírségek, Katar Állam, Kuvait Állam, az Ománi Szultánság és a Szaúd-Arábiai Királyság) közötti együttműködési megállapodást annak érdekében, hogy megvalósítsa a külgazdasági kapcsolatok terén fennálló célkitűzéseit; mivel úgy tűnik, hogy a megállapodásban előírt gazdasági együttműködés egyes intézkedései meghaladják a Szerződésben előírt, és különösen a közös kereskedelempolitika terén megállapított hatásköröket,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről az Öbölmenti Arab Államok Együttműködési Tanácsa Alapokmányának részes államai (Bahrein Állam, az Egyesült Arab Emírségek, Katar Állam, Kuvait Állam, az Ománi Szultánság és a Szaúd-Arábiai Királyság) közötti együttműködési megállapodást, valamint az ahhoz csatolt nyilatkozatokat és levélváltásokat a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.Az első bekezdésben említett jogi aktusok szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás [2] 26. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg.3. cikkA tagállamok képviselőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviseli a megállapodás 12. cikke által létrehozott vegyes tanácsban.4. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1989. február 20-án.a Tanács részérőlaz elnökF. Fernandez Ordoñez[1] HL C 12., 1989.1.16.[2] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszi.--------------------------------------------------


title: 2004/906/EK: A Bizottság határozata (2004. december 23.) a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága tagjainak adott hivatali időre történő kinevezéséről

text:
               28.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 381/78

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2004. december 23.)
   a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága tagjainak adott hivatali időre történő kinevezéséről
   (2004/906/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottságának létrehozásáról szóló, 1995. július 12-i 95/319/EK bizottsági határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,
   tekintettel a 2004. április 27-i C(2004) 1542 bizottsági határozatra (2),
   tekintettel a jelölteknek a tíz új tagállam által benyújtott jegyzékére,
   mivel:

               (1)

               E határozat 5. cikkének (1) bekezdése kijelenti, hogy a bizottság minden egyes tagállam két-két képviselőjéből áll.

               (2)

               E határozat 5. cikkének (2) bekezdése kijelenti, hogy a bizottság tagjait a tagállamok javaslata alapján a Bizottság nevezi ki.

               (3)

               E határozat 5. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a bizottság tagjainak hivatali ideje három év, és a kinevezés megújítható. Mivel azonban a bizottság tagjainak jelenlegi hivatali ideje 2006. december 31-én jár le, helyénvaló a tíz új tagállamból érkező tagokat oly módon kinevezni, hogy hivatali idejük ugyanezen a napon járjon le.

               (4)

               A tíz új tagállamnak az Európai Unióhoz történő 2004. május 1-jei csatlakozását követően, valamint a fent említett 95/319/EK határozat 5. cikkével összhangban a tőlük beérkezett javaslatok alapján a Bizottságnak ki kell nevezni a bizottság azon tagjait, akik 2004. május 1-jétől 2006. december 31-ig a tíz új tagállamot képviselik,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az e határozat mellékletben megnevezett személyek a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottságának (SLIC) tagjaiként 2004. május 1-jétől 2006. december 31-ig kinevezésre kerülnek.

      Kelt Brüsszelben, 2004. december 23-án.

            a Bizottság részéről

         Vladimír ŠPIDLA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 188., 1995.8.9., 11. o.

      (2)  Még nem tették közzé.

      MELLÉKLET
      A vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága tagjainak kinevezése
      A vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottságát a 95/319/EK bizottsági határozat hozta létre.
      A Bizottság úgy határozott, hogy a 2004. május 1-je és 2006. december 31-e közötti időszakra a következő tagokat nevezi ki:

                  Cseh Köztársaság

                  Jaromir Elbel
                  Daniela Kubičová

                  Ciprus

                  Leandros Nicolaides
                  Anastasios Yiannaki

                  Észtország

                  Priit Siitan
                  Katrin Lepisk

                  Magyarország

                  Békés András
                  Molnár Kornélia

                  Lettország

                  Jānis Bērziņš
                  Tatjana Zabarovska

                  Litvánia

                  Mindaugas Pluktas
                  Dalia Legiené

                  Málta

                  Mark Gauci
                  Silvio Farrugia

                  Lengyelország

                  Anna Hintz
                  Katarzyna Kitajewska

                  Szlovénia

                  Borut Brezovar
                  Boriz Ruzic

                  Szlovákia

                  Gabriel Hrabovsky
                  Ludmila Mikleticova


title: A tagállamok kormányai képviselőinek határozata (1998. május 27.) az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága tagjainak kinevezéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41998D0380

Hivatalos Lap L 171 , 17/06/1998 o. 0030 - 0030

		A tagállamok kormányai képviselőinek határozata(1998. május 27.)az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága tagjainak kinevezéséről(98/380/EK, ESZAK, Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 168a. cikkére,tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 32d. cikkére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 140a. cikkére,tekintettel az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának létrehozásáról szóló, 1988. október 24-i 88/591/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozatra [1],mivel Josef Azizi úr, Cornelius Paulus Briet úr, Marc Jaeger úr, Andreas Kalogeropoulos úr, Koenraad Lenaerts úr, Rui Manuel Gens De Moura Ramos úr, Virpi Tiili asszony és Bo Vesterdorf úr hivatali ideje1988. augusztus 31-én lejár;mivel az Elsőfokú Bíróság tagjainak 1998. szeptember 1. és 2004. augusztus 31. közötti időszakra vonatkozó részleges megújítását végre kell hajtani;mivel az Elsőfokú Bíróság tagjai részleges megújításának végrehajtásához egy bírót későbbi időpontban kell kinevezni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:1. cikkAz 1998. szeptember 1. és 2004. augusztus 31. közötti időszakra a következő személyeket nevezik ki az Elsőfokú Bíróság bíróivá:Josef Azizi úr,Marc Jaeger úr,Koenraad Lenaerts úr,Rui Manuel Gens De Moura Ramos úr,Virpi Tiili asszony,Bo Vesterdorf úrésMichael Vilaras úr.2. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1988. május 27-én.az elnökS. Wall[1] HL L 319., 1988.11.25., 1. o. Helyesbítés: HL C 215., 1989.8.21., 1. o. A legutóbb az új tagállamoknak az Európai Unióhoz történő csatlakozásával összefüggő okmányok kiigazításáról szóló, 1995. január 1-jei 95/1/Euratom, ESZAK, EK tanácsi határozattal (HL L 1., 1995.1.1., 1. o.) módosított határozat.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1987. szeptember 28.) az Európai Gazdasági Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31987D0512

Hivatalos Lap L 297 , 21/10/1987 o. 0018 - 0018 finn különkiadás fejezet 11 kötet 13 o. 0053  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 13 o. 0053

		A Tanács határozata(1987. szeptember 28.)az Európai Gazdasági Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének elfogadásáról(87/512/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 238. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására [1],tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására [2],mivel jóvá kell hagyni az Európai Gazdasági Közösség és a Jordán Hasimita Királyság között 1977. január 18-án Brüsszelben aláírt együttműködési megállapodás [3] kiegészítő jegyzőkönyvét,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA jegyzőkönyv [4] 8. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg.3. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1987. szeptember 28-án.a Tanács részérőlaz elnökB. Haarder[1] HL C 97., 1987.4.10., 9. o.[2] 1987. szeptember 16-i hozzájárulás (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL L 268., 1978.9.27., 2. o.[4] A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: A Tanács (KKBP) 2016/2315 határozata (2016. december 19.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról

text:
               20.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 345/65

         A TANÁCS (KKBP) 2016/2315 HATÁROZATA
   (2016. december 19.)
   az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. július 31-én elfogadta a 2014/512/KKBP határozatot (1).

               (2)

               Az Európai Tanács 2015. március 19-én megállapodott arról, hogy meghozatalra kerülnek az ahhoz szükséges intézkedések, hogy a korlátozó intézkedések időtartama egyértelműen a minszki megállapodások teljes körű végrehajtásához kapcsolódjon, szem előtt tartva, hogy a teljes körű végrehajtás 2015. december 31-re volt ütemezve.

               (3)

               A Tanács 2016. július 1-jén2017. január 31-ig megújította a 2014/512/KKBP határozatot annak érdekében, hogy lehetősége legyen folytatni a minszki megállapodások végrehajtásának értékelését.

               (4)

               A minszki megállapodások végrehajtásának értékelését követően a 2014/512/KKBP határozatot további hat hónapra meg kell újítani, hogy a Tanácsnak lehetősége legyen folytatni az említett megállapodások végrehajtásának értékelését.

               (5)

               A 2014/512/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2014/512/KKBP határozat 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(1)   Ezt a határozatot 2017. július 31-ig kell alkalmazni.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. december 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LAJČÁK

      (1)  A Tanács 2014/512/KKBP határozata (2014. július 31.) az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 229., 2014.7.31., 13. o.).


title: 2011/554/EU, Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/81

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/554/EU, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7-0211/2010) (2),

               —

               tekintettel a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a 2008. évi mentesítés nyomon követéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2010) 650) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SEC(2010) 1437 és SEC(2010) 1438),

               —

               tekintettel a Bizottság 2009. évi igazgatási eredményeinek összefoglalásáról szóló, 2010. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2010) 281),

               —

               tekintettel a Bizottságnak a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére (COM(2010) 447) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010) 994),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására a 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a végrehajtó ügynökségeknek adandó mentesítésről (05893/2011 – C7-0054/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 274., 275. és 276. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdésére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317., 318. és 319. cikkére, valamint az Euratom-Szerződés 179a. és 180b. cikkére,

               —

               tekintettel az 1995/2006/EK, Euratom (5), valamint az 1525/2007/EK (6) rendelet által módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (7) és különösen annak 55., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (8) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

               —

               tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályozásáról szóló, 2004. szeptember 21-i 1653/2004/EK bizottsági rendeletre (9) és különösen annak 66. cikke első és második bekezdésére,

               —

               tekintettel a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatalának az 58/2003/EK tanácsi rendelet értelmében való létrehozásáról szóló, 2006. október 26-i 2007/60/EK bizottsági határozatra (10),

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 76. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A7-0134/2011),

               A.

               mivel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság végrehajtja a költségvetést és irányítja a programokat, és mindezt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikkének értelmében a tagállamokkal együttműködésben, saját felelősségére végzi, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával,

               1.

               megadja a mentesítést a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala igazgatója számára a hivatal 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező állásfoglalásában foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatot és az e határozatok szerves részét képező állásfoglalást a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, valamint a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 69., 2009.3.13.

      (2)  HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

      (3)  HL C 338., 2010.12.14., 77. o.

      (4)  HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

      (5)  HL L 390., 2006.12.30., 1. o.

      (6)  HL L 343., 2007.12.27., 9. o.

      (7)  HL L 248., 2001.9.16., 1. o.

      (8)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

      (9)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

      (10)  HL L 32., 2007.2.6., 88. o.


title: A Tanács határozata (1997. július 22.) az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Kirgiz Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodásnak az Európai Közösség által történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997D0567

Hivatalos Lap L 235 , 26/08/1997 o. 0001 - 0002

		A Tanács határozata(1997. július 22.)az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Kirgiz Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodásnak az Európai Közösség által történő megkötéséről(97/567/ESZAK, EK, Euratom)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. cikkére, a 228. cikk (2) bekezdésének első mondatával összefüggésben,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel az 1995. február 9-én Brüsszelben aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig célszerű jóváhagyni az Európai Közösség nevében az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Kirgiz Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást;A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Kirgiz Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást, valamint a jegyzőkönyvet és a nyilatkozatokat az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében a Tanács jóváhagyja. [2]A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.2. cikkAz ideiglenes megállapodás 32. cikkében előírt értesítést az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.Kelt Brüsszelben, 1997. július 22-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Poos[1] Az Európai Parlament 1997. június 26-i véleménye (HL C 222., 1997.7.21.)[2] Az első albekezdésben meghatározott jogi aktusok szövegét csatolták e határozathoz.--------------------------------------------------


title: 2008/501/EK: Az Európai Parlament határozata (2007. április 24.) az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről, IV. szakasz - Bíróság

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/56

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről, IV. szakasz – Bíróság
   (2008/501/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (C6-0467/2006) (2),
   tekintettel a Számvevőszék jelentésére a 2005-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, valamint a Számvevőszék különjelentéseire az ellenőrzés alá vont intézmények vonatkozó válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében kiadott, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 274., 275. és 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0109/2007),

               1.

               mentesítést ad a Bíróság hivatalvezetőjének a Bíróság 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, illetve gondoskodjon azok közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31., 10. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/57

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, IV. szakasz – Bíróság
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (C6-0467/2006) (2),
   tekintettel a Számvevőszék jelentésére a 2005-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, valamint a Számvevőszék különjelentéseire az ellenőrzés alá vont intézmények vonatkozó válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében kiadott, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 274., 275. és 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0109/2007),

               1.

               megállapítja, hogy 2005-ben az Európai Bíróság 232 602 467,74 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat felett rendelkezett (2004-ben: 235 041 565 EUR), amelynek felhasználási aránya 92,66 % volt;

               2.

               megállapítja, hogy az időbeli elhatárolás szerinti könyvelés 2005. január 1-jei bevezetését követően a Bíróság pénzügyi kimutatásai 30 747 924 EUR összegű negatív mérleget mutatnak és az aktívákhoz képest a passzívák 43 902 361 EUR összegű többletét;

               3.

               megállapítja, hogy a Bíróság mérlegében szerepel egy 105 879 903 EUR összeg, amely a bírák nyugdíjának fedezését szolgáló forrásnak felel meg; rámutat, hogy ezt a forrást részben a Bíróság tárgyi eszközeiből és immateriális javaiból különítették el, részben pedig egy, a tagállamoktól lehívható összegből (43 902 361 EUR);

               4.

               emlékeztet arra, hogy a 2004-es pénzügyi évről szóló éves jelentés 9.21. bekezdésében a Számvevőszék kifogásolta azt a tényt, hogy a belső könyvvizsgálói szolgálat vezetője felel az engedélyezésre jogosult tisztviselő tevékenységének előzetes ellenőrzéséért; rámutat, hogy ugyanezt megállapították a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozóan is (az éves jelentés 10.13. bekezdése);

               5.

               üdvözli a Bíróság válaszának tartalmát a Számvevőszék éves jelentésére, miszerint – az e tekintetben az ellenőrző és mentesítő hatóságok által tett megjegyzések fényében – a Bíróság apparátusa – a 2007-es pénzügyi év bevételeinek és kiadásainak tervezése során – javasolta a szervezeti felépítés olyan módosítását, hogy külön igazgatási egységet hozzanak létre kizárólagos ellenőrzési hatáskörrel, amelyhez e célból két új álláshelyet hoznának létre (a tisztviselő feladata az irányítás, az asszisztens feladata pedig az ellenőrzésekért felelős csoport megerősítése lenne);

               6.

               elégedetten veszi tudomásul a Bíróság által a Számvevőszék éves jelentésére (10.14. bekezdés) adott válasz tartalmát, miszerint működésének 2005. szeptemberi megkezdése óta a Bíróság belső ellenőre végrehajtott néhány egyedi ellenőrzést és ajánlásokat fogalmazott meg az érintett szolgálatok számára (a korábbi években kifogásolták az ilyen egyedi ellenőrzések hiányát);

               7.

               gratulál a Bíróságnak ahhoz, hogy a tárgyalásos eljárás útján odaítélt szerződések számát az odaítélt szerződések arányában a 2004. évi 72 %-ról 2005-ben 27 %-ra sikerült csökkentenie; aggodalommal állapítja meg azonban, hogy a Bíróság nehezen talál szakképzett személyzetet számos álláshelyre az EPSO által szervezett versenyvizsgák alapján;

               8.

               megjegyzi, hogy 2005-ben a Bíróság számottevő intézményi fejlődésen ment át, elsősorban a hét bírából álló Közszolgálati Törvényszék működése megkezdésének köszönhetően;

               9.

               elégedetten állapítja meg, hogy az egy év alatt lezárt ügyek száma a Bíróságnál a 2003-as 494-ről 574-re emelkedett 2005-ben, a függőben lévő ügyek száma pedig 974-ről 740-re csökkent;

               10.

               rámutat arra, hogy 2005-ben az alkalmazott tisztviselők és egyéb alkalmazottak (a kisegítő és ideiglenes, illetve szerződéses személyzet tagjai) száma 1512-ről 1704-re emelkedett (13 %) és hogy a tagok száma nyolccal nőtt (a Közszolgálati Törvényszék létrehozása miatt);

               11.

               aggodalommal veszi tudomásul a Bíróság tevékenységi jelentésében szereplő egyes igazgatási szektorokban ismétlődő megjegyzéseket, hogy nehéz a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó szakképzett személyzetet felvenni;

               12.

               megállapítja, hogy 2005-ben nem végeztek utólagos ellenőrzéseket;

               13.

               üdvözli, hogy a Bíróság tevékenységi jelentésébe belefoglaltak egy fejezetet, amely az Európai Parlament korábbi mentesítő határozatait és a Számvevőszék jelentéseit követően az év során ezekkel kapcsolatban tett lépésekkel foglalkozik;

               14.

               megállapítja, hogy a Közszolgálati Törvényszék létrehozásával, valamint Bulgária és Románia csatlakozásával a bírák, főtanácsnokok és hivatalvezetők száma elérte a 72-t és hogy a Bíróság gépjárművekre fordított kiadásai a 2005-ös 809 853,24 EUR-ról (eredmény) 2007-re mintegy 50 %-kal, 1 218 000 EUR-ra nőttek (költségvetési becslés);

               15.

               megjegyzi, hogy a Bíróságnál előzetes ellenőrzést végeznek a felhatalmazás alapján engedélyezésre jogosult tisztviselővel kapcsolatban álló központi rendszer és a Bíróság azon nézete alapján, hogy ez tűnik a legmegfelelőbb rendszernek, tekintettel az intézmény méretére és pénzügyi tranzakcióinak tisztán adminisztratív jellegére;

               16.

               elégedetten veszi tudomásul, hogy az előző évi mentesítésről szóló állásfoglalásban megfogalmazott megjegyzések nyomán az intézmény tagjai megegyeztek abban, hogy maguk között felállítanak egy munkacsoportot, melynek feladata tanulmány készítése egy rájuk vonatkozó magatartási kódex szükségességéről, valamint egy ilyen kódex tartalmáról; a tagok pénzügyi érdekeiről szóló nyilatkozat kérdése is e tanulmány részét képezi majd; tudomásul veszi, hogy az Elsőfokú Bíróság és a Közszolgálati Törvényszék is csatlakozik e kezdeményezéshez;

               17.

               hangsúlyozza az Európai Parlament ismételt kérését, hogy a három bíróság valamennyi bírájának gazdasági és pénzügyi érdekeiről szóló nyilatkozatát tegyék közzé; felhívja a Bíróságot, hogy 2007. szeptember 30-ig közölje a Parlamenttel, hogy milyen megfelelő intézkedéseket kíván hozni;

               18.

               elégedettséggel veszi tudomásul a Bíróság azon intézkedéseit, amelyeket a lefordítandó dokumentumok mennyiségének csökkentése érdekében hozott a fordítók munkamennyiségének csökkentése érdekében; felhívja a Bíróságot azon lehetőség mérlegelésére, hogy csökkentse a döntések terjedelmét annak érdekében, hogy hozzájáruljon a költségek további csökkentéséhez és e döntések jobb megértéséhez.

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31., 10. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.


title: 2009/172/EK: A Tanács határozata ( 2008. január 21. ) Bulgária és Románia csatlakozási okmánya VIII. mellékletének kiigazításáról

text:
               10.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 65/1

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. január 21.)
   Bulgária és Románia csatlakozási okmánya VIII. mellékletének kiigazításáról
   (2009/172/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződésére,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 34. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (1) 70. cikke meghatározza a közösségi pénzügyi hozzájárulás arányait a tengelyek szintjén.

               (2)

               Bulgária és Románia, a Bulgária és Románia csatlakozási okmánya VIII. mellékletének kiigazításáról szóló, 2006. június 19-i 2006/664/EK tanácsi határozattal (2) módosított, csatlakozási okmánya VIII. mellékletének IV. szakasza az 1698/2005/EK rendelet 70. cikkétől eltérve meghatározza az EMVA keretében Bulgáriában és Romániában vidékfejlesztésre nyújtott közösségi támogatás tengelyenkénti arányát. Az említett hozzájárulás az 1. tengely, a 3. tengely és a technikai segítségnyújtás esetében legfeljebb 80 %, a 2. tengely esetében legfeljebb 82 % lehet.

               (3)

               A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (3) 143c. cikke szerint kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetésekre vagy támogatásokra jogosult mezőgazdasági termelőknek a Bulgária és Románia csatlakozási okmánya VIII. melléklete I. szakaszának E. alszakaszában előírtak alapján nyújtható összegekre nem alkalmazhatók a tengelyenként meghatározott társfinanszírozási arányok.

               (4)

               Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet (4) – amelynek II. melléklete a vidékfejlesztési tengely és intézkedés szerinti indikatív pénzügyi bontást ír elő, beleértve a „közvetlen kifizetések kiegészítései” intézkedést – alkalmazása céljából is meg kell határozni a közvetlen kifizetés kiegészítéseihez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás maximális összegét.

               (5)

               A csatlakozási tárgyalások eredményeinek, valamint a vidékfejlesztést érintő rendeletek technikai kiigazításai után a társfinanszírozási arányok rendszerében a következetességnek a fenntartása érdekében a közvetlen kifizetések kiegészítéseihez nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás maximális összegét ugyanabban az arányban kell rögzíteni, mint az 1. tengely és a 3. tengely, valamint a technikai segítségnyújtás esetében,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Bulgária és Románia csatlakozási okmányának VIII. mellékletében a IV. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

      „Az 1698/2005/EK rendelet 70. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve a Közösség pénzügyi hozzájárulása az 1. és a 3. tengely, a technikai segítségnyújtás, valamint a közvetlen kifizetések kiegészítései esetén legfeljebb 80 % lehet.
      Az 1698/2005/EK rendelet 70. cikke (3) bekezdésének b) pontjától eltérve a Közösség pénzügyi hozzájárulása a 2. tengely esetén legfeljebb 82 % lehet.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. január 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. JARC

      (1)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.

      (2)  HL L 277., 2006.10.9., 4. o.

      (3)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

      (4)  HL L 368., 2006.12.23., 15. o.