title: 2011/853/EU: A Tanács határozata ( 2011. november 29. ) a feltételes hozzáférésen alapuló vagy abból álló szolgáltatások jogi védelméről szóló európai egyezménynek az Unió nevében történő aláírásáról

text:
               20.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 336/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. november 29.)
   a feltételes hozzáférésen alapuló vagy abból álló szolgáltatások jogi védelméről szóló európai egyezménynek az Unió nevében történő aláírásáról
   (2011/853/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben a 218. cikk (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 1999. július 16-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európa Tanács keretein belül tárgyalásokat folytasson az Európai Közösség nevében a feltételes hozzáférésen alapuló vagy abból álló szolgáltatások jogi védelméről szóló egyezményről.

               (2)

               A feltételes hozzáférésen alapuló vagy abból álló szolgáltatások jogi védelméről szóló európai egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Európa Tanács 2001. január 24-én elfogadta.

               (3)

               Az egyezménnyel a feltételes hozzáférésen alapuló vagy abból álló szolgáltatások jogi védelméről szóló, 1998. november 20-i 98/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (1) meghatározottakkal közel azonos keretszabályozás jön létre.

               (4)

               Az egyezmény 2003. július 1-jén hatályba lépett, és az Unió, valamint annak tagállamai előtt aláírásra nyitva áll.

               (5)

               Az egyezmény aláírása révén előmozdítható a 98/84/EK irányelvben foglaltakhoz hasonló rendelkezések kiterjesztése az Unió határain túlra, és olyan szabályozás jöhet létre a feltételes hozzáférésen alapuló szolgáltatásokra vonatkozóan, amely az európai kontinens egészén alkalmazandó.

               (6)

               A 98/84/EK irányelv elfogadásával az Unió a belső hatáskörét gyakorolta az egyezmény hatálya alá tartozó területek tekintetében, kivéve annak 6. és 8. cikkét, amennyiben a 8. cikk a 6. cikkben foglalt intézkedésekre vonatkozik. Ennélfogva az egyezményt mind az Uniónak, mind tagállamainak alá kell írnia.

               (7)

               Az egyezményt – feltételezve annak későbbi megkötését – az Unió nevében alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A feltételes hozzáférésen alapuló vagy abból álló szolgáltatások jogi védelméről szóló európai egyezmény aláírását az Unió nevében a Tanács jóváhagyja, feltételezve az egyezmény későbbi megkötését.
   Az egyezmény szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az egyezménynek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. november 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. SZUMILAS

      (1)  HL L 320., 1998.11.28., 54. o.
    ---documentbreak---

               20.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 336/2

         FORDÍTÁS
   EURÓPAI EGYEZMÉNY A FELTÉTELES HOZZÁFÉRÉSEN ALAPULÓ VAGY ABBÓL ÁLLÓ SZOLGÁLTATÁSOK JOGI VÉDELMÉRŐL
   PREAMBULUM
   Ezen egyezmény aláíróiként az Európa Tanács tagállamai, a többi aláíró állam és az Európai Közösség,
   Figyelembe véve, hogy az Európa Tanácsnak az a célja, hogy a tagjai között szorosabb egységet teremtsen;
   Szem előtt tartva a kódolt televíziós műsorszolgáltatások jogi védelméről szóló R (91) 14 sz. miniszteri bizottsági ajánlást;
   Figyelembe véve, hogy a kódolt televíziós műsorszolgáltatások dekódoló készülékeivel folytatott kalóztevékenység továbbra is problémát jelent Európában;
   Tudomásul véve, hogy az említett ajánlás elfogadása óta újfajta feltételes hozzáférésen alapuló szolgáltatások és eszközök, valamint a hozzájuk való jogellenes hozzáférés új módjai jelentek meg;
   Tudomásul véve, hogy Európa államaiban igen eltérő a feltételes hozzáférésen alapuló vagy abból álló szolgáltatások védelmének jogi szabályozása;
   Tudomásul véve, hogy a jogellenes hozzáférés veszélyezteti a rádiós műsorszolgáltatást és az információs társadalmi szolgáltatást nyújtó szervezetek gazdasági életképességét, és ezáltal kedvezőtlenül befolyásolhatja a közönségnek kínált műsorok és szolgáltatások sokszínűségét;
   Meggyőződve a feltételes hozzáférésen alapuló vagy abból álló szolgáltatások védelmét szolgáló egységes politika szükségességéről;
   Meggyőződve arról, hogy büntetőjogi, igazgatási vagy egyéb szankciók hatékony szerepet játszhatnak a feltételes hozzáférésen alapuló szolgáltatásokkal szembeni jogellenes tevékenységek megelőzésében;
   Úgy vélve, hogy különös figyelmet kell fordítani a kereskedelmi céllal folytatott jogellenes tevékenységekre;
   Szem előtt tartva a feltételes hozzáférésen alapuló vagy abból álló szolgáltatások jogi védelmére vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó meglévő nemzetközi jogi aktusokat,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   SZAKASZ

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Tárgy és cél
   Ez az egyezmény azon információs társadalmi és műsorszórási szolgáltatásokra vonatkozik, amelyeket díjfizetés ellenében nyújtanak, és amelyek feltételes hozzáférésen alapulnak vagy abból állnak. Ezen egyezménynek az a célja, hogy a Felek területén jogellenessé tegyen olyan tevékenységeket, amelyek védett szolgáltatásokhoz jogosulatlan hozzáférést tesznek lehetővé, és hogy ezen a területen közelítse a Felek jogi szabályozását.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ezen egyezmény alkalmazásában:
   a)   „védett szolgáltatás”: az alábbi szolgáltatások bármelyike, amennyiben díjfizetés ellenében és feltételes hozzáférés alapján nyújtják:
   a határokat átlépő televíziózásról szóló módosított európai egyezmény 2. cikke szerinti televíziós műsorszolgáltatások,
   a rádiós műsorszolgáltatás, azaz a nyilvánosság számára vételre szánt rádióműsorok vezetéken vagy vezeték nélkül – illetve műholdon keresztül – történő továbbítása,
   az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, azaz elektronikus úton, távolról és a szolgáltatás igénybevevőjének egyéni kérésére nyújtott szolgáltatások,
   vagy a fenti szolgáltatásokhoz való feltételes hozzáférés biztosítása mint különálló szolgáltatás;
   b)   „feltételes hozzáférés”: minden olyan műszaki intézkedés és/vagy megoldás, amely az e cikk a) pontja szerinti szolgáltatások bármelyikéhez érthető formában és előzetes egyedi engedélytől függően hozzáférést biztosít;
   c)   „feltételes hozzáférést biztosító eszköz”: , az e cikk a) pontjában említett szolgáltatáshoz érthető formában való hozzáférésre tervezett vagy kialakított bármely berendezés, szoftver és/vagy eszköz;
   d)   „jogellenes eszköz”: az e cikk a) pontjában említett szolgáltatások valamelyikéhez érthető formában történő, a szolgáltatásnyújtó engedélye nélküli hozzáférésre tervezett vagy kialakított bármely berendezés, szoftver és/vagy eszköz.
   3. cikk
   Kedvezményezettek
   Ez az egyezmény minden olyan természetes vagy jogi személyre vonatkozik, aki, illetve amely a fenti 2. cikk a) pontja szerinti védett szolgáltatást nyújt, tekintet nélkül állampolgárságára, és tekintet nélkül arra, hogy valamely Fél joghatósága alá tartozik-e.
   II.   SZAKASZ

      JOGELLENES TEVÉKENYSÉGEK

   4. cikk
   Jogsértések
   A Felek területén folytatott alábbi tevékenységek jogellenesek:

               a)

               jogellenes eszközök előállítása vagy termelése kereskedelmi céllal;

               b)

               jogellenes eszközök behozatala kereskedelmi céllal;

               c)

               jogellenes eszközök terjesztése kereskedelmi céllal;

               d)

               jogellenes eszközök értékesítése vagy bérbeadása kereskedelmi céllal;

               e)

               jogellenes eszközök birtoklása kereskedelmi céllal;

               f)

               jogellenes eszközök telepítése, karbantartása vagy cseréje kereskedelmi céllal;

               g)

               jogellenes eszközök kereskedelmi népszerűsítése, marketingje vagy reklámozása.

         Bármelyik Fél bármikor – az Európa Tanács Főtitkárának címzett nyilatkozatban – bejelentheti, hogy az e cikk első bekezdésében említetteken túlmenően további tevékenységeket is jogellenesnek nyilvánít.
   III.   SZAKASZ

      SZANKCIÓK ÉS JOGÉRVÉNYESÍTÉSI ESZKÖZÖK

   5. cikk
   A jogellenes tevékenységek szankciói
   A Felek intézkedéseket fogadnak el a fenti 4. cikkben említett jogellenes tevékenységek büntetőjogi, igazgatási vagy egyéb szankciókkal való büntethetősége érdekében. Ezek hatásosak, visszatartó erejűek és a jogsértő tevékenység lehetséges következményeivel arányosak.
   6. cikk
   Elkobzási intézkedések
   A Felek meghozzák a szükséges megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy lefoglalhatók és elkobozhatók legyenek a jogellenes eszközök, illetve a jogsértés elkövetéséhez felhasznált népszerűsítő, marketing- vagy reklámanyagok, továbbá elkobozható legyen minden, a jogellenes tevékenységből származó nyereség és jövedelem.
   7. cikk
   Polgári peres eljárások
   A Felek meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azon védett szolgáltatást nyújtó, amelyet valamely, a 4. cikkben említett jogellenes tevékenység folytán érdeksérelem ér, hozzáférjen a megfelelő jogérvényesítési eszközökhöz, ideértve a kártérítési per indítását, biztosítási intézkedés vagy egyéb megelőző intézkedés elrendelésének kezdeményezését, és adott esetben annak igénylését is, hogy a jogellenes eszközöket kivonják a kereskedelmi csatornákból.
   IV.   SZAKASZ

      VÉGREHAJTÁS ÉS MÓDOSÍTÁS

   8. cikk
   Nemzetközi együttműködés
   A Felek vállalják, hogy ezen egyezmény végrehajtása érdekében segítséget nyújtanak egymásnak. A Felek –a nemzetközi büntetőjogi és közigazgatási együttműködésre vonatkozó, irányadó nemzetközi jogi aktusok rendelkezéseivel és hazai jogukkal összhangban – az ezen egyezmény alapján megállapított büntetőjogi vagy közigazgatási jogsértésekhez kapcsolódó vizsgálatokban és eljárásokban a lehető legmesszemenőbben együttműködnek egymással.
   9. cikk
   Többoldalú egyeztetések
   (1)   A Felek – az ezen egyezmény hatálybalépésétől számított két éven belül, majd azt követően kétévente, és mindenesetre valahányszor azt valamely Fél kéri – az Európa Tanács keretein belül többoldalú egyeztetést folytatnak abból a célból, hogy megvizsgálják az egyezmény alkalmazását, továbbá egyes rendelkezései kiterjesztésének vagy felülvizsgálatának indokoltságát, különösen a 2. cikk szerinti fogalommeghatározások tekintetében. Ezekre az egyeztetésekre az Európa Tanács Főtitkára által összehívott üléseken kerül sor.
   (2)   A többoldalú egyeztetéseken mindegyik Fél egy vagy több küldöttel képviseltetheti magát. A Felek mindegyike rendelkezik szavazattal. Az ebben az egyezményben részes államok mindegyike egy-egy szavazattal rendelkezik. A hatáskörébe tartozó kérdésekben az Európai Közösség él szavazati jogával, és annyi szavazattal rendelkezik, ahány tagállama részese ezen egyezménynek. Az Európai Közösség nem szavaz abban az esetben, ha a szavazás tárgya nem tartozik hatáskörébe.
   (3)   A 12. cikk (1) bekezdésében említett államok mindegyike, illetőleg az Európai Közösség, amennyiben nem részes fele ezen egyezménynek, az egyeztető értekezleteken egy-egy megfigyelővel képviseltetheti magát.
   (4)   A Felek minden egyeztetés után az egyeztetésről és ezen egyezmény működéséről jelentést terjesztenek az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elé, és e jelentésbe – ha szükségesnek tartják – az egyezmény módosítására irányuló javaslatokat is belefoglalnak.
   (5)   A Felek – ezen egyezmény rendelkezéseire is figyelemmel – megállapítják az egyeztető értekezletek belső eljárásrendjét.
   10. cikk
   Módosítások
   (1)   Az Egyezmény módosítására bármelyik Fél javaslatot tehet.
   (2)   A módosítási javaslatot az Európa Tanács Főtitkára elé kell terjeszteni, az pedig értesíti róla az Európa Tanács tagállamait, az Európai Kulturális Egyezményben részes többi államot, az Európai Közösséget és minden olyan, nem részes államot, amely a 13. cikk rendelkezéseinek megfelelően csatlakozott ehhez az egyezményhez, vagy erre felkérést kapott.
   (3)   Minden olyan módosítási javaslatot, amelyet az előző bekezdés rendelkezéseinek megfelelően terjesztettek elő, a Főtitkárhoz való eljuttatásától számított hat hónapon belül, egy többoldalú egyeztető értekezlet alkalmával megvizsgálnak, és az értekezleten az egyezményt megerősítő államok kétharmados többségével elfogadhatnak.
   (4)   A többoldalú egyeztető értekezlet által elfogadott szöveget jóváhagyásra a Miniszteri Bizottság elé terjesztik. Jóváhagyást követően a módosítás szövegét elfogadásra továbbítják a Feleknek.
   (5)   A módosítás az azt követől harmincadik napon lép hatályba, hogy annak elfogadásáról valamennyi Fél értesítette a Főtitkárt.
   (6)   A Miniszteri Bizottság egy többoldalú egyeztető értekezlet által kibocsátott ajánlás alapján úgy határozhat – az Európa Tanács Alapokmánya 20. cikkének d) pontja szerinti többséggel és a Miniszteri Bizottságban való részvételre jogosult képviselők egyhangú szavazatával –, hogy az adott módosítás a Feleknek elfogadásra történő továbbítását követő két év elteltével hatályba lép, kivéve, ha valamelyik Fél az Európa Tanács Főtitkáránál a hatálybalépése ellen kifogást emelt. Amennyiben ilyen kifogás emelésére sor került, a módosítás az egyezménynek a kifogást emelő részes Fél általi elfogadási okiratának az Európa Tanács Főtitkárságán történő letétbe helyezését követő hónap első napján lép hatályba.
   (7)   Amennyiben valamely módosítást a Miniszteri Bizottság már jóváhagyta, de az még a fenti (5) és (6) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően nem lépett hatályba, egy állam vagy az Európai Közösség kizárólag abban az esetben ismerheti el az egyezményt magára nézve kötelezőnek, ha egyúttal a szóban forgó módosítást is elfogadja.
   11. cikk
   Kapcsolat más egyezményekkel vagy megállapodásokkal
   (1)   Ez az egyezmény nem sérti a különös kérdéseket szabályozó többoldalú nemzetközi megállapodásokból eredő jogokat és kötelezettségeket.
   (2)   Az egyezményben részes Felek egymás között kétoldalú megállapodásokat köthetnek az ebben az egyezményben szabályozott kérdések vonatkozásában, azzal a céllal, hogy kiegészítsék vagy megerősítsék az egyezmény rendelkezéseit, illetőleg hogy előmozdítsák az egyezményben kimondott alapelvek alkalmazását.
   (3)   Ha két vagy több Fél már korábban megállapodást vagy szerződést kötött olyan tárgyban, amelyre kiterjed ezen egyezmény hatálya, vagy más módon rendezte kapcsolatait az adott tárgyban, akkor e Feleknek jogában áll ezen egyezmény helyett az említett megállapodást, szerződést, illetve megegyezést alkalmazni, ha ez utóbbi előmozdítja a nemzetközi együttműködést.
   (4)   Azok a Felek, amelyek tagjai az Európai Közösségnek, egymással fenntartott kapcsolataik vonatkozásában a Közösség szabályait alkalmazzák, vagyis csak abban az esetben alkalmazzák az ebből az egyezményből eredő szabályokat, ha nincs olyan közösségi szabály, amely a szóban forgó különös tárgyban irányadó.
   V.   SZAKASZ

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   12. cikk
   Aláírás és hatálybalépés
   (1)   Ez az egyezmény aláírásra nyitva áll az Európa Tanács tagállamai és az Európai Kulturális Egyezmény többi tagállama, továbbá az Európai Gazdasági Közösség előtt. Az említett államok és az Európai Közösség az egyezményt az alábbiakkal ismerhetik el magukra nézve kötelezőnek:

               a)

               aláírás megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása nélkül; vagy

               b)

               aláírás megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartásával, majd megerősítés, elfogadás, illetve jóváhagyás.

         (2)   A megerősítési, elfogadási vagy jóváhagyási okmányokat az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
   (3)   Ez az egyezmény az azon időponttól számított három hónapos időszak elteltét követő hónap első napján lép hatályba, amikor három állam az előző bekezdés rendelkezéseinek megfelelően az egyezményt magára nézve kötelezőnek ismerte el.
   (4)   Amennyiben egy aláíró állam vagy az Európai Közösség az egyezményt később ismeri el magára nézve kötelezőnek, az egyezmény rá nézve az azon időponttól számított három hónapos időszak elteltét követő hónap első napján lép hatályba, amikor az adott állam, illetőleg az Európai Közösség az (1) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően az egyezményt magára nézve kötelezőnek ismerte el.
   13. cikk
   Az egyezményben nem részes államok csatlakozása
   (1)   Ezen egyezmény hatálybalépése után az Európa Tanács Miniszteri Tanácsa – az egyezményben részes Felekkel való egyeztetést követően, az Európa Tanács Alapokmánya 20. cikkének d) pontja szerinti többséggel és a Miniszteri Bizottságban való részvételre jogosult képviselők egyhangú szavazatával hozott határozat útján – felkérhet bármilyen, a 12. cikk (1) bekezdésben nem említett államot, hogy csatlakozzék ehhez az egyezményhez.
   (2)   Az egyezmény minden csatlakozó állam tekintetében az azon időponttól számított három hónapos időszak elteltét követő hónap első napján lép hatályba, amikor a csatlakozási okiratot az Európa Tanács Főtitkáránál letétbe helyezték.
   14. cikk
   Területi hatály
   (1)   Bármely állam vagy az Európai Közösség az aláírás időpontjában, vagy megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor megjelölheti azon területet vagy területeket, amelyre, illetve amelyekre ez az egyezmény vonatkozik.
   (2)   Bármely állam vagy az Európai Közösség a későbbiekben bármely időpontban – az Európa Tanács Főtitkárának címzett nyilatkozat útján – ezen egyezmény alkalmazását kiterjesztheti bármely területre, melyet a szóban forgó nyilatkozatban megjelöl. Az érintett terület tekintetében az egyezmény a nyilatkozatnak a Főtitkár általi kézhezvételétől számított három hónapos időszak elteltét követő hónap első napján lép hatályba.
   (3)   Bármely, az előző két bekezdés alapján tett nyilatkozat az abban megjelölt területek bármelyike tekintetében visszavonható az Európa Tanács Főtitkárához címzett értesítéssel. A visszavonás az azon időpontot követő három hónapos időszak elteltét követő hónap első napján lép érvénybe, amikor a Főtitkár a fenti értesítést kézhez vette.
   15. cikk
   Fenntartások
   Ezzel az egyezménnyel szemben nem lehet fenntartással élni.
   16. cikk
   Vitarendezés
   Amennyiben a Felek között ezen egyezmény értelmezése vagy alkalmazása kapcsán vita merül fel, a Felek arra törekednek, hogy a vitát békésen rendezzék, tárgyalás vagy tetszésük szerinti egyéb békés eljárás útján, akár úgy, hogy az ügyben választott bírósághoz fordulnak, mely esetben annak döntései a vitában érintett Felekre nézve kötelező erejűek.
   17. cikk
   Felmondás
   (1)   Bármely Fél az Európa Tanács Főtitkárához címzett értesítés útján bármikor felmondhatja ezt az Egyezményt.
   (2)   A felmondás az értesítésnek a Főtitkár általi kézhezvételétől számított három hónapos időszak elteltét követő hónap első napján lép hatályba.
   18. cikk
   Értesítések
   Az Európa Tanács Főtitkára az Európa Tanács tagállamait, az Európai Kulturális Egyezményben részes többi államot, az Európai Közösséget és minden olyan államot, amely csatlakozott ehhez az egyezményhez, értesíti az alábbiakról:

               a)

               bármilyen aláírás a 12. cikknek megfelelően;

               b)

               bármilyen megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okirat letétbe helyezése a 12. és a 13. cikknek megfelelően;

               c)

               ezen Egyezménynek bármely, a 12. és a 13. cikk szerinti hatálybalépési időpontja;

               d)

               bármely, a 4. cikk alapján tett nyilatkozat;

               e)

               bármely, a 10. cikk alapján tett módosítási javaslat;

               f)

               bármely, ezzel az egyezménnyel kapcsolatos aktus, értesítés vagy közlemény.

      Fentiek hiteléül az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt az egyezményt.
      Kelt Strasbourgban, a kettőezer-egyedik év január havának huszonnegyedik napján, angol és francia nyelven – amely változatok mindegyike egyaránt hiteles –, egyetlen példányban, amely az Európa Tanács irattárában kerül elhelyezésre. Az Európa Tanács Főtitkára az egyezményről hiteles másolatot küld az Európa Tanács valamennyi tagállamának, az Európai Kulturális Egyezményben részes többi államnak, az Európai Közösségnek és minden olyan államnak, amelyet felkértek arra, hogy csatlakozzék ehhez az egyezményhez.


title: A Tanács határozata (2011. május 23.) a Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodás Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               4.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 258/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. május 23.)
   a Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodás Európai Unió nevében történő megkötéséről
   (2011/646/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („EU vízpolitikai keretirányelv”) (1) értelmében amennyiben egy vízgyűjtő kerület túlterjed az Unió határain, a tagállamok az érintett nem tagállamokkal megfelelő koordináció kialakítására törekszenek azzal a céllal, hogy az adott irányelv célkitűzéseit a vízgyűjtő kerület egészén elérjék.

               (2)

               A Tanács 2006. június 27-én határozatot fogadott el, amely felhatalmazza a Bizottságot, hogy az Európai Közösség nevében részt vegyen bizonyos tagállamok és harmadik országok közös európai vízgyűjtő területein az együttműködés fejlesztését szolgáló nemzetközi megállapodások megkötését célzó tárgyalásokon.

               (3)

               A Preszpa-tavak és környezetük jelentős ökológiai értékű, egyedülálló természeti kincset képviselnek, amelyet csak holisztikus megközelítéssel, a vízgyűjtő kerület egészét érintő intézkedésekkel lehet megőrizni.

               (4)

               A Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodás az Európai Bizottság, Görögország, Albánia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tárgyalásainak eredménye, elmélyíti a területtel kapcsolatban már megvalósult együttműködést, és hozzájárulhat az EU vízpolitikai keretirányelv sikeres végrehajtásához.

               (5)

               A megállapodást meg kell kötni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló megállapodást az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap az Unió nevében a megállapodás 18. cikke szerinti értesítés megtételére jogosult személy(ek) kijelölésére, hogy kifejezze az Unió egyetértését a tekintetben, hogy a megállapodást magára nézve jogilag kötelezőnek ismeri el.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba (2).

      Kelt Brüsszelben, 2011. május 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

      (1)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

      (2)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépésének napja kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

    ---documentbreak---

               4.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 258/2

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   a Preszpa Park védelméről és fenntartható fejlesztéséről
   A Preszpa-tavak területén osztozó három állam környezetvédelmi minisztériumai és az Európai Unió, a továbbiakban együttesen: a Felek,
   FIGYELEMMEL a három állam miniszterelnökei által 2000. február 2-án a Preszpa Park létrehozásáról és a Preszpa-tavak és környezetük védelméről és fenntartható fejlesztéséről tett nyilatkozatra;
   EMLÉKEZTETVE a Preszpa-tavak területén osztozó három állam miniszterelnökei által 2009. november 27-én Pyliben tett közös nyilatkozatra;
   FIGYELEMMEL ARRA, hogy a Preszpa-tavak és medencéjük egyedülálló természeti területet képviselnek, amelynek geomorfológiai, ökológiai, biodiverzitási és kulturális értéke nemzetközi jelentőségű, mivel a terület létfontosságú élőhelye számos ritka és/vagy endemikus állat- és növényfajnak, fészkelőhelye világszinten veszélyeztetett madárfajoknak, valamint jelentős régészeti és műemléki értékeket őriz;
   FELISMERVE közös felelősségüket a Preszpa-medence ökoszisztémájának és annak egyes összetevőinek megőrzése iránt – nem kizárólag természetes szépsége miatt, hanem az ott élők társadalmi és gazdasági jólétének, valamint a gazdaság fejlődésének alapjaként (ideértve a mezőgazdaságot, a halászatot és az idegenforgalmat);
   MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy a Preszpa-tavak medencéjének biológiai sokféleségét, különböző szerepeit és az emberi társadalom számára képviselt értékét kizárólag holisztikus megközelítéssel, a vízgyűjtő medence egészére vonatkozó intézkedésekkel lehet védeni és megőrizni;
   TUDATÁBAN ANNAK, hogy az egyes országok egyéni fellépései nem elegendőek a Preszpa-tavak ökoszisztémájának és kulturális örökségének megőrzéséhez és az ott élők életszínvonalának javításához;
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a miniszterelnökök 2000. február 2-i nyilatkozatának megfelelően a Preszpa-medence egyedülálló ökológiai értékeinek megőrzése és védelme, illetve az ott található élőhelyek romlását kiváltó tényezők megelőzése vagy visszafordítása érdekében fokozzák a három ország illetékes hatóságai és egyéb érdekeltjei közötti együttműködést;
   AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy a miniszterelnökök 2000. február 2-i nyilatkozatának megfelelően, valamint az EU 2000/60/EK vízpolitikai keretirányelve és egyéb vonatkozó irányelvek előírásaival összhangban felkutatják a Preszpa-tavak vizeinek és édesvízi ökoszisztémájának védelmét és fenntartható használatát szolgáló megfelelő kezelési módszereket;
   TUDATÁBAN ANNAK, hogy a területet régóta használja az emberi társadalom, és hogy a hagyományos használatok összeegyeztethetőek a természetvédelemmel;
   MEGERŐSÍTVE elköteleződésüket a Preszpa-medence fenntartható fejlesztése mellett, amely határokon átnyúló együttműködéssel, koherens megközelítéssel, az Európai Unió integrációs folyamatával és elveivel összeegyeztethető módon megvalósítható;
   FIGYELEMMEL a hatáskörrel rendelkező hatóságok és az érdekelt felek részvételével 2009-ben megkezdett Drin-párbeszédre, amelynek célja a Drin-medence fenntartható kezelésére szolgáló közös stratégia kialakítása és az országok közötti együttműködés elősegítése;
   SZEM ELŐTT TARTVA a környezetvédelemre vonatkozó azon nemzetközi jogi eszközök vonatkozó rendelkezéseit, amelyeknek szerződő vagy aláíró felei;
   EMLÉKEZTETVE a Felek között fennálló, a környezetvédelmi együttműködésre és a fenntartható fejlesztésre vonatkozó, hatályos kétoldalú megállapodásokra;
   TUDATÁBAN ANNAK, hogy a Felek egyike az Európai Unió tagállama, egy másik fél tagjelölt ország, egy pedig potenciális jelölt ország az uniós tagságra, valamint hogy az utóbbi kettő stabilizációs és társulási megállapodást kötött az EU-val;
   ELISMERVE a három államban a kormányzati és a civil szervezetek különböző, de egymást kiegészítő hatásköreit a Preszpa-medence védelmét és kezelését illetően;
   FIGYELEMMEL a Preszpa Park kezelésében 2000 óta megvalósuló háromoldalú együttműködés tapasztalataira, különösen az ideiglenes koordinációs bizottság és annak titkársága munkájára;
   FIGYELEMBE VÉVE az ideiglenes koordinációs bizottság és annak titkársága által kidolgozott, a Preszpa Park fenntartható fejlesztésére vonatkozó stratégiai cselekvési tervet;
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   ELSŐ RÉSZ

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:
   —   „Preszpa Park”: a Preszpa-tavaknak a három állam területe között megoszló medencéjét alkotó földrajzi terület, amelybe beletartoznak mind a felszíni elemek, mind a megfelelően kijelölt, felszín alatti víztestek, vagyis a 2000. február 2-án kelt nyilatkozatnak megfelelően nemzetközi védett területnek nyilvánított terület,
   —   „határokon átnyúló hatás”: a Felek joghatósága alá tartozó területetek környezetét érintő bármely olyan hatás, amelynek fizikai forrása részben vagy egészben egy másik fél joghatósága alá tartozó területen található, beleértve az emberi egészségre és biztonságra, a növények vagy állatok egészségére, a talajra, a vízre, az éghajlatra, a tájra, a történelmi emlékekre vagy egyéb építményekre gyakorolt káros hatásokat, az ilyen hatások összjátékát, illetve a kulturális örökséget vagy a társadalmi-gazdasági helyzetet befolyásoló, az említett tényezők módosulásából fakadó hatást.
   2. cikk
   A megállapodás célja
   A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy garantálják a Preszpa Park ökoszisztémájának integrált védelmét és a terület fenntartható fejlesztését, és ennek keretében a nemzetközi és európai uniós normáknak megfelelő integrált vízgyűjtő-gazdálkodási terveket dolgoznak ki.
   MÁSODIK RÉSZ

      AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS ELVEI

   3. cikk
   Alapvető kötelezettségek
   (1)   A 2. cikkben meghatározott célok elérése érdekében a Felek megteszik a szükséges intézkedéseket, és alkalmazzák a legjobb rendelkezésre álló technikákat, akár egyénileg, akár együttműködésben, tiszteletben tartva a szuverén egyenlőség, a területi integritás, a kölcsönös előny és a jóhiszeműség elveit a következők megvalósításához:

               a)

               a Preszpa-tavak vízminőségének és vízmennyiségének gondos kezelése, különös figyelmet fordítva mindkét tó vízszintjére;

               b)

               a Preszpa-medence vízszennyezésének megelőzése, ellenőrzése és csökkentése;

               c)

               a terület biodiverzitásának védelme és megőrzése, különösen az endemikus, a ritka és a bármilyen mértékben veszélyeztetett állat- és növényfajok védelme, valamint az érzékeny élőhelyek, az ökoszisztémák és az ökoszisztéma-szolgáltatások helyreállítása és gondozása révén, méghozzá a nemzetközi és az uniós jogszabályoknak megfelelően, ideértve a 92/43/EGK irányelvet és a 2009/147/EK irányelvet, valamint az uniós biodiverzitási politikát is;

               d)

               a talaj védelme az erózió, a kimerülés, fertőzések és szennyezés ellen;

               e)

               a természeti erőforrások körültekintő használata és a Preszpa Park területének fenntartható fejlesztése biztosítása, előmozdítása és ellenőrzése;

               f)

               az idegen állat- és növényfajok betelepítésének és szaporításának megakadályozása;

               g)

               a Preszpa Park területére vélhetően vagy nyilvánvalóan káros hatást gyakorló tevékenységek hatékony szabályozása, az ilyen hatások kiküszöbölése vagy minimálisra csökkentése.

         (2)   Mindezek érdekében a Felek:

               a)

               integrált kezelési terveket és programokat dolgoznak ki és hajtanak végre a terület védelme és fenntartható fejlesztése érdekében, összhangban a Preszpa Park fenntartható fejlesztését szolgáló stratégiai cselekvési tervvel;

               b)

               összehangolt stratégiát dolgoznak ki a rendezési, település- és területhasználati tervezéshez, valamint a védett területek kezeléséhez annak érdekében, hogy a vízgyűjtő területének kezelése a fenntartható fejlesztés elveinek megfelelően történjen, a terület fokozott védelmének szükségességét tiszteletben tartva, valamint a nemzetközi és az uniós szabályozásnak megfelelően, ideértve a 92/43/EGK irányelvet és a 2009/147/EK irányelvet is;

               c)

               jóváhagyják és lelkiismeretesen alkalmazzák a vízgyűjtővel kapcsolatosan a 4. cikkben említett környezetvédelmi előírásokat és kritériumokat;

               d)

               elfogadják azon jogi, közigazgatási, gazdasági, pénzügyi és technikai intézkedéseket, amelyek szükségesek a következőkhöz:

                           i.

                           a fenntartható mezőgazdálkodás és az alacsony intenzitású állattenyésztés lehető legszélesebb körben való terjesztése, figyelemmel a terület eltartó képességére, valamint a körültekintő kiaknázás elvét tiszteletben tartó halászati szabályozás bevezetése;

                           ii.

                           a háztartási és a mezőgazdasági hulladéknak a legjobb rendelkezésre álló technikákkal történő kezelése;

                           iii.

                           az úthálózatok, a távközlés és egyéb társadalmi infrastruktúrák és szolgáltatások oly módon történő javítása és korszerűsítése, amely összeegyeztethető a biodiverzitás védelmével, a védett területek megőrzésével és a Preszpa Park területének fenntartható fejlesztésével;

               e)

               előmozdítják a Felek között az ötletek rendszeres cseréjét, megőrzik az építészeti hagyományokat és a műemlékeket, a terület idegenforgalmi fejlesztésére közös stratégiát dolgoznak ki és hajtanak végre, valamint javítják a nyilvánosság tájékozottságát és környezetvédelmi tudatosságát helyi megoldások születése érdekében;

               f)

               a vízgyűjtő területének lakossága számára meggyorsítják az egyének környezeti információhoz való hozzáférési joga, környezeti ügyekben a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételhez való joga, valamint ilyen ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog hathatós és teljes körű gyakorlását;

               g)

               kidolgoznak és fenntartanak egy szabványosított és hatékony közös monitorozó rendszert a medence és a tavak környezeti állapotának megfigyelésére, kezelésére és szabályozására;

               h)

               előre nem látott események bekövetkeztekor közös intézkedéseket fogadnak el a felmérés és a kárcsökkentés érdekében.

         4. cikk
   Környezetvédelmi előírások és kritériumok
   (1)   E megállapodás aláíró felei a 10. cikkben említett bizottság segítségével meghatározzák azokat a pontos kritériumokat, előírásokat, határ- és célértékeket, amelyeket a 2. cikk céljaival összhangban a terület védelmére, megőrzésére és fejlesztésére alkalmaznak.
   (2)   Ennek érdekében a Felek:

               a)

               végrehajtják a nemzetközi és uniós normák és szabványok által meghatározott jogi kötelezettségeiket a Preszpa-tavak és vízgyűjtőjük védelme és megőrzése kapcsán;

               b)

               a vonatkozó nemzeti környezetvédelmi előírásokat és kritériumokat hozzáigazítják a vízgyűjtő helyi adottságaihoz és szükségleteihez;

               c)

               megkövetelik a legjobb rendelkezésre álló technológiák és legkorszerűbb környezetvédelmi gyakorlatok alkalmazását.

         5. cikk
   Fenntartható vízgazdálkodás
   A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a Preszpa Park vizeivel való fenntartható gazdálkodásban. Ez magában foglalja a felszíni és felszín alatti vizek vízgyűjtő szintjén való integrált kezelését a 2000/60/EK irányelv és más vonatkozó irányelvek alapján. A vízgazdálkodás részfeladatai a következők:

               a)

               elegendő mennyiségű és megfelelő minőségű ivóvíz biztosítása;

               b)

               a természetes vízi ökoszisztémák, vizes élőhelyek és ezek funkciói védelméhez, megőrzéséhez, és amennyiben szükséges, helyreállításához elegendő mennyiségű és megfelelő minőségű víz biztosítása;

               c)

               a helyi közösségek fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődéséhez hozzájáruló egyéb jogszerű felhasználások számára elegendő mennyiségű és megfelelő minőségű víz biztosítása, figyelembe véve azt, hogy alkalmazkodni kell az éghajlatváltozás lehetséges hatásaihoz;

               d)

               a korábbi hidrológiai beavatkozások negatív következményeinek megszüntetése vagy enyhítése, különös tekintettel a Devoli folyó és a Kis-Preszpa-tó medrét ért hatásokra;

               e)

               a legjobb rendelkezésre álló technikák alkalmazása a víz romboló hatásai (áradások, erózió) elleni védelem érdekében;

               f)

               a különböző használatok közötti érdekellentétek feloldása; és

               g)

               a felállítandó vízgazdálkodási rendszer működésének felügyelete.

         Mindezek érdekében a felek létrehozzák a 14. cikkben meghatározott, a vízzel foglalkozó munkacsoportot.
   6. cikk
   Adatok és információk cseréje
   A Felek gondoskodnak a hatáskörrel rendelkező hatóságaik közötti hivatalos és rendszeres információcserét szolgáló rendszerről, amely hozzájárul a Preszpa Park hathatós védelméhez. Többek között a következőket cserélik ki:

               a)

               kvalitatív és kvantitatív adatok a vízzel, a vízi ökoszisztémákkal, a fontos élőhelyekkel és fajokkal kapcsolatban;

               b)

               a legjobb rendelkezésre álló technológiák alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok, valamint kutatási és fejlesztési eredmények a vizes élőhelyek védelme, a vízgazdálkodás, a szennyezések megelőzése, ellenőrzése és csökkentése terén.

         7. cikk
   Határokon átnyúló hatás
   A Felek együttműködnek a terület környezete és különösen vizei épségének védelmét szavatoló intézkedések megalkotásában, valamint az emberi tevékenység által okozott, határokon átnyúló hatások kiküszöbölésében vagy csökkentésében. Kiemelten foglalkoznak a megfelelő környezeti hatásvizsgálatok kidolgozásával és elvégzésével a területen, összhangban az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i egyezménnyel, melynek felei.
   8. cikk
   Együttműködés nemzetközi szervezetekkel és adományozókkal
   E megállapodás végrehajtásában a Felek törekednek helyi, nemzeti és nemzetközi partnerek felkutatására és különösen együttműködnek a következőkkel:

               —

               a Ramsari Egyezmény és a MedWet kezdeményezés,

               —

               UNDP,

               —

               GEF,

               —

               a régióban tevékenykedő kétoldalú donorok, mint KfW, a GTZ és az SDC,

               —

               UNESCO,

               —

               IUCN,

               —

               az Európai Unió intézményei,

               —

               és egyebek.

         HARMADIK RÉSZ

      AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS ESZKÖZEI

   9. cikk
   A magas szintű munkacsoport
   A három részes állam környezetvédelmi miniszterei és az EU képviselője rendszeresen találkoznak, hogy áttekintsék az e megállapodás végrehajtásában és a 2. cikk céljainak elérésében tett előrelépéseket, a Preszpa Park Irányítóbizottságának és alárendelt szerveinek munkáját, valamint hogy összeállítsák a Preszpa Parkban a következő időszakban végzendő közös munka menetrendjét, és politikai iránymutatást nyújtsanak. Ezekre a találkozókra legalább kétévente, a három részes állam által rotációban biztosított helyszínen kerül sor, hacsak a Felek másként nem rendelkeznek, illetve bármely Fél írásos kérésére is sor kerül magas szintű találkozóra.
   10. cikk
   A Preszpa Park Irányítóbizottsága
   (1)   A Felek létrehozzák a Preszpa Park Irányítóbizottságát, amelynek feladata biztosítani az e megállapodásban kitűzött célok elérését és a vállalt kötelezettségek teljesítését.
   (2)   A Preszpa Park Irányítóbizottsága a feladatai ellátásához szükséges módon egy többoldalú intézmény nemzetközi jogképességével rendelkezik, feladatai közé tartozik a nemzetközi adományozókkal való kapcsolattartás azon projektek és adományok biztosítása érdekében, amelyek szerepet játszanak e megállapodás végrehajtásában.
   (3)   A Preszpa Park Irányítóbizottságának összetétele a következő:

               a)

               a részes államok környezetvédelmi minisztériumainak egy-egy képviselője és az EU egy képviselője;

               b)

               a Preszpa-medencében élő lakosság egy-egy képviselője részes államonként;

               c)

               a Preszpa-medencében aktív környezetvédelmi civil szervezetek egy-egy képviselője részes államonként;

               d)

               a helyi védett területek kezelésével foglalkozó hatóságok egy-egy képviselője részes államonként;

               e)

               a Ramsari Egyezmény MedWet kezdeményezésének egy állandó képviselője;

               f)

               az ohridi irányítóbizottság egy állandó képviselője.

         A Felek képviselőit az e megállapodás hatálybalépését követő három hónapon belül hivatalosan ki kell nevezni.
   (4)   A bizottság rendszeresen (évente kétszer) ülésezik. Bármely fél írásos kérelmére rendkívüli ülést kell összehívni.
   (5)   Az ülések helyszínét rotációs alapon naptári évente más-más részes állam biztosítja. Így egy-egy részes államban háromévente két egymást követő rendes ülés kerül megszervezésre. A rendes üléseket lehetőség szerint a Preszpa-vidéken kell tartani.
   (6)   Az irányítóbizottsági üléseken a helyszínt biztosító állam képviselője elnököl. Az elnökség az (5) bekezdés szerinti éves váltásban alakul.
   (7)   Az irányítóbizottság munkanyelve az angol.
   (8)   Első ülésén a bizottság elfogadja belső működési szabályzatát és eljárásait.
   (9)   A bizottság a napirenden lévő témákkal kapcsolatosan meghívhat szakértőket az üléseire, és tematikus munkacsoportokat is alakíthat adott szakterülettel foglalkozó szakemberek és tisztviselők részvételével. Az első ilyen munkacsoportot, a vízgazdálkodási munkacsoportot e megállapodás (14. cikk) hozza létre.
   (10)   A Preszpa Park Irányítóbizottságának működését és hatékonyságát négy évvel létrehozását követően felülvizsgálja a 9. cikkben említett magas szintű munkacsoport. Szükség esetén összetétele és működési kerete kiigazításra kerül, összhangban e megállapodás 17. cikkével.
   11. cikk
   Az Irányítóbizottság feladatai
   A Preszpa Park Irányítóbizottságának feladatai a következők:

               1.

               Felügyelni és összehangolni azon tevékenységeket, amelyek e megállapodás és a Preszpa Park fenntartható fejlesztését szolgáló stratégiai cselekvési terv végrehajtása keretében a Preszpa Park védelmét és fenntartható fejlesztését szolgálják.

               2.

               Azonosítani és javasolni a Felek és más érdekeltek felé olyan lehetséges lépéseket, szükséges intézkedéseket, tevékenységeket stb., amelyek e megállapodás végrehajtását szolgálják, valamint felkérni a megfelelő szereplőket az együttműködésre, a kölcsönös egyeztetésre és közös projektek végrehajtására. A bizottság konkrétan a következőkre vonatkozó ajánlások és állásfoglalások révén segíti a Feleket e megállapodás végrehajtásában és hatékonyságának növelésében:

                           a)

                           azon szabványok, környezetvédelmi kritériumok és követelmények meghatározása és alkalmazása, amelyek a tavak és vízgyűjtőjük integrált védelme és fenntartható fejlesztése alapját jelentik;

                           b)

                           a vízgyűjtő területére vonatkozó szabályozás kidolgozása, beleértve a területhasználat-tervezést, a védett területek szabályozását és a kezelési terveket;

                           c)

                           a Preszpa Park területén végrehajtandó olyan stratégiák, integrált kezelési tervek és programok összeállítása és alkalmazása, amelyek kihatnak vagy vélhetően hatnak e megállapodás céljainak elérésére;

                           d)

                           hatékony monitoringprogramok alkalmazása egyrészt a környezet, másrészt a felszíni és felszín alatti vizek állapotának megfigyelésére, kezelésére és szabályozására;

                           e)

                           a Preszpa Park védelmével és fenntartható fejlesztésével kapcsolatos tudományos megfigyelési és kutatómunka kiemelt irányvonalainak és programjainak meghatározása, valamint a tudományos ismeretek közzétételének módja;

                           f)

                           a Preszpa-medencére vonatkozó környezeti információk gyűjtése, feldolgozása és közzététele;

                           g)

                           a tavak és vízgyűjtőjük védelmében a civil társadalom, a nem kormányzati szervezetek és egyéb érdekeltek részvételének fokozása.

               3.

               Előmozdítani a határokon átnyúló hatással járó intézkedések összehangolt tervezését a három részes állam helyi védett területeit kezelő hatóságok között.

               4.

               Értékelni a folyamatban lévő tevékenységek hatásait a 2. cikkben kifejtett célok fényében, és széles körben közzétenni az értékelés eredményeit.

               5.

               Irányítani a GEF és más hasonló programok és projektek tevékenységét a területen.

               6.

               Felkutatni és javasolni a nemzeti, európai és nemzetközi szinten igénybe vehető lehetséges forrásokat a különböző fellépések, intézkedések és projektek számára.

               7.

               Gyűjteni a Preszpa-tavakkal és vízgyűjtőjükkel kapcsolatos információkat, valamint javaslatokat kérni a kormányzati és civil szervektől egyrészt a bizottság munkájának javítása, másrészt ezen szereplőknek a megállapodás végrehajtásában való aktívabb szerepvállalása érdekében.

               8.

               Éves jelentést készíteni és kiadni a Preszpa Park környezetének állapotáról, amelynek egy fejezete az Irányítóbizottság munkáját mutatja be.

               9.

               Kapcsolatot tartani az Ohridi Irányítóbizottsággal – ülésein megfigyelői jogállást kapva –, és összehangolni a munkát annak érdekében, hogy a tágabb régiónak is minél hathatósabb védelmet és fenntarthatóbb fejlesztést biztosítsanak.

               10.

               Lehetőség szerint hozzájárulni a Drin-medence fenntartható kezeléséről folyó párbeszédhez.

               11.

               Hozzájárulni szükség szerint a Felek és a nemzetközi közösség forrásainak mozgósításához a váratlan események, úgymint áradások, erdőtüzek, természetes vagy ember okozta katasztrófák kockázatának csökkentése és következményeinek enyhítése, valamint a terület érzékeny ökoszisztémáinak, azok funkcióinak és szolgáltatásainak az éghajlatváltozás hatásai elleni védelme érdekében.

         12. cikk
   Az Irányítóbizottság döntései
   (1)   Az Irányítóbizottság egyhangúan hozza meg döntéseit. Amennyiben a tagok egy ügyben nem jutnak konszenzusra, azt a magas szintű munkacsoport elé kell terjeszteni.
   (2)   Az irányítóbizottság a részes feleknek címzi ajánlásait.
   (3)   A Felek hazai joguknak megfelelően végrehajtják a bizottság ajánlásait, és a végrehajtó intézkedésekről rendszeresen beszámolnak a bizottság felé.
   (4)   Amennyiben egy fél nem, vagy csak részben képes végrehajtani egy bizottsági ajánlást, erről tájékoztatnia kell az Irányítóbizottságot, megindokolva a végrehajtás hiányosságát, és javaslatot kell tennie a végrehajtás módjára és idejére vonatkozóan.
   (5)   Az Irányítóbizottság nyilvántartást vezet döntéseiről.
   13. cikk
   Titkárság
   (1)   Az Irányítóbizottság munkáját alárendelt végrehajtó szervként egy titkárság segíti.
   (2)   A titkárság három személyből áll, a részes államonként a környezetvédelmi minisztérium által kijelölt egy-egy személy, valamint vezetőjük, aki az Irányítóbizottság által egy nemzetközi pályázaton kiválasztandó, a határokon átnyúló környezetvédelmi és vízügyi együttműködésben jártas szakértő.
   (3)   A titkárság munkáját az Irányítóbizottság döntéseinek megfelelően végzi, felügyeletét annak elnöke gyakorolja.
   (4)   A titkárság különös feladatai a rendelkezésre álló költségvetés erejéig a következők:

               a)

               összeállítja a Preszpa Park Irányítóbizottságának éves munkaprogramját, részletes költségvetését, tematikus munkaterveit (pl. kommunikációs stratégia) és az azokhoz tartozó költségvetést, valamint nyomon követi ezek végrehajtását;

               b)

               előkészíti vagy segít előkészíteni az e megállapodás keretében tartandó találkozókat;

               c)

               előmozdítja az érdekeltek között az e megállapodáshoz kapcsolódó szakpolitikai és egyéb témájú egyeztetéseket, valamint a munkacsoportok és/vagy szakértői csoportok politikaalkotási és technikai jellegű párbeszédeit;

               d)

               gyűjti, értékeli és terjeszti a 2. cikkben említett célokra nyilvánvalóan vagy vélhetően kiható jogi szabályozással, intézkedésekkel és tevékenységekkel kapcsolatos adatokat és információkat;

               e)

               figyelemmel kíséri a közös projekteket;

               f)

               összeállítja, értékeli, közzéteszi és népszerűsíti a Preszpa Park területén végzett tudományos kutatás és együttműködés eredményeit;

               g)

               kapcsolatot tart és találkozókat szervez az adományozókkal, elkészíti vagy segít elkészíteni a projektek dokumentációját;

               h)

               fontos dokumentumokat fordít; a helyi közösségek képviselőinek technikai és titkársági támogatást nyújt;

               i)

               képviseli az irányítóbizottságot nemzetközi fórumokon;

               j)

               végrehajtja az irányítóbizottság által rábízott egyéb feladatokat.

         (5)   A titkárság székhelye az első négy évre a görögországi Aghios Germanos. Ezután rotációs alapon vagy a bizottság döntésének megfelelően kap székhelyet.
   (6)   Az Irányítóbizottság munkája kezdetekor szerződést köthet a fogadó állammal székhelyéről.
   14. cikk
   A vízgazdálkodási munkacsoport
   (1)   A Preszpa Park Irányítóbizottsága a 10. cikk előírásainak megfelelően létrehozza a vízgazdálkodási munkacsoportot.
   (2)   A részes államok egyeztetést követően kijelölik a munkacsoportban való részvételre feljogosított, a Preszpa-medence rájuk eső területén a vízgazdálkodásért felelős hatóságokat és szerveket, és ezek nevét megküldik a Preszpa Park Irányítóbizottsága elnökének.
   (3)   A vízgazdálkodási munkacsoport az EU vízpolitikai keretirányelvével (2000/60/EK) összhangban lévő, az integrált vízgyűjtő-kezelés elveinek megfelelő ajánlásokat fogalmaz meg az Irányítóbizottság számára.
   (4)   A munkacsoport különös feladatait és megbízatását a részes államok közötti konzultáció keretében kell meghatározni.
   (5)   A vízgazdálkodási munkacsoport működési költségeit (találkozók szervezése és az azokon való részvétel) e megállapodás hatálybalépésétől számított négy évig a görög Környezetvédelmi, Energiaügyi és Éghajlatváltozáspolitikai Minisztérium fedezi.
   15. cikk
   A közös szervek kiadásai
   (1)   A Preszpa Park Irányítóbizottságának munkaprogramja végrehajtását a Felek rendes éves hozzájárulásai és más források hivatottak fedezni.
   (2)   A Felek viselik küldötteik bizottsági és titkársági üléseken, munkacsoportokban való részvételének költségét, kivéve a 14. cikk (5) bekezdésében meghatározottakat.
   (3)   A Irányítóbizottság üléseinek megszervezésével kapcsolatos költségeket mindig a helyszínt biztosító részes fél fedezi.
   (4)   A titkárság éves költségvetést készít saját kiadásairól, és azt jóváhagyásra a bizottság elé terjeszti. A költségvetési összeget a részes államok rendes éves hozzájárulásai és egyéb források biztosítják. A hivatali helyiségeket a titkárságnak helyszínt adó részes fél biztosítja, ez nem képezi a költségvetés részét.
   NEGYEDIK RÉSZ

      VITARENDEZÉS

   16. cikk
   Az e megállapodás értelmezése vagy alkalmazása kapcsán felmerülő nézeteltéréseket a Felek tárgyalás útján, vagy egyéb, számukra elfogadható nemzetközi vitarendezési eljárással tisztázzák.
   ÖTÖDIK RÉSZ

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   17. cikk
   A megállapodás módosítása
   (1)   E megállapodás módosítására bármely fél javaslatot tehet.
   (2)   E megállapodás módosításairól egyhangúan kell határozni. A módosítások a 18. cikk (2) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően lépnek hatályba.
   18. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   A megállapodás a Felek hazai eljárásainak megfelelő jóváhagyását követően léphet hatályba.
   (2)   A megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek kézhez kapták a jóváhagyásáról szóló utolsó értesítést.
   19. cikk
   Kapcsolat más megállapodásokkal
   (1)   A megállapodásban foglaltak nem érintik a Felek más hatályos megállapodások értelmében fennálló jogait vagy kötelezettségeit. Az ebben a megállapodásban foglaltak nem érintik a Felek uniós jogból fakadó jogait vagy kötelezettségeit.
   (2)   A megállapodás végrehajtása érdekében a Felek köthetnek egyéb két- vagy háromoldalú megállapodásokat vagy szerződéseket, amelyek nem lehetnek ellentétesek e megállapodás céljaival.
   20. cikk
   Időtartam és felmondás
   A megállapodás határozatlan ideig marad érvényben, kivéve, ha valamely Fél diplomáciai úton jelzi, hogy fel kívánja mondani. Utóbbi esetben a megállapodás az írásbeli értesítés keltétől számított hat hónap múlva hatályát veszti. Ellenkező rendelkezés hiányában a megállapodás felmondása nem hat ki az annak értelmében folyamatban lévő munkára vagy projektekre.

      Kelt Pyliben, a kétezer-tizedik év február havának második napján, négy eredeti, angol nyelvű példányban, melyek mindegyike egyaránt hiteles.

         FENTIEK HITELÉÜL a kellően felhatalmazott alulírottak e megállapodást kézjegyükkel látták el.


title: A Tanács (EU) 2015/1534 határozata (2015. május 7.) a MARPOL-egyezmény, a SOLAS-egyezmény és a füstgáztisztító rendszerekre vonatkozó 2009. évi iránymutatás előírásai módosításainak elfogadása tekintetében a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 68. ülésén és a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról

text:
               16.9.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 240/61

         A TANÁCS (EU) 2015/1534 HATÁROZATA
   (2015. május 7.)
   a MARPOL-egyezmény, a SOLAS-egyezmény és a füstgáztisztító rendszerekre vonatkozó 2009. évi iránymutatás előírásai módosításainak elfogadása tekintetében a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 68. ülésén és a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikke (9) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Unió tengeri közlekedési ágazatra irányuló intézkedéseinek a tengeri közlekedés biztonságának javítását és a tengeri környezet védelmét kell szolgálniuk.

               (2)

               A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (a továbbiakban: IMO) Tengerikörnyezet-védelmi Bizottsága (a továbbiakban: MEPC) 67. ülésén a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: MARPOL-egyezmény) érintő módosításokat hagyott jóvá. Ezek a módosítások várhatóan a MEPC 2015 májusában tartandó 68. ülésén kerülnek elfogadásra.

               (3)

               Az IMO Szennyezésmegelőzési és -kezelési Albizottságának (PPR) 2. ülésén módosítástervezeteket fogadtak el a füstgáztisztító rendszerekre vonatkozó 2009. évi iránymutatást (a továbbiakban: a 2009. évi iránymutatás) illetően. Ezek a módosítások várhatóan a MEPC 2015 májusában tartandó 68. ülésén kerülnek elfogadásra.

               (4)

               Az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága (a továbbiakban: MSC) a 94. ülésén módosításokat hagyott jóvá az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezményre (a továbbiakban: SOLAS-egyezmény) vonatkozóan. Ezek a módosítások várhatóan az MSC 2015 júniusában tartandó 95. ülésén kerülnek elfogadásra.

               (5)

               A MARPOL-egyezmény I. és II. mellékletének módosításai a sarkvidéki vizeken üzemelő hajók nemzetközi szabályzata (a továbbiakban: a sarkvidéki kódex) tervezetének elfogadásához kapcsolódó intézkedéseket vezetnek be, és kötelező érvényűvé teszik a sarkvidéki kódexet. A sarkvidéki kódex a sarkvidéki vizekre is kiterjeszti a MARPOL-egyezmény által az olajnak és az ártalmas folyékony anyagoknak az Antarktiszon történő kibocsátására vonatkozóan előírt, érvényben lévő tilalmat. A 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikkének (1) bekezdésével együtt értelmezett 4. cikke értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szennyező anyagok hajók általi kibocsátása – beleértve az ilyen kibocsátások csekély jelentőségű eseteit is – jogsértésnek minősüljön, amennyiben azt szándékosan, tudatos gondatlanságból vagy hanyagságból követték el. Az irányelv 5. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy nem tekintendő jogsértésnek a szennyező anyagok kibocsátása, amennyiben az megfelel többek között a MARPOL-egyezmény I. mellékletének 15. és 34. szabályában meghatározott feltételeknek. A MARPOL-egyezmény I. mellékletének 15. és 34. szabálya is változni fog a MEPC 67/20 sz. IMO-dokumentum 11. mellékletében foglalt módosítások elfogadásával. E módosítások tehát érintik a jogsértéseknek a 2005/35/EK irányelv szerinti fogalmát, így az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

               (6)

               A 2009. évi iránymutatás módosítása bevezeti az olyan hajógépészeti berendezésekhez kapcsolódó füstgáztisztító rendszerek számításon alapuló vizsgálatát, amelyeket nem lehet sem nagyobb terhelés mellett, sem a kikötőben tartózkodva vizsgálni. Ezekre a kérdésekre az 1999/32/EK tanácsi irányelv (2) 4c. cikke és II. melléklete vonatkozik; a II. melléklet a módosítandó 2009. évi iránymutatáson alapul.

               (7)

               A II-2/20.3.1.2.1. sz. SOLAS-szabály módosításai lehetővé teszik a szellőzőventillátorok alacsonyabb légcsereszám melletti üzemeltetését, ha levegőminőség-ellenőrző rendszer van beépítve a személyhajók járműszállító, különleges kategóriájú és ro-ro raktereiben. A 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 6. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja előírja, hogy az A. osztályú új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a SOLAS-egyezmény követelményeinek, beleértve a II-2/20.3. sz. szabályt is. Az elfogadásra kerülő módosításoknak tehát közvetlen joghatásuk lesz a 2009/45/EK irányelvre. Ennélfogva ezek a módosítások az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, amennyiben belföldi úton közlekedő személyhajókra vonatkoznak.

               (8)

               Az Unió nem tagja az IMO-nak, és nem vesz részt szerződő félként a fent említett egyezményekben. A Tanácsnak tehát fel kell hatalmaznia a tagállamokat arra, hogy képviseljék az Unió álláspontját, és a szóban forgó módosításokat magukra nézve kötelezőknek ismerjék el, amennyiben azok az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Unió az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának 68. ülésén azt az álláspontot képviseli, hogy egyetért a következők elfogadásával:

               i.

               a MARPOL-egyezmény I. és II. mellékletének módosítása a MEPC 67/20 sz. IMO-dokumentum 11. melléklete szerint;

               ii.

               a füstgáztisztító rendszerekre vonatkozó 2009. évi iránymutatás módosításai a PPR 2/21. sz. IMO-dokumentum 1. melléklete szerint.

         2. cikk
   Az Unió az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottságának 95. ülésén azt az álláspontot képviseli, hogy egyetért a következő elfogadásával:

               —

               a II-2/20.3.1.2.1. sz. SOLAS-szabály módosítása az MSC 94/21/add.1. sz. IMO-dokumentum 11. melléklete szerint.

         3. cikk
   Az Uniónak az 1. és 2. cikk szerinti álláspontját az IMO-tagsággal rendelkező tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviselik.
   4. cikk
   Az 1. és 2. cikkben meghatározott álláspontot érintő alaki, illetve kismértékű változtatások az álláspont módosítása nélkül is elfogadhatók.
   5. cikk
   A Tanács felhatalmazza a tagállamokat, hogy az 1. és a 2. cikkben említett módosításokat – az Unió érdekét szem előtt tartva – magukra nézve kötelezőnek ismerjék el, amennyiben azok az Unió kirázólagos hatáskörébe tartoznak.
   6. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2015. május 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK irányelve a hajók által okozott szennyezésről és a szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó, büntetőjogi szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről (HL L 255., 2005.9.30., 11. o.).

      (2)  A Tanács 1999. április 26-i 1999/32/EK irányelve egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről és a 93/12/EGK irányelv módosításáról (HL L 121., 1999.5.11., 13. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/45/EK irányelve a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (HL L 163., 2009.6.25., 1. o.).


title: A Tanács (KKBP) 2016/207 határozata (2016. február 15.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról

text:
               16.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 39/45

         A TANÁCS (KKBP) 2016/207 HATÁROZATA
   (2016. február 15.)
   az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2013. május 22-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozatot (1), amellyel létrehozta az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő misszióját (EUBAM Líbia).

               (2)

               A Tanács 2015. december 7-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/2276 határozatot (2), amellyel a 2016. február 21-ig tartó időszakra meghosszabbította a 2013/233/KKBP határozatot és meghatározta a szóban forgó időszakra szóló pénzügyi referenciaösszeget.

               (3)

               A líbiai helyzet megköveteli az Uniótól egy esetleges polgári kapacitásépítési és segítségnyújtási válságkezelési misszió előkészítését Líbiában a biztonsági ágazat reformja területén.

               (4)

               A polgári tervezési kapacitás azonnali biztosítása ugyanakkor korlátozott lesz, bár a körülmények és növekvő igények miatt ez bővülhet, a Politikai és Biztonsági Bizottság jóváhagyásával.

               (5)

               A 2013/233/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az EUBAM Líbia végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2013/233/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

               1.

               a 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „Az EUBAM Líbia misszió segítséget fog nyújtani a polgári biztonsági ágazati reform átfogó tervezési folyamatához egy esetleges polgári kapacitásépítési és segítségnyújtási válságkezelési misszió előkészítése céljából.”;

               2.

               a 3. cikk (1) bekezdése a következő alponttal egészül ki:

                           „d)

                           információk nyújtásával segíti egy esetleges polgári kapacitásépítési és segítségnyújtási válságkezelési misszió uniós megtervezését a biztonsági ágazat reformja területén, szorosan együttműködve az UNSMIL misszióval és hozzájárulva annak tevékenységeihez, valamint kapcsolatot tartva a legitim líbiai hatóságokkal és más érintett biztonsági közvetítőkkel.”;

               3.

               a 13. cikk (1) bekezdése a következő bekezdéssel egészül ki:
               „Az EUBAM Líbiával járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2016. február 22-től2016. augusztus 21-ig terjedő időszakra 4 475 000 euro.”;

               4.

               a 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „Ezt a határozatot 2016. augusztus 21-ig kell alkalmazni.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2016. február 22-től kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2013/233/KKBP határozata (2013. május 22.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) (HL L 138., 2013.5.24., 15. o.).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2015/2276 határozata (2015. december 7.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról (HL L 322., 2015.12.8., 51. o.).


title: 2014/929/EU: A Tanács határozata ( 2014. december 15. ) a Madagaszkári Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               19.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 365/6

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. december 15.)
   a Madagaszkári Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

      (2014/929/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. november 15-én elfogadta az Európai Közösség és a Madagaszkári Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről szóló 31/2008/EK tanácsi rendeletet (1). A megállapodáshoz csatolt hatályos jegyzőkönyv 2014. december 31-én hatályát veszti.

               (2)

               A Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson a megállapodás új jegyzőkönyvéről (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amely a Madagaszkári Köztársaság joghatósága alá tartozó halászati övezet tekintetében halászati lehetőségeket biztosít az uniós hajóknak. A tárgyalások eredményeként a felek 2014. június 19-én a jegyzőkönyvtervezetet parafálták.

               (3)

               Az uniós hajók által végzett halászati tevékenységek folytatásának biztosítása érdekében a jegyzőkönyv 15. cikke rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a jegyzőkönyvet aláírásának napjától, de legkorábban 2015. január 1-jétől mindkét fél ideiglenesen alkalmazza.

               (4)

               Helyénvaló a jegyzőkönyv aláírása és – a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig – annak ideiglenes jelleggel történő alkalmazása,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Madagaszkári Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a jegyzőkönyv megkötését.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap a jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy, illetve személyek kijelölésére.
   3. cikk
   A jegyzőkönyv a 15. cikkével összhangban az aláírásának napjától (2), de legkorábban 2015. január 1-jétől a megkötéséhez kapcsolódó eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazandó.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának a napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MARTINA

      (1)  HL L 15., 2008.1.18., 1. o.

      (2)  A jegyzőkönyv aláírásának napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.


title: A Tanács határozata (1997. április 29.) az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Grúzia között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodásnak az Európai Közösség által történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997D0301

Hivatalos Lap L 129 , 21/05/1997 o. 0022 - 0022

		A Tanács határozata(1997. április 29.)az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Grúzia között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodásnak az Európai Közösség által történő megkötéséről(97/301/ESZAK, EK, Euratom)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. cikkére, a 228. cikk (2) bekezdésének első mondatával összefüggésben,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel az 1996. április 22-én Luxembourgban aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig célszerű jóváhagyni az Európai Közösség nevében az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Grúzia között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Grúzia között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást – beleértve annak mellékleteit, a jegyzőkönyvet és a záróokmányhoz csatolt nyilatkozatokat – az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében a Tanács jóváhagyja.Az első albekezdésben meghatározott jogi aktusok szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkAz ideiglenes megállapodás 32. cikkében előírt értesítést az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg [2].Kelt Luxembourgban, 1997. április 29-én.a Tanács részérőlaz elnökH. Van Mierlo[1] HL C 115., 1997.4.14.[2] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2016/948 határozata (2016. június 1.) a vállalati szektort érintő vásárlási program végrehajtásáról (EKB/2016/16)

text:
               15.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 157/28

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/948 HATÁROZATA
   (2016. június 1.)
   a vállalati szektort érintő vásárlási program végrehajtásáról (EKB/2016/16)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikke első francia bekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro, műveleteket végezhetnek a pénzügyi piacokon forgalomképes eszközök végleges eladása és vásárlása révén.

               (2)

               Az EKB/2014/40 határozatot (1), amely létrehozta a harmadik fedezettkötvény-vásárlási programot, 2014. október 15-én fogadták el. Az (EU) 2015/5 európai központi banki határozatot (EKB/2014/45) (2), amely létrehozta az eszközfedezetűértékpapír-vásárlási programot, 2014. november 19-én fogadták el. Az (EU) 2015/774 európai központi banki határozatot (EKB/2015/10) (3), amely létrehozott egy a közszektor eszközeinek másodlagos piacokon történő megvásárlására irányuló programot (a továbbiakban: PSPP), és kibővítette a fennálló eszközvásárlási programokat, 2015. március 4-én fogadták el. Az EKB/2014/34 európai központi banki határozat (4) és az (EU) 2016/810 európai központi banki határozat (EKB/2016/10) (5) szerinti célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek mellett ezen eszközvásárlási programok célja a monetáris transzmisszió további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az EKB-nak az árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban.

               (3)

               2016. március 10-én a Kormányzótanács az egységes monetáris politika részeként és az árstabilitási célt követve úgy határozott, hogy tovább bővíti a fent említett eszközvásárlási programokat és a vállalati szektort érintő vásárlási programot (corporate sector purchase programme – CSPP) indít. E döntés azt a célt szolgálja, hogy tovább erősítse az eurorendszer eszközvásárlásainak a reálgazdaság finanszírozási feltételei felé való begyűrűzését, valamint, hogy az egyéb fennálló rendkívüli monetáris politikai intézkedésekkel együtt további monetáris politikai lazítást biztosítson és hozzájáruljon az inflációs ráták középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintre történő visszaállásához.

               (4)

               A CSPP az eszközvásárlási program részét fogja alkotni, amelynek keretében az eszközvásárlás a tervek szerint 2017. március végéig – szükség esetén még tovább – folytatódik, mindenesetre addig, amíg a Kormányzótanács az inflációs pálya olyan tartós korrekcióját nem látja, amely összhangban van a középtávon 2 % alatti, de ahhoz közeli inflációs ráták elérésére irányuló céljával.

               (5)

               A CSPP-nek több biztosítékot kell tartalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy a tervezett vásárlások arányosak legyenek a céljaival. E biztosítékoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a CSPP kialakítása figyelembe vegye a kapcsolódó pénzügyi kockázatokat, és kockázatkezelési szempontokat is tükrözzön. Ezenkívül a közvállalkozások által kibocsátott forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra a PSPP keretében történő vásárlásokra alkalmazottakkal összhangban álló korlátok kell, hogy vonatkozzanak.

               (6)

               A CSPP-nek teljes mértékben meg kell felelnie az eurorendszerbeli központi bankok Szerződés alapján fennálló kötelezettségeinek, beleértve a monetáris finanszírozás tilalmát a közvállalkozások által kibocsátott forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vásárlása tekintetében.

               (7)

               A CSPP-nek tiszteletben kell tartania a szabad verseny jellemezte nyílt piacgazdaság alapelvét, ugyanakkor kellő figyelmet fordítva a piaci árképzésre és a piacok működésére.

               (8)

               Az eszközvásárlási program egyéb alkotóelemeivel összhangban a CSPP keretében vásárolt forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tőkefizetéseit – ameddig szükséges – újra be kell fektetni, ahogy az alapulfekvő értékpapírok lejárnak, ezáltal hozzájárulva a kedvező likviditási feltételekhez és a megfelelő monetáris politikai irányvonalhoz.

               (9)

               Az elfogadható forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak az eurorendszer által a CSPP keretében történő végleges megvásárlását e határozatnak megfelelően, decentralizált módon kell végrehajtani, és azt az EKB-nak kell koordinálnia, biztosítva ezáltal az eurorendszer monetáris politikájának egységességét,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A vállalati kötvények végleges megvásárlásának létrehozása és hatálya
   Ezennel létrehozásra kerül a CSPP. A CSPP alapján a meghatározott eurorendszerbeli központi bankok elfogadható vállalati kötvényeket vásárolhatnak elfogadható partnerektől az elsődleges és a másodlagos piacokon, míg a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott közszektorbeli vállalati kötvények csak a másodlagos piacokon vásárolhatók, meghatározott feltételek mellett.
   2. cikk
   A vállalati kötvényekre vonatkozó elfogadhatósági feltételek
   Annak érdekében, hogy a CSPP keretében történő végleges megvásárlás céljára elfogadhatónak minősüljenek, a vállalatok által kibocsátott forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak meg kell felelniük az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) (6) 4. része szerinti, az eurorendszer hitelműveletei céljára a forgalomképes eszközökre vonatkozó elfogadhatósági feltételeknek, valamint a következő további követelményeknek.

               1.

               A forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapír kibocsátója:

                           a)

                           olyan tagállamban bejegyzett, amelyek pénzneme az euro;

                           b)

                           nem az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) 2. cikkének 14. pontjában meghatározott hitelintézet;

                           c)

                           nem rendelkezik az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 4. cikke (1) bekezdése 15. pontjában meghatározott, olyan anyavállalattal, amely az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) 2. cikkének 14. pontjában meghatározott hitelintézet;

                           d)

                           nem rendelkezik olyan anyavállalattal, amely az euroövezeten kívül áll bankfelügyelet hatálya alatt;

                           e)

                           nem az EKB által a honlapján a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) (8) 49. cikke (1) bekezdésével összhangban közzétett jegyzékben szereplő, a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 20. pontjában meghatározott felügyelt szervezet vagy a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) 2. cikke 21. pontjának b) alpontjában meghatározott felügyelt csoport tagja, továbbá nem e felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok valamelyikének az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdése 16. pontjában meghatározott leányvállalata;

                           f)

                           nem a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás;

                           g)

                           nem bocsátott ki az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) 2. cikkének 3. pontjában meghatározott eszközalapú értékpapírt;

                           h)

                           nem bocsátott ki az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) 2. cikkének 62. pontjában meghatározott multi cédula-t;

                           i)

                           nem bocsátott ki az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) 2. cikkének 88. pontjában meghatározott strukturált fedezett kötvényt;

                           j)

                           nem a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 26. cikke vagy a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 42. cikkét végrehajtó nemzeti jogszabály szerinti, szanálási intézkedésként eszközelkülönítési eszköz alkalmazásából eredő vagyonkezelő szervezet;

                           k)

                           nem a pénzügyi ágazatban történő szerkezetátalakítás és/vagy szanálás támogatására létrehozott nemzeti vagyonkezelési és elidegenítési alap (12); és

                           l)

                           nem minősül a PSPP céljára elfogadható kibocsátónak.

               (2)

               A forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapír hátralevő futamideje az érintett eurorendszerbeli központi bank általi megvásárláskor legalább 6 hónap és legfeljebb 30 év és 364 nap.

               (3)

               Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 59. cikkének (5) bekezdésétől eltérően csak az eurorendszer hitelminősítő keretrendszerében elfogadott külső hitelminősítő intézet által szolgáltatott hitelminősítési információk kerülnek figyelembevételre a forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra vonatkozó hitelminőségi követelmények értékelése során.

               (4)

               A forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapír euróban denominált.

               (5)

               A betéti rendelkezésre állás kamatlába fölötti, lejáratig számítottan negatív hozamú (vagy ún. yield to worst), nominális forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vásárlása megengedett.

         3. cikk
   A közszektorbeli vállalati kötvények vásárlására vonatkozó korlátozások
   (1)   E határozat alkalmazásában a „közszektorbeli vállalati kötvény” olyan vállalati kötvény, amely megfelel a 2. cikkben rögzített követelményeknek és amelyet a 3603/93/EK tanácsi rendelet (13) 8. cikke értelmében vett közvállalkozás bocsátott ki.
   (2)   Az elfogadható közszektorbeli vállalati kötvények piaci ára kialakulásának lehetővé tétele érdekében nem megengedett az újonnan kibocsátott vagy egyszerűsített kibocsátás részét képező közszektorbeli vállalati kötvények vagy az ugyanazon szervezet vagy a kibocsátó csoportjához tartozó szervezetek által kibocsátott olyan közszektorbeli vállalati kötvények vásárlása, amelyek futamideje a kibocsátandó vagy egyszerűsített kibocsátás részét képezendő forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratához közel jár le, akár éppen az előtt vagy után, a Kormányzótanács által meghatározandó időszak alatt.
   4. cikk
   Vásárlási korlátok
   (1)   A CSPP keretében az eurorendszerbeli központi bankok összes portfólióiban szereplő állományának konszolidálását követően nemzetközi értékpapír-azonosító számonként (ISIN) alkalmazandó kibocsátási részesedési küszöb érvényesül. A kibocsátási részesedési küszöb ISIN-enként 70 %-nak felel meg a közszektorbeli vállalati kötvényektől eltérő vállalati kötvények esetében.
   Meghatározott esetekben ennél alacsonyabb kibocsátási részesedési küszöb alkalmazható, többek között a közszektorbeli vállalati kötvények esetében vagy kockázatkezelési megfontolásokból. A közszektorbeli vállalati kötvényeket a PSPP szerintiekkel összhangban álló módon kell kezelni.
   (2)   Az eurorendszer az elfogadható vállalati kötvények tekintetében folyamatosan megfelelő hitelkockázat-értékelési és ügyfélátvilágítási eljárásokat folytat.
   (3)   A vásárlásoknak a kibocsátók és kibocsátói csoportok közötti diverzifikált felosztásának biztosítása érdekében az eurorendszer a kibocsátói csoportokra vonatkozóan további vásárlási korlátokat határoz meg a kibocsátói csoport piaci tőkeértékéhez kapcsolódó referenciaallokáció alapján.
   5. cikk
   A vásárlásokat végrehajtó eurorendszerbeli központi bankok
   A CSPP keretében vállalati kötvényeket vásároló eurorendszerbeli központi bankokat az EKB honlapján közzétételre kerülő lista tartalmazza. Az eurorendszer a CSPP keretében vásárolandó vállalati kötvények felosztására a kibocsátó bejegyzése szerinti országon alapuló specializációs rendszert alkalmaz. A Kormányzótanács megengedi a specializációs rendszertől való eseti eltéréseket, amennyiben objektív megfontolások akadályozzák e rendszer megvalósítását, vagy ezen eltérések a CSPP általános monetáris politikai célkitűzéseinek elérése érdekében célszerűek. Így különösen minden megjelölt eurorendszerbeli központi bank csak meghatározott euroövezeti tagállamokban bejegyzett kibocsátók által kibocsátott, elfogadható vállalati kötvényeket vásárol. Az elfogadható vállalati kötvények kibocsátóinak bejegyzése szerinti országoknak a meghatározott eurorendszerbeli központi bankok közötti földrajzi felosztását az EKB honlapján közzétett lista tartalmazza.
   6. cikk
   Elfogadható partnerek
   A CSPP keretében az alábbiak minősülnek elfogadható partnereknek mind a végleges adásvételi ügyletek, mind az értékpapír-kölcsönzési ügyletek vonatkozásában, amelyeket az eurorendszer CSPP-portfólióiban tartott vállalati kötvények bevonásával végeznek:

               a)

               az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 55. cikke szerinti, az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben való részvételre vonatkozó elfogadhatósági feltételeknek megfelelő szervezetek; és

               b)

               minden egyéb partner, amelyet az eurorendszerbeli központi bankok az euróban denominált befektetési portfólióik befektetése céljára igénybe vesznek.

         7. cikk
   Értékpapír-kölcsönzési ügyletek
   A CSPP hatékonyságának biztosítása érdekében a CSPP keretében vállalati kötvényeket vásároló eurorendszerbeli központi bankok a CSPP keretében vásárolt értékpapírokat hozzáférhetővé teszik kölcsönzés céljára, a repóügyleteket is beleértve.
   8. cikk
   Záró rendelkezések
   Ez a határozat 2016. június 6-án lép hatályba.

      Kelt Bécsben, 2016. június 1-jén.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Az Európai Központi Bank EKB/2014/40 határozata (2014. október 15.) a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról (HL L 335., 2014.11.22., 22. o.).

      (2)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/5 határozata (2014. november 19.) az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról (EKB/2014/45) (HL L 1., 2015.1.6., 4. o.).

      (3)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/774 határozata (2015. március 4.) a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló programról (EKB/2015/10) (HL L 121., 2015.5.14., 20. o.).

      (4)  Az Európai Központi Bank EKB/2014/34 határozata (2014. július 29.) a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletekkel kapcsolatos intézkedésekről (HL L 258., 2014.8.29., 11. o.).

      (5)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/810 határozata (2016. április 28.) a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek második sorozatáról (EKB/2016/10) (HL L 132., 2016.5.21., 107. o.).

      (6)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatása (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (EKB/2014/60) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.).

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

      (8)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).

      (11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

      (12)  E szervezetek listája közzétételre kerül az EKB honlapján (www.ecb.europa.eu).

      (13)  A Tanács 3603/93/EK rendelete (1993. december 13.) a Szerződés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) bekezdésében említett tilalmak alkalmazásához szükséges fogalmak meghatározásáról (HL L 332., 1993.12.31., 1. o.).


title: A Tanács határozata (2014. április 14.) azegyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa RicaKöztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, aHondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaságközötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szólómegállapodásnak – annak 49. cikke (3) bekezdésének kivételével – azEurópai Unió nevében történő megkötéséről

text:
                  15.4.2014

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 111/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
         (2014. április 14.)
         az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak – annak 49. cikke (3) bekezdésének kivételével – az Európai Unió nevében történő megkötéséről
         (2014/211/EU)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírására – feltételezve annak későbbi megkötését – 2003. december 15-én került sor.

                     (2)

                     A megállapodás 54. cikkének (1) bekezdése értelmében a megállapodás az azon hónapot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a szerződő felek értesítették egymást az e célból szükséges eljárások befejezéséről.

                     (3)

                     Az Unió kivételével mostanra a megállapodás minden szerződő fele – köztük azon tagállamok, amelyek a megállapodás aláírása idején az Unió tagjai voltak – letétbe helyezte a megerősítő okiratát.

                     (4)

                     A megállapodás 49. cikkének (3) bekezdése kötelezettségeket állapít meg a szerződő felek számára az illegális migránsok visszafogadására vonatkozóan. Következésképpen ez a rendelkezés az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) harmadik része V. címének és különösen 79. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozik, továbbá alkalmazandó az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv, valamint a Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv.

                     (5)

                     A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett.

                     (6)

                     A megállapodást a 49. cikke (3) bekezdésének kivételével jóvá kell hagyni. A megállapodásnak a 49. cikk (3) bekezdése tekintetében történő megkötéséről szóló külön határozat e határozattal párhuzamosan kerül elfogadásra (1),

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság közötti, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodást a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja, a megállapodás 49. cikke (3) bekezdésének kivételével.
            A megállapodás szövege e határozat mellékletében szerepel.

            2. cikk
            A Tanács elnöke az Európai Unió nevében megküldi a megállapodás (2) 54. cikkében előírt értesítéseket, és értesítést tesz az alábbiakról:

               „A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve gyakorolja az Európai Közösség jogait, és terhelik annak kötelezettségei. Ezért a megállapodás szövegében az »Európai Közösség« -re vagy »Közösség«-re való hivatkozásokat adott esetben »Európai Unió«-ként vagy »Unió«-ként kell értelmezni.”

               „A megállapodásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra mint különálló szerződő felekre, nem pedig mint az Európai Unió részeire nézve kötelezőek, kivéve, ha az Európai Unió az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen értesíti a közép-amerikai felet arról, hogy az említett rendelkezések az Egyesült Királyságra, illetve Írországra mint az Európai Unió részeire nézve kötelezőek, összhangban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyvvel. Amennyiben az említett rendelkezések – a (21.) jegyzőkönyv 4a. cikkének megfelelően – már nem kötelezőek az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra mint az Európai Unió részeire nézve, az Európai Unió az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen haladéktalanul értesíti a közép-amerikai felet a két tagállam helyzetében bekövetkezett változásról, és ez esetben a megállapodás rendelkezései e két tagállamot mint önálló országokat kötelezik. Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak Dániára, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyvnek megfelelően.”.

            3. cikk
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Kelt Luxembourgban, 2014. április 14-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               C. ASHTON

            (1)  A Tanács 2014/210/EU határozata (lásd e Hivatalos Lap 2 oldalát).

            (2)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.