title: A Tanács (EU) 2016/859 határozata (2016. március 4.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               1.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 144/1

         A TANÁCS (EU) 2016/859 HATÁROZATA
   (2016. március 4.)
   az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel a Horvát Köztársaság csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) (1)2002. június 17-én írták alá Luxembourgban és az 2006. április 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               A Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén az Európai Unió tagjává vált.

               (3)

               A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt, az Unió nevében eljáró és a tagállamok nevében egyhangúlag eljáró Tanács és a Libanoni Köztársaság által elfogadott jegyzőkönyv útján kell megállapodni.

               (4)

               A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat a Libanoni Köztársasággal. A tárgyalások az e határozathoz csatolt jegyzőkönyv parafálásával sikeresen lezárultak.

               (5)

               A jegyzőkönyv 7. cikke rendelkezik a jegyzőkönyv hatálybalépése előtti ideiglenes alkalmazásáról.

               (6)

               A jegyzőkönyvet alá kell írni, figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötésére, és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a jegyzőkönyv megkötésére.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A jegyzőkönyvet, annak 7. cikkével összhangban, a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.
   4. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. március 4-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S.A.M. DIJKSMA

      (1)  HL L 143., 2006.5.30., 2. o.


title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 5.) az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/218

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2010/550/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hatóság válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0073/2010),

               1.

               mentesítést ad az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága ügyvezető igazgatója számára a Hatóság 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 100. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/219

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. május 5.)
   az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hatóság válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0073/2010),

               A.

               mivel a Számvevőszék fenntartásokat fogalmazott meg a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságára és az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában,

               B.

               mivel a Hatóság 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésében a Számvevőszék pozitív megbízhatósági nyilatkozatot adott,

               C.

               mivel a Számvevőszék megállapítja, hogy az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatóságának 2007-es pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról nem tudott véleményt kialakítani, és rámutatott arra, hogy a Galileo projekt teljes felépítését felülvizsgálták a 2007-es évben, továbbá hogy a Hatóság beszámolója bizonytalan jogi környezetben készült,

               D.

               mivel a Hatóság 2006-ban pénzügyileg függetlenné vált,

               E.

               mivel 2009. április 23-án a Parlament megadta a mentesítést az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrzési Hatósága ügyvezető igazgatójának a Hatóság 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában a Parlament többek között:

                           —

                           megjegyezte, hogy a Hatóság számára ténylegesen rendelkezésre bocsátott előirányzatok (210 000 000 EUR) egyértelműen alacsonyabbak voltak a költségvetésben szereplő összegnél, a Galileo program késedelmei miatt,

                           —

                           aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a Számvevőszék a költségvetés végrehajtását illetően a következő hiányosságokat állapította meg: a működési tevékenységekre vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok alacsony felhasználási szintje (63 % a kötelezettségvállalások és 51 % a kifizetések esetében); egyértelmű kapcsolat hiánya a Hatóság munkaprogramja és a költségvetés között; se nem indokolt, se nem dokumentált átcsoportosítások; a beszedési utalványok ismétlődő késedelmes könyvelése; a költségvetés végrehajtásának következetlen bemutatása,

                           —

                           tudomásul vette a Számvevőszéknek a Galileo projekt eszközeire vonatkozó bírálatát, miszerint a Hatóság nem tudott elegendő információval szolgálni beszámolójában, mivel 2007 végéig nem készült lista az Európai Űrügynökség (ESA) birtokában lévő eszközökről;

      Költségvetési és pénzügyi irányítás

               1.

               sajnálja, hogy a Számvevőszék fenntartásokat fogalmazott meg a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságára és az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában;

               2.

               megállapítja, hogy a Hatóság úgy döntött, az eredmények bemutatásakor figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a Galileo és az EGNOS program hatósági irányítása megszűnik, miután – a tervek szerint – a Hatóság az eszközöket, illetve pénzeszközöket véglegesen átadta a Bizottságnak 2008. első negyedévével bezárólag;

               3.

               utal arra, hogy a 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6)2008. július 25-én lépett hatályba, valamint hogy a Galileo és az EGNOS program irányítási feladatának a Bizottságra való átruházása ellenére a Bizottság 95 000 000 EUR-t utalt a Hatóság bankszámlájára 2008. december 24-én; sajnálja, hogy ennek megfelelő költségvetés-módosításra viszont nem került sor;

               4.

               megállapítja, hogy a 683/2008/EK rendelet hatálybalépése után 2008-ban a Hatóság költségvetésének igen jelentős (a 2007-es 436 500 000 EUR-ról 22 700 000 EUR-ra történő) csökkentéséről született döntés;

               5.

               aggódik amiatt, hogy jóllehet a 683/2008/EK rendelet értelmében a Bizottság feladata lett 2009. január 1-jétől az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) pénzeszközeinek kezelése és e programok végrehajtása, 2008 végéig még semmilyen tevékenység és semmilyen eszköz nem került át a Bizottsághoz, továbbá a Bizottság és a Hatóság közötti új hatáskörmegosztás nem tükröződik a vonatkozó éves beszámolókban; megtudta a Számvevőszéktől, hogy a Hatóságnak az 58 400 000 EUR összeget a Bizottság felé fennálló tartozásnak kellett volna tekintenie, nem pedig a Bizottságtól kapott előfinanszírozásként kellett volna feltüntetnie azt; megállapítja továbbá, hogy az Európai Űrügynökségnek fizetendő 55 600 000 EUR-nak nem kellett volna szerepelnie a beszámolóban, mivel ez az összeg az Európai Közösségeknek a Galileo és az EGNOS programhoz való hozzájárulása és a Bizottság hatáskörébe tartozik;

               6.

               tudomásul veszi ugyanakkor a Hatóság válaszát, amelyben azzal indokolja eljárását, hogy a Bizottság hivatalosan megerősítette, hogy csak 2009. július 31-től számítva fogadja az átadott eszközöket, mivel 2009. június végéig nem született megállapodás a Bizottsággal az átadás módjáról;

               7.

               utal a Számvevőszék 7/2009. sz. különjelentésében a Bizottsághoz mint a Galileo program új irányítójához intézett ajánlásokra;

      Belső ellenőrzés

               8.

               tudomásul veszi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) 2007 novemberében elvégezte a belső ellenőrzést, majd 2008 októberében és 2009 decemberében a nyomonkövetési ellenőrzéseket; megjegyzi, hogy az IAS által megfogalmazott, még végrehajtásra váró további két fontos ajánlás az érzékeny álláshelyekre és a munkaköri leírásokra vonatkozik;

               9.

               utal a mentesítési határozatot kísérő, horizontális jellegű egyéb észrevételekre, amelyek az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalásában (7) szerepelnek.

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 100. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 255., 2009.9.26., 162. o.

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 683/2008/EK rendelete az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról (HL L 196., 2008.7.24., 1. o).

      (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0139. Lásd e Hivatalos Lap 241. oldalát.


title: 2004/518/EK:A Tanács határozata (2004. június 14.) a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal létrehozott európai partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről

text:
               23.6.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 222/20

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. június 14.)
   a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal létrehozott európai partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről
   (2004/518/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a stabilizációs és társulási folyamat keretében európai partnerségek létrehozásáról szóló, 2004. március 22-i 533/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2003. június 19-20-i thesszaloniki ülésén jóváhagyta a „Thesszaloniki Cselekvési Program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” elnevezésű programot, amely az európai partnerségek kidolgozását a stabilizációs és társulási folyamat intenzívebbé tételének egyik eszközeként említi.

               (2)

               Az 533/2004/EK rendelet értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel határoz az európai partnerségekre irányadó elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint azok bármely későbbi kiigazításáról; a rendelet azt is megállapítja, hogy az európai partnerségek végrehajtásának ellenőrzése a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok – nevezetesen a stabilizációs és társulási folyamatról szóló éves jelentések – révén biztosított.

               (3)

               A Bizottság 2004-es éves jelentése elemzi Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak az Európai Unióba történő további integrációja érdekében tett előkészületeit, és megjelöli a további feladatok elsődleges területeit.

               (4)

               Az Európai Unióba történő további integráció előkészítése érdekében Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság részletes ütemtervet dolgoz ki azon intézkedésekről, amelyeket e cél elérése érdekében megtenni szándékozik,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az 533/2004/EK rendelet 1. cikkével összhangban a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal létrehozott európai partnerség elveit, prioritásait és feltételeit az e határozat szerves részét képező melléklet határozza meg.
   2. cikk
   Az európai partnerség végrehajtását a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok révén kell ellenőrizni.
   3. cikk
   E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Luxemburgban, 2004. június 14-én.

            a Tanács részéről

         B. COWEN

            az elnök

      (1)  HL L 86., 2004.3.24., 1. o.

      MELLÉKLET
      1.   BEVEZETÉS
      A Thesszaloniki Cselekvési Program meghatározza a stabilizációs és társulási folyamat intenzívebbé tételének módjait és eszközeit, többek között az európai partnerség bevezetése révén.
      A Bizottság éves jelentése alapján a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal létrehozott európai partnerség célja, hogy az Európai Unióhoz egy összefüggő rendszer keretében való közeledésre irányuló erőfeszítések támogatása jegyében meghatározzák a cselekvési prioritásokat. A prioritásokat Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság sajátos igényeihez és felkészültségének adott szintjéhez kell igazítani, és szükség szerint naprakésszé tenni. Az európai partnerség a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtandó pénzügyi támogatásokhoz is iránymutatásul szolgál.
      Az elvárások szerint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak egy részletes ütemtervet kell kidolgoznia az európai partnerségi prioritások kezelésére. A tervben jelezni kell a Thesszaloniki Cselekvési Program végrehajtásának módozatait, továbbá a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemnek a 2002-es londoni konferencián és a 2003. november 28-i brüsszeli, az EU és a nyugat-balkáni országok fóruma keretében tartott miniszteri találkozón meghatározott prioritásait, valamint a 2003. november 5-én Belgrádban, az ohridi konferencia folytatásaként az integrált határellenőrzésről tartott találkozón az egyes nyugat-balkáni országok által előadott intézkedéseket.
      2.   ALAPELVEK
      A stabilizációs és társulási folyamat nyújt keretet a nyugat-balkáni országok európai felzárkózására egészen eljövendő csatlakozásukig.
      A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra vonatkozóan megállapított fő prioritások Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak az Európai Tanács 1993-as koppenhágai ülésen meghatározott kritériumoknak való megfelelési képességéhez, valamint a stabilizációs és társulási folyamathoz – különösen a Tanács 1997. április 27-i és 1999. június 22-i következtetéseiben – megállapított feltételekhez, a 2000. november 24-i zágrábi csúcstalálkozó zárónyilatkozatának tartalmához, valamint a Thesszaloniki Cselekvési Programhoz kapcsolódnak.
      3.   PRIORITÁSOK
      A Bizottság éves jelentésében értékeli Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság előrehaladását, és megjelöli azokat a területeket, amelyeken az országnak növelnie kell az erőfeszítéseit. Az ezen európai partnerségben felsorolt prioritások kiválogatási alapja az volt, hogy reálisan elvárható-e a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságtól azoknak az elkövetkezendő években történő teljesítése, vagy az azokkal kapcsolatos jelentős előrehaladás. Meg kell különböztetni a rövid távú prioritásokat, amelyek teljesítése egy-két éven belül, illetve a középtávú prioritásokat, amelyek teljesítése három-négy éven belül várható.
      A 2004-es éves jelentés elemzése alapján az európai partnerség fő prioritási területeket jelöli meg a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak az Európai Unióba történő további integrációra való felkészülésére. Emlékeztetni kell arra, hogy a jogszabályok tekintetében a közösségi vívmányok nemzeti jogba történő átvétele önmagában nem elegendő; azok teljes végrehajtása szintén szükséges.
      3.1.   RÖVID TÁVÚ PRIORITÁSOK
      Politikai helyzet
      Demokrácia és jogállamiság
      Az állami intézmények működésének biztosítása az ország egész területén.
      Az ohridi keretmegállapodás végrehajtása– A keretmegállapodás (KM) végrehajtásához már elfogadott jogszabályokat végre kell hajtani. A KM által előírt fennmaradó jogszabályokat is el kell fogadni, különös tekintettel a területi szervezeti felépítésre, a helyi finanszírozásra és a Szkopje városára vonatkozó jogszabályok elfogadására és végrehajtására. A tervezett megfelelő helyhatósági választások lehetővé tétele érdekében gyors előrehaladást kell elérni a decentralizációs folyamatban, különösen a helyhatóságok pénzgazdálkodási kapacitásának erősítésével, valamint az átruházott hatásköröknek és vagyoni eszközöknek – képzés, tanácsadás és eszközök biztosítása – segítségével történő kezelésével. Ezzel párhuzamosan, a decentralizációs folyamat ellenőrzése és megkönnyítése érdekében, erősíteni kell a közigazgatási kapacitásokat, beleértve a központi szintet is, különösen a Helyi Önkormányzatokért Felelős Minisztériumét és a Pénzügyminisztériumét a pénzügyi decentralizációval kapcsolatban, valamint a szakminisztériumokét saját hatáskörükben. A hatáskörök zavartalan átadása érdekében, megfelelő költségvetési forrásokat kell rendelkezésre bocsátani. A kisebbségek méltányos képviselete érdekében középtávú stratégiai tervet kell elfogadni, a megfelelő költségvetési eszközöket is beleértve, és biztosítani kell annak gyors végrehajtását. További intézkedéseket kell tenni a KM nyelvhasználatra és közösségi jelképekre vonatkozó rendelkezései végrehajtásának biztosítására. Javítani kell a központi kormányzat ellenőrzési és értékelési kapacitását. Fokozni kell a korábbi válságövezetek újjáélesztésére tett erőfeszítéseket.
      A közigazgatás működésének javítása– A köztisztviselőkről szóló törvényt maradéktalanul végre kell hajtani. A Köztisztviselői Hivatalt tovább kell fejleszteni. Fejleszteni kell a megfelelő stratégiai tervezést és a kapcsolódó források felosztását valamennyi minisztériumban és kormányzati szinten egyaránt. A főtitkárság stratégiai fejlesztési tervét végre kell hajtani. A folyamatban lévő, működésre vonatkozó elemzéseket valamennyi közigazgatási szerven belül le kell zárni és – a decentralizációs folyamatra figyelemmel – meg kell hozni az elemzések nyomán készített ajánlások végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Javítani kell a közigazgatás átláthatóságát és jogszabályt kell elfogadni az információhoz való nyilvános hozzáférésről. Az állampolgári jogok végrehajtásának erősítése érdekében meg kell reformálni a közigazgatási eljárást, valamint a közigazgatási perekre vonatkozó jogi szabályozást. Az ombudsmanról szóló 2003. évi törvényt végre kell hajtani és be kell fejezni az ombudsmani hivatal reformját. Biztosítani kell az ombudsmani ajánlások nyomonkövetését. Elő kell segíteni a civil társadalom – beleértve a szociális partnerek szervezeteit – fejlődését és annak aktív részvételét a döntéshozatali eljárás során.
      Az igazságszolgáltatási rendszer megerősítése– A bírói kar átfogó reformjának előkészítése. A bírák és ügyészek jelenlegi kiválasztási, kinevezési és előmeneteli rendszerét felül kell vizsgálni politikai függetlenségük, a bírák elmozdíthatatlansága és érdem alapján történő szakmai előmenetele biztosítását figyelembe véve. Elő kell készíteni a kiválasztással és a szakmai előmenetellel foglalkozó szervek függetlenségét biztosító szükséges alkotmányos és jogalkotási módosításokat. Egyszerűsíteni kell a bírósági eljárásokat. Javítani kell a bírósági határozatok végrehajtását. Alternatív vitarendezési eljárásokat kell bevezetni, beleértve a büntető ügyekben alkalmazott döntőbíráskodást és közvetítést. A polgári jog területén biztosítani kell a tulajdonhoz fűződő jogok és a bírósági határozatok megfelelő végrehajtását. Erősíteni kell az intézményi kapacitást a bírák és ügyészek képzését illetően, és elő kell készíteni az Országos Bíróképző Intézet felállítását. Megfelelő alap- és szakképzési tervet kell kidolgozni.
      A korrupció elleni küzdelem javítása– A korrupció leküzdésére kidolgozott stratégiát végre kell hajtani. Növelni kell a korrupció kivizsgálására és a korrupció miatti büntetőeljárás lefolytatására rendelkezésre álló intézményi kapacitásokat. Javítani kell a koordinációt és biztosítani kell az együttműködést a bűnüldöző szervek és a korrupció megelőzéséért felelős állami bizottság között. Korrupciós ügyekben javítani kell a bűnüldözési operatív információk cseréjét a felderítéssel, nyomozással és vádemeléssel megbízott szervek között. Erősíteni kell és végre kell hajtani a hivatalos személyek vagyonnyilatkozatára, az összeférhetetlenségére, a közbeszerzések átláthatóságára és a közigazgatás belső és külső ellenőrzésére alkalmazandó szabályokat. Megfelelő jogszabályokat kell elfogadni a politikai pártok finanszírozására vonatkozóan.
      Emberi jogok és a kisebbségek védelme
      Az emberi jogok büntetésvégrehajtási szervek általi tiszteletben tartása– Biztosítani kell az Emberi jogok európai egyezményének, valamint a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzéséről szóló egyezménynek, továbbá más vonatkozó nemzetközi egyezményeknek való megfelelést. Az etikai kódexet végre kell hajtani és biztosítani kell a szabálytalanságok kivizsgálását. A korábban szabálytalanul lefolytatott ügyeket megfelelő kivizsgálás alapján kell kezelni. Javítani kell a belső ellenőrzést és a szakmai előírások betartását valamennyi büntetés-végrehajtási szerven, bíróságon és a büntetés-végrehajtási intézményen belül. Az előzetes letartóztatásra vonatkozó szabályokat be kell tartani. Elő kell segíteni a rendőrök, bírák és ügyészek emberi jogi előírásokból fakadó kötelezettségeinek tudatosítását, valamint biztosítani kell, hogy azokat a nemzetközi követelményekkel összhangban alkalmazzák.
      A véleménynyilvánítás és a sajtószabadság biztosítása– A politikai befolyásolás megelőzésére felül kell vizsgálni a műsorszolgáltatásra vonatkozó jogi szabályozást. Tényleges lépéseket kell tenni a médiaszabályozó szervek függetlenségének biztosítására. A jó hírnév megsértésére vonatkozó jogszabályokat felül kell vizsgálni az európai előírásokra és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogára figyelemmel.
      A kisebbségi jogok tiszteletben tartásának biztosítása– Biztosítani kell, hogy a harmadik állami egyetem alapítása Tetovóban a Dél-Kelet-Európai Egyetemmel összevontan történjék és a bolognai nyilatkozatnak megfelelően nyújtson felsőoktatási szintet.
      Regionális és nemzetközi együttműködés
      A regionális együttműködés elősegítése– Meg kell felelni a stabilizációs és társulási folyamat és a thesszaloniki-i kötelezettségvállalások regionális együttműködésre vonatkozó követelményeinek. Biztosítani kell a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtását. A szomszédos országokkal megállapodásokat kell kötni, beleértve a határokon átnyúló együttműködést a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, a tiltott kereskedelemre, a csempészetre tekintettel, beleértve az igazságügyi együttműködést, a határellenőrzést, a környezetvédelmet és az energiaügyet és biztosítani kell ezen megállapodások hatékony végrehajtását.
      A stabilizációs és társulási egyezmény megfelelő végrehajtásának biztosítása a regionális együttműködés területén– Le kell zárni a Horvátországgal folytatott regionális együttműködésről szóló kétoldalú egyezmény tárgyalásait.
      A volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszékkel való megfelelő együttműködést biztosító jogszabályok elfogadása.
      A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által kötött nemzetközi megállapodások végrehajtása– Biztosítani kell a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak az EU-val való együttműködése keretében tett kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartását.
      Gazdasági helyzet
      Szabad piacgazdaság és strukturális reformok
      A makrogazdasági stabilitás fenntartása– A Nemzetközi Valutaalap programjával összefüggésben stabil makrogazdasági rendszert kell fenntartani. Megállapodást kell kötni egy ellenőrzési programról.
      A gazdasági reformok folytatása– Átfogó, az állam gazdasági szerepvállalásának csökkentésére irányuló piacorientált reformokat kell végrehajtani és valamennyi gazdasági szereplő számára olyan piacot kell létrehozni, amely lehetővé teszi számukra, hogy stabil és kiszámítható gazdasági környezetben működjenek. Tisztázni kell és érvényt kell szerezni – a privatizációval összefüggésben is – a tulajdonhoz kapcsolódó jogokat.
      Az üzleti környezet javítása– A társasági jogra vonatkozóan fejlettebb jogi szabályozást kell elfogadni és végrehajtani. Javítani kell a közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát és korszerűsíteni kell a csődeljárást. Ki kell dolgozni egy programot az engedélyezési eljárások egyszerűsítésére és számuk csökkentésére, és javítani kell a vállalkozásokra vonatkozó valamennyi közigazgatási eljárás átláthatóságát.
      Foglalkoztatáspolitika– Ki kell dolgozni és végre kell hajtani egy átfogó, a foglalkoztatást elősegítő és a munkanélküliséget csökkentő stratégiát, különös tekintettel a valamennyi etnikai közösségben érintett szereplő bevonásával végrehajtott munkaerőpiaci reformra és szakképzésre. Tiszteletben kell tartani az alapvető foglalkoztatási szabályokat és biztosítani kell azok hatékony végrehajtását (beleértve a társulási és kollektív tárgyalásokhoz való jogot, a megkülönböztetés tilalmát a foglalkoztatás során és foglalkozás megválasztásakor).
      Az államháztartás irányítása
      Az államháztartás irányításának javítása– Végre kell hajtani a pénzügyi decentralizációt. A közszolgálati fizetési rendszeren belül bérrendezést kell végrehajtani. Erősíteni kell a Pénzügyminisztérium belső ellenőrzési és audit kapacitását, és a közigazgatás egészének átfogó ellenőrzését. Az EU-előírásokkal történő összehangolása érdekében felül kell vizsgálni az állami számviteli törvényt, és az Állami Számvevőszéket önálló költségvetésű, független állami intézményként kell megerősíteni. Átfogóbb ellenőrzést és felügyeletet kell gyakorolni a különleges költségvetési alapok felett. Létre kell hozni egy működőképes kincstári részvény- és kötvénypiacot.
      EU-előírások
      Belső piac és kereskedelem
      A stabilizációs és társulási egyezmény elfogadásáról szóló jegyzőkönyv megfelelelő végrehajtása az EU kibővítésére tekintettel.
      Az áruk mozgása– További előrelépéseket kell tenni az európai technikai szabványok és előírások elfogadása terén. Végre kell hajtani a 2002. évi szabványügyi igazolásokra, mérésügyre és megfelelőségértékelésre vonatkozó jogszabályokat, beleértve a másodlagos joganyagot is valamint erősíteni kell a végrehajtás biztosításához szükséges igazgatási kapacitást. Előrelépést kell elérni a Kombinált Nómenklatúra használatában.
      Pénzügyi szolgáltatások– Javítani kell a prudenciális szabályozási keretet és biztosítani kell az ágazat felügyeletét.
      A személyes adatok védelme– Az EU-előírásokkal összhangban módosítani kell a személyes adatok védelméről rendelkező jogszabályokat és azok végrehajtásának felügyeletével egy független hatóságot kell megbízni.
      Vámügy– Számottevő eredményeket kell elérni a csalás, a csempészet és a tiltott kereskedelem elleni küzdelemben. Tovább kell erősíteni a vámigazgatási szerveket és biztosítani kell az EU-előírásoknak megfelelő működésüket. Végig kell vinni a reformfolyamatot és biztosítani kell a 2004-2008-as stratégiai terv megfelelő végrehajtását. Különösen biztosítani kell a szakmai előírások egysége megfelelő működését és a vámügyi szerveken belüli korrupciós ügyek felderítését. Meg kell erősíteni a vámügyi ágazaton belüli közigazgatási együttműködést. Meg kell erősíteni a kereskedelmi megállapodások végrehajtásában közreműködő szerveket, különös tekintettel a preferenciális származási szabályok ellenőrzésére.
      Adóügy– Meg kell kezdeni a jelenlegi adójogszabályok és közigazgatási eljárások felülvizsgálatát az adójogszabályok hatékony és megkülönböztetésmentes végrehajtásának biztosítása érdekében. A dohánytermékekre vonatkozó jövedékiadó-mértékeknek az áru származásán (hazai vagy importált) alapuló jelenlegi eltéréseit meg kell szüntetni. Folytatni kell a adóigazgatás már folyamatban lévő reformját, különösen erősíteni kell az adók beszedésére és ellenőrzésére szolgáló helyi igazgatás kapacitását. Hozzá kell látni az ÁFA-visszatérítési hátralék emelkedő szintje problémájának megoldásához. Ki kell dolgozni az üzleti adózás alapelveinek magatartási kódexét és biztosítani kell, hogy az új adóintézkedések e szabályokkal összhangban legyenek.
      Verseny és állami támogatások– Versenykorlátozások elleni jogszabályokat kell elfogadni. Hatékony eszközöket kell biztosítani a versenyhatóság számára a közvetlen végrehajtás és szankcionálás érdekében. Elő kell segíteni az állami támogatások elveinek átláhatóságát és alapvető végrehajtását. A liberalizáció előmozdításával, a közbeszerzési gyakorlat javításával támogatni kell a versenypolitikát, és biztosítani kell a privatizációhoz való versenyszemléletű megközelítést. El kell fogadni az állami támogatásokra vonatkozó másodlagos jogszabályokat, és erősíteni kell az adott jogszabályi keretek végrehajtásához szükséges közigazgatási kapacitást.
      Közbeszerzés– Javítani kell a közbeszerzésre vonatkozó jelenlegi jogszabályi kereteket a közösségi vívmányoknak megfelelően, és fel kell állítani egy közbeszerzési ügynökséget a jogszabályok végrehajtásának biztosítására.
      A szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok– Az ipari tulajdonról szóló törvényhez kapcsolódóan másodlagos jogszabályokat kell elfogadni, és a törvényt végre kell hajtani. Tovább kell fejleszteni a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó jogi szabályozást.
      Ágazati politikák
      Ipar, valamint kis- és középvállakozások– Szerkezetátalakítási és átalakítási programot kell elfogadni az acéliparra vonatkozóan a versenyt szabályozó közösségi vívmányoknak megfelelően, hatékony és versenyképes társaságok alapítása érdekében. Végre kell hajtani a kisvállalkozások európai chartájának alapelveit, valamint a 2004-re kitűzött célokat. Javítani kell a kis- és középvállalkozások hozzáférését a pénzügyi és nem pénügyi szolgáltatásokhoz. Folytatni kell a nemzeti garanciaalap előkészítését.
      Energia– Fejleszteni kell az újólag alapított enrgiaügyi szabályozó bizottságot az EU-iránymutatásoknak való megfelelés és az energia-ágazaton belüli monopolhelyzet kialakulásának elkerülése érdekében. Módosítani kell a szállítási és átviteli rendszerüzemeltető létrehozásáról, valamint a közszolgáltatási kötelezettségekről rendelkező energiatörvényt. Reformokat (privatizáció) kell végrehajtani a villamos energia ágazatban.
      Távközlés– Biztosítani kell az elektronikus hírközlési ágazat hatékony liberalizálását, beleértve a szabályozó testületek megerősítését, és az ágazat számára megfelelő jogszabályok és politikák elfogadását.
      Környezetvédelem– Az EU-előírásokkal összhangban el kell fogadni a környezetvédelemről, hulladék- és vízgazdálkodásról, a természeti erőforrások védelméről, valamint a levegő minőségéről szóló jogszabályokat. El kell készíteni a közösségi vívmányokkal összhangban álló, a fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzeti stratégiát, amely magában foglalja az Egyesült Nemzeteknek 2002-ben Johannesbourg-ban a fenntartható fejlődésről szervezett csúcstalálkozója következtetéseiben megfogalmazott ajánlások végrehajtását tartalmazó részletes tervet.
      Bel- és igazságügyi együttműködés
      Határellenőrzés– A 2003. májusában a határok biztonságáról és ellenőrzéséről tartott ohridi regionális konferencia folytatásaként végre kell hajtani a kormány által elfogadott, és a 2003. november 28-án az EU-Nyugat-Balkán Fórum keretében megtartott BI miniszteri találkozón előadott rövid távú intézkedéseket. Az érintett szervekkel együttműködve végre kell hajtani a 2003. decemberében elfogadott integrált határellenőrzési stratégiát. A határellenőrzési hatáskörök határrendőrségre történő átruházásának elősegítése érdekében erősíteni kell a Belügy- és a Védelmi Minisztérium közötti koordinációt, és biztosítani kell a határrendőrség intézményi fejlesztését.
      Migrációs és menekültügyi politika– Végre kell hajtani a 2003. évi menekültügyi törvényt. A menedékkérők számára független és átlátható fellebbezési és felülvizsgálati rendszert kell létrehozni. A befogadási politikák és könnyítések végrehajtására és kidolgozására megfelelő jogszabályokat kell elfogadni. Felül kell vizsgálni a migrációs jogszabályokat, különösen a legális és illegális bevándorlásra, valamint az emberkereskedelemre vonatkozó jogi szabályozást. A regionális vonatkozásokra is figyelemmel közös stratégiát kell kidolgozni az illegális bevándorlásra és az emberkereskedelemre vonatkozóan. Új, a külföldiek jogállásáról szóló törvényt kell elfogadni.
      Rendőrség– Biztosítani kell, hogy a rendőri szervek, különös tekintettel a különleges rendőri erőkre, a nemzetközi előírásokkal és gyakorlattal összhangban járjanak el. Az európai gyakorlatnak megfelelően világosan körül kell határolni a Belügyminisztérium és a Védelmi Minisztérium válsághelyzetek kezelésében betöltött szerepét. A minden szinten biztosítandó kiegyensúlyozott képviseletre is figyelemmel a rendőrségi reformra vonatkozóan cselekvési tervet kell elfogadni és azt végre kell hajtani, továbbá elő kell irányozni a terv végrehajtáshoz szükséges forrásokat. A humánerőforrás-kezelés reformja érdekében sürgős intézkedéseket kell tenni. Javítani kell a bíróságokkal való együttműködést. Erősíteni kell a képzési kapacitást és biztosítani a Rendőrtiszti Akadémia megfelelő működését, beleértve a költségvetési források megfelelő felosztását. Csökkenteni kell a rendőrtisztviselők körében létező korrupciót és más jogellenes cselekményeket. Elő kell mozdítani az Interpollal, valamint más nemzetközi bűnüldözési szervezetekkel történő együttműködést, különösen az adatbázisaik teljesebb körű felhasználásán keresztül.
      Szervezett bűnözés, tiltott kereskedelem, kábítószerek, pénzmosás és terrorizmus– Végre kell hajtani a kormány által elfogadott, és a 2003. november 28-án az EU-Nyugat-Balkán Fórum keretében megtartott BI miniszteri találkozón felvázolt cselekvésorientált intézkedéseket. Meg kell erősíteni a 2002-es szervezett bűnözés elleni ENSZ egyezményt és az ahhoz kapcsolódó, a kézi lőfegyverekről, az emberkereskedelemről és embercsempészetről szóló jegyzőkönyveket, továbbá biztosítani kell azok végrehajtását. Erősíteni kell a szervezett bűnözés elleni küzdelemben részt vevő bűnüldöző szervek közötti együttműködést. Fejleszteni kell a bűnüldözési operatív információk elemzését és a kockázatelemzést, valamint létre kell hozni egy központi bűnügyi hírszerző egységet, amely együttműködik valamennyi bűnüldöző szervvel. El kell fogadni a különleges nyomozati eszközök használatának biztosításához szükséges jogszabálymódosításokat. Tanúvédelmi programokat kell kidolgozni. A tiltott kábítószerkereskedelem elleni küzdelemhez szükséges kapacitásokat növelni kell.
      3.2.   KÖZÉPTÁVÚ PRIORITÁSOK
      Politikai helyzet
      Demokrácia és jogállamiság
      Az ohridi keretmegállapodás végrehajtása– Végre kell hajtani a kisebbségek kiegyensúlyozott képviseletére kidolgozott stratégiai tervet. Biztosítani kell a decentralizált kormányzati szintek megfelelő működését. További erőfeszítéseket kell tenni a korábbi válságövezetek újjáélesztésére.
      A közigazgatás működésének további javítása– Továbbra is elő kell segíteni a közigazgatás függetlenségét, a felvételi eljárások és érdem alapján történő szakmai előmenetel átláthatóságát, valamint valamennyi közösség kiegyensúlyozott képvieletét. Folytatni kell a közigazgatási reformot, különösen tekintettel a „funkcionális” elemzés eredményeire. Tovább kell javítani a minisztériumok kapacitását egy sor közös feladat ellátásának biztosítására, amely a Főigazgatóság és más központi szervek (politikák kidolgozása, stratégiai tervezés, pénzgazdálkodás, humánerőforrás-kezelés, információ-technológia) koordináló szerepének segítéséhez szükséges. Biztosítani kell a stabilizációs és társulási egyezmény rendelkezései végrehajtásáért felelős közigazgatási ágazatokban dolgozók feladataik elvégzéséhez szükséges megfelelő felszereltségét. Továbbra is bátorítani kell a civil társadalom – beleértve a szociális partnerszervezeteket – fejlődését és annak részvételét a döntéshozatali eljárás során.
      Az igazságszolgáltatási rendszer további erősítése– Végre kell hajtani az igazságszolgáltatási rendszer átfogó reformját, beleértve a szükséges alkotmánymódosításokat és jogszabályi környezet szükséges változtatásait is, továbbá erősíteni kell az igazságszolgáltatási rendszer összkapacitását. Biztosítani kell az Országos Bíróképző Intézet hatékony működését. Javítani kell az EU-szabályozásról, a határokon átnyúló bűnügyi együttműködésről és gyakorlatról szóló képzéseket. Valamennyi bíróság ügyhátralékát csökkenteni kell. Megfelelően felszerelt, képzett és szakosodott, valamint megfelelő jogállású igazgatási személyzetet kell biztosítani. Biztosítani kell a szükséges költségvetési forrásokat a költségmentesség és ingyenes jogi tanácsadás lehetővé tételéhez. Emelni kell a fizetéseket.
      A korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem további javítása– Jelentős, érzékelhető eredményeket kell elérni a korrupció elleni küzdelem minden szintjén a megfelelő jogi szabályozáson keresztül, valamint a korrupcióellenes nemzeti program pontos végrehajtásával. Meg kell könnyíteni a szervezett bűnözés elleni küzdelemben érintett állami testületekbe történő, EU-tagállamok által kirendelt összekötő tisztek kihelyezését. Minden hat hónapban jelentést kell benyújtani az EU részére a határokon átnyúló szervezett bűnözésről szóló ENSZ-egyezmény (Palermo-egyezmény) értelmében vett, a szervezett bűnözéshez kapcsolódó tevékenységek elleni igazságügyi fellépés során elért kézzelfogható eredményekről.
      Emberi jogok és a kisebbségek védelme
      Biztosítani kell az emberi jogoknak a bűnüldöző szervek általi tiszteletben tartását– Biztosítani kell, hogy a rendőrség, a bírák, az ügyészség és más bűnüldöző szervek teljességgel tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és azokat hajtsák végre. Biztosítani kell, hogy a fogdákban és büntetés-végrehajtási intézetekben tiszteletben tartsák az emberi méltóságot.
      A véleménynyilvánítási és sajtószabadság biztosítása– Biztosítani kell, hogy a média szabályozása az EU-előírásoknak megfelelően történjék és azt megfelelően végrehajtsák.
      Továbbra is támogatni kell a hátrányos megkülönböztetés tilalma és a egyenlő képviselet elvének érvényesülését– Javítani kell a munkavállalási lehetőségeket valamennyi etnikai közösség számára, és meg kell könnyíteni az oktatáshoz való hozzáférést. Elő kell segíteni a kisebbségek felsőoktatásban való részvételét, és biztosítani kell, hogy az albán nyelvű felsőoktatás a bolognai nyilatkozatban meghatározott EU-előírásokat vegye figyelembe.
      Regionális és nemzetközi együttműködés
      A regionális együttműködés további javítása– Konstruktív és kiegyensúlyozott regionális politikát kell fenntartani, amely támogatja a párbeszédet, a stabilitást, a jószomszédi viszonyokat és az együttműködést. Végre kell hajtani a délkelet-európai (SEE) alapvető regionális közlekedési hálózatra vonatkozó szándéknyilatkozatot. Végre kell hajtani a 2003-as athéni szándéknyilatkozat keretében a délkelet-európai regionális energiapiac vonatkozásában vállalt kötelezettségeket, és elő kell készíteni az integrált regionális energiapiac létrehozását.
      A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által kötött nemzetközi megállapodások végrehajtása– Maradéktalanul végre kell hajtani a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által megerősített nemzetközi megállapodásokat és egyezményeket, különösen a bel- és igazságügyi együttműködés, valamint a kisebbségi jogok és a kereskedelem keretében kötött egyezményeket.
      Gazdasági helyzet
      Szabad piacgazdaság és strukturális reformok
      A gazdasági reformok fenntarthatóságának biztosítása
      Az üzleti környezet további javítása– Biztosítani kell a társasági jogra, a számvitelre és könyvvizsgálatra vonatkozó legfontosabb nemzetközi és EU-előírások hatékony végrehajtását. Tovább kell javítani a közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát, maradéktalanul végre kell hajtani az engedélyezési eljárások egyszerűsítésére és számuk csökkentésére vonatkozó programot, és tovább kell javítani a vállalkozásokra vonatkozó valamennyi közigazgatási eljárás átláthatóságát. Biztosítani kell a hitelezői jogok átlátható jogi keretek között és a telekkönyvi reformon keresztül történő végrehajtását. Elő kell segíteni a vállalatirányítási törvénykönyv végrehajtását.
      Foglalkoztatás- és szociálpolitika– Ki kell dolgozni egy, a szociális kohézió erősítését szolgáló szociálpolitikát, egy hatékony szociális biztonsági rendszert, javítani kell a szociális színvonalat, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés helyzetét. Tovább kell fejleszteni a foglalkoztatáspolitikát valamennyi érintett szereplő bevonásával.
      Az államháztartás irányítása
      Az államháztartásnak és az államháztartás kezelésének további javítása– A nyilvános belső és külső pénzügyi ellenőrzés erősítése. El kell hárítani az akadályokat a nyugdíjrendszer második pillérének fejlesztése, különösen a szolidaritási rendszerről a kötelező felhalmozási rendszerre való áttérés átmenetének finanszírozása érdekében.
      Csalás– Hatékony eljárásokat kell kidolgozni a csalással, és más – nemzeti és nemzetközi pénzalapokat egyaránt érintő – szabálytalanságokkal (illetve azok gyanújával) kapcsolatos ügyek felderítésére, kezelésére és nyomonkövetésére.
      EU-Előírások
      Belső piac és kereskedelem
      Az áruk mozgása– Erősíteni kell a kormány kapacitását a stabilizációs és társulási egyezmény végrehajtása érdekében, különösen olyan hazai szakértelem biztosítása segítségével, amely értékeli, hogy a jogszabálytervezetek megfelelnek-e a közösségi-vívmányoknak.
      Pénzügyi szolgáltatások– Biztosítani kell a független és megfelelő szakértelemmel rendelkező ellenőrző hatóságok hatékony, nemzetközileg elismert előírásokkal összhangban történő munkavégzését.
      A személyes adatok védelme– Folytatni kell az adatvédelmi hatóság intézményi megerősítését az EU-előírásoknak és -gyakorlatnak megfelelően.
      Vámügy– Tovább kell erősíteni a vámigazgatást és biztosítani kell megfelelő működését az EU-előírások elérése érdekében. Végre kell hajtani a 2004-2008-as stratégiai tervet.
      Adóügy– Tovább kell erősíteni az adóigazgatást és biztosítani kell megfelelő működését az EU-előírások elérése érdekében. Ki kell dolgozni egy ellenőrzési stratégiát és egy megfelelő számítógépes rendszert.
      Verseny és állami támogatások– Végre kell hajtani a versenykorlátozások elleni jogszabályokat. Tovább kell erősíteni a versenyhatóságot azáltal, hogy a hatáskörébe utalják a végrehajtást és szankciók alkalmazását. Tovább kell javítani az állami támogatások átláthatóságát.
      Közbeszerzés– Teljesen működőképes közbeszerzési struktúrákat kell kialakítani, amelyek biztosítják a közbeszerzési eljárások jogszabályoknak és a stabilizációs és társulási egyezmény követelményeinek megfelelő működését.
      Szellemi tulajdonjogok– Biztosítani kell a szellemi és ipari tulajdonra vonatkozó jogszabályok végrehajtását.
      Ágazati politikák
      Ipar, valamint kis- és középvállakozások– Az acéliparra vonatkozóan szerkezetátalakítási és átalakítási programot végrehajtani. Be kell fejezni a kisvállalkozások európai chartája alapelveinek alkalmazására kidolgozott stratégia végrehajtását. Javítani kell a kis- és középvállalkozások hitelfelvételi lehetőségeit. Tovább kell fejleszteni a nem pénzügyi kis- és középvállalkozások támogatási mechanizmusainak gyakorlatát (pl. csoportok, ipari parkok). Végre kell hajtani a befektetés korlátainak csökkentését célzó FIAS cselekvési tervet.
      Távközlés– Át kell ültetni és végre kell hajtani az elektronikus hírközlésre vonatkozó új EU-s jogi szabályozást.
      Mezőgazdaság– El kell fogadni és végre kell hajtani a mezőgazdaság strukturális reformját. Átfogó reformot kell elfogadni és végrehajtani, beleértve a határ- és belső ellenőrzési szolgálatokat és gyakorlatot a növény- és állategészségügyre, a stratégiaelemzésre, az ágazati információs rendszerekre és statisztikákra, a meglévő köz- és magánszektorbeli intézmények és szolgálatok működésének összehangolására vonatkozóan.
      Környezetvédelem– Tovább kell közelíteni a jogszabályokat az EU-előírásokhoz. Az elfogadott jogszabályokat végre kell hajtani. Javítani kell a környezetvédelmi ellenőrzést és tovább kell fejleszteni a közigazgatási kapacitást. A környezetvédelmi megfontolásokat bele kell építeni a különböző politikákba, különösen az EU-előírásoknak megfelelően kialakított környezeti hatásvizsgálatokon keresztül.
      Bel- és igazságügyi együttműködés
      Határellenőrzés– Az érintett szervekkel együttműködésben be kell fejezni az integrált határellenőrzési stratégia végrehajtását.
      Migrációs és menekültügyi politikák– Elő kell segíteni a nemzeti menekültügyi struktúra EU-előírásoknak megfelelő kidolgozását a menedékkérők és menekültek megfelelő védelme és támogatásának biztosítása érdekében. Végre kell hajtani az illegális bevándorlás és emberkereskedelem elleni küzdelemre vonatkozó stratégiát.
      Rendőrség– Be kell fejezni a rendőrség reformjának végrehajtását. Figyelmet kell fordítani a bűnözés új formái – beleértve a számítógépes és határokon átnyúló bűncselekményeket – elleni küzdelemmel kapcsolatos képzésekre. Tovább kell javítani a rendőrségi információs rendszereket.
      Szervezett bűnözés, tiltott kereskedelem, kábítószerek és pénzmosás– Számottevő eredményeket kell elérni a szervezett bűnözés elleni küzdelemben. Biztosítani kell a szervezett bűnözés elleni ENSZ-eszközök alkalmazását. Tovább kell javítani a bűnmegelőzés és bűnüldözés terén meglévő állami kapacitásokat, a bűnüldöző szervek és a bíróságok közötti koordináció, a bűnüldözési operatív információk elemzésére szolgáló kapacitások növelése és a bűnözés új formáira vonatkozó további képzések által. Csökkenteni kell a tiltott kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek számát. Biztosítani kell, hogy a pénzügyi hírszerző egység teljes mértékben az EU-előírásoknak megfelelően működjék. Végre kell hajtani a nemzeti drogstratégiát. Fokozni kell a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények – beleértve a pénzmosást és pénzhamisítást – és a csalás elleni küzdelmet, továbbá javítani kell a vonatkozó nemzeti jogszabályokat.
      4.   PROGRAMOZÁS
      A stabilizációs és társulási folyamat részeként a nyugat-balkáni országok számára nyújtandó közösségi támogatásokat a megfelelő pénzügyi eszközök útján, különösen az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtandó támogatásról szóló, 2000 december 5-i 2666/2000/EK tanácsi rendelettel (1) kell megadni; ennek megfelelően e határozatnak nincs pénzügyi vonatkozása. Ezen túlmenően Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság részesedni fog a több országra irányuló és a horizontális programok finanszírozásából. A Bizottság együttműködik az Európai Beruházási Bankkal és a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, különösen az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és a Világbankkal stabilizációs és társulási folyamathoz kapcsolódó projektek közös finanszírozásának elősegítése érdekében.
      5.   FELTÉTELRENDSZER
      A stabilizációs és társulási folyamat részeként a nyugat-balkáni országok számára nyújtandó közösségi támogatás a koppenhágai politikai kritériumoknak való megfelelésben – különösen az ezen európai partnerség egyes prioritásainak való megfelelésben – elért további előrelépés függvénye. Ezen általános feltételek tiszteletben tartásának elmulasztása esetén a Tanács a 2666/2000/EK rendelet 5. cikke alapján megteheti a megfelelő intézkedéseket. A közösségi támogatás ugyancsak függ a Tanács 1997. április 27-i következtetéseiben meghatározott feltételektől, különösen a demokratikus, gazdasági és intézményi reformoknak a kedvezményezettek általi lefolytatásától az ebben az európai partnerségben megállapított prioritások figyelembevételével.
      6.   MONITORING
      Ezen európai partnerség figyelemmel kísérése a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok – nevezetesen a stabilizációs és társulási folyamatról szóló éves jelentés – révén biztosított.

         (1)  HL L 306., 2000.12.7., 1. o. A 2415/2001/EK rendelettel (HL L 327., 2001.12.12., 3. o.) módosított rendelet.


title: A Tanács határozata (2004. április 29.) az Európai Közösség és Izrael Állam között létrejött, a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0576

2004/576/EK: A Tanács Határozata (2004. április 29.) az Európai Közösség és Izrael Állam között létrejött, a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

Hivatalos Lap L 261 , 06/08/2004 o. 0047 - 0047

		A Tanács határozata(2004. április 29.)az Európai Közösség és Izrael Állam között létrejött, a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről(2004/576/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen a 170. cikkre a 300. cikk (2) bekezdésével összefüggésben, annak első albekezdésének első mondatára,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1]mivel:(1) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Izrael Állammal egy tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban "megállapodás") megkötéséről.(2) A megállapodást, figyelemmel annak későbbi időpontban való esetleges megkötésének feltételére is, a Közösség nevében 2003. június 10-én Brüsszelben aláírták.(3) Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és Izrael Állam közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét már közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában [2].2. cikkA megállapodás 5. cikke szerinti értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.Kelt Luxembourgban, 2004. április 29-én.a Tanács részérőlaz elnökM. McDowell[1] 2004. március 11-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL L 154., 2003.6.21., 80. o.--------------------------------------------------


title: 2014/505/EU: A Tanács határozata ( 2014. július 23. ) az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

text:
               30.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 224/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. július 23.)
   az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

      (2014/505/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Dánia, Norvégia és Svédország közötti, a Skagerrak és a Kattegat halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodást (a továbbiakban: az 1966. évi megállapodás) 1966. december 19-én írták alá, és az 1967. augusztus 7-én lépett hatályba.

               (2)

               Az 1966. évi megállapodás lehetővé tette Dánia, Norvégia és Svédország számára, hogy az alapvonalaiktól számított négy tengeri mérföldig terjedő területen kölcsönösen hozzáférjenek a Skagerrak és a Kattegat területén folytatott halászathoz. E megállapodás ezenkívül megállapította, hogy az ott folytatott halászat céljából a kérdéses terület nyílt tengernek tekintendő, és hogy ezért – például az ellenőrzés tekintetében – a lobogó szerinti állam joghatósága alá tartozik.

               (3)

               Miután Dánia 1973-ban, Svédország pedig 1995-ben csatlakozott az Unióhoz, e két tagállam vonatkozásában az Unió vált felelőssé az 1966. évi megállapodás igazgatásáért.

               (4)

               Norvégia külügyminisztériuma 2009. július 29-én értesítette az 1966. évi megállapodás letéteményesét, Dániát, hogy az 1966. évi megállapodást – az e megállapodás szerinti hivatalos felmondás útján – meg kívánja szüntetni, következésképpen az 1966. évi megállapodás 2012. augusztus 7-én hatályát vesztette.

               (5)

               A Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében kezdjen tárgyalásokat a Norvég Királysággal egy olyan új megállapodásról, amely a Felek számára kölcsönös hozzáférést biztosít a Skagerrak és a Kattegat területén folytatott halászathoz.

               (6)

               E tárgyalások eredményeként 2013. október 24-én parafálták az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás).

               (7)

               A megállapodást alá kell írni.

               (8)

               Annak biztosítására, hogy az uniós hajók továbbra is hozzáférhessenek a halászati tevékenységekhez, a megállapodásnak – hatálybalépéséig – az aláírásának napjától számítva legfeljebb két évig ideiglenesen alkalmazandónak kell lennie,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a megállapodás későbbi megkötését.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás Unió részéről történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A megállapodás – hatálybalépéséig – az aláírásának napjától (1) számított legfeljebb két évig ideiglenesen alkalmazandó.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás aláírása napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéséről.


title: A Tanács 2009/969/KKBP határozata ( 2009. december 15. ) a 2006/276/KKBP közös álláspontban meghatározott, egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról, valamint a 2009/314/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről

text:
               17.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 332/76

      A TANÁCS 2009/969/KKBP HATÁROZATA

   (2009. december 15.)
   a 2006/276/KKBP közös álláspontban meghatározott, egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról, valamint a 2009/314/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. április 10-én elfogadta az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspontot (1).

               (2)

               A 2006/276/KKBP közös álláspont módosításáról szóló, 2009. április 6-i 2009/314/KKBP közös álláspont (2)2010. március 15-ig meghosszabbította a korlátozó intézkedéseket. Mindazonáltal – az egyes személyek 1999–2000-es eltűnésében szerepet játszó személyek és a Központi Választási Bizottság elnökének kivételével – az egyes fehérorosz vezetőkre vonatkozó utazási korlátozásokat 2009. december 15-ig felfüggesztették.

               (3)

               A Tanács 2009. november 17-én megállapodott abban, hogy – mivel a 2008. október 13-i tanácsi következtetésekben meghatározott területeken nem történt kézzelfogható előrelépés – a 2006/276/KKBP közös álláspontban előírt korlátozó intézkedéseket 2010 októberéig meghosszabbítja, továbbá az egyes fehérorosz vezetőkre vonatkozó utazási korlátozásokat – az egyes személyek 1999–2000-es eltűnésében szerepet játszó személyek és a Központi Választási Bizottság elnökének kivételével – 2010 októberéig ugyancsak meghosszabbítja. Az említett időszak végén a Tanács a Belaruszban fennálló helyzet fényében felülvizsgálja a korlátozó intézkedéseket. A Tanács dönthet úgy, hogy a fehérorosz hatóságoknak a demokrácia és az emberi jogok területén hozott intézkedései függvényében bármely időpontban ismét alkalmazza vagy megszünteti az utazási korlátozásokat.

               (4)

               A 2009/314/KKBP közös álláspontot ezért hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2006/276/KKBP közös álláspontban előírt korlátozó intézkedéseket 2010. október 31-ig meghosszabbítják.
   2. cikk
   (1)   A 2006/276/KKBP közös álláspont 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt intézkedéseket – amennyiben azok Jurij Nyikolajevics Podobed esetében alkalmazandók – 2010. október 31-ig felfüggesztik.
   (2)   A 2006/276/KKBP közös álláspont 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt intézkedéseket 2010. október 31-ig felfüggesztik.
   3. cikk
   E határozatot a Belaruszban fennálló helyzet fényében 2010. október 31. előtt újra felül kell vizsgálni.
   4. cikk
   A 2009/314/KKBP közös álláspont hatályát veszti.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   6. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ERLANDSSON

      (1)  HL L 101., 2006.4.11., 5. o.

      (2)  HL L 93., 2009.4.7., 21. o.


title: 2005/473/EK: A Tanács határozata (2005. május 30.) a Régiók Bizottsága egy osztrák póttagjának a kinevezéséről

text:
               29.6.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 167/16

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. május 30.)
   a Régiók Bizottsága egy osztrák póttagjának a kinevezéséről
   (2005/473/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel az osztrák kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2002. január 22-én elfogadta a Régiók Bizottsága teljes jogú tagjainak és póttagjainak kinevezéséről szóló 2002/60/EK határozatot (1) a 2002. január 26-tól 2006. január 25-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Edmund FREIBAUER úr lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2005. február 8-án tájékoztatták,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a Régiók Bizottsága tagjának a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2006. január 25-ig póttagnak kinevezi: Johanna MIKL-LEITNER asszonyt „Landesrätin”, az alsó-ausztriai tartományi kormány tagja, Edmund FREIBAUER úr helyére.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. május 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. BODEN

      (1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.


title: A Tanács (EU) 2016/643 határozata (2016. április 21.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

text:
               23.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 108/35

         A TANÁCS (EU) 2016/643 HATÁROZATA
   (2016. április 21.)
   a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

               (2)

               A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, miután lejárt az a mandátum, amelynek alapján Mauro D'ATTIS-t (Consigliere comunale di Brindisi) tagnak javasolták,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Sig. Mauro D'ATTIS, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (mandátumváltozás).

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2016. április 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G.A. VAN DER STEUR

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).


title: 2006/491/EK,Euratom: A Tanács határozata ( 2006. június 27. ) a Tanács Főtitkársága kinevezéssel megbízott hatóságának és szerződéskötésre jogosult hatóságának meghatározásáról

text:
               14.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 194/29

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. június 27.)
   a Tanács Főtitkársága kinevezéssel megbízott hatóságának és szerződéskötésre jogosult hatóságának meghatározásáról
   (2006/491/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló, 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre (1), és különösen a személyzeti szabályzat 2. cikkére és az alkalmazási feltételek 6. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az EK-szerződés 207. cikke (2) bekezdésének első albekezdése és az Euratom-szerződés 121. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a Tanács Főtitkársága a főtitkár, egyben a közös kül-és biztonságpolitika főképviselője (a továbbiakban: a főtitkár) irányítása alatt áll, akit a Főtitkárság működéséért felelős főtitkár-helyettes segít.

               (2)

               Az EU-szerződés 28. és 41. cikkének értelmében az EK-Szerződés 207. cikkének rendelkezéseit az EU-szerződés V. és VI. címében említett területekre vonatkozó rendelkezésekre is alkalmazni kell.

               (3)

               Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeinek módosításáról szóló, 2004. március 22-i 723/2004/EK, Euratom rendelet (2) hatálybalépését követően, amely többek között módosította az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai előmeneteli struktúráját, a Tanács Főtitkársága kinevezéssel megbízott hatóságának és szerződéskötésre jogosult hatóságának meghatározásáról szóló határozatot kell elfogadni, a Tanács Főtitkársága kinevezéssel megbízott hatóságának meghatározásáról szóló, 1999. október 20-i 1999/692/EK, ESZAK, Euratom tanácsi határozatot (3) pedig hatályon kívül kell helyezni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A tisztviselők személyzeti szabályzata által a kinevezéssel megbízott hatóságra, illetőleg az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a szerződéskötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket a Tanács Főtitkársága tekintetében a következők gyakorolják:

               a)

               a főtitkár és a főtitkár-helyettes vonatkozásában a Tanács;

               b)

               a személyzeti szabályzat 1a., 30., 34., 41., 49., 50. és 51. cikkének a főigazgatókra való alkalmazásának vonatkozásában a főtitkár javaslata alapján a Tanács; a főtitkárt pedig felhatalmazzák arra, hogy javaslattételi hatáskörét a főtitkár-helyettesre átruházza;

               c)

               egyéb esetekben a főtitkár; a főtitkárt pedig felhatalmazzák arra, hogy hatáskörét a főtitkár-helyettesre átruházza.
               A főtitkár-helyettes felhatalmazást kap arra, hogy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek és a személyzeti szabályzat AST besorolási fokozatba tartozó tisztviselőkre való alkalmazása tekintetében a főtitkár által ráruházott hatáskört teljes mértékben vagy részben az igazgatási főigazgatóra ruházza át. Ez az átruházás nem terjedhet ki a tisztviselők kinevezése és szolgálati jogviszonyának végleges megszüntetése, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazása tekintetében ráruházott hatáskörre.

         2. cikk
   A 1999/692/EK, ESZAK, Euratom határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2006. június 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. PRÖLL

      (1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 2104/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 7. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 124., 2004.4.27., 1. o.

      (3)  HL L 273., 1999.10.23., 12. o.


title: A Tanács (KKBP) 2015/2007 határozata (2015. november 10.) az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               11.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 294/64

         A TANÁCS (KKBP) 2015/2007 HATÁROZATA
   (2015. november 10.)
   az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és 31. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 19-én elfogadta a (KKBP) 2015/77 határozatot (1), amellyel Lars-Gunnar WIGEMARK-ot nevezte ki az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2015. október 31-én lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását további tizenhat hónapra meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   A Tanács 2017. február 28-ig meghosszabbítja Lars-Gunnar WIGEMARK-nak mint az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének (EUKK) a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a főképviselő) javaslata alapján.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Unió Bosznia-Hercegovinával kapcsolatos következő politikai célkitűzésein alapul: további folyamatos előrehaladás a stabilizációs és társulási folyamatban annak érdekében, hogy olyan stabil, életképes, békés és több etnikumot magában foglaló egységes Bosznia-Hercegovina jöjjön létre, amely békésen együttműködik szomszédaival és visszafordíthatatlanul halad az uniós tagság felé. Az Unió emellett továbbra is támogatja Bosznia-Hercegovinában az általános keretmegállapodás a békéért (GFAP) végrehajtását.
   3. cikk
   Megbízatás
   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               felajánlja az Unió tanácsadását és közreműködik a politikai folyamat előmozdításában;

               b)

               biztosítja az uniós fellépés következetességét és egységességét;

               c)

               elősegíti a politikai, gazdasági és európai prioritások terén való előrehaladást;

               d)

               a bosznia-hercegovinai kormányzat valamennyi szintjén figyelemmel kíséri a végrehajtó és a jogalkotó hatóságok munkáját és tanácsot ad számukra, továbbá kapcsolatot tart fenn a bosznia-hercegovinai hatóságokkal és politikai pártokkal;

               e)

               a jogállamiság és a biztonsági ágazat reformja terén folytatott valamennyi tevékenységet illetően gondoskodik az uniós erőfeszítések végrehajtásáról, elősegíti az Unió átfogó koordinációját és helyi politikai iránymutatást nyújt a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre irányuló uniós erőfeszítésekre vonatkozóan, továbbá ennek összefüggésében szükség szerint értékeléseket készít és tanácsot ad a főképviselő és a Bizottság számára;

               f)

               támogatást nyújt a bosznia-hercegovinai büntető igazságszolgáltatás és rendőrség közötti kapcsolat megerősítéséhez és hatékonyabbá tételéhez;

               g)

               a katonai parancsnoki láncot nem érintve az EU haderőparancsnokának politikai iránymutatást nyújt a helyi politikai vonatkozású katonai kérdésekről, különös tekintettel a kockázatos műveletekre, valamint a helyi hatóságokkal és médiával való kapcsolatokra;olyan politikai intézkedések esetében, amelyek kihatással lehetnek a biztonsági helyzetre, előzetesen egyeztet az uniós haderők parancsnokával;

               h)

               koordinálja és végrehajtja a bosznia-hercegovinai lakosságnak szóló, uniós kérdéseket érintő uniós kommunikációs törekvéseket;

               i)

               előmozdítja az uniós integrációs folyamatot célirányos nyilvános diplomácia és uniós tájékoztatási tevékenységek révén, melyek célja annak biztosítása, hogy a bosznia-hercegovinai lakosság szélesebb körben megismerje és támogassa az Unióval kapcsolatos ügyeket, e tevékenységekbe a civil társadalom helyi szereplőit is bevonva;

               j)

               hozzájárul az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának kialakításához és megszilárdításához Bosznia-Hercegovinában, az Unió emberi jogi politikájával és az Unió emberi jogi iránymutatásaival összhangban;

               k)

               párbeszédet folytat az érintett bosznia-hercegovinai hatóságokkal, azoknak a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszékkel (ICTY) való teljes körű együttműködéséről;

               l)

               az uniós integrációs folyamattal összhangban tanáccsal segíti, támogatja, előmozdítja és figyelemmel kíséri a szükséges alkotmányos változásokról folytatott politikai párbeszédet;

               m)

               szoros kapcsolatot tart fenn és konzultációt folytat a bosznia-hercegovinai főképviselővel és az országban működő egyéb érintett nemzetközi szervezetekkel;

               n)

               szükség szerint tanácsot ad a főképviselőnek azon természetes vagy jogi személyekre vonatkozóan, akikkel/amelyekkel szemben a bosznia-hercegovinai helyzetre tekintettel indokolt lehet korlátozó intézkedéseket alkalmazni;

               o)

               az alkalmazandó parancsnoki láncot nem érintve elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszköz összehangoltan kerüljön alkalmazásra az uniós politikai célkitűzések megvalósítása érdekében.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel – a főképviselő felügyelete mellett – a megbízatás végrehajtásáért.
   (2)   A PBB kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörét nem érintve – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2015. november 1-jétől2017. február 28-ig terjedő időszakra 7 600 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni. Természetes és jogi személyek korlátozás nélkül részt vehetnek az EUKK által kiírt közbeszerzési pályázatokon. Ezenkívül az EUKK által vásárolt áruk esetében nem kell alkalmazni az áruk származására vonatkozó szabályt.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadással köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Külön személyzetet kell kijelölni arra, hogy segítse az EUKK-t a megbízatás végrehajtásában, valamint abban, hogy hozzájáruljon a bosznia-hercegovinai uniós szerepvállalás átfogó koherenciájához, láthatóságához és hatékonyságához. A megbízatás és az e célra rendelkezésre bocsátott pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel a csoport létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás keretében szükséges speciális szakpolitikai ismeretekkel rendelkező tagokkal. Az EUKK folyamatosan naprakész tájékoztatással látja el a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek olyan alkalmazottak kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. Az ilyen kirendelt alkalmazottak javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye, illetve az EKSZ fedezi. Az EUKK mellé a tagállamok által az Unió intézményeihez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak tagállami állampolgársággal kell rendelkezniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, az uniós intézmény vagy az EKSZ közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az EUKK személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és az EUKK csoportjának tagjai tiszteletben tartják a 2013/488/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Hozzáférés az információkhoz és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az esettől függően az uniós küldöttségek, és/vagy a tagállamok logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és a hatáskörébe tartozó terület biztonsági helyzetével összhangban meghoz minden ésszerűen megvalósítható intézkedést a közvetlenül az irányítása alá tartozó személyzet biztonsága érdekében, különösen az alábbiakat:

               a)

               az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzetnek a hatáskörébe tartozó területre való biztonságos bejutását és az azon belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmaz egy vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervet is;

               b)

               biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen a hatáskörébe tartozó területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással;

               c)

               biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a hatáskörébe tartozó terület EKSZ általi biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a hatáskörébe tartozó területre való megérkezése előtt vagy az érkezéskor;

               d)

               biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében írásban beszámol a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak ezen ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK rendszeresen szóbeli és írásbeli jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az Unió politikai céljainak elérése érdekében az EUKK hozzájárul az Unió tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami intézkedést koherens módon alkalmazzák. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió régióbeli küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Az uniós küldöttségek vezetői és a tagállamok külképviseleteinek vezetői minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy segítsék az EUKK-t megbízatásának végrehajtásában. Az EUKK egyéb, a helyszínen működő nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart, és különösen szoros együttműködést folytat a bosznia-hercegovinai főképviselővel.
   (3)   Az Unió válságkezelési műveleteinek támogatása érdekében az EUKK – a helyszínen jelen lévő más uniós szereplőkkel együtt – javítja az információk uniós szereplők általi terjesztését és megosztását a magas szintű együttes helyzetfelismerés és -értékelés céljából.
   13. cikk
   Követelésekkel kapcsolatos segítségnyújtás
   Az EUKK és az EUKK személyzete segítséget nyújtanak a korábbi bosznia-hercegovinai EUKK-k megbízatásával összefüggésben felmerült követelések és kötelezettségek kezeléséhez, és ilyen céllal adminisztratív támogatást, valamint hozzáférést biztosítanak a vonatkozó iratokhoz.
   14. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak a térségben történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2016. június végéig az elért eredményekről szóló jelentést, 2016. november végéig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.
   15. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2015. november 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2015. november 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. GRAMEGNA

      (1)  A Tanács (KKBP) 2015/77 határozata (2015. január 19.) az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 13., 2015.1.20., 7. o.).

      (2)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).