title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 134/14/COL határozata ( 2014. március 26. ) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló új iránymutatás bevezetésével történő, 95. módosításáról (2014. évi filmművészeti és audiovizuális iránymutatás)

text:
               18.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 276/53

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 134/14/COL HATÁROZATA
   (2014. március 26.)
   az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló új iránymutatás bevezetésével történő, 95. módosításáról (2014. évi filmművészeti és audiovizuális iránymutatás)
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás) különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   mivel:
   A felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.
   A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.
   Az Európai Bizottság 2013. november 15-én elfogadta a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló közleményt, mely 2013. november 16-án lépett hatályba (1).
   Ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti.
   Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel.
   Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. mellékletben szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.
   Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően,
   AZ ESETRŐL az EFTA-államokkal a 2014. február 13-án kelt levélben folytatott konzultációt követően,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatásokról szóló iránymutatást a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló új fejezet beiktatásával módosítani kell. (2014. évi filmművészeti és audiovizuális iránymutatás).
   Az új iránymutatás a mellékletben található és e határozat integráns része.
   2. cikk
   E határozatnak csak az angol nyelvű változata hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2014. március 26-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Oda Helen SLETNES

            elnök

         Frank BÜCHEL

            testületi tag

      (1)  HL C 332., 2013.11.15., 1. o.

      MELLÉKLET
      IV. RÉSZ: ÁGAZATSPECIFIKUS SZABÁLYOK

         A filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatás értékelése
          (1)

         (2014. évi filmművészeti és audiovizuális iránymutatás)

      1.   BEVEZETÉS

                  (1)

                  Az audiovizuális alkotások, különösen a filmek, fontos szerepet játszanak az európai identitások alakításában. Tükrözik az Európai Gazdasági Térségen (EGT) belüli államok és régiók különböző hagyományainak kulturális sokféleségét és történelmét. Az audiovizuális alkotások egyrészt a jólét és a foglalkoztatás megteremtéséhez komoly lehetőséget kínáló gazdasági javak, másrészt a társadalmainkat tükröző és alakító kulturális javak.

                  (2)

                  Az audiovizuális alkotások közül gyártási költségeik és kulturális jelentőségük miatt továbbra is kiemelkednek a filmek. A filmgyártás költségvetése jelentősen meghaladja az egyéb audiovizuális tartalmak költségvetését, ezenkívül a filmek gyakran nemzetközi koprodukcióban készülnek, és felhasználási idejük is hosszabb. Az Európán kívüli filmek komoly versenytársnak számítanak. Az európai audiovizuális alkotásokat emellett csak ritkán forgalmazzák származási országuktól eltérő országokban.

                  (3)

                  A forgalmazás korlátozottsága az európai audiovizuális ágazat nemzeti, illetve regionális piacokra tagoltságából következik. Bár ez Európa nyelvi és kulturális sokszínűségével függ össze, a helyi jelleg az európai audiovizuális alkotások köztámogatásában is megjelenik; a nemzeti, regionális és helyi finanszírozási programok sok kis gyártó vállalatot támogatnak.

                  (4)

                  Általánosan elfogadott tény, hogy az európai audiovizuális gyártás fenntartásában fontos szerepet játszanak a támogatások. A producerek nehezen teremtik elő kereskedelmi forrásból a filmprojektek elindításához szükséges összeget. A vállalkozásaikhoz és a filmprojektjeikhez társuló magas kockázat, tetézve az ágazatot jellemző elégtelen nyereséggel, növeli az ágazat állami támogatástól való függőségét. Ha a gyártók csupán a piacra hagyatkoznának, sok film el sem készült volna, mivel a filmgyártás nagy összegű beruházást igényel, és az európai audiovizuális alkotások közönségének száma korlátozott. Ilyen körülmények között az audiovizuális alkotások gyártásának az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) és az EGT-államok általi támogatása fontos szerepet játszik a kultúra és alkotókészség kifejezésre juttatásában, valamint az európai kultúra sokszínűségének és gazdagságának bemutatásában.

                  (5)

                  A MEDIA (2), az Európai Unió mozgóképszakmai- és új médiaágazatokra vonatkozó támogatási programja sok különféle finanszírozási programot kínál, melyek az audiovizuális ágazat különböző területeit fedik le, ideértve a producereket, a forgalmazókat, az értékesítőket, a képzések szervezőit, az új digitális technológiák üzemeltetőit, a digitális videotékák üzemeltetőit, a kiállításszervezőket és a fesztiválok, vásárok és promóciós rendezvények szervezőit támogató programokat. A MEDIA ösztönzi az európai filmek forgalmazását és promócióját, különös tekintettel az európai koprodukciós filmekre. Ezek a fellépések a kulturális és kreatív ágazat új európai támogatási programja, a Kreatív Európa program MEDIA alprogramjának keretében folytatódnak.

            2.   A FILMMŰVÉSZETI ÉS MÁS AUDIOVIZUÁLIS ALKOTÁSOKHOZ NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁS ELLENŐRZÉSÉNEK INDOKAI

                  (6)

                  Az EGT-államok számos, a filmek, televíziós programok és egyéb audiovizuális alkotások gyártását támogató intézkedést valósítottak meg. Az EGT-államok évente jelentős összegeket nyújtanak filmtámogatásra, nemzeti, regionális és helyi támogatási programokon keresztül. Az ezen intézkedések hátteréül szolgáló érvelés kulturális és ipari megfontolásokon alapul. Az EGT-államok az intézkedésekkel elsősorban kulturális célból kívánják biztosítani, hogy nemzeti és regionális kultúrájuk és alkotókészségük megjelenjen az audiovizuális médiában (a filmekben és a televízióban). Másrészről oly módon kívánják elérni az iparág dinamikus fejlődéséhez és megerősítéséhez szükséges kritikus mértékű aktivitást, hogy szilárd alapokon nyugvó filmgyártó vállalkozások létrehozását támogatják, valamint gondoskodnak arról, hogy az emberi szakértelem és tapasztalatok állandóan rendelkezésre álljanak.

                  (7)

                  E támogatás segítségével Európa világszinten az egyik legnagyobb filmgyártóvá nőtte ki magát. A szórakoztató filmek európai audiovizuális piacának értéke 2012-ben 17 milliárd EUR-t tett ki (3). Az EGT-ben nagy számban dolgoznak az audiovizuális ágazatban (4).

                  (8)

                  A filmgyártás és -forgalmazás tehát nemcsak kulturális, hanem jelentős gazdasági tevékenységnek is minősül. Ezenfelül a filmproducerek tevékenysége és az audiovizuális alkotások forgalmazása is nemzetközi. Mindezek alapján a vissza nem térítendő támogatás, adókedvezmény, illetve más típusú pénzügyi támogatás formájában nyújtott támogatás befolyásolhatja az EGT-államok közötti kereskedelmet. Az ilyen jellegű támogatásban részesülő producerek és audiovizuális alkotások pénzügyi előnybe, következésképpen tehát versenyelőnybe kerülhetnek a filmszakmai támogatásban nem részesülőkkel szemben. Az ilyen támogatások ennélfogva torzíthatják a versenyt és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak tekintendők. Az EGT-megállapodás 62. cikke szerint ezért a Hatóságnak a más ágazatokban végrehajtott állami támogatási intézkedésekhez hasonlóan értékelnie kell az audiovizuális ágazat számára nyújtott támogatás EGT-piaccal való összeegyeztethetőségét.

                  (9)

                  Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése tiltja az állam által vagy állami forrásból nyújtott olyan támogatást, amely torzítja az EGT-államok közötti versenyt, vagy azzal fenyeget. Mindazonáltal a Hatóság egyes állami támogatásokat mentesíthet e tilalom alól. Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt egyik ilyen kivétel az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

                  (10)

                  Az EGT-megállapodás – 31. jegyzőkönyvének 13. cikkében – elismeri a kulturális együttműködés erősítésére irányuló igényt. Az EGT-megállapodás nem tartalmaz az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjában foglalthoz hasonló „kulturális kivételt”, mely különleges lehetőséget nyújt az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti általános összeegyeztethetetlenségi elvtől való eltéréshez a kultúra előmozdításához nyújtott támogatás esetében. Mindazonáltal a Hatóság állandó gyakorlatával (5) összhangban úgy véli, hogy a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokat támogató intézkedések kulturális alapon, az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjára alapozva jóváhagyhatók. A Hatóság az értékelésében az Európai Bizottság által az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében használt feltételeket alkalmazza majd.

                  (11)

                  Az audiovizuális alkotások támogatása valamennyi EGT-államban hozzájárul az európai film- és audiovizuális ágazat közép- és hosszú távú fenntarthatóságához, valamint fokozza az európai közönség számára elérhető alkotások kulturális sokszínűségét.

                  (12)

                  A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény részes feleként Norvégia és Izland elkötelezett az iránt, hogy a kulturális dimenziót, mint lényegi összetevőt, beépítse szakpolitikáiba (6).

            3.   FEJLEMÉNYEK 2001 ÓTA

                  (13)

                  Az Európai Bizottság a filmművészeti és más audiovizuális alkotások gyártásához nyújtott állami támogatás értékelésének feltételeit a 2001. évi filmművészeti közleményében állapította meg (7). E feltételek érvényességét 2004-ben (8), 2007-ben (9) és 2009-ben (10) meghosszabbították. Az érvényesség 2012. december 31-én lejárt. A Hatóság filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatását (a továbbiakban: a Hatóság 2008. évi iránymutatása) eredetileg 2008-ban tették közzé és az Európai Bizottság 2001., 2004. és 2007. évi, fent említett közleményeire épült (11). Jelen iránymutatás a 2001. évi közlemény és a Hatóság 2008. évi iránymutatásának főbb vonalait követi, és reflektálni kíván a 2001 óta tapasztalt több tendenciára is.

                  (14)

                  A Bizottság és a Hatóság által a 2001. évi szabályok hatálybalépése óta jóváhagyott támogatási programok alapján megállapítható, hogy az EGT-államok a legkülönfélébb támogatási mechanizmusokat és feltételeket alkalmazzák. A legtöbb program azt a modellt követi, amelyre vonatkozóan a 2001. évi közlemény értékelési feltételeit kidolgozták, vagyis kiválasztott filmprodukcióknak odaítélt olyan vissza nem térítendő támogatásokról van szó, amelyeknél a maximális támogatást a kedvezményezett filmgyártási költségvetésének százalékában állapítják meg. Azonban egyre több EGT-állam olyan támogatási programokat vezetett be, amelyeknél a támogatási összeget a kizárólag a támogatást nyújtó EGT-államban folytatott filmkészítési tevékenységre fordított kiadások százalékában határozzák meg. E programok gyakran adócsökkentés formáját öltik, vagy más módon kerülnek automatikusan alkalmazásra a támogatásra való jogosultság bizonyos feltételeit teljesítő filmekre. A filmalapokhoz képest, amelyek egyenként, kérelem alapján ítélnek oda támogatást egy-egy filmre, e programok automatikus alkalmazása lehetővé teszi a filmproducerek számára, hogy a finanszírozás jelentős részét előre betervezzék a film tervezési és fejlesztési fázisába.

                  (15)

                  A támogatott tevékenységek körét tekintve néhány EGT-állam filmgyártástól eltérő tevékenységekre is nyújt támogatást: így filmforgalmazásra, illetve filmszínházak számára, például a vidéki mozik vagy a művészmozik általános támogatására, felújításuk és korszerűsítésük fedezésére, illetve azok digitális filmvetítésre történő átállására. Néhány EGT-állam a hagyományos értelemben vett film- és televíziós alkotásokon túllépő audiovizuális projekteket, különösen transzmédia- vagy videojátékszerű interaktív termékeket is támogat. Ilyen esetekben a Bizottság és a Hatóság a támogatás szükségességének, arányosságának és megfelelőségének értékeléséhez minden esetben a filmművészeti közlemény és a Hatóság 2008. évi iránymutatása feltételeit alkalmazta, amikor ilyen támogatást jelentettek be. Azt is megfigyelték, hogy az EGT-államok között verseny alakult ki annak érdekében, hogy állami támogatások felhasználásával vonzzák a harmadik országbeli filmgyártó nagyvállalatok belföldi beruházásait. A 2001. évi közlemény és a Hatóság 2008. évi iránymutatása nem foglalkozott ezekkel a kérdésekkel.

                  (16)

                  A Bizottság már a 2001. évi közleményben bejelentette, hogy felül fogja vizsgálni a területhez kötött ráfordítási kötelezettségeknek az állami támogatási szabályok értelmében erre az ágazatra vonatkozóan megengedett felső határát. A filmszakmai finanszírozási programokban szereplő, területhez kötött ráfordítási kötelezettségek azt jelentik, hogy a támogatott film költségvetésének egy bizonyos részét a támogatást nyújtó EGT-államban kell felhasználni. A filmművészeti közlemény hatályának 2004. évi meghosszabbításakor megállapították, hogy a filmszakmai finanszírozási programokban szereplő, területhez kötött ráfordítási kötelezettségek kérdése a Szerződés belső piaci elveinek való megfelelés tekintetében további vizsgálatot igényel. Ugyancsak figyelembe kell venni a Bíróság és az EFTA-Bíróság 2001 óta folytatott ítélkezési gyakorlatát az áruk és szolgáltatások származására vonatkozó szabályok tekintetében a belső piac jelentőségére vonatkozóan (12).

                  (17)

                  Ennek megfelelően, amikor a Bizottság 2009-ben meghosszabbította a 2001. évi filmművészeti közleményben szereplő, az állami támogatásokra vonatkozó értékelési feltételek hatályát, azt is megjegyezte, hogy tovább kell foglalkozni e fejlemények hatásaival és felül kell vizsgálni az értékelési feltételeket.

            4.   SPECIFIKUS VÁLTOZÁSOK

                  (18)

                  Ez a közlemény a fenti kérdésekkel foglalkozik, továbbá módosítja a 2001. évi közleményben és a Hatóság 2008. évi iránymutatásában foglalt feltételeket. E közlemény az állami támogatásban részesített tevékenységek szélesebb körére terjed ki, kiemeli a kulturális szakpolitika területén a szubszidiaritás elvét és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását (az EGT-megállapodás 4., 8., 28., 31., 36. és 40. cikke), magasabb maximális támogatási intenzitást vezet be a határon átnyúló produkciók esetében, valamint gondoskodik a filmművészeti örökség védelméről és elérhetőségéről. A Bizottság és a Hatóság véleménye szerint e változásokra a 2001 óta bekövetkezett fejlemények miatt van szükség, és ezeknek köszönhetően az európai alkotások a jövőben versenyképesebbé és páneurópaivá válnak.

            4.1.   A TEVÉKENYSÉGEK KÖRE

                  (19)

                  Az ezen iránymutatás hatálya alá tartozó tevékenységek körével kapcsolatban elmondható, hogy a 2001. évi filmművészeti közlemény és a Hatóság 2008. évi iránymutatásának állami támogatási feltételei a filmgyártásra összpontosítottak. Amint láttuk, néhány EGT-állam azonban egyéb kapcsolódó tevékenységekre is nyújt támogatást, így például forgatókönyvírásra, fejlesztésre, filmforgalmazásra és a (többek között filmfesztiválokon történő) filmpromócióra. Az Európa kulturális sokféleségének audiovizuális alkotások révén történő védelmére és előmozdítására irányuló célkitűzést csak úgy teljesíthetjük, ha ezeket az alkotásokat bemutatjuk a nézőközönségnek. A támogatás filmgyártásra történő korlátozása ösztönözheti ugyan az audiovizuális tartalmak kínálatának bővülését, viszont nem garantálja az elkészített audiovizuális alkotás megfelelő forgalmazását és promócióját. Ennélfogva tehát helyénvaló, hogy a támogatás – a történet megszületésétől egészen a filmbemutatóig – a filmkészítés összes szakaszára kiterjedhessen.

                  (20)

                  A mozik számára nyújtott támogatást illetően például a vidéki vagy művészmozik számára biztosított összegek rendszerint elenyészőek, így számukra elegendő a csekély összegű támogatásokról szóló rendelet által előírt támogatási szint (13). Amennyiben azonban egy EGT-állam meg tudja indokolni a mozik nagyobb összegű támogatásának szükségességét, a támogatást a jelen közlemény alapján, az EGT-megállapodás 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében a kultúrát előmozdító támogatásként értékelik. A mozik számára nyújtott támogatás előmozdítja a kultúrát, mivel a mozik elsődleges célja a film mint kulturális termék bemutatása.

                  (21)

                  Néhány EGT-állam a hagyományos értelemben vett film- és televíziós alkotásokon túlmenően fontolóra vette más audiovizuális projektek támogatását is. A transzmédiás történetmesélés (amely multiplatform vagy több platformot alkalmazó történetmesélésként is ismert) olyan technika, amely több, digitális technológiát alkalmazó platform és formátum – így filmek és videojátékok – segítségével mesél el történeteket. Fontos, hogy ezek a tartalmak összekapcsolódnak egymással (14). Mivel a transzmédiás projektek elkerülhetetlenül kapcsolódnak a filmgyártáshoz, a filmgyártási alkotóelem az ezen iránymutatás hatálya alá tartozó audiovizuális alkotásnak tekinthető.

                  (22)

                  Ezzel szemben a játékprogramok – bár az elkövetkező években a média leggyorsabban növekvő ágazatát jelenthetik – nem minden esetben minősülnek szükségképpen audiovizuális alkotásnak vagy kulturális terméknek. E programok a gyártás, a forgalmazás, a marketing és a fogyasztás tekintetében a filmektől eltérő jellemzőkkel rendelkeznek. Ezért a filmgyártásra kialakított szabályok nem alkalmazhatók automatikusan a játékprogramokra. Ezenfelül a film- és televíziós ágazattól eltérően a Bizottság és a Hatóság még nem hozott kellő számú határozatot a játékprogramok állami támogatása tekintetében. Következésképpen ezen iránymutatás nem terjed ki a játékprogramokhoz nyújtott támogatásra. Az általános csoportmentességi rendelet (15) vagy a csekély összegű támogatásokról szóló rendelet feltételeinek meg nem felelő játékprogram-támogatási intézkedéseket továbbra is eseti alapon kell elbírálni. Amennyiben igazolható a kulturális és oktatási célokat szolgáló játékprogramokra irányuló támogatási program szükségessége, a Hatóság analógia útján az ezen iránymutatás támogatási intenzitási feltételeket fogja alkalmazni.

            4.2.   KULTURÁLIS FELTÉTEL

                  (23)

                  Ahhoz, hogy az audiovizuális ágazatnak nyújtott támogatás összeegyeztethető legyen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése c) pontjával, elő kell mozdítania a kultúrát. A kulturális termék meghatározása elsősorban az EGT-államok feladata. Az audiovizuális alkotások támogatási programjainak értékelése során a Hatóság elismeri: feladata annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy az EGT-államok működtetnek-e a nyilvánvaló hibák elkerülését lehetővé tevő, hatékony ellenőrzési mechanizmust. Mindez megvalósítható volna egy olyan kulturális kiválasztási folyamat révén, amelynek célja annak eldöntése, hogy mely audiovizuális alkotások részesüljenek támogatásban, vagy pedig egy olyan kulturális profil alapján, amelynek minden audiovizuális alkotásnak meg kellene felelnie ahhoz, hogy támogatásban részesülhessen. A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezménnyel (16) összhangban a Hatóság megjegyzi: az, hogy egy film kereskedelmi célú, nem zárja ki annak kulturális jellegét.

                  (24)

                  A nyelvi sokszínűség a kulturális sokszínűség fontos része, így valamely EGT-állam egy vagy több nyelve használatának védelme vagy ösztönzése szintén a kultúra előmozdítását szolgálja (17). A Bíróság kialakult ítélkezési gyakorlata szerint valamely EGT-állam nyelvének (18) és kulturális szakpolitikájának (19) előmozdítása egyaránt olyan, közérdeken alapuló kényszerítő indoknak minősülhet, amely indokolhatja a szolgáltatásnyújtás szabadságának korlátozását. Az EGT-államok ezért a támogatás feltételeként előírhatják többek között, hogy a filmnek egy meghatározott nyelven kell készülnie, ha megállapítást nyer, hogy ez az előírás szükséges és megfelelő valamely, az audiovizuális ágazatra vonatkozó kulturális cél megvalósítása szempontjából, amely egy adott régióban fellelhető különféle – társadalmi, vallási, világnézeti és nyelvi – tényezőkhöz fűződő szólásszabadság előmozdítására is irányulhat. Azon tény, hogy az ilyen feltétel előnyt jelenthet olyan filmgyártó vállalkozások számára, amelyek az említett feltétel szerinti nyelven dolgoznak, a követett célkitűzésben szükségképpen benne rejlőnek tűnik (20).

            4.3.   TERÜLETHEZ KÖTÖTT RÁFORDÍTÁSI KÖTELEZETTSÉGEK

                  (25)

                  A területhez kötött ráfordítási kötelezettségek – amelyek értelmében a támogatást nyújtó hatóságok arra kötelezik a filmproducereket, hogy a filmgyártási költségvetés egy bizonyos hányadát meghatározott területen költsék el – a filmszakmai támogatási programok európai bizottsági ellenőrzése óta megkülönböztetett figyelmet kaptak. A 2001. évi filmművészeti közlemény és a Hatóság 2008. évi iránymutatása alapján az EGT-államok előírhatták, hogy a producerek kötelesek akár a film teljes költségvetésének 80 %-át is az adott tagállam területén elkölteni. Azokat a támogatási programokat, amelyek a támogatási összeget a támogatást nyújtó EGT-államban folytatott filmkészítési tevékenységre fordított kiadások százalékában határozzák meg, úgy alakítják ki, hogy a lehető legnagyobb mértékben vonzzanak filmkészítési tevékenységet a támogatást nyújtó EGT-államba. E programoknak tehát elválaszthatatlan velejárója a ráfordítások területhez kötöttsége. A jelenlegi iránymutatásban figyelembe kell venni a jelenleg alkalmazott támogatási programok különböző típusait.

                  (26)

                  A területhez kötött ráfordítási kötelezettségek az audiovizuális alkotások gyártásának belső piacára vonatkozó korlátozásnak minősülnek. A Bizottság ezért megbízást adott egy külső tanulmány elkészítésére az audiovizuális alkotásokra vonatkozó területi feltételekről. A tanulmány 2008-ban készült el (21). A filmművészeti közlemény hatályának 2009. évi meghosszabbításakor is megállapították, hogy a tanulmány összességében nem szolgált döntő érvekkel: nem vált világossá belőle, hogy a területi feltételek pozitív hatásai ellensúlyozzák-e a negatív hatásokat.

                  (27)

                  A tanulmányban mindazonáltal megállapították, hogy a filmgyártás költségei a területi feltételeket alkalmazó országokban magasabbak az ilyen feltételeket nem alkalmazó országokhoz képest. Azt is megállapították, hogy a területi feltételek akadályozhatják a koprodukciókat, és csökkenthetik ezek hatékonyságát. Összességében a tanulmány arra mutatott rá, hogy a területhez kötött ráfordítási kötelezettségek szigorúbb korlátozása nem eredményez elegendő kedvező hatást ahhoz, hogy indokolni lehessen a korlátozások jelenlegi szintjeinek fenntartását. A tanulmány továbbá nem igazolta azt sem, hogy ezekre a feltételekre a célkitűzések megvalósításához lenne szükség.

                  (28)

                  Az EGT-megállapodás által biztosított alapvető szabadságok gyakorlását akadályozó nemzeti intézkedés csak akkor elfogadható, ha teljesít bizonyos feltételeket: közérdeken alapuló kényszerítő oka van, megfelel az általa kitűzött cél elérésének biztosítására, és nem lép túl az annak eléréséhez szükséges mértéken (22). A filmipar sajátos jellemzői, különösen a produkciók rendkívüli mobilitása, a kulturális sokféleség, valamint a nemzeti kultúra és nyelvek előmozdítása olyan, közérdeken alapuló kényszerítő indoknak tekinthető, amely indokolhatja az alapvető szabadságok gyakorlásának korlátozását. A Hatóság ezért továbbra is elismeri, hogy ilyen feltételek bizonyos mértékben elengedhetetlenek ahhoz, hogy a támogatást nyújtó EGT-államban vagy régióban fennmaradjon egy kritikus tömegű filmgyártási infrastruktúra.

                  (29)

                  Alig néhány EGT-állam ír elő olyan, területhez kötött ráfordítási kötelezettségeket, amelyek elérik a filmgyártási költségvetés 2001. évi közleményben és a Hatóság 2008. évi iránymutatásában engedélyezett 80 %-os felső határát. Több EGT-állam támogatási programjai egyáltalán nem tartalmaznak területhez kötött ráfordítási kötelezettségeket. Sok regionális program a támogatási összeghez kapcsolódik, és előírja, hogy ezen összeg 100 %-át vagy 150 %-át kell, illetve indokolt felhasználni a támogatást nyújtó EGT-államban, anélkül, hogy pontosan meghatározná az alvállalkozásba adott szolgáltatások vagy a gyártáshoz felhasznált termékek eredetét. Néhány program esetében a támogatásban részesülő producer a gyártási költségvetés legalább 20 %-át az adott EGT-államon kívül is felhasználhatja. Egyes EGT-államok a filmszakmai támogatást csak a helyi ráfordítások százalékában határozzák meg.

                  (30)

                  A területhez kötött ráfordítási kötelezettségek hatálya alá tartozó kiadási összeget alapvetően az adott EGT-állam tényleges pénzügyi támogatása összegének hányadában, nem pedig a teljes filmgyártási költségvetés hányadában kívánatos megállapítani. A 2001. évi közleményben (23) vagy a Hatóság 2008. évi iránymutatásában meghatározott területi feltétel esetében ez nem feltétlenül volt így.

                  (31)

                  A filmkészítést támogató EGT-államok alapvetően két, jól elkülöníthető támogatási mechanizmust alkalmaznak:

                              pl. döntőbizottság által, – pl. a gyártási költségvetés százalékában meghatározott közvetlen támogatás formájában odaítélt támogatás, és

                              a támogatást nyújtó EGT-államban felmerülő gyártási kiadások meghatározott hányadaként odaítélt és meghatározott támogatás (pl. adókedvezmény formájában).

                  (32)

                  A (48) bekezdés határértékeket állapít meg az egyes mechanizmusokra vonatkozóan, amelyek betartása esetén a Hatóság elfogadhatja, hogy egy EGT-állam olyan, területhez kötött ráfordítási kötelezettségeket alkalmaz, amelyek továbbra is szükségesnek és arányosnak tekinthetők valamilyen kulturális cél szempontjából.

                  (33)

                  A vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott támogatás esetén a területhez kötött maximális ráfordítási kötelezettséget a támogatási összeg 160 %-ára kell korlátozni. Ez megfelel a korábbi szabály értelmében a filmgyártási költségvetés 80 %-ában meghatározott felső értéknek, abban az esetben, ha a támogatási intenzitás eléri az (51) bekezdés 2) pontjában megállapított általános felső határt, azaz a filmgyártási költségvetés 50 %-át (24).

                  (34)

                  A támogatást nyújtó EGT-államban folytatott filmkészítési tevékenységre fordított kiadások meghatározott százalékának támogatása arra ösztönzi a gyártókat, hogy a nagyobb összegű támogatás érdekében minél többet költsenek az adott EGT-államban. A támogatható filmkészítési tevékenységnek a támogatást nyújtó EGT-állam területére való korlátozása területi korlátozásnak minősül. Ebből következően a vissza nem térítendő támogatásokra vonatkozó határértéknek megfelelő határérték megállapítása érdekében a területhez kötött ráfordítási kötelezettség hatálya alá tartozó kiadás összege nem haladhatja meg a filmgyártási költségvetés 80 %-át.

                  (35)

                  Ezenfelül – az alkalmazott mechanizmustól függetlenül – bármely program előírhat olyan jogosultsági feltételt, amely meghatározza a támogatást nyújtó EGT-állam területén folytatandó filmkészítési tevékenység minimális szintjét. Ez a szint nem haladhatja meg a filmgyártási költségvetés 50 %-át.

                  (36)

                  Mindenesetre az EGT-államok nem kötelesek területhez kötött ráfordítási kötelezettségeket előírni.

            4.4.   A NAGY KÜLFÖLDI PRODUKCIÓK MEGNYERÉSÉÉRT FOLYTATOTT VERSENY

                  (37)

                  2001 óta több EGT-állam is olyan programokat kezdett alkalmazni, amelyek célja, hogy az egyesült államokbeli, kanadai, új-zélandi és ausztráliai telephelyekkel és stúdiókkal folytatott világméretű versenyben Európába vonzzanak kiemelkedő filmprodukciókat. Az új bizottsági közleményt megelőző nyilvános konzultációban részt vevő felek elismerték, hogy az ilyen filmprodukciók elengedhetetlenül hozzájárulnak a színvonalas audiovizuális infrastruktúra megőrzéséhez, a kiváló stúdiók, felszerelések és stáb alkalmazásához, valamint a technológiák, a know-how és a szaktudás átadásához. A stúdiók külföldi filmprodukciók általi részleges használata azt is elősegíti, hogy rendelkezésre álljon a színvonalas és nagyszabású európai filmprodukciók elkészítéséhez szükséges kapacitás is.

                  (38)

                  A külföldi filmprodukciók tartós hatással lehetnek az európai audiovizuális ágazatra, hiszen rendszerint széles körben a helyi infrastruktúrát veszik igénybe és helyi stábot alkalmaznak. Ez összességében pozitív hatást gyakorolhat a tagállamok audiovizuális ágazatára. Arra is ki kell térni, hogy – a számos esetben nagy projektnek tekintett Unión kívüli filmek esetében – valójában európai producerekkel közösen készített koprodukciókkal állunk szemben. E támogatások tehát egyidejűleg hozzájárulnak az európai audiovizuális alkotások ügyének előmozdításához és a nemzeti filmgyártáshoz szükséges infrastruktúrák fenntartásához.

                  (39)

                  A Hatóság ezért úgy véli, hogy az európai produkciókra nyújtott támogatásra vonatkozó feltételek alapján az ilyen támogatás a kultúrát előmozdító támogatásként elvben összeegyeztethető lehet az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával. Mivel azonban a nagy nemzetközi produkciókra nyújtott támogatás összege igen magas lehet, a Hatóság figyelemmel fogja kísérni e támogatástípus további fejlődését annak érdekében, hogy a verseny mindenekelőtt a minőségen és az áron, ne pedig az állami támogatásokon alapuljon.

            4.5.   HATÁRON ÁTNYÚLÓ PRODUKCIÓK

                  (40)

                  Kevés európai filmet forgalmaznak a gyártási területükön túl. A több országból származó producerek által készített koprodukciók esetében nagyobb a valószínűsége annak, hogy egy európai filmet több EGT-államban is bemutassanak. Tekintettel arra, hogy a több EGT-államban vetített európai alkotások esetében fontos a különböző EGT-államokból érkező producerek együttműködése, a Hatóság úgy véli, hogy az egynél több EGT-állam által finanszírozott, egynél több EGT-állambeli producerrel dolgozó koprodukciók esetében indokolt a magasabb támogatási intenzitás.

            4.6.   FILMMŰVÉSZETI ÖRÖKSÉG

                  (41)

                  A Hatóság szerint a filmeket össze kell gyűjteni, meg kell őrizni, és a következő generációk számára kulturális és oktatási célokból hozzáférhetővé kell tenni. Az Oktatási, Ifjúsági, Kulturális és Sportügyi Tanács 2010. november 18-án következtetéseket (25) fogadott el az európai mozgóképörökségről, amelyben felkérte az uniós tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az állami támogatásban részesült filmeket – amennyiben lehetséges, valamennyi kapcsolódó anyaggal együtt – letétbe helyezzék egy, a filmművészeti örökséggel foglalkozó intézményben (26), és biztosítsák, hogy – amennyiben lehetséges – ezek az intézmények élvezhessék a filmek és az ahhoz kapcsolódó anyagok megőrzéséhez és kulturális, nem kereskedelmi célú felhasználásához szükséges jogokat.

                  (42)

                  Néhány uniós tagállam bevezette azt a gyakorlatot, hogy a támogatás utolsó részletét csak azt követően folyósítják, hogy a filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmény igazolta a támogatott film letétbe helyezését. Ez a tapasztalatok alapján hatékonyan szolgálja a letétbe helyezésre vonatkozó szerződéses kötelezettség érvényesítését.

                  (43)

                  Egyes uniós tagállamok olyan rendelkezéseket is bevezettek támogatási megállapodásaikban, amelyek – meghatározott időszak eltelte után – lehetővé teszik a filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmények számára, hogy a közfinanszírozású filmeket közérdekű feladataik végrehajtása során bizonyos célokra felhasználják, amennyiben ez nem ellentétes a film szokásos felhasználásával.

                  (44)

                  A Hatóság szerint az EGT-államoknak emellett ösztönözniük kell a producereket és támogatniuk kell őket abban, hogy a támogatott filmalkotás egy példányát helyezzék letétbe a finanszírozó szerv által kijelölt, filmművészeti örökséggel foglalkozó intézményben megőrzés céljából, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a film a támogatási szerződésben megállapított idő eltelte után, a jogtulajdonosokkal való megállapodás szerint – a szellemitulajdon-jogokkal összhangban és a jogtulajdonosok méltányos díjazásának sérelme nélkül – meghatározott nem kereskedelmi célokra felhasználható legyen, amennyiben ez nem befolyásolja a film rendeltetésszerű használatát.

            5.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE

                  (45)

                  A filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott támogatás értékelésekor a Hatóság a fenti megfontolások alapján ellenőrzi a következőket:

                              —

                              először is, hogy a támogatási program tiszteletben tartja-e az „általános jogszerűség” elvét, azaz a Hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a program nem tartalmaz-e olyan rendelkezéseket, amelyek ellentétesek lennének az EGT-megállapodás állami támogatástól különböző területekre vonatkozó rendelkezéseivel,

                              —

                              másodsorban, hogy a program megfelel-e a támogatásokra vonatkozó, alább megfogalmazott specifikus összeegyeztethetőségi feltételeknek.

            5.1.   ÁLTALÁNOS JOGSZERŰSÉG

                  (46)

                  A Hatóságnak először is ellenőriznie kell, hogy a támogatás megfelel-e az „általános jogszerűség” elvének, valamint hogy a támogathatósági és odaítélési feltételek nem tartalmaznak-e olyan rendelkezéseket, amelyek ellentétesek az EGT-megállapodás állami támogatástól különböző területekre vonatkozó rendelkezéseivel. A Hatóságnak biztosítania kell többek között, hogy tiszteletben tartják az alábbi elveket: az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés tilalma, az áruk szabad mozgása, a munkavállalók szabad mozgása, a letelepedés szabadsága, a szolgáltatásnyújtás szabadsága, valamint a tőke szabad mozgása (az EGT-megállapodás 4., 8., 28., 31., 36. és 40. cikke). Amikor az ezen elveket sértő rendelkezések nem függetleníthetők a program működésétől, a Hatóság a versenyszabályokkal együtt alkalmazva juttatja őket érvényre.

                  (47)

                  A fenti elvekkel összhangban a támogatási program például nem korlátozhatja a támogatást a saját állampolgárokra; nem követelheti meg a kedvezményezettektől, hogy a nemzeti kereskedelmi jog értelmében alapított nemzeti vállalkozásként működjenek (az egyik EGT-államban alapított és a másikban állandó fiók vagy képviselet révén működő vállalkozásoknak is jogosultnak kell lenniük a támogatásra; továbbá csak a támogatás folyósításakor kell teljesülnie a képviseletre vonatkozó követelménynek); illetve nem kötelezheti a filmgyártási szolgáltatásokat nyújtó külföldi vállalkozásokat arra, hogy kiküldött alkalmazottaik tekintetében kijátsszák a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott feltételeket (27).

                  (48)

                  Az európai filmszakmai ágazat egyedi helyzetére tekintettel, a filmszakmai támogatási programok:

                              vagy előírhatják, hogy az adott audiovizuális alkotás elkészítéséhez nyújtott támogatási összeg legfeljebb 160 %-át a támogatást nyújtó állam területén kell felhasználni; vagy

                              az adott audiovizuális alkotás gyártására odaítélt támogatási összeget meghatározhatják a támogatást nyújtó EGT-államban filmkészítési tevékenységre fordított kiadás százalékában, jellemzően abban az esetben, ha adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programról van szó.

                  (49)

                  Az EGT-államok a projektek támogathatóságának feltételeként mindkét esetben meghatározhatják a területükön folytatandó filmkészítési tevékenység minimális szintjét. Ez azonban nem haladhatja meg a teljes filmgyártási költségvetés 50 %-át. Ezenfelül a támogatás területhez kötése semmi esetre sem haladhatja meg a teljes filmgyártási költségvetés 80 %-át.

            5.2.   AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK c) PONTJA SZERINTI KÜLÖNLEGES ÉRTÉKELÉSI FELTÉTELEK

                  (50)

                  Az európai audiovizuális alkotások gyártása támogatásának és az ehhez szükséges infrastruktúra biztosításának mögöttes célja az európai kulturális identitások alakítása és a kulturális sokféleség előmozdítása. A támogatás tehát a kultúra előmozdítására irányul. Az ilyen támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető lehet az EGT-megállapodással. A film- és televíziós alkotások gyártásának ágazatában működő vállalkozások az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja értelmében adott esetben a támogatások halmozása esetén érvényes maximális támogatási intenzitások keretén belül más támogatástípusokban is részesülhetnek (pl. regionális támogatás, kkv-támogatás, kutatás-fejlesztési támogatás, képzési támogatás, illetve foglalkoztatási támogatás).

                  (51)

                  Az audiovizuális alkotások forgatókönyvírásának, fejlesztésének, gyártásának, forgalmazásának és promóciójának támogatására irányuló, ezen iránymutatás hatálya alá tartozó programok esetében a Hatóság a támogatásban részesülő audiovizuális alkotással kapcsolatban az alábbi szempontokat fogja megvizsgálni annak eldöntésekor, hogy a program összeegyeztethető-e az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával:

                              1.

                              A támogatást kulturális termékhez kell nyújtani. Az EGT-államok biztosítják, hogy a támogatott produkció a saját tagállami feltételek szerinti kulturális tartalommal rendelkezik, amit a nyilvánvaló hiba elkerülésére szolgáló hatékony ellenőrzési eljárás révén érnek el: vagy zsűri választja ki a filmterveket, vagy – amennyiben nem létezik ilyen kiválasztási folyamat – összeállítják azt a kulturális szempontrendszert, amely tekintetében minden audiovizuális alkotást ellenőrizni kell.

                              2.

                              A támogatási intenzitást a szokásos üzleti kezdeményezések ösztönzése érdekében elvileg a filmgyártási költségvetés 50 %-ára kell korlátozni. Az egynél több EGT-állam által finanszírozott, egynél több EGT-állambeli producerrel dolgozó, határon átnyúló produkciók esetében a támogatás intenzitása legfeljebb a filmgyártási költségvetés 60 %-a lehet. A nehéz audiovizuális alkotások (28), valamint az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának (DAC) listáján (29) szereplő országok részvételével készült koprodukciók nem tartoznak e korlátozások alá. Ezzel összefüggésben nehéz audiovizuális alkotásnak tekinthetőek azok a filmek is, amelyek egyetlen eredeti változata valamelyik EGT-állam korlátozott földrajzi kiterjedéssel, népességgel és nyelvterülettel rendelkező hivatalos nyelvén készül.

                              3.

                              A forgatókönyvíráshoz és a fejlesztéshez nyújtott támogatás elvben nem korlátozott. Ha az elkészített forgatókönyv vagy projekt alapján végül filmet készítenek, akkor a forgatókönyv-írási és fejlesztési költségeket beleszámítják a filmgyártási költségvetésbe, és azokat figyelembe veszik az audiovizuális alkotás fenti (2) albekezdés szerinti maximális támogatási intenzitásának kiszámításakor.

                              4.

                              A filmgyártási támogatásra jogosult audiovizuális alkotások forgalmazási és promóciós költségeinek támogatása az adott film gyártásának megfelelő támogatási intenzitás szintjén is lehetséges.

                              5.

                              A kifejezetten a forgatókönyvíráshoz, fejlesztéshez, forgalmazáshoz és promócióhoz nyújtott támogatástól eltekintve, meghatározott filmkészítési tevékenységekhez nyújtott támogatás nem engedélyezett. Következésképpen a támogatást nem szabad a gyártási lánc egyes elemeire fenntartani. A meghatározott audiovizuális alkotás készítéséhez nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia az alkotás teljes költségvetéséhez. A producerekre kell bízni annak eldöntését, hogy költségvetésük mely tételeit költik el más EGT-államokban. Ennek célja biztosítani, hogy a támogatás semleges ösztönző hatást fejtsen ki. Amennyiben a támogatást a film költségvetésének egyes tételeihez kötnék, ez az egyes támogatott tételeket szolgáltató ágazatok tagállam általi előnyben részesítését jelenthetné, és összeegyeztethetetlen volna az EGT-megállapodással.

                              6.

                              Az EGT-államoknak ösztönözniük kell a producereket és támogatniuk kell őket abban, hogy a támogatott filmalkotás egy példányát helyezzék letétbe a finanszírozó szerv által kijelölt, filmművészeti örökséggel foglalkozó intézményben megőrzés céljából, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a film a támogatási szerződésben megállapított idő eltelte után, a jogtulajdonosokkal való megállapodás szerint – a szellemitulajdon-jogokkal összhangban és a jogtulajdonosok méltányos díjazásának sérelme nélkül – meghatározott nem kereskedelmi célokra felhasználható legyen, amennyiben ez nem befolyásolja a film rendeltetésszerű használatát.

                              7.

                              A támogatást átlátható módon kell odaítélni. Az EGT-államok kötelesek legalább a következő információkat közzétenni egyetlen internetes oldalon, illetve több internetes oldalról információt lekérő egyetlen internetes oldalon: a jóváhagyott támogatási program és végrehajtási rendelkezései teljes szövege, a támogatás kedvezményezettjének neve, a támogatott tevékenység vagy projekt neve és jellege, a támogatási összeg, valamint a támogatott tevékenység vagy projekt teljes költségvetésének arányában kifejezett támogatási intenzitás. Ezeket az információkat az odaítélésről szóló határozat elfogadását követően közzé kell tenni az interneten, azokat legalább 10 évig meg kell őrizni és korlátozások nélkül a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátani (30).

                  (52)

                  Mozik korszerűsítéséhez, azok digitális átállását is ideértve, akkor nyújtható támogatás, ha az EGT-állam indokolni tudja a támogatás szükségességét, arányosságát és megfelelőségét. A Hatóság ennek alapján értékeli majd, hogy a program összeegyeztethető-e az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

                  (53)

                  A maximális támogatási intenzitás betartásának ellenőrzésekor a támogatott tevékenységre vagy projektre irányuló EGT-állami támogatási intézkedések teljes összegét kell figyelembe venni, függetlenül attól, hogy a támogatást helyi, regionális, tagállami vagy uniós forrásokból nyújtják. A közvetlenül uniós programokból (pl. MEDIA) odaítélt források azonban nem számítanak állami forrásnak, amennyiben az odaítélésről szóló határozat meghozatalába nem vonták be az EGT-államokat. Az ilyen forrást tehát nem kell figyelembe venni a támogatási plafon betartásánál.

            6.   MEGFELELŐ INTÉZKEDÉSEK

                  (54)

                  Az EGT-megállapodás 62. cikkének (1) bekezdése értelmében megfelelő intézkedésként a Hatóság azt javasolja, hogy az EGT-államok létező filmszakmai támogatási programjaikat ezen iránymutatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében történő közzétételét követő 2 éven belül hangolják össze azzal. Az EGT-államok ezen iránymutatás Hivatalos Lap EGT-kiegészítésében történő közzétételét követő egy hónapon belül megerősítik a Hatóságnak, hogy egyetértenek a megfelelő intézkedésekre irányuló javaslattal. A válasz elmaradását a Hatóság úgy értelmezi, hogy az érintett EGT-állam nem ért egyet a javaslattal.

            7.   ALKALMAZÁS

                  (55)

                  A Hatóság az ezen iránymutatásban meghatározott elveket 2014. április 1-jétől fogja alkalmazni.

                  (56)

                  A Hatóság ezt az iránymutatást fogja alkalmazni valamennyi olyan bejelentett támogatási intézkedés esetében, amellyel kapcsolatban 2014. április 1-jét követően határozathozatalra kérik fel, még akkor is, ha a támogatási intézkedéseket ezt megelőzően jelentették be.

                  (57)

                  A Hatóság az engedélye nélkül, és ezért az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott bármilyen támogatás EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségét a következők alapján fogja vizsgálni:

                              a)

                              ezen iránymutatás, amennyiben a támogatás egészét vagy annak egy részét az ezen iránymutatás Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében való közzététele után nyújtották;

                              b)

                              a Hatóság 2008. évi iránymutatása, minden más esetben.

         (1)  Ez az iránymutatás megfelel az Európai Bizottság filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló közleményének (HL C 332., 2013.11.15., 1. o.).

         (2)  Az EFTA-államok a MEDIA program teljes jogú tagjai.

         (3)  PWC Global Entertainment and MEDIA Outlook 2013-2017, http://www.pwc.com/gx/en/global-entertainment-media-outlook/segment-insights/filmed-entertainment.jhtml

         (4)  A KEA European Affairs által készített „Multi-Territory Licensing of Audiovisual Works in the European Union” (Az audiovizuális alkotások több területre vonatkozó felhasználási engedélyezése az Európai Unióban) című tanulmány – végleges jelentés az Európai Bizottság Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatósága számára, 2010. október, 21. o., http://www.keanet.eu/docs/mtl%20-%20full%20report%20en.pdf

         (5)  Norvégia: A 2002. február 20-i 32/02/COL határozat, a 2002.9.18.-i 169/02/COL határozat, a 2003. október 29-i 186/03/COL határozat, a 2005. július 15-i 179/05/COL határozat, a 2006. november 14-i 342/06/COL határozat, a 2008. július 2-i 430/08/COL határozat, a 2008. december 10-i 774/08/COL határozat, a 2009. július 1-jei 289/09/COL határozat, valamint a 2009. március 31-i 180/09/COL határozat; Izland: az 1999. június 4-i 114/99/COL határozat, a 2000. december 18-i 380/00/COL határozat, a 2006. december 13-i 390/06/COL határozat, a 2009. június 10-i 255/09/COL határozat és a 2012. július 4-i 262/12/COL határozat; Liechtenstein: a 2000. szeptember 27-i 192/00/COL határozat, a 2006. szeptember 20-i 267/06/COL határozat és a 2011. december 14-i 395/11/COL határozat.

         (6)  A Liechtensteini Hercegség nem részes fele a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezménynek.

         (7)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokkal kapcsolatos bizonyos jogi szempontokról (HL C 43., 2002.2.16., 6. o.).

         (8)  HL C 123., 2004.4.30., 1. o.

         (9)  HL C 134., 2007.6.16., 5. o.

         (10)  HL C 31., 2009.2.7., 1. o.

         (11)  Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változata elérhető a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/ Az állami támogatási iránymutatás VII. része határozza meg a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásra vonatkozó ágazatspecifikus szabályokat (HL L 105., 2011.4.21., 32. o. és 23. sz. EGT-kiegészítés, 2011.4.21., 1. o.).

         (12)  A Bíróság C-39/04. sz., Laboratoires Fournier ügyben 2005. március 10-én hozott ítélete (EBHT 2005., I-2057. o.).

         (13)  A Bizottság 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.), az EGT-megállapodás XV. mellékletébe a 29/2007 sz. vegyes bizottsági határozattal 1e. pontként belefoglalva (HL L 209., 2007.8.9., 52. o. és 38. sz. EGT-kiegészítés, 2007.8.9., 34. o.), hatálybalépés: 2007.4.28. Ezt a rendeletet felváltotta a Bizottság 2013. december 18-i 1407/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.). Az EGT-megállapodásba belefoglalandó rendelet.

         (14)  Nem tévesztendő össze a hagyományos, több platformra kiterjedő média franchise-zal, folytatásos művekkel vagy adaptációkkal.

         (15)  A Bizottság 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) (HL L 214., 2008.8.9., 3. o.), melyet az alkalmazási időszaka tekintetében a Bizottság 2013. november 29-i 1244/2013/EU rendelete módosított (HL L 320., 2013.11.30., 22. o.), az EGT-megállapodás XV. mellékletébe a 29/2014 sz. vegyes bizottsági határozattal 1j. pontként belefoglalva (még nem tették közzé a Hivatalos Lap EGT-kiegészítésében), hatálybalépés: 2014.2.15.

         (16)  Az egyezmény 4. cikkének (4) bekezdése kimondja: „A kulturális tevékenységek, áruk és szolgáltatások azok a tevékenységek, áruk és szolgáltatások, amelyek kulturális kifejezéseket testesítenek meg vagy közvetítenek, függetlenül attól, hogy kereskedelmi értékkel bírnak-e. A kulturális tevékenység önmaga is lehet cél, vagy hozzájárulhat kulturális áruk előállításához és szolgáltatások nyújtásához.”

         (17)  A Bíróság C-222/07. sz. UTECA ügyben 2009. március 5-én hozott ítéletének 27–33. pontja.

         (18)  A Bíróság C-250/06. sz. United Pan-Europe Communications Belgium ügyben 2007. december 13-án hozott ítéletének 43. pontja.

         (19)  A Bíróság C-6/98. sz. ARD ügyben 1999. október 28-án hozott ítéletének 50. pontja.

         (20)  A Bíróság C-222/07. sz. UTECA ügyben 2009. március 5-én hozott ítéletének 34. és 36. pontja.

         (21)  A filmekre és az audiovizuális alkotásokra kidolgozott állami támogatási programok területi záradékainak – különösen a koprodukciókra gyakorolt – gazdasági és kulturális hatásairól szóló 2008. évi tanulmány, http://ec.europa.eu/avpolicy/docs/library/studies/territ/final_rep.pdf

         (22)  A C-222/07. sz., UTECA ügyben hozott ítélet 25. pontja.

         (23)  Például: egy producer 10 millió EUR költségvetésű filmet készít és olyan támogatásért folyamodik, amely filmenként maximum 1 millió EUR támogatást nyújt. Aránytalan volna a filmet kizárni a programból amiatt, mert a producer szerint nem fognak a film költségvetéséből legalább 8 millió EUR-t a támogatást nyújtó állam területén elkölteni.

         (24)  Például: egy producer 10 millió EUR költségvetésű filmet készít és olyan támogatásért folyamodik, amely filmenként maximum 1 millió EUR támogatást nyújt. A producertől csak az várható, hogy a film költségvetéséből 1,6 millió EUR-t fog elkölteni a támogatást nyújtó államban. Ha azonban a film költségvetése 2 millió EUR lenne és az a maximális támogatási összegben részesülne, a producerre vonatkozó, területhez kötött ráfordítási kötelezettség megfelelne a gyártási költségvetés 80 %-ának.

         (25)  HL C 324., 2010.12.1., 1. o.

         (26)  A filmművészeti örökséggel foglalkozó intézmények olyan intézmények, amelyeket a tagállamok jelölnek ki azért, hogy összegyűjtsék, megőrizzék, valamint kulturális és oktatási célokból hozzáférhetővé tegyék a filmművészeti örökséget.

         (27)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/71/EK irányelve a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.), az EGT-megállapodás XVIII. mellékletébe a 37/98 sz. vegyes bizottsági határozattal 30. pontként belefoglalva (HL L 310., 1998.11.19., 25. o. és a 48. sz. EGT-kiegészítés, 1998.11.19., 260. o.), hatálybalépés: 1998. május 1.

         (28)  Így a rövidfilmek, az első és második filmes rendezők filmjei, a dokumentumfilmek, illetve az alacsony költségvetésű vagy egyébként nehezen forgalmazható alkotások. A szubszidiaritás elve értelmében az EGT-államoknak kell megállapítaniuk a nehéz filmalkotások meghatározását a nemzeti paramétereknek megfelelően.

         (29)  A Fejlesztési Támogatási Bizottság (DAC) listáján szerepel az összes olyan ország és terület, amely jogosult hivatalos fejlesztési segélyre. Ez kiterjed a Világbank által közzétett egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapján alacsony vagy közepes jövedelműnek minősülő valamennyi országra, a G8-ak tagjai, az uniós tagállamok és az EU-ba való belépés konkrét dátumával rendelkező országok kivételével. A lista emellett kiterjed az ENSZ-meghatározás szerinti összes legkevésbé fejlett országra (LDC-országok). Lásd: http://www.oecd.org/document/45/0,3746,en_2649_34447_2093101_1_1_1_1,00.html Megemlítendő, hogy csak Norvégia és Izland DAC-tag, és ezért a DAC iránymutatásokat és referenciadokumentumokat követik nemzeti fejlesztési együttműködési politikáik kialakításában.

         (30)  Ezeket az információkat rendszeresen (például hathavonta) naprakésszé kell tenni, és mindenki számára hozzáférhető formátumban kell közzétenni.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007BP0120(02)

2. Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójának elfogadásáról (C6-0394/2006 - 2006/2161(DEC))

Hivatalos Lap 074 E , 20/03/2008 o. 0228 - 0229

		2.Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójának elfogadásáról (C6-0394/2006 - 2006/2161(DEC))Az Európai Parlament,- tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára [1],- tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló éves jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt [2],- tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 - C6-0080/2007),- tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,- tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [3], és különösen annak 185. cikkére,- tekintettel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004 /EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [4], és különösen annak 68. cikkére,- tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet [5] 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre, és különösen annak 94. cikkére,- tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0099/2007),1. megállapítja, hogy az Európai Gyógyszerügynökség végleges éves beszámolója a 2004-es és 2005-ös pénzügyi évre a következőképpen alakul:Forrás: Az ügynökség adatai - A táblázat az ügynökség éves beszámolójában szereplő adatokat foglalja össze.(1000 EUR) |A bevételek és kiadások elszámolása a 2004. és a 2005. pénzügyi évben || 2005 | 2004 |BevételekForgalomba hozatali engedélyekkel kapcsolatos díjak | 72613 | 68412 |Bizottsági támogatás beleértve az EGT-től kapott támogatásokat | 22847 | 20529 |A ritka betegségek gyógyszereihez nyújtott közösségi támogatás | 6110 | 4026 |Közösségi programokhoz nyújtott támogatás | 0 | 0 |Igazgatási bevételek | 3423 | 1973 |Egyéb bevételek | 1643 | 1473 |Összesen (a) | 106636 | 96413 |KiadásokSzemélyzeti kiadások | 40057 | 34333 |Igazgatási kiadások | 17022 | 11224 |Működési kiadások | 41999 | 38573 |Értékcsökkenés | 5333 | 3650 |Egyéb kiadások | 104 | 280 |Összesen (b) | 104515 | 88060 |Működési eredmény (c=a-b) | 2121 | 8353 |Pénzügyi eredmény (e) | 2257 | 1160 |Gazdasági eredmény (f=d-e) | 4378 | 9513 |2. jóváhagyja az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére vonatkozó beszámolóját;3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Európai Gyógyszerügynökség igazgatójának, Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).[1] HL C 266., 2006.10.31., 4. o.[2] HL C 312., 2006.12.19., 12. o.[3] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított rendelet. (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.)[4] HL L 136., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb az 1901/2006/EK rendelettel (HL L 378., 2006.12.27., 1. o.) módosított rendelet.[5] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.--------------------------------------------------


title: 2006/788/EK: A Tanács határozata ( 2006. november 7. ) az Európai Közösség és a Gaboni Köztársaság között létrejött, a Gabon partjainál folytatott halászatról szóló partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2005. december 3. és 2011. december 2. közötti időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazására vonatkozó, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

text:
               18.11.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 319/15

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. november 7.)
   az Európai Közösség és a Gaboni Köztársaság között létrejött, a Gabon partjainál folytatott halászatról szóló partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2005. december 3. és 2011. december 2. közötti időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazására vonatkozó, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről
   (2006/788/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Közösség és a Gaboni Köztársaság megtárgyalt és parafált egy halászati partnerségi megállapodást, amely halászati lehetőségeket biztosít a közösségi halászoknak a Gaboni Köztársaság joghatósága alá tartozó vizeken.

               (2)

               A Közösségnek érdekében áll az említett megállapodás jóváhagyása.

               (3)

               Biztosítani kell a halászati tevékenységek folytatását a korábbi jegyzőkönyv (1) lejártától az említett megállapodásban szereplő halászati lehetőségeket és pénzügyi ellentételezést megállapító jegyzőkönyv hatálybalépéséig.

               (4)

               Fontos meghatározni a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásának kulcsát,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Gaboni Köztársaság között létrejött, a Gabon partjainál folytatott halászatról szóló partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2005. december 3. és 2011. december 2. közötti időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazására vonatkozó, levélváltás formájában létrejött megállapodás Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A megállapodást 2005. december 3-tól ideiglenes jelleggel kell alkalmazni.
   3. cikk
   A megállapodás jegyzőkönyve által rögzített halászati lehetőségek a tagállamok között a következő kulcs szerint kerülnek elosztásra:

               Halászati kategória

               A hajó típusa

               Tagállam

               Engedélyek vagy kvóta

               Tonhalhalászat

               Felszíni horogsoros halászhajók

               Spanyolország

               13

               Portugália

               3

               Tonhalhalászat

               Fagyasztóval felszerelt kerítőhálós tonhalhalászó hajó

               Spanyolország

               12

               Franciaország

               12

         Amennyiben e tagállamok engedélykérelmei nem merítik ki a jegyzőkönyvben rögzített halászati lehetőségeket, a Bizottság figyelembe veheti bármely más tagállam engedélykérelmét is.
   4. cikk
   Azon tagállamok, amelyek hajói e megállapodás keretében halásznak, értesítik a Bizottságot a gaboni halászati övezetben kifogott valamennyi halmennyiségről, a közösségi halászhajók harmadik országok vizein és a nyílt tengereken való fogásainak megfigyeléséről szóló 2847/93/EGK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2001. március 14-i 500/2001/EK bizottsági rendelet (2) által meghatározott szabályok szerint.
   5. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a levélváltás formájában létrejött megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyeket.

      Kelt Brüsszelben, 2006. november 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  A 2002. március 25-i 580/2002/EK tanácsi rendelettel (HL L 89., 2002.4.5., 3. o.) jóváhagyott jegyzőkönyv.

      (2)  HL L 73., 2001.3.15., 8. o.
    ---documentbreak---

               18.11.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 319/17

         MEGÁLLAPODÁS LEVÉLVÁLTÁS FORMÁJÁBAN
   az Európai Gazdasági Közösség és a Gaboni Köztársaság között a Gabon partjainál folytatott halászatról szóló partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2005. december 3. és 2011. december 2. közötti időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáról
   Tisztelt Uram!
   A halászati lehetőségeket és a pénzügyi ellentételezést a 2005. december 3. és 2011. december 2. közötti időszakra megállapító, 2005. október 28-án, pénteken parafált jegyzőkönyvre hivatkozva megtiszteltetés számomra értesíteni Önt arról, hogy Gabon 2005. december 3-tól kezdődően kész e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazására, annak a 13. cikke szerinti hatálybalépéséig, amennyiben az Európai Közösség is kész ugyanerre.
   Egyetértés született abban, hogy ebben az esetben a jegyzőkönyv 2. cikkében meghatározott pénzügyi ellentételezés első részletét 2006. szeptember 30-ig kell folyósítani.
   Lekötelezne, ha megerősítené, hogy az Európai Közösség egyetért-e a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásával.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         A gaboni kormány részéről

   Tisztelt Uram!
   Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom mai levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

      „A halászati lehetőségeket és a pénzügyi ellentételezést a 2005. december 3. és 2011. december 2. közötti időszakra megállapító, 2005. október 28-án, pénteken parafált jegyzőkönyvre hivatkozva megtiszteltetés számomra értesíteni Önt arról, hogy Gabon 2005. december 3-tól kezdődően kész e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazására, annak a 13. cikke szerinti hatálybalépéséig, amennyiben az Európai Közösség is kész ugyanerre.
      Egyetértés született abban, hogy ebben az esetben a jegyzőkönyv 2. cikkében meghatározott pénzügyi ellentételezés első részletét 2006. szeptember 30-ig kell folyósítani.”

   Megtiszteltetés számomra, hogy megerősíthetem: az Európai Közösség egyetért a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásával.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         Az Európai Unió Tanácsa részéről

   JEGYZŐKÖNYV
   az Európai Közösség és a Gaboni Köztársaság között létrejött, a Gabon partjainál folytatott halászatról szóló partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés 2005. december 3. és 2011. december 2. közötti időszakra történő megállapításáról
   1. cikk
   Alkalmazási időszak és halászati lehetőségek
   (1)   2005. december 3-tól kezdődően hatéves időszakra vonatkozóan a megállapodás 5. cikke alapján megadott halászati lehetőségeket a következőképpen állapították meg:
   Hosszú távon vándorló halfajok (az Egyesült Nemzetek 1982-es egyezményének 1. mellékletében felsorolt fajok)

               —

               fagyasztóval felszerelt kerítőhálós tonhalhalászó hajók: 24 hajó,

               —

               felszíni horogsoros halászhajók: 16 hajó.

         (2)   Az (1) bekezdést e jegyzőkönyv 4. és 5. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni.
   (3)   Az Európai Közösség valamely tagállamának zászlaja alatt hajózó hajók csak akkor végezhetnek halászati tevékenységet a gaboni vizeken, ha rendelkeznek az e jegyzőkönyv keretében és az e jegyzőkönyv mellékletében leírt szabályok szerint kiállított halászati engedéllyel.
   2. cikk
   Pénzügyi ellentételezés – Fizetési szabályok
   (1)   A megállapodás 7. cikkében szereplő pénzügyi ellentételezés egyrészt az 1. cikkben szereplő időszak esetében 715 000 eurós éves összegből áll, amely évi 11 000 tonna referencia-űrtartalomnak felel meg, másrészt pedig egy évi 145 000 eurós egyedi összegből áll, amelyet a gaboni halászat ágazati politikájának keretében tett kezdeményezések támogatására és végrehajtására szánnak. Ez az egyedi összeg a megállapodás 7. cikkében meghatározott, egyszeri pénzügyi ellentételezés szerves részét képezi.
   (2)   Az (1) bekezdést e jegyzőkönyv 4., 5. és 7. cikkére is figyelemmel kell alkalmazni.
   (3)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegeket – 860 000 euro – a Közösség e jegyzőkönyv alkalmazásának időszaka alatt évente fizeti.
   (4)   Ha a közösségi hajók által a gaboni vizekben végzett fogások összmennyisége meghaladja az évi 11 000 tonnát, a 715 000 eurós pénzügyi ellentételezés teljes összegét minden kifogott további tonnáért 65 euróval fogják megemelni. Azonban a Közösség által kifizetett teljes éves összeg nem haladhatja meg a (3) bekezdésben jelzett összeg kétszeresét (1 430 000 euro). Ha a közösségi hajók által kifogott mennyiségek meghaladják a teljes éves összeg kétszeresének megfelelő mennyiséget, az e határértéket meghaladó mennyiségért járó összeget a következő évben kell kifizetni.
   (5)   Az (1) bekezdésben szereplő pénzügyi ellentételezés kifizetése az első év tekintetében legkésőbb 2006. szeptember 30-án történik meg, a következő évek tekintetében pedig legkésőbb 2007., 2008., 2009., 2010. és 2011. június 30-án.
   (6)   A 6. cikk rendelkezéseire is figyelemmel ezen ellentételezés felhasználása a gaboni hatóságok kizárólagos hatáskörébe tartozik.
   (7)   A pénzügyi ellentételezést a gaboni államkincstár számára a 47069 X számú „Tengeri halászat” című számlára kell utalni.
   3. cikk
   Együttműködés a felelősségteljes halászatért – Tudományos ülés
   (1)   A felek vállalják, hogy az e vizeken halászó különböző flották közötti megkülönböztetésmentesség elve alapján mozdítják elő a felelősségteljes halászatot a gaboni vizeken.
   (2)   E jegyzőkönyv hatályosságának időszakában a Közösség és a gaboni hatóságok törekednek arra, hogy figyelemmel kísérjék a gaboni halászati övezet erőforrásainak változását és állapotát.
   (3)   A felek vállalják a felelősségteljes halászatra vonatkozó szubregionális szintű együttműködés előmozdítását, különösen a COREP keretén belül.
   (4)   A megállapodás 4. cikkének megfelelően a felek az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) keretében elfogadott ajánlások és állásfoglalások, valamint a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények fényében konzultálnak a megállapodás 9. cikkében előírt vegyes bizottság keretében annak érdekében, hogy adott esetben egy szubregionális szintű tudományos ülést és közös megállapodást követően a közösségi hajók tevékenységét érintő, a halászati erőforrásokkal való tartós gazdálkodásra vonatkozó intézkedéseket fogadjanak el.
   4. cikk
   A halászati lehetőségek közös megegyezéssel történő felülvizsgálata
   (1)   Az 1. cikkben említett halászati lehetőségek körét közös megállapodással bővíteni lehet, ha – a tudományos ülésnek a 3. cikk (4) bekezdésében említett következtetései nyomán – ez a bővítés nem sérti a gaboni halászati erőforrásokkal való tartós gazdálkodást. Ilyen esetben a 2. cikk (1) bekezdésében említett 715 000 eurós pénzügyi ellentételezés összegét arányosan és időarányosan emelni kell. Ugyanakkor az Európai Közösség által kifizetett, és a referencia-űrtartalomra vonatkozó pénzügyi ellentételezés teljes összege nem haladhatja meg a 715 000 eurós összeg kétszeresét. Ha a közösségi hajók által évente kifogott mennyiség meghaladja a 11 000 tonna kétszeresét (22 000 tonna), az e határértéket meghaladó mennyiségért járó összeget a következő évben kell fizetni.
   (2)   Amennyiben azonban a felek az 1. cikkben meghatározott halászati lehetőségek csökkentésének elfogadásáról állapodnak meg, a pénzügyi ellentételezést arányosan és időarányosan kell csökkenteni.
   (3)   A halászati lehetőségek különböző hajókategóriák közötti elosztását a két fél közötti konzultáció és közös megállapodás után, és a 3. cikkben szereplő tudományos ülés valamennyi esetleges ajánlásának a betartásával szintén felül lehet vizsgálni azon mennyiségek kezelését illetően, amelyeket ez az újraelosztás érinthet. A felek megállapodnak a pénzügyi ellentételezés megfelelő kiigazításáról, ha a halászati erőforrások újraelosztása azt indokolja.
   5. cikk
   Új halászati lehetőségek
   (1)   Amennyiben a közösségi halászhajók olyan halászati tevékenységek iránt érdeklődnének, amelyek nem szerepelnek az 1. cikkben, a Közösség konzultál Gabonnal az ezen új tevékenységekre vonatkozó esetleges engedélyekről. Adott esetben a felek megállapodnak az ezen új halászati lehetőségekre alkalmazandó feltételekről, és ha szükséges, módosításokat végeznek e jegyzőkönyvben és annak mellékletében.
   (2)   A felek ösztönzik a kísérleti halászatot, különösen a gaboni vizekben jelen lévő mélytengeri fajok tekintetében. E célból, és valamely fél kérésére a felek konzultációt folytatnak, és eseti alapon meghatározzák a fajokat, a feltételeket és a szükségesnek tartott egyéb paramétereket.
   A felek az adott esetben az általuk közigazgatási rendelkezésben megállapított paramétereknek megfelelően végzik a kísérleti halászatot. A kísérleti halászati engedélyeket legfeljebb hat hónapos időtartamra kell megadni. Amennyiben a felek úgy értékelik, hogy a kísérleti halászati idények meggyőző eredményeket hoztak, a gaboni kormány a jelenlegi jegyzőkönyv lejártáig új fajok halászati lehetőségét adhatja meg a közösségi flottának. A jelenlegi jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdésében említett pénzügyi ellentételezést így megemelik.
   6. cikk
   A pénzügyi ellentételezés kifizetésének rendellenes körülmények miatt történő felfüggesztéséről és felülvizsgálatáról
   (1)   Olyan rendellenes körülmények esetén – a természeti jelenségek kivételével –, amelyek akadályozzák a halászati tevékenységek végzését Gabon kizárólagos gazdasági övezetében, az Európai Közösség felfüggesztheti a 2. cikk (1) bekezdésében szereplő pénzügyi ellentételezés fizetését. A felfüggesztésről szóló határozatot a felek valamelyikének kérelmét követő két hónapon belül, a felek között folytatott konzultációk után hozzák meg, feltéve, hogy az Európai Közösség a felfüggesztésig járó minden összeget teljesített.
   (2)   A pénzügyi ellentételezés fizetése folytatódik, amint a felek – a konzultációkat követő közös megállapodással – megállapítják, hogy a halászati tevékenység abbahagyását kikényszerítő körülmények megszűntek, és/vagy a helyzet alkalmas arra, hogy lehetővé tegye a halászati tevékenységekhez való visszatérést.
   (3)   A közösségi hajók számára megadott engedélyek érvényessége – amelyeket a pénzügyi ellentételezés fizetésével egy időben függesztettek fel – a halászati tevékenység felfüggesztésének időtartamával azonos időtartammal meghosszabbodik.
   7. cikk
   A felelősségteljes halászat előmozdítása a gaboni vizeken
   (1)   A 2. cikkben megállapított pénzügyi ellentételezés hatvan százaléka (60 %) járul hozzá évente a gaboni kormány által meghatározott halászati ágazati politika keretében tett kezdeményezések támogatásához és végrehajtásához.
   A megfelelő összegnek Gabon által történő kezelése a megvalósítandó céloknak, és a következő, (2) bekezdésnek megfelelően az azokra vonatkozó éves és többéves programozásnak a felek által közös megállapodással történő meghatározásán alapul, a gaboni halászati politika jelenlegi prioritásainak megfelelően.
   (2)   Gabon javaslatára és az előző bekezdés rendelkezéseinek végrehajtása céljából a Közösség és Gabon a megállapodás 9. cikkében szereplő vegyes bizottság keretében a jegyzőkönyv hatálybalépésekor, de legkésőbb az e jegyzőkönyv hatálybalépését követő három hónappal több évre szóló ágazati programról és annak alkalmazási szabályairól állapodik meg, ideértve különösen a következőket:

               a)

               az éves és többéves iránymutatások, amelyeket követve majd a fenti (1) bekezdésben említett pénzügyi ellentételezés, és az évente elvégzendő kezdeményezések egyedi összegei százalékarányát felhasználják;

               b)

               éves és többéves terv alapján elérendő célkitűzések abból a célból, hogy a kitűzött időpontra előmozdítsák a tartós és felelősségteljes halászatot, figyelembe véve a nemzeti halászati politika vagy más olyan politika keretében Gabon által kifejezett prioritásokat, amelyek a felelősségteljes és tartós halászat előmozdításával kapcsolatosak, vagy hatással vannak arra;

               c)

               éves megközelítéssel az elért eredmények értékeléséhez használatos kritériumok és eljárások.

         (3)   A többéves ágazati program, illetve az évente megvalósítandó kezdeményezések egyedi összegei felhasználásának minden javasolt módosítását a két félnek a vegyes bizottságban jóvá kell hagynia.
   (4)   Gabon minden évben megállapítja az (1) bekezdésben említett százalékaránynak megfelelő értéket a többéves program végrehajtása céljából. A jegyzőkönyv érvényességének első évét illetően erről a felhasználásról tájékoztatni kell a Közösséget a több évre szóló ágazati program vegyes bizottságon belüli jóváhagyásakor. Gabon erről a felhasználásról az elkövetkező valamennyi évre vonatkozóan a Közösséget legkésőbb a megelőző év május 1-ig tájékoztatja.
   (5)   Ha a többéves ágazati program végrehajtása eredményeinek éves értékelése indokolja, az Európai Közösség az e jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdésében szereplő pénzügyi ellentételezés kiigazítását kérheti a program végrehajtásához rendelt pénzalapok tényleges összegének ezen eredményekhez történő igazítása céljából.
   8. cikk
   Viták – a jegyzőkönyv alkalmazásának felfüggesztése
   (1)   A felek között az e jegyzőkönyv rendelkezéseinek értelmezése, és az abból eredő végrehajtás tekintetében felmerült vitákról a feleknek a megállapodás 9. cikkében előírt vegyes bizottság keretében kell konzultálniuk, amelyet – ha szükséges – rendkívüli ülésként kell összehívni.
   (2)   A 9. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a felek kezdeményezésére e jegyzőkönyv végrehajtását fel lehet függeszteni, ha a feleket szembeállító vitát súlyosnak ítélik, és az (1) bekezdésnek megfelelően a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációk nem tették lehetővé annak megegyezéssel történő rendezését.
   (3)   A jegyzőkönyv alkalmazásának felfüggesztését az érdekelt félnek írásban, és legkorábban az azon időpontot megelőző három hónappal kell bejelentenie, amikor e felfüggesztés hatályba lépne.
   (4)   Felfüggesztés esetén a feleknek az őket szembeállító vita megegyezéses megoldásának megtalálása céljából folytatniuk kell a konzultációt. Megegyezéses megoldás esetén a jegyzőkönyv alkalmazása folytatódik, és a pénzügyi ellentételezés összegét a jegyzőkönyv alkalmazása felfüggesztésének időtartama függvényében arányosan és időarányosan csökkenteni kell.
   9. cikk
   A jegyzőkönyv végrehajtásának a fizetés elmaradása miatti felfüggesztése
   A 3. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, ha a Közösség nem teljesíti a 2. cikkben előírt fizetéseket, e jegyzőkönyv alkalmazását a következő feltételek mellett fel lehet függeszteni:

               a)

               A gaboni hatóságok értesítést küldenek az Európai Bizottságnak, amelyben jelzik a fizetés elmaradását. Az Európai Bizottság elvégzi a megfelelő ellenőrzéseket, és ha szükséges, legfeljebb az értesítés kézhezvételétől számított 60 napon belül teljesíti a kifizetést.

               b)

               A fizetés hiányában vagy a fizetés elmaradásának az e jegyzőkönyv 2. cikkének (5) bekezdésében előírt határidőn belüli megfelelő igazolása hiányában az illetékes gaboni hatóságok jogosultak e jegyzőkönyv végrehajtásának felfüggesztésére. Erről haladéktalanul tájékoztatják az Európai Bizottságot.

               c)

               A jegyzőkönyv alkalmazása a kérdéses fizetés teljesítésekor folytatódik.

         10. cikk
   A nemzeti jog alkalmazandó rendelkezései
   A gaboni vizeken működő közösségi halászhajók tevékenységeire a Gabonban alkalmazandó jogszabályok vonatkoznak, kivéve, ha a megállapodás, e jegyzőkönyv a mellékletével és a függelékeivel másképp rendelkezik.
   11. cikk
   Felülvizsgálati záradék
   E jegyzőkönyv, annak melléklete és függelékei alkalmazásának negyedik éve során a felek felülvizsgálhatják e jegyzőkönyv, a melléklet és a függelékek rendelkezéseit, és szükség esetén módosíthatják azokat. E módosítások magukban foglalhatják a referencia-űrtartamot és a hajótulajdonosok által fizetett átalányelőlegeket.
   12. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   Az Európai Közösség és a Gaboni Köztársaság között létrejött, Gabon partjainál folytatott halászatról szóló megállapodás mellékletét hatályon kívül helyezik, és helyébe e jegyzőkönyv melléklete lép.
   13. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ez a jegyzőkönyv és a melléklete azon a napon lép hatályba, amikor a felek az ahhoz szükséges eljárások befejezéséről értesítést küldenek.
   (2)   A jegyzőkönyv és annak melléklete 2005. december 3-tól alkalmazandó.


title: 2013/482/EU: A Tanács határozata ( 2013. szeptember 30. ) az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás 11. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságon belül az Európai Unió által a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

text:
               5.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 263/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. szeptember 30.)
   az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás 11. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságon belül az Európai Unió által a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról
   (2013/482/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2013. április 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               A megállapodás 11. cikke létrehozza a vegyes bizottságot, amelynek egyik feladata a megállapodás megfelelő működésének biztosítása.

               (3)

               A megállapodás 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a vegyes bizottság határozza meg saját eljárási szabályzatát.

               (4)

               Az Uniónak a vegyes bizottságon belül e vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspontja a mellékelt határozattervezeten alapul,

         ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás 11. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságon belül az Unió által e vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspont a vegyes bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.
   Az Uniót a vegyes bizottságban képviselő személyek – a Tanács további határozata nélkül – elfogadhatnak kisebb technikai javításokat a határozattervezethez.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  HL L 10., 2013.1.15., 3. o.

      TERVEZET
      A VEGYES BIZOTTSÁG HATÁROZATA
      (…)
      az eljárási szabályzatának elfogadásáról
      A VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodásra és különösen annak 11. cikkére,
      mivel e megállapodás 2013. április 1-jén hatályba lépett,
      ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Küldöttségvezetők
      (1)   Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság (a továbbiakban együtt: a felek) mindegyike kinevez egy küldöttségvezetőt, aki a kapcsolattartó személy szerepét tölti be a bizottsággal kapcsolatos valamennyi ügyben.
      (2)   A küldöttségvezetők átruházhatják küldöttségvezetői feladataikat vagy azok egy részét egy kinevezett helyettesre, amely esetben a továbbiakban a küldöttségvezetőre tett hivatkozások a kinevezett helyettesre is vonatkoznak.
      2. cikk
      Az elnök
      (1)   A bizottság elnöki tisztét az egyes felek küldöttségvezetői egy-egy naptári éven át, felváltva töltik be.
      (2)   Az elnök felelős a bizottság titkársági feladatainak ellátásáért.
      3. cikk
      Ülések
      (1)   Az elnök a másik küldöttségvezetővel egyetértésben meghatározza az ülések időpontját és helyét, illetve – elektronikus úton lebonyolított ülések esetében – a lebonyolítás technikai feltételeit. Az elnök és a másik küldöttségvezető az ülés időpontjának és helyszínének meghatározásakor figyelembe veszi az ülés 90 napon belül történő megtartására vonatkozó előírást.
      (2)   Amennyiben mindkét fél beleegyezik, a vegyes bizottság ülésein olyan szakértők is részt vehetnek, akik specifikus tájékoztatás kérése esetén képesek azt megadni.
      (3)   Eltérő értelmű, közösen elfogadott rendelkezés hiányában a bizottság ülései nem nyilvánosak.
      4. cikk
      Levelezés
      (1)   A bizottsághoz intézett vagy annak szánt leveleket a bizottság elnökéhez kell eljuttatni. Ez utóbbi a bizottságot érintő valamennyi levélről másolatot küld a másik küldöttségvezetőnek, a Brüsszelben működő Moldovai Misszió vezetőjének, valamint az EU chișinăui küldöttségvezetőjének.
      (2)   A bizottság elnöke és a másik küldöttségvezető közötti levelezés bármilyen írásbeli eszköz útján folytatható, beleértve az elektronikus leveleket is.
      5. cikk
      Az ülések napirendjei
      (1)   Az elnök az ülést megelőzően elkészíti a napirendtervezetet. A napirendtervezetet legkésőbb 20 munkanappal az ülés kezdete előtt meg kell küldeni a másik küldöttségvezetőnek. Az elnök által közreadott napirendtervezet a megállapodás 11. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal összefüggő, az elnök által kiválasztott napirendi pontokat foglalja magában.
      (2)   A küldöttségvezetők az ülés kezdetét legalább 10 munkanappal megelőzően kérhetik további, a 11. cikk (3) bekezdésével összefüggő napirendi pontok felvételét, amelyeket az elnök köteles belefoglalni a napirendtervezetbe.
      (3)   Az elnök legkésőbb 5 munkanappal az ülés kezdete előtt megküldi a végleges napirendtervezetet a másik küldöttségvezetőnek.
      (4)   A napirendet az elnök és a másik küldöttségvezető közös megállapodással fogadja el az egyes ülések kezdetén. Amennyiben arról az elnök és a másik küldöttségvezető erről megállapodik, a napirendtervezetben szereplőkön kívül egyéb kérdés is napirendre tűzhető.
      6. cikk
      Az eszközök elfogadása
      (1)   A bizottság által a megállapodás 11. cikkének (2) bekezdése értelmében hozott határozatokat a felekhez kell intézni, és azokat az elnöknek, valamint a másik küldöttségvezetőnek aláírásával kell ellátnia.
      (2)   A felek bármelyike dönthet úgy, hogy közzétesz valamely, a bizottság által elfogadott határozatot.
      7. cikk
      Írásbeli eljárás
      (1)   A bizottság határozatát írásbeli eljárás útján is el lehet fogadni, amennyiben az elnök és a másik küldöttségvezető erről megállapodik.
      (2)   Az írásbeli eljárás alkalmazását indítványozó küldöttségvezető eljuttatja a határozattervezetet a másik küldöttségvezetőnek. A másik küldöttségvezető válaszában jelzi, hogy elfogadja-e a tervezetet, javasol-e bármiféle módosítást arra vonatkozóan, vagy igényel-e haladékot annak további mérlegelésére. A tervezet elfogadása esetén azt a 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően véglegesíteni kell.
      8. cikk
      Jegyzőkönyv
      (1)   Az elnök valamennyi ülésről jegyzőkönyvtervezetet készít, és ezeket az üléstől számított 20 munkanapon belül eljuttatja a másik küldöttségvezetőnek. A jegyzőkönyvtervezet tartalmazza az előterjesztett ajánlásokat, továbbá feltüntethet bármely egyéb, a felek által levont következtetést. A másik küldöttségvezető jóváhagyja a tervezetet, vagy módosításokra vonatkozó javaslatokat terjeszt elő. Miután megegyezés jön létre a jegyzőkönyvtervezettel kapcsolatban, az elnök és a másik küldöttségvezető aláírásával látja el annak két eredeti példányát. Az elnök és a másik küldöttségvezető megőrzi a jegyzőkönyvek egy-egy eredeti példányát.
      (2)   Amennyiben a következő ülés összehívásáig nem jön létre megállapodás a jegyzőkönyvekről, azokban rögzíteni kell az elnök által elkészített tervezetet, amelyhez mellékelni kell a másik küldöttségvezető által a módosításokra vonatkozóan benyújtott javaslatokat.
      9. cikk
      Költségek
      Mindegyik fél maga viseli a bizottság ülésein való részvételéhez kapcsolódóan felmerülő költségeket.
      10. cikk
      Titoktartás
      A bizottság tanácskozásai titkosak.