title: 2012/199/EU: Az Európai Bizottság elnökének határozata ( 2012. február 29. ) a meghallgató tisztviselő egyes kereskedelmi eljárásokban ellátandó feladatairól és megbízatásáról

text:
               19.4.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 107/5

         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKÉNEK HATÁROZATA
   (2012. február 29.)
   a meghallgató tisztviselő egyes kereskedelmi eljárásokban ellátandó feladatairól és megbízatásáról
   (2012/199/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKE,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Bizottság eljárási szabályzatára (1) és különösen annak 22. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A megfelelő ügyintézéshez való jog, amely magában foglalja az olyan közigazgatási eljárásokban részt vevő érdekelt felek eljárási jogait, amelyek eredménye hatással lehet érdekeikre, az Európai Unió jogának egyik szilárd alapelve.

               (2)

               Az Európai Unió jogának ezen elvét az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke rögzíti (2). A Charta 41. cikkének (1) bekezdése és 41. cikkének (2) bekezdése állapítja meg az olyan személyek jogait, akinek érdekeit kereskedelmi eljárás érinti. E jogokat ugyanilyen egyértelműen fogalmazzák meg az alábbi jogi aktusok is (illetve – mint általános jogi elveket – ezeket alkalmazniuk kell): az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (3), az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (4), a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. február 26-i 260/2009/EK tanácsi rendelet (5), az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. július 7-i 625/2009/EK tanácsi rendelet (6), a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendelet (7), a vízi járművekre vonatkozó káros árképzés elleni védekezésről szóló, 1996. január 29-i 385/96/EK tanácsi rendelet (8), az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó légi közlekedési szolgáltatások keretében a közösségi légi fuvarozóknak kárt okozó támogatásnyújtással és tisztességtelen árképzési gyakorlattal szembeni védelemről szóló, 2004. április 21-i 868/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9), az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendelet (10), a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i 1515/2001/EK tanácsi rendelet (11), valamint a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó, átmeneti termékspecifikus védelmi mechanizmusról, valamint az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló 519/94/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. március 3-i 427/2003/EK tanácsi rendelet (12).

               (3)

               2007. január 1-je óta az érdekelt felek eljárási jogai tényleges gyakorlásának védelmére, valamint a fent felsorolt rendeletekben meghatározott kereskedelmi eljárások pártatlan, tisztességes és ésszerű időn belül történő lefolytatásának biztosítására irányuló feladattal a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának egy kereskedelemvédelmi kérdésekben jártas tisztviselőjét bízták meg, akinek tisztsége: „meghallgató tisztviselő”.

               (4)

               A meghallgató tisztviselő szerepének, valamint a vonatkozó eljárások átláthatóságának és tisztességes jellegének megszilárdítása érdekében időszerű a meghallgató tisztviselő feladatának a Bizottságon belüli megerősítése és hatáskörének meghatározása.

               (5)

               Ezt a tisztséget független, kereskedelmi eljárásokban járatos személyre kell bízni. A Bizottságnak a meghallgató tisztviselőt az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeiben meghatározott szabályokkal összhangban kell kineveznie.

               (6)

               A meghallgató tisztviselő függetlenségének biztosítása érdekében igazgatási célból a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja mellett látja el feladatát.

               (7)

               A meghallgató tisztviselő e határozatban előírt legfőbb feladatai a következők: tanácsokat ad a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak és a Kereskedelmi Főigazgatóság főigazgatójának; biztosítja az eljárási jogokat; lehetővé teszi az aktába való betekintést; dönt egy adott dokumentum bizalmas jellegéről; felülvizsgálja az adminisztráció határidők meghosszabbításával kapcsolatos álláspontját. A meghallgató tisztviselőnek gondoskodnia kell arról, hogy a Bizottság jogszabály- és javaslattervezeteinek elkészítése során kellően figyelembe vegyék a tárgyhoz tartozó valamennyi tényt, legyenek azok az érdekeltek szempontjából akár kedvezőek, akár kedvezőtlenek.

               (8)

               Az érdekelt felek eljárási jogainak gyakorlásával kapcsolatos eljárási garanciák megerősítése érdekében meg kell határozni a meghallgatások fajtáit, és rögzíteni kell a meghallgató tisztviselő közreműködésével tartott meghallgatások megszervezésére, lebonyolítására és nyomon követésére vonatkozó szabályokat.

               (9)

               A meghallgató tisztviselő döntési hatáskörének az aktába való betekintést, a bizalmas kezelést és a határidőket érintő kérdések tekintetében további eljárási garanciákat kell biztosítania a kereskedelmi eljárásban érintett felek számára az eljárás időkorlátainak sérelme nélkül.

               (10)

               A jelentéseknek biztosítaniuk kell, hogy a meghallgató tisztviselő által kezelt főbb kérdések, valamint a meghallgató tisztviselő főbb ajánlásai a döntéshozók tudomására jussanak, és így további garanciát biztosítsanak a kereskedelmi eljárás által érintett felek jogai tekintetében. Ezenkívül az éves jelentéseknek tájékoztatást kell nyújtaniuk az EU-tagállamok, az Európai Parlament és a nyilvánosság számára is a meghallgató tisztviselő tevékenységéről.

               (11)

               A természetes személyekre vonatkozó információk közlése során különös figyelmet kell fordítani a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13).

               (12)

               Ez a határozat nem érinti a Bizottság dokumentumaihoz való hozzáférés engedélyezéséről vagy tilalmáról szóló általános szabályokat,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A meghallgató tisztviselő
   (1)   A Bizottságon belül létrejön a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő meghatározott feladatköre.
   (2)   A meghallgató tisztviselő feladata, hogy biztosítsa az érdekelt felek számára az alábbiakban felsorolt rendeletekben (a továbbiakban: alaprendeletek) biztosított eljárási jogok hatékony gyakorlását, valamint az e rendeletekben meghatározott kereskedelmi eljárások pártatlan, tisztességes és méltányos időn belül történő lefolytatását. Az említett alaprendeletek a következők:

               a)

               az 1225/2009/EK rendelet és különösen a rendelet 5. cikkének (10) és (11) bekezdése, 6. cikkének (5), (6), (7) és (8) bekezdése, 8. cikkének (3), (4) és (9) bekezdése, valamint 18., 19., 20. és 21. cikke;

               b)

               az 597/2009/EK rendelet és különösen a rendelet 10. cikkének (12) és (13) bekezdése, 11. cikkének (5), (6), (7), (8) és (10) bekezdése, 13. cikkének (3), (4) és (9) bekezdése, valamint 28., 29., 30. és 31. cikke;

               c)

               a 260/2009/EK rendelet és különösen a rendelet 6. és 9. cikke;

               d)

               a 625/2009/EK rendelet és különösen a rendelet 5. és 7. cikke;

               e)

               a 3286/94/EK rendelet és különösen a rendelet 8. és 9. cikke;

               f)

               a 385/96/EK rendelet és különösen a rendelet 5. cikkének (12) és (13) bekezdése, 6. cikkének (5), (6), (7) és (8) bekezdése, valamint 12., 13. és 14. cikke;

               g)

               a 868/2004/EK rendelet és különösen a rendelet 7. és 8. cikke;

               h)

               a 732/2008/EK rendelet és különösen a rendelet 18., 19. és 20. cikke;

               i)

               az 1515/2001/EK rendelet és különösen a rendelet 1. cikkének (2) bekezdése és 2. cikkének (2) bekezdése;

               j)

               a 427/2003/EK rendelet és különösen a rendelet 5. cikkének (5) bekezdése, 6. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése, 17. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 18. cikke.

         2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   a)   „kereskedelmi eljárás”: a Bizottság szolgálatai által az alaprendeletek egyike alapján elvégzett bármely vizsgálat vagy közigazgatási eljárás;
   b)   „érdekelt fél”: minden olyan személy, akinek érdekeit a vonatkozó alaprendeletben meghatározott kereskedelmi eljárás érinti;
   c)   „az érdekelt felek jogai”: az eljárási jogok, valamint minden személy ahhoz való joga, hogy a kereskedelmi eljárásokban ügyét pártatlanul, tisztességesen és méltányos időn belül intézzék el.
   3. cikk
   Kinevezés, a megbízás megszűnése és helyettesítés
   (1)   A Bizottság a meghallgató tisztviselőt az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeiben meghatározott szabályokkal összhangban nevezi ki.
   (2)   A meghallgató tisztviselő kinevezését az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A meghallgató tisztviselő megbízásának bármely eljárás által történő megszakítására, megszüntetésére vagy átruházására csak a Bizottság indokolt határozata alapján kerülhet sor. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   (3)   A meghallgató tisztviselő igazgatási célból a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős biztosa mellett látja el feladatát.
   (4)   A meghallgató tisztviselő akadályoztatása esetén a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős biztosa – lehetőség szerint a meghallgató tisztviselővel folytatott konzultációt követően – kinevez egy másik, az adott ügyben nem érintett, a kereskedelmi eljárások terén elegendő tapasztalattal rendelkező tisztviselőt, aki ellátja a meghallgató tisztviselő feladatait.
   4. cikk
   A meghallgató tisztviselő beavatkozásának elvei
   (1)   A meghallgató tisztviselő feladatait teljesen függetlenül látja el. Tevékenysége gyakorlása során nem fogad el utasításokat.
   (2)   A meghallgató tisztviselő feladatainak ellátása során szem előtt tartja az alaprendeletek hatékony alkalmazásának szükségességét, az Unió hatályos jogszabályaival és az Európai Unió Bírósága által megállapított elvekkel összhangban.
   (3)   A meghallgató tisztviselő feladatainak ellátása során az eljárás teljes időtartama alatt korlátozás és indokolatlan késedelem nélküli hozzáféréssel rendelkezik a kereskedelmi eljárással kapcsolatos bármely aktához.
   (4)   A meghallgató tisztviselő a jelen határozat előírásai szerint hozza meg döntését, és ajánlásokat tehet a Bizottság vizsgálatért felelős szolgálatainak a beavatkozását kérő érdekelt felek jogait érintő bármely kérdéssel kapcsolatban. A meghallgató tisztviselő gondoskodik arról, hogy a Bizottság jogszabály- és javaslattervezeteinek kidolgozása során kellően figyelembe vegyék a tárgyhoz tartozó valamennyi tényt, legyenek azok akár kedvezőek, akár kedvezőtlenek az érdekeltek szempontjából.
   (5)   Amíg a Bizottság vagy esetenként a Tanács a végleges jogszabályt elfogadja, a felelős igazgató vagy meghatalmazottja tájékoztatja a meghallgató tisztviselőt azon eljárás menetéről, amelybe a meghallgató tisztviselő beavatkozott. A meghallgató tisztviselőt haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottság álláspontjában a kereskedelmi eljárások végleges szakaszában bekövetkezett bármely lényeges változásról, az érdekelt felek jogaira gyakorolt esetleges hatás értékelésének érdekében.
   (6)   A meghallgató tisztviselő tanácsot ad a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős biztosának – és adott esetben a főigazgatónak – az ajánlásai nyomon követésére és szükség esetén a lehetséges jogorvoslatra vonatkozóan.
   (7)   Az illetékes igazgató konzultál a meghallgató tisztviselővel az eljárási és érdemi kérdésekkel kapcsolatos elvek olyan változásairól vagy aktualizálásáról, amely hatást gyakorolhat az érdekelt felek jelen határozat 2. cikke értelmében vett jogaira. A meghallgató tisztviselővel a kereskedelmi eljárással kapcsolatos bármely más kérdésről is konzultálni lehet.
   (8)   A meghallgató tisztviselő a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja elé, valamint – szükség esetén – a kereskedelmi Főigazgatóság főigazgatója elé terjesztheti észrevételeit és ajánlásait minden olyan ügyre vonatkozóan, amely valamely kereskedelmi eljárással kapcsolatos.
   5. cikk
   A meghallgató tisztviselő beavatkozásának feltételei – Időzítés – Tájékoztatás
   (1)   A meghallgató tisztviselő az érdekelt felek, a kereskedelempolitikáért felelős biztos, a főigazgató, egy kereskedelmi eljárásért felelős igazgató vagy meghatalmazottja, illetve e kereskedelmi eljárás kapcsán megkeresett bármely egyéb szolgálat igazgatója kérésére jár el.
   (2)   A meghallgató tisztviselő a kereskedelmi eljárás bármely szakaszában beavatkozhat, kellően figyelembe véve az eljárás időbeli korlátait.
   (3)   A meghallgató tisztviselőt az alaprendeletekkel összhangban kötik a kereskedelmi eljárásokra vonatkozó határidők.
   (4)   A Bizottság minden végleges jogszabályához vagy javaslatához csatolni kell a meghallgató tisztviselő arra vonatkozó feljegyzését, hogy beavatkozott-e az érintett eljárásba, illetve hogy milyen jellegű volt a beavatkozása.
   6. cikk
   Meghallgatások
   (1)   A meghallgató tisztviselő kérelem alapján, illetve az alaprendeletekben meghatározott esetekben és feltételek mellett kétféle meghallgatást szervezhet és bonyolíthat le: egy érdekelt fél vagy hasonló érdekű érintett felek csoportja és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok közötti meghallgatást, illetve az eltérő érdekű érintett felek közötti meghallgatást.
   (2)   A meghallgatás az adott kereskedelmi eljárás bármely szakaszában felmerülő minden olyan kérdésre kiterjedhet, amely hatással lehet az érdekelt felek jogaira.
   (3)   A meghallgatáson való részvételre meghívott természetes személyeknek személyesen kell megjelenniük vagy jogi képviselőnek kell őket képviselnie. A meghallgatáson való részvételre meghívott jogi személy képviseletét az állandó alkalmazottai közül kijelölt, megfelelő meghatalmazással rendelkező személy látja el.
   (4)   A meghallgató tisztviselő által szervezett meghallgatáson való részvételre meghívott természetes és jogi személyeket egy jogtanácsos, vagy a meghallgató tisztviselő által elfogadott, nem állandó alkalmazottnak minősülő egyéb képzett szakember segítheti.
   (5)   E cikket az alaprendeletek szerinti meghallgatáshoz való jog sérelme nélkül kell alkalmazni.
   7. cikk
   Egyéni érdekelt fél vagy hasonló érdekű felek csoportja részvételével lebonyolított meghallgatások
   (1)   A meghallgató tisztviselő valamely egyéni érdekelt fél vagy hasonló érdekű felek csoportja indokolt kérelme alapján meghallgatást szervezhet és bonyolíthat le az érdekelt fél vagy a hasonló érdekű felek csoportja és a vizsgálatért felelős, illetve – szükség esetén – más bizottsági szolgálatok között.
   (2)   Egy adott kérdés vonatkozásában a hasonló érdekű felek csoportjának részvételével lebonyolítandó meghallgatást egyéni érdekelt fél kezdeményezheti, és az akkor tartható meg, ha legalább még egy hasonló érdekű érdekelt fél hajlandó azon részt venni.
   8. cikk
   Különböző érdekű felek meghallgatása
   (1)   A meghallgató tisztviselő megszervezheti és lefolytathatja különböző érdekű felek meghallgatását, hogy lehetővé tegye az ellentétes álláspontok ismertetését és az ellenérvek előadását. A kereskedelmi eljárás megindításáról szóló értesítésben meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül e meghallgatást meg kell tartani.
   (2)   Különböző érdekű felek meghallgatására minden kereskedelemvédelmi eljárás keretében sor kerülhet a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok meghallgatását követően.
   (3)   Egy adott kérdés vonatkozásában a különböző érdekű felek közötti meghallgatás lebonyolítását egyéni érdekelt fél is kezdeményezheti, és az akkor tartható meg, ha legalább még egy különböző érdekű egyéni érdekelt fél hajlandó azon részt venni.
   (4)   A meghallgatáson a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok és – szükség esetén – más szolgálatok is részt vesznek.
   (5)   A tagállamok illetékes képviselői megfigyelőként részt vehetnek bármely, különböző érdekű érintett felek közötti meghallgatáson.
   9. cikk
   A meghallgatás előkészítése
   (1)   A felelős igazgató vagy meghatalmazottja meghallgatását követően a meghallgató tisztviselő meghatározza a meghallgatás időpontját, időtartamát és helyét. Amennyiben az érdekelt felek vagy a bizottsági szolgálatok halasztást kérnek, a meghallgató tisztviselő határoz annak engedélyezéséről.
   (2)   A meghallgató tisztviselő szükség esetén előkészítő tárgyalást folytathat az érdekelt felekkel vagy a vizsgálatért felelős és egyéb bizottsági szolgálatokkal a meghallgatás keretében tárgyalandó valamennyi ténybeli vagy jogi kérdés lehetőség szerinti azonosítása és tisztázása érdekében. E célból a meghallgató tisztviselő a meghallgatás résztvevőitől az annak előkészítéséhez szükséges minden tájékoztatásra igényt tarthat.
   (3)   A meghallgató tisztviselő összeállítja minden egyes meghallgatás napirendjét, amelyet a meghallgatást megelőzően minden résztvevő rendelkezésére bocsát.
   (4)   A meghallgató tisztviselő a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételek megtételére kitűzött határidő lejárta után és a felek meghallgatását megelőzően, méltányos időn belül felkérheti a résztvevőket, hogy nyújtsák be a más érdekelt felek által szolgáltatott információkra vonatkozó kérdéseiket.
   (5)   Tekintettel annak szükségességére, hogy a felek közötti meghallgatást megfelelően előkészítsék és különösen, hogy a ténykérdéseket a lehető legnagyobb mértékben tisztázzák, a meghallgató tisztviselő adott esetben a felelős igazgató vagy megbízottja meghallgatását követően a meghallgatásra meghívott feleknek előzetesen átadhatja azon kérdések listáját, amelyek tekintetében fel akarja kérni őket álláspontjuk ismertetésére.
   (6)   A meghallgató tisztviselő előzetes írásbeli értesítést kérhet bármely meghallgatás résztvevőitől tervezett nyilatkozataik lényegi tartalmáról.
   (7)   A meghallgató tisztviselő külső szakértőket is meghívhat a meghallgatásra. Az érdekelt felek és a bizottsági szolgálatok kérhetik a meghallgató tisztviselőtől, hogy engedélyezze külső szakértők meghallgatáson való részvételét. E kérelmekről a meghallgató tisztviselő határoz. A meghallgatásra meghívott külső szakértők titoktartási megállapodást kötelesek aláírni.
   (8)   A külső szakértőket fel lehet kérni minden érdemleges elemzés, jelentés vagy publikáció benyújtására, amelyeket az aktához csatolnak, és lehetőleg még a meghallgatás előtt valamennyi résztvevő rendelkezésére bocsátanak.
   10. cikk
   A meghallgatások lebonyolítása
   (1)   A meghallgató tisztviselő teljes körű felelősséggel tartozik a meghallgatás lebonyolításáért. Gondoskodik a meghallgatás szabályszerű lebonyolításáról mind a meghallgatás, mind az azt követően hozott határozat méltányosságának biztosítása érdekében.
   (2)   A meghallgatások nem nyilvánosak. A meghallgató tisztviselő dönt arról, hogy mely személyeket kell az érdekelt fél nevében meghallgatni, és hogy az érintett személyeket külön-külön vagy a meghallgatáson való részvételre meghívott más személyek jelenlétében kell-e meghallgatni. Az utóbbi esetben tekintettel kell lenni az érdekelt felek üzleti titkainak és az egyéb bizalmas információinak védelméhez fűződő jogos érdekére.
   (3)   A meghallgató tisztviselő lehetővé teheti a résztvevők számára, hogy a meghallgatás során kérdéseket tegyenek fel és válaszoljanak meg.
   (4)   Amennyiben a meghallgató tisztviselő engedélyezte külső szakértők részvételét, biztosítja, hogy e szakértők kifejthessék álláspontjukat, és megválaszolhassák a meghallgatás egyéb résztvevői által feltett kérdéseket.
   (5)   A meghallgatást követően, tekintettel a meghallgatáshoz való jog biztosításának szükségességére, a meghallgató tisztviselő a felelős igazgató vagy megbízottja meghallgatása után lehetőséget adhat az érdekelt felek számára további írásbeli észrevételek megtételére. A meghallgató tisztviselő meghatározza az ilyen dokumentumok előterjesztésének határidejét. Az e határidőt követően beérkezett írásbeli észrevételeket nem feltétlenül veszik figyelembe.
   11. cikk
   A meghallgatások nyomon követése
   (1)   A meghallgató tisztviselő elkészíti a meghallgatások jegyzőkönyvét vagy érdemi összefoglalóját;

               a)

               amennyiben különböző érdekű felek közötti meghallgatásra kerül sor, a jegyzőkönyvet vagy az érdemi összefoglalót a meghallgatás valamennyi résztvevője rendelkezésére kell bocsátani, és az érdekelt felek számára konzultációra nyitott aktának is tartalmaznia kell azokat;

               b)

               amennyiben egy érdekelt fél vagy hasonló érdekű felek csoportja és a bizottsági szolgálatok közötti meghallgatásra kerül sor, a jegyzőkönyvet vagy az érdemi összefoglalót a meghallgatás valamennyi résztvevője rendelkezésére kell bocsátani. E résztvevők indokolt kérelmet nyújthatnak be a jegyzőkönyvben vagy az összefoglalóban szereplő egyes információk bizalmas kezelése iránt. A meghallgató tisztviselő a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok és – szükség esetén – egyéb szolgálatok meghallgatását követően határoz e kérelmekről. Az érdekelt felek számára konzultációra bocsátott aktának tartalmaznia kell a meghallgatás jegyzőkönyvének vagy összefoglalójának nyilvános változatát.

         (2)   A jelen határozat 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban a meghallgató tisztviselő ajánlásokat tehet a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatoknak. E szolgálatok a meghallgató tisztviselőt a végleges jogszabály elfogadását megelőző megfelelő határidőn belül kötelesek tájékoztatni arról, hogy figyelembe vették-e, illetve milyen módon vették figyelembe ezen ajánlásokat, és át kell adniuk a meghallgató tisztviselőnek a jogszabálytervezet egy példányát.
   (3)   A jelen határozat 18. cikkének megfelelően a meghallgató tisztviselő köteles rendszeres jelentéseket küldeni a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak, másolatban pedig a főigazgatónak az érdekelt felekkel vagy a hasonló érdekű felek csoportjával folytatott meghallgatásokról, kivéve, ha az ügy a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának vagy a Főigazgatónak címzett haladéktalan ajánlást megtételét kívánja meg.
   (4)   A meghallgató tisztviselő által a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatoknak tett ajánlások, valamint a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak és a főigazgatónak címzett jelentések és észrevételek mindegyike bizalmas jellegű, belső dokumentumoknak tekintendő.
   (5)   Ha a felek közötti meghallgatásra kerül sor, a meghallgató tisztviselőnek végleges írásbeli jelentést kell készítenie az érdekelt felek jogainak tiszteletben tartása tárgyában. E jelentést a meghallgató tisztviselő a jogszabálytervezetet érintő bármely módosításra tekintettel egészen a végleges jogszabály elfogadásának időpontjáig módosíthatja.
   12. cikk
   Betekintés az aktába
   (1)   A magát érdekeltnek tekintő fél kérheti a meghallgató tisztviselőtől, hogy vizsgálja felül a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok bármely visszautasítását, hogy megfelelő időn belül betekintési lehetőséget biztosítson az adott félnek a konzultációra nyitott aktába vagy a Bizottság birtokában lévő valamely dokumentumba. A meghallgató tisztviselő tanulmányozza az esetet, és határoz arról, hogy biztosít-e részleges vagy teljes betekintést az aktába vagy az igényelt dokumentumba, vagy megtagadja azt.
   (2)   A meghallgató tisztviselő megállapítja a határidőt, amelyen belül a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatoknak a betekintést biztosítaniuk kell.
   13. cikk
   Titoktartás
   (1)   A meghallgató tisztviselőt kötelezik a Bizottság előtti közigazgatási eljárásokban részt vevő érdekelt felek által szolgáltatott információk bizalmas kezelésére vonatkozó általános szabályok.
   (2)   Valamely érdekelt fél vagy a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok a meghallgató tisztviselő döntését kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok birtokában lévő dokumentumok bizalmas jellege tekintetében.
   14. cikk
   A bizalmas információk nyilvánosságra hozható összefoglalói
   (1)   Az érdekelt fél kérheti, hogy a meghallgató tisztviselő vizsgálja felül a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok értékelését abból a szempontból, hogy a vizsgálat során szolgáltatott bizalmas információkról készült nyilvánosságra hozható összefoglaló kellően részletes-e ahhoz, hogy lehetővé tegye a bizalmas jelleggel szolgáltatott információk lényegének megfelelő megértését.
   (2)   Amennyiben a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok figyelmen kívül kívánnak hagyni valamely dokumentumot vagy információt, amelynek tekintetében az érdekelt fél megtagadta a nyilvánosságra hozható egyértelmű összefoglaló rendelkezésre bocsátását, az érdekelt fél kérheti a meghallgató tisztviselőt, hogy határozzon az ügyben.
   (3)   A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérést. Amennyiben úgy ítéli meg, hogy a nyilvánosságra hozható összefoglaló nem kellően részletes, az összefoglalót benyújtó érdekelt fél számára lehetőséget biztosít arra, hogy méltányos határidőn belül észrevételt fűzzön az összefoglalóhoz, és kibővítse azt.
   (4)   Amennyiben a bizalmas információt szolgáltató érdekelt fél hiányos összefoglalót bocsát rendelkezésre, elfogadhatatlan indoklással szolgál, vagy nem reagál, a meghallgató tisztviselő határoz arról, hogy figyelmen kívül hagyja-e azt a bizalmas információt, amelynek tekintetében nem nyújtottak be érhető nyilvánosságra hozható összefoglalót az alaprendeletek vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.
   15. cikk
   Hozzáférés az összefoglalásra nem alkalmas bizalmas jellegű információkhoz
   Az érdekelt fél kérésére a meghallgató tisztviselő megvizsgálhatja a bizalmas jellegű, összefoglalásra nem alkalmas, az adott érdekelt fél számára nem hozzáférhető információkat annak érdekében, hogy ellenőrizze, miként használták fel azokat a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok.
   A meghallgató tisztviselő tájékoztatja a kérelmet előterjesztő érdekelt felet arról, hogy álláspontja szerint

               a)

               az adott féltől visszatartott információ releváns-e az adott fél védekezése szempontjából; és

               b)

               adott esetben a vizsgálatot végző szolgálatok helyesen vették-e figyelembe az információkat a tényekben és megfontolásokban, amelyekre következtetéseiket alapozták.

         16. cikk
   A határidők meghosszabbítása
   (1)   A kérdőívek megválaszolására, kiegészítő információk benyújtására, helyszíni látogatásokra vagy a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételek megtételére vonatkozó határidők meghosszabbítására vagy határnapok elhalasztására vonatkozó kérelmeket az érdekelt félnek először a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatokhoz kell benyújtania. E kérelmeket az eredeti határidő lejárta előtt kellő időben kell benyújtani. Amennyiben a kérelmet elutasítják, vagy az érdekelt fél úgy véli, hogy a számára biztosított határidő-hosszabbítás túl rövid, az eredeti határidő lejárta előtt az ügy felülvizsgálatára irányuló indokolt kérelmet nyújthat be a meghallgató tisztviselőhöz. A felelős igazgató vagy küldöttje meghallgatását követően a meghallgató tisztviselő meghosszabbíthatja a határidőket vagy elutasíthatja a kérelmet.
   (2)   A bizottsági szolgálatok a meghallgató tisztviselő döntését megelőzően nem járhatnak el az említett ügyben.
   (3)   A meghallgató tisztviselő az adott kérés sajátos körülményeinek és az eljárás időbeli korlátainak kellő figyelembevétele mellett határoz.
   17. cikk
   A bizottságok ülésein való részvétel
   A meghallgató tisztviselő részt vehet a bizottságok ülésein. Adott esetben válaszolhat a tagállamok kérdéseire, amennyiben azok a meghallgató tisztviselőnek az eljárásokba történő beavatkozása jellegével kapcsolatosak.
   18. cikk
   A meghallgató tisztviselő jelentései
   (1)   A meghallgató tisztviselő minden év végén éves jelentést készít. Az éves jelentés tartalmazza az azokkal az ügyekkel kapcsolatos információkat, amelyekbe a meghallgató tisztviselő beavatkozott, az általa hozott határozatok és az általa tett ajánlások típusát, valamint a kereskedelmi eljárások fejlesztésére irányuló bármely javaslatot. A jelentés címzettje a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagja. A kereskedelmi főigazgató és az érintett igazgatóságok is kapnak egy példányt a jelentésből.
   (2)   Az éves jelentés összefoglalóját megküldik a tagállamoknak és az Európai Parlamentnek, és közzéteszik a meghallgató tisztviselő weboldalán.
   (3)   A meghallgató tisztviselő rendszeres jelentéseket készít a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak, amelyekben összefoglalja tevékenységeit és az e tevékenységek ellátása során felmerült kérdéseket. A jelentés körvonalazza a főbb szakpolitikai kérdéseket, a meghallgató tisztviselő által hozott határozatokat és az általa tett ajánlásokat, és azt, hogy miként vették figyelembe ezeket az ajánlásokat a vizsgálatért felelős bizottsági szolgálatok. E jelentés másolatát meg kell küldeni a kereskedelmi főigazgatónak.
   (4)   A meghallgató tisztviselő jelentést tesz a különböző érdekű felek közötti valamennyi meghallgatásról, valamint – tanácsadói szerepének betöltése során – jelentést készíthet a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának és a főigazgatónak egy kereskedelmi eljárásból fakadó vagy a kereskedelmi eljárások során az európai uniós jog elveinek hatékony alkalmazása szempontjából általában véve releváns bármely egyéb kérdés tekintetében.
   (5)   A meghallgató tisztviselőnek a felek közötti meghallgatásokra vonatkozó végleges jelentését a Bizottság kereskedelempolitikáért felelős tagjának, a kereskedelmi főigazgatónak és a felelős igazgatónak kell benyújtani. Meg kell küldeni továbbá a tagállamok illetékes képviselőinek és az érdekelt feleknek is.
   19. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   Ez a határozat a hatálybalépésekor folyamatban lévő azon eljárásokra is alkalmazandó, amelyekben végleges közzétételre még nem került sor.
   A jelen határozat hatálybalépését megelőzően tett eljárási intézkedések továbbra is hatályban maradnak.
   20. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. február 29-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 55., 2010.3.5., 60. o.

      (2)  HL C 83., 2010.3.30., 391. o.

      (3)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (4)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (5)  HL L 84., 2009.3.31., 1. o.

      (6)  HL L 185., 2009.7.17., 1. o.

      (7)  HL L 349., 1994.12.31., 71. o.

      (8)  HL L 56.,1996.3.6., 21. o.

      (9)  HL L 162., 2004.4.30., 1. o.

      (10)  HL L 211., 2008.8.6., 1. o.

      (11)  HL L 201., 2001.7.26., 10. o.

      (12)  HL L 65., 2003.3.8., 1. o.

      (13)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.


title: A Tanács határozata (2003. június 16.) az Európai Közösség és a Norvég Királyság közötti, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0465

Hivatalos Lap L 156 , 25/06/2003 o. 0048 - 0048

		A Tanács határozata(2003. június 16.)az Európai Közösség és a Norvég Királyság közötti, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről(2003/465/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az Európai Gazdasági Térséget (EGT) létrehozó szerződés 19. cikke alapján a Szerződő Felek vállalják, hogy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy elérjék egymás között a mezőgazdasági termékek kereskedelmének fokozatos liberalizációját.(2) A Norvég Királyság és az Európai Közösség az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodás 19. cikke alapján 2002-ben kétoldalú mezőgazdasági tárgyalásokat folytatott, amelyeket 2002. december 18-án sikeresen lezártak.(3) Az említett, levélváltás formájában létrejött megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Norvég Királyság közötti, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást a Tanács a Közösség nevében jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.Kelt Luxembourgban, 2003. június 16-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Papandreou--------------------------------------------------


title: A Tanács (KKBP) 2015/2274 határozata (2015. december 7.) az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről

text:
               8.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 322/44

         A TANÁCS (KKBP) 2015/2274 HATÁROZATA
   (2015. december 7.)
   az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és a 31. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2013. március 18-án elfogadta a 2013/133/KKBP határozatot (1), amellyel Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON-t nevezte ki az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2015. október 31-én lejárt.

               (2)

               A 2015. november 1-től2017. február 28-ig tartó időszakra új Száhil övért felelős EUKK-t kell kinevezni.

               (3)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső fellépésének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseinek elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   (1)   A Tanács Angel LOSADA FERNANDEZ -t nevezi ki az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjévé a 2017. február 28-ig tartó időszakra. Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) javaslata alapján így határoz.
   (2)   Az EUKK megbízatása alkalmazásában, a Száhil öv fogalommeghatározásának magában kell foglalnia a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos uniós stratégiának (a továbbiakban: a stratégia) és az ahhoz kapcsolódó regionális cselekvési tervnek (a továbbiakban: a cselekvési terv) a leghangsúlyosabb területeit, azaz Burkina Fasót, Csádot, Malit, Mauritániát és Nigert. A tágabb régióra hatást gyakorló kérdéseket illetően az EUKK szükség szerint együttműködik a csád-medencei országokkal, és a Száhil övön túli, valamint nyugat-afrikai és guineai-öböli más országokkal és regionális, illetve nemzetközi szervezetekkel is.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   (1)   Az EUKK megbízatása az Uniónak a Száhil övvel kapcsolatos azon politikai célkitűzésén alapul, hogy aktívan hozzájáruljon a régió tartós békéjét, biztonságát és fejlődését célzó regionális és nemzetközi erőfeszítésekhez. Az EUKK-nak továbbá törekednie kell arra, hogy javítsa az Unió Száhil övben való átfogó szerepvállalásának minőségét, növelje annak intenzitását és hatását.
   (2)   Az EUKK-nak hozzá kell járulnia a régiót érintő minden uniós erőfeszítés kidolgozásához és végrehajtásához, különösen a politikai, biztonsági és fejlesztési területeken – ideértve a stratégiát és a cselekvési teret is –, továbbá hozzá kell járulnia az uniós tevékenységekkel kapcsolatos minden releváns eszköz koordinálásához.
   (3)   Prioritást kell élveznie Malinak és Mali hosszú távú stabilitásának, valamint az ott zajló konfliktus regionális dimenzióinak, ez EU küldöttségével szoros együttműködésben.
   (4)   Az Unió politikai célkitűzései arra kell, hogy irányuljanak, hogy valamennyi rendelkezésre álló eszközének koordinált és hatékony felhasználásával ösztönözze Malinak és népének a béke, a megbékélés, a biztonság és a fejlődés útjára való visszatérését.
   (5)   Emellett helyénvaló megfelelő figyelmet fordítani a térség egyéb országaira is, például Mauritániára, Burkina Fasóra, Nigerre és Csádra, ide értve az utolsó három országban megrendezendő választásokat is.
   3. cikk
   Megbízatás
   (1)   A Száhil övvel kapcsolatos uniós politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               tevékenyen hozzájárul a stratégia és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv végrehajtásához, illetve a regionális válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés végrehajtásához és további fejlesztéséhez, az Unió Száhil övvel kapcsolatos tevékenységei átfogó összhangjának és hatékonyságának növelése érdekében;

               b)

               az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében, párbeszédet folytat a régió minden érintett és érdekelt szereplőjével, a kormányokkal, a meglévő regionális szervezetekkel, különösen a Szahil öv G5 országaival, a nemzetközi szervezetekkel, a civil társadalom és a diaszpóra képviselőivel, ide értve a Maghreb országokat, valamint a csádi-medence országait is, és közreműködik abban, hogy jobban megértsék az Unió szerepét a Száhil övben;

               c)

               képviseli és előmozdítja az Unió érdekeit a megfelelő regionális és nemzetközi fórumokon, ideértve a mali békemegállapodás alapján működő Comité de Suivi-ben való részvételt is, valamint gondoskodik arról, hogy a válságkezeléshez és konfliktusmegelőzéshez nyújtott uniós támogatás – ideértve az EUTM Mali, az EUCAP Száhil Mali és az EUCAP Száhil Niger missziót is – nagyobb ismertségre tegyen szert;

               d)

               folyamatosan szorosan együttműködik az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), mindenekelőtt az ENSZ Főtitkárának a Nyugat-afrikai térségért felelős különleges képviselőjével, az ENSZ Főtitkárának Maliért felelős különleges képviselőjével, illetve az ENSZ Főtitkárának Száhil övért felelős különmegbízottjával, az Afrikai Unióval (AU), és különösen az AU Maliért és a Száhil övért felelős főképviselőjével, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségével (ECOWAS), a Szahil öv G5 országaival és a Csád-medence Bizottsággal, valamint más vezető nemzeti, regionális és nemzetközi érdekelt felekkel, többek között a Száhil övvel foglalkozó egyéb különmegbízottakkal, valamint a Maghreb terület megfelelő szerveivel;

               e)

               szorosan figyelemmel követi a Száhil övet érintő regionális és határokon átnyúló kihívások dimenzióit, ideértve a terrorizmust, a szervezett bűnözést, a fegyvercsempészetet, az emberkereskedelmet és embercsempészetet, a kábítószer-kereskedelmet, a menekültek mozgását és a migrációs áramlásokat, valamint az ehhez kapcsolódó pénzmozgásokat is; a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával szorosan együttműködve hozzájárul az Unió terrorizmus elleni stratégiájának további végrehajtásához;

               (f)

               szorosan figyelemmel kíséri a nagyméretű migrációs és menekült áramlásokkal kapcsolatos humanitárius, politikai, biztonsági és fejlesztéspolitikai következményeket és az ehhez kapcsolódó regionális szintű pénzügyi forgalmakat; felkérésre az érintett felekkel migrációs tárgyú megbeszéléseket folytat. Összhangban az Unió politikai prioritásaival általános értelemben hozzájárul az Unió régióra vonatkozó migrációs és menekültügyi politikájához, annak érdekében, hogy erősödjön az együttműködés a visszatérések és visszafogadások tekintetében, együttműködik továbbá a Szahil régió országaival annak érdekében, hogy a 2015. évi vallettai csúcstalálkozón elfogadott intézkedéseket nyomon kövese.

               (g)

               rendszeres magas szintű politikai kapcsolatot tart fenn a régió terrorizmussal és nemzetközi bűnözéssel érintett országaival annak érdekében, hogy összehangolt és átfogó megközelítéssel biztosítsa az Uniónak a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni nemzetközi küzdelemben való kulcsszerepét. Ez magában foglalja az Unió által a biztonsági ágazatban való regionális kapacitásépítés terén nyújtott aktív támogatást, és annak biztosítását is, hogy a Száhil övben a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés kiváltó okaira megfelelő megoldást találjanak;

               (h)

               szorosan figyelemmel kíséri a régió humanitárius válságának politikai, biztonsági és fejlesztéspolitikai következményeit;

               (i)

               Mali tekintetében hozzájárul Mali stabilizálásához, mindenekelőtt az egész területen az alkotmányos rendhez és kormányzáshoz való maradéktalan visszatéréshez és egy hiteles nemzeti, a társadalom széles rétegeit bevonó, a mali békemegállapodás általános keretei között folytatott tartós politikai rendeződést eredményező párbeszédhez. Ez magában foglalja az intézményépítés támogatását, a biztonsági ágazati reformot és a hosszú távú béketeremtést és megbékélést, valamint a korrupció és büntetlenség elleni fellépést Maliban;

               (j)

               az EU emberi jogi különleges képviselőjével együttműködve hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, többek között az uniós emberi jogi iránymutatásoknak – különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról, továbbá a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásoknak –, továbbá a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló uniós politikák régiós végrehajtásához, az államépítés folyamatában előmozdítja a társadalmi befogadást és a nemek közötti egyenlőséget az ENSZ Biztonsági Tanács (ENSZ BT) 1325 (2000) sz. BT-határozattal, és az ezt követő nőkről, a békéről és a biztonságról szóló ENSZ BT-határozatokkal összhangban, ide értve a 2242 (2015) sz. ENSZ BT-határozatot is. Ez a hozzájárulás magába foglalja a fejlemények figyelemmel követését és azokról való beszámolást, valamint erre vonatkozóan ajánlások megfogalmazását, továbbá rendszeres kapcsolatok fenntartását Mali és a régió releváns hatóságaival, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatalával, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalával, valamint a régióban tevékeny emberi jogi védőkkel és megfigyelőkkel;

               (k)

               figyelemmel követi az ENSZ Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) vonatkozó határozatainak – mindenekelőtt a 2056 (2012) sz., a 2071 (2012) sz., a 2085 (2012) sz. és a 2100 (2013) sz. és 2227 (2015) sz. ENSZ BT-határozatoknak – való megfelelést, és arról jelentésekben számol be.

         (2)   Megbízatásának teljesítése érdekében az EUKK többek között:

               a)

               a Száhil övi válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés proaktív előmozdítása és erősítése érdekében, amennyiben szükséges, tanácsot ad a regionális és nemzetközi fórumokon képviselendő uniós álláspontok kialakításával kapcsolatban, és jelentést tesz arról;

               b)

               folyamatosan figyelemmel kíséri az Unió minden tevékenységét, és szorosan együttműködik az Unió megfelelő küldöttségeivel.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) kiemelt kapcsolatot kell fenntartania az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója is a Tanács felé. A PBB-nek – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatásköreinek sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást kell nyújtania az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK-nak szorosan együtt kell működnie az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel, különösen a Száhil övért felelős koordinátorral.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2015. november 1-jétől2017. február 28-ig terjedő időszakra 1 770 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Az EUKK a megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt specifikus politikai és biztonsági kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek az EUKK munkáját segítő személyzet kirendelésére. Az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye vagy az EKSZ fedezi. A tagállamok által az uniós intézményekhez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK mellé. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ adminisztratív felügyelete alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   (4)   Az EUKK személyzetét az EKSZ érintett osztályaival vagy az érintett uniós küldöttségekkel egy helyen kell elhelyezni annak érdekében, hogy tevékenységeik összhangban álljanak és következetesek legyenek.
   7. cikk
   Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK és a személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országgal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK-nak és csoportja tagjainak tiszteletben kell tartaniuk a 2013/488/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Hozzáférés az információkhoz és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság, az EKSZ és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az esettől függően az uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok logisztikai támogatást nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK-nak – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és az illetékességébe tartozó terület biztonsági helyzetével összhangban a közvetlenül az irányítása alá tartozó személyzet biztonsága érdekében meg kell hoznia minden ésszerűen megvalósítható intézkedést, különösen az alábbiakat:

               a)

               az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzetnek az illetékességébe tartozó területére való biztonságos bejutását és ezen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint kidolgozza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

               b)

               biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen az illetékességi területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással;

               c)

               biztosítja, hogy EUKK csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – az EUKK által megállapított, a misszió illetékességi területének biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való érkezése előtt vagy az érkezéskor;

               d)

               biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentés és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentés keretében írásban beszámol ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   (1)   Az EUKK-nak rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK-nak szükség szerint a tanácsi munkacsoportok részére is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.
   (2)   Az EUKK-nak – a régióbeli uniós küldöttségekkel együttműködésben – jelentést készít az uniós kezdeményezések, így például a reformokhoz nyújtott uniós hozzájárulásról, beleértve a kapcsolódó uniós fejlesztési projektek politikai szempontjait is.
   12. cikk
   Koordináció más uniós szereplőkkel
   (1)   Az uniós politikai célkitűzések megvalósítása érdekében, a stratégia keretében az EUKK-nak hozzá kell járulnia az Unió politikai és diplomáciai tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, elősegíti továbbá annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszköz igénybevételére és tagállami fellépés végrehajtására következetes módon kerüljön sor.
   (2)   Az EUKK-nak a tevékenységét össze kell hangolnia az uniós küldöttségek, a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és más Uniós szerv, továbbá a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK-nak rendszeresen tájékoztatnia kell a térségben működő tagállami külképviseleteket és uniós küldöttségeket.
   (3)   A helyszínen az EUKK-nak szoros kapcsolatot kell fenntartania az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Az EUKK-nak az érintett uniós küldöttségekkel szorosan együttműködve helyi politikai iránymutatással kell ellátnia az EUCAP Száhil Niger és az EUCAP Száhil Mali misszióvezetőjét, valamint az EUTM Mali misszióparancsnokát. Az EUKK-nak, az EUTM Mali misszióparancsnokának, továbbá az EUCAP Száhil Niger és az EUCAP Száhil Mali polgári műveleti parancsnokának szükség szerint konzultációt kell folytatnia egymással.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az érintett régióra irányuló egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2016. június végéig az elért eredményekről szóló jelentést, 2016. november végéig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2015. november 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2015. december 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. CAHEN

      (1)  A Tanács 2013. március 18-i 2013/133/KKBP határozata az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 75., 2013.3.19., 29. o.).

      (2)  A Tanács 2013. szeptember 23-i 2013/488/EU határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).


title: 2004/566/JHA: A Tanács 2004/566/IB határozata (2004. július 26.) az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló 2000/820/IB határozat módosításáról

text:
               27.7.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 251/19

      A TANÁCS 2004/566/IB HATÁROZATA

   (2004. július 26.)
   az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló 2000/820/IB határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Uniót létrehozó szerződésre és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének c) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,
   tekintettel Írország kezdeményezésére (1),
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),
   mivel:

               (1)

               A 2000/820/IB határozattal (3) létrehozott Európai Rendőrakadémia (CEPOL) nem rendelkezik jogi személyiséggel.

               (2)

               Az első három év tevékenységének fényében a CEPOL megfelelő működésének szempontjából a jogi személyiség hiánya bizonyult az egyik legfőbb akadálynak.

               (3)

               Célszerű, hogy a CEPOL a jogi személyek számára biztosított szerződéskötési és jogképességgel rendelkezzen.

               (4)

               E módosítás nem érint egyetlen jövőbeli módosítást sem, különösen azokat nem, amelyek az első három év tevékenységének felülvizsgálatát követően szükségesnek bizonyulhatnak.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2000/820/IB határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A határozat a következő új cikkel egészül ki:
               „4a. cikk
               (1)   A CEPOL jogi személyiséggel rendelkezik.
               (2)   A CEPOL minden tagállamban az adott állam jogában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb szerződéskötési és jogképességgel rendelkezik. A CEPOL így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.
               (3)   A CEPOL jogi képviselője a 4. cikk (2) bekezdésében említett igazgatási igazgató.”

               2.

               Az 5. cikk (4) bekezdésében:

                           a)

                           a d) pont szövege helyébe a következő lép:

                                       „d)

                                       a titkárság általános működési költségei, az f) pont sérelme nélkül;”

                           b)

                           az f) pont szövege helyébe a következő lép:

                                       „f)

                                       a titkárság tagjainak díjazása és/vagy a titkárság tagjainak díjazását fedező tagállam(ok) felmerült költségeinek a tagállamok hozzájárulásának arányában történő megtérítése.”

         2. cikk
   Ez a határozat a kihirdetése napját követő napon lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. július 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. BOT

      (1)  HL C 1., 2004.1.6., 8. o.

      (2)  2004. április 20-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (3)  HL L 336., 2000.12.30., 1. o.


title: 2014/650/EU: A Tanács határozata ( 2014. szeptember 8. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy máltai tagjának kinevezéséről

text:
               9.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 268/8

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. szeptember 8.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy máltai tagjának kinevezéséről

      (2014/650/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel a máltaikormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1).

               (2)

               Michael PARNIS hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helyemegüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Charles VELLA-t a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.


title: 2012/408/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2012. július 4. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (EGF/2012/000 TA 2012 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére)

text:
               20.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 192/11

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. július 4.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (EGF/2012/000 TA 2012 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére)
   (2012/408/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésben.

               (2)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (3)

               Az 1927/2006/EK rendelet értelmében az éves maximális összeg 0,35 %-a a Bizottság kezdeményezésére minden évben rendelkezésre bocsátható technikai segítségnyújtásra. A költségvetési hatóság 730 000 EUR igénybevételét javasolja.

               (4)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni technikai segítségnyújtás érdekében a Bizottság kezdeményezésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot igénybe kell venni, hogy 730 000 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2012. július 4-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006DP0479

Az Európai Parlament határozata a Gabriele Albertini kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2006/2099(IMM))

Hivatalos Lap 314 E , 21/12/2006 o. 0082 - 0082

		P6_TA(2006)0479Gabriele Albertini parlamenti mentelmi jogának fenntartása iránti kérelemAz Európai Parlament határozata a Gabriele Albertini kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2006/2099(IMM))Az Európai Parlament,- tekintettel Gabriele Albertini 2006. április 25-i, a 2006. április 27-i plenáris ülésen bejelentett kérelmére, amely saját mentelmi jogának fenntartására irányul a Milánói Kerületi Bíróságon ellene indított bűnvádi eljárással összefüggésben,- miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Gabriele Albertinit,- tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. és 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,- tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéletére [1],- tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,- tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0378/2006),1. úgy határoz, hogy fenntartja Gabriele Albertini kiváltságait és mentelmi jogát;2. utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság megfelelő hatóságainak.[1] 101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.).--------------------------------------------------


title: 2010/305/: A Tanács határozata ( 2010. április 26. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy osztrák tagjának kinevezéséről

text:
               1.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 134/75

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. április 26.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy osztrák tagjának kinevezéséről
   (2010/305/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel a 2006/524/EK, Euratom tanácsi határozatra (1),
   tekintettel az osztrák kormány javaslatára,
   tekintettel a Bizottság véleményére,
   mivel Heinz PETER hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Alfred GAJDOSIK-ot, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (III. csoport – az egyéb társadalmi-szakmai érdekcsoportok képviselői) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2010. április 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. Á. MORATINOS

      (1)  HL L 207., 2006.7.28., 30. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1669 határozata (2017. április 27.) Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/225

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1669 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (2)

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében a hatóság számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra (05873/2017 – C8-0060/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 44. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0098/2017),

               1.

               mentesítést ad az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság ügyvezető igazgatója számára a hatóság 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 449., 2016.12.1., 97. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

      (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács határozata ( 2009. november 17. ) az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió közötti, a minősített információ védelméről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               22.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 155/56

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2009. november 17.)
   az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió közötti, a minősített információ védelméről szóló megállapodás megkötéséről
   (2010/348/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. és 38. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. november 27.–28-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget arra, hogy a főtitkár/főképviselő közreműködésével, az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikkének megfelelően tárgyalásokat kezdjen egyes harmadik országokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió azok mindegyikével megállapodást kössön a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról.

               (2)

               A tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást követően az elnökség a főtitkár/főképviselő közreműködésével megtárgyalta az Orosz Föderáció kormányával a minősített információ védelméről szóló megállapodást.

               (3)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió közötti, a minősített információk védelméről szóló megállapodást.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t (1).
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. BILDT

      (1)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéséről.

      FORDÍTÁS
      MEGÁLLAPODÁS
      az Orosz Föderáció kormánya és az Európai Unió között a minősített információk védelméről
      AZ OROSZ FÖDERÁCIÓ KORMÁNYA,
      és
      AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az EU), amelyet az Európai Unió Tanácsának elnöksége képvisel
      a továbbiakban: a felek,
      FIGYELEMBE VÉVE, HOGY az EU és az Orosz Föderáció egyetért abban, hogy fejleszteni kell a közös érdekű kérdésekben – különösen a biztonság területén – folytatott együttműködésüket;
      ELISMERVE, HOGY a felek közötti együttműködés az EU vagy az Orosz Föderáció minősített információihoz való hozzáférést, valamint ezen információknak a felek közötti cseréjét teheti szükségessé;
      TUDATÁBAN ANNAK, HOGY a minősített információkhoz való hozzáférés és azok cseréje a megfelelő védőintézkedések meghozatalát követeli meg,
      A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      1. cikk
      Ez a megállapodás a felek együttműködése során átadott, kicserélt vagy előállított minősített információ védelmére vonatkozik.
      2. cikk
      E megállapodás alkalmazásában:
      1.   „Minősített információ”: a felek által együttműködésük során átadott, kicserélt vagy előállított, és valamely fél törvényei és szabályozásai értelmében védett bármilyen információ és anyag, amelynek jogosulatlan közzététele különböző mértékben sértheti az Orosz Föderáció vagy az EU vagy annak egy vagy több tagállama biztonsági érdekeit, és amelyet biztonsági minősítéssel láttak el.
      2.   „Minősített információ hordozója”: olyan anyag, beleértve a fizikai mezőket is, amely jelképek, képek, jelzések, technikai megoldások és eljárások formájában minősített információt tartalmaz.
      3.   „Biztonsági minősítés”: az alábbiakra utaló megjelölés:
      a minősített információ jogosulatlan közzététele esetén az Orosz Föderáció vagy az EU vagy annak egy vagy több tagállama érdekeit esetlegesen érő sérelem mértéke, és
      az Orosz Föderáció vagy az EU törvényeinek és szabályozásainak megfelelően ennek alapján szükséges védelem szintje.
      4.   „Minősítési jelzés”: a minősített információ hordozóján és/vagy a kísérő dokumentáción feltüntetett, a tartalmazott információ biztonsági minősítésére utaló megjelölés.
      5.   „Biztonsági átvilágítás”: az Orosz Föderáció vagy az EU törvényeinek és szabályozásainak megfelelően hozott adminisztratív döntés, amely igazolja, hogy valamely személy meghatározott szintig hozzáférhet a minősített információhoz.
      3. cikk
      (1)   E megállapodás alkalmazásában az „EU” az Európai Unió Tanácsát (a továbbiakban: a Tanács), a főtitkár/főképviselőt és a Tanács főtitkárságát, valamint az Európai Bizottságot jelenti.
      (2)   E megállapodás alkalmazásában az Orosz Föderáció részéről a megállapodás végrehajtására felhatalmazott szervek az Orosz Föderáció szövetségi kormányhatóságai.
      4. cikk
      (1)   Minősített információt a (2)–(5) bekezdésnek megfelelően az egyik fél, az „átadó fél” fedhet fel a másik fél, az „átvevő fél” számára.
      (2)   Mindkét fél eseti alapon, saját biztonsági érdekei szerint és saját törvényeinek és szabályozásainak megfelelően dönt arról, hogy felfedi-e a minősített információt a másik fél számára. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem tekinthető alapnak a minősített információnak vagy egyes információfajtáknak a felek közötti kötelező vagy általános felfedéséhez.
      (3)   Mindkét fél saját törvényeinek és szabályozásainak megfelelően:

                  a)

                  védi a felek által együttműködésük során átadott, kicserélt vagy előállított információt;

                  b)

                  biztosítja, hogy az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információhoz az azt átadó fél által rendelt biztonsági minősítést, minősítési jelzést vagy az információ terjesztését korlátozó jelzéseket e fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül ne változtassák meg, valamint az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információt a 6. cikk alapján egyenértékű biztonsági minősítéssel vagy minősítési jelzéssel ellátott információra vonatkozó saját törvényeiben vagy szabályozásaiban foglalt rendelkezések szerint tartsa nyilván, védje és biztosítsa;

                  c)

                  kizárólag az átadó fél által meghatározott célra használja fel az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információt;

                  d)

                  a másik féltől kapott minősített információ hordozóját visszajuttatja vagy megsemmisíti, ha az átadó fél illetékes hatósága ezt írásban kéri;

                  e)

                  az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem közli az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információt a 3. cikkben említettektől eltérő átvevő felekkel.

            (4)   A minősített információ továbbítására diplomáciai csatornákon, futárszolgálattal vagy a 10. cikkben említett illetékes hatóságok által meghatározott bármely más módon kerül sor. E megállapodás alkalmazásában:

                  a)

                  Az EU-t illetően valamennyi levelet az Európai Unió Tanácsa vezető iktatási tisztviselőjének kell küldeni. Az (5) bekezdésre is figyelemmel az Európai Unió Tanácsának vezető iktatási tisztviselője a leveleket továbbítja a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak.

                  b)

                  Az Orosz Föderációt illetően valamennyi levelet az Orosz Föderációnak az Európa Unió és az Európai Atomenergia-közösség melletti állandó képviseletének kell címezni.

            (5)   Az átadó fél gyakorlati okokból címezheti a levelet kizárólag az átvevő fél valamely illetékes tisztviselőjének, szervének vagy szolgálatának, amelyet – figyelembe véve annak hatáskörét, továbbá a szükséges ismeret elvének megfelelően – kifejezetten címzettként jelöl meg. Az ilyen levelet kizárólag az említett tisztviselő, szerv vagy szolgálat kaphatja meg. Az Európai Unió esetében az ilyen leveleket a Tanács vezető iktatási tisztviselője, vagy – amennyiben az információ címzettje az Európai Bizottság – az Európai Bizottság vezető iktatási tisztviselője továbbítja.
      5. cikk
      Annak biztosítása érdekében, hogy az e megállapodás hatálya alá eső minősített információk azonos szintű védelemben részesüljenek, mindkét fél biztosítja, hogy az Orosz Föderáció és az Európai Unió egyaránt a saját törvényeiben és szabályozásaiban meghatározott biztonsági alapelveken és minimumszabályokon alapuló biztonsági rendszerrel és biztonsági intézkedésekkel rendelkezzék.
      6. cikk
      (1)   Az Orosz Föderáció és az Európai Unió között – együttműködésük során, törvényeikkel és szabályozásaikkal összhangban – átadott, kicserélt vagy előállított minősített információk megfelelő szintű védelmének kialakítása érdekében a biztonsági minősítések a következőknek felelnek meg:

                  EU

                  OROSZ FÖDERÁCIÓ

                  CONFIDENTIEL UE

                  СЕКРЕТНО

                  SECRET UE

                  СОВЕРШЕННО СЕКРЕТНО

            (2)   Az Orosz Föderáció „ДЛЯ СЛУЖЕБНОГО ПОЛЬЗОВАНИЯ” titkossági megjelölése megfelel az EU RESTREINT UE biztonsági minősítésének.
      (3)   A két fél együttműködő szervei megállapodnak az együttműködésük során előállított minősített információkon feltüntetendő egyenértékű biztonsági minősítéseikről, valamint az ilyen információk visszaminősítéséről vagy minősítésének megszüntetéséről.
      7. cikk
      (1)   A minősített információhoz való hozzáférést csak olyan személyeknek biztosítják, akiknek az említett információ ismerete az információ átadásakor meghatározott célokkal összhangban lévő hivatalos feladataik ellátásához szükséges.
      (2)   Valamennyi olyan személyt, aki hivatalos feladatai végrehajtása közben hozzáférést kér vagy akinek feladatköre vagy beosztása hozzáférést engedhet a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított CONFIDENTIEL UE/СЕКРЕТНО vagy annál magasabb szintű minősített információhoz, megfelelő biztonsági átvilágításnak kell alávetni az említett információhoz való hozzáférés engedélyezése előtt.
      (3)   Mindkét fél biztosítja azt, hogy a biztonsági átvilágítási eljárásokat törvényeivel és szabályozásaival összhangban elvégezzék annak meghatározása érdekében, hogy egy adott személy körülményei és jelleme olyan-e, hogy engedélyezhető számára a meghatározott szintű minősített információhoz való hozzáférés.
      8. cikk
      A 10. cikkben említett illetékes hatóságok kicserélhetik a minősített információ védelmére vonatkozó szabályozásaikat, és kölcsönös beleegyezés esetén látogatást tehetnek egymásnál kölcsönös konzultációk céljából, amelyek alapján következtetéseket lehet levonni az e megállapodás szerinti intézkedések és a 10. cikkben említett technikai rendelkezések hatékonyságáról.
      9. cikk
      Az átvevő fél az átadó fél által előzőleg feltüntetett jelzésen túl feltünteti saját, a 6. cikk szerint egyenértékű minősítési jelzését, a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított, illetőleg fordítással, másolással vagy sokszorosítással keletkezett minősített információ hordozóján.
      10. cikk
      (1)   E megállapodás végrehajtása, és annak biztosítása érdekében, hogy az átvevő fél megteremtse a minősített információ védelme és biztosítása céljából szükséges feltételeket, a (2)–(4) bekezdésében említett hatóságok megállapítják a következő technikai rendelkezéseket:

                  —

                  írásban tájékoztatják egymást a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított minősített információ védelme és biztosítása érdekében hozott technikai intézkedésekről (beleértve a minősített információ kezelésére, tárolására, sokszorosítására, továbbítására és megsemmisítésére irányuló gyakorlati intézkedéseket is), valamint

                  —

                  írásban megerősítik azt, hogy a technikai intézkedések biztosítják a felek közötti együttműködés során átadott, kicserélt vagy előállított minősített információ kölcsönösen elfogadható szintű védelmét.

            (2)   Az Orosz Föderáció részéről az Orosz Föderáció Szövetségi Biztonsági Szolgálata koordinálja az e megállapodás végrehajtására irányuló tevékenységeket, és felelős az e megállapodás alapján az Orosz Föderáció részére átadott vagy az Orosz Föderációval kicserélt minősített információk védelmét és biztosítását szolgáló technikai intézkedésekre vonatkozó információ átadásáért és az intézkedések megerősítéséért.
      (3)   A Tanács részéről a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatala – a Tanács nevében és annak felügyelete alatt eljáró főtitkár nevében és irányítása alatt – koordinálja az e megállapodás végrehajtására irányuló tevékenységet, és felelős az e megállapodás alapján a Tanács vagy a Tanács Főtitkársága részére átadott, illetőleg a Tanáccsal vagy a Tanács Főtitkárságával kicserélt minősített információk védelmét és biztosítását szolgáló technikai intézkedésekre vonatkozó információ átadásáért és az intézkedések megerősítéséért.
      (4)   Az Európai Bizottság részéről a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagjának felügyelete alatt eljárva az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatósága koordinálja az e megállapodás végrehajtására irányuló tevékenységet, és felelős az e megállapodás alapján az Európai Bizottság részére átadott, illetőleg az Európai Bizottsággal kicserélt minősített információk védelmét és biztosítását szolgáló technikai intézkedésekre vonatkozó információ átadásáért és az intézkedések megerősítéséért.
      11. cikk
      (1)   A 10. cikkben említett mindkét fél illetékes hatósága haladéktalanul tájékoztatja a másik fél illetékes hatóságát az ez utóbbi által átadott minősített információ bizonyított jogosulatlan közzétételéről vagy annak gyanújáról, illetőleg az információ elvesztéséről, és vizsgálatot végez, majd ennek eredményeiről jelentést tesz a másik félnek.
      (2)   A 10. cikkben említett felek illetékes hatóságai eseti alapon eljárást hoznak létre olyan arányos korrekciós fellépés vagy intézkedések mindkét fél törvényeivel és szabályozásaival összhangban történő megállapítása céljából, amelyeket a következmények vagy az okozott kár figyelembevételével kell meghozni.
      (3)   Mindkét fél alkalmazandó törvényeivel és szabályozásaival összhangban megtesz minden helyénvaló intézkedést az olyan esetekben, amikor egy személy felelős a minősített információ veszélyeztetéséért. Az ezzel összefüggésben hozott intézkedések eredménye lehet jogi intézkedés, beleértve az érintett személy elleni, az alkalmazandó törvényekkel és szabályozásokkal összhangban lévő esetleges büntetőeljárást.
      12. cikk
      Mindkét fél viseli a minősített információ e megállapodás szerinti védelmére irányuló intézkedések során felmerülő költségeket.
      13. cikk
      Ez a megállapodás semmilyen módon nem akadályozza a feleket abban, hogy az e megállapodás hatálya alá eső információ átadására vagy kicserélésére vonatkozóan egyéb megállapodásokat kössenek, feltéve, hogy azok nem sértik e megállapodás rendelkezéseit.
      14. cikk
      A felek között az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült nézeteltéréseket a felek közötti tárgyalások útján kell rendezni. Az ilyen tárgyalások alatt a felek továbbra is eleget tesznek az e megállapodással összhangban lévő kötelezettségeiknek.
      15. cikk
      (1)   Ez a megállapodás a felek által a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások elzárásáról küldött értesítést követő hónap első napján lép hatályba.
      (2)   Mindkét fél kérhet az e megállapodás esetleges módosításainak mérlegelésére irányuló konzultációt.
      (3)   E megállapodás bármilyen módosítására kizárólag írásban és a felek közös megegyezésével kerülhet sor. A módosítás az (1) bekezdésben meghatározott feltételek szerint lép hatályba.
      16. cikk
      Ezt a megállapodást a másik félhez intézett felmondó nyilatkozat útján bármely fél felmondhatja. A felmondás az előzetes értesítés másik fél által történő kézhezvételétől számított hat hónap elteltével lép hatályba. Az ilyen felmondás ellenére továbbra is eleget kell tenni az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt valamennyi minősített információ e megállapodás rendelkezéseinek megfelelő védelme tekintetében fennálló kötelezettségeknek.

         A FENTIEK HITELÉÜL a megállapodást alulírottak megfelelő meghatalmazással kézjegyükkel látták el.
         Kelt Rosztovban, a kettőezer-tizedik év június havának első napján két példányban, orosz és angol nyelven.

               az Orosz Föderáció részéről

               az Európai Unió részéről