title: A Tanács 2014/119/KKBP határozata ( 2014. március 5. ) az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról

text:
                  6.3.2014

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 66/26

         A TANÁCS 2014/119/KKBP HATÁROZATA
         (2014. március 5.)
         az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedések meghozataláról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2014. február 20-án a legszigorúbban elítélte az erőszak alkalmazásának minden formáját Ukrajnában. Az erőszak Ukrajnában való azonnali beszüntetésére, valamint az emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak a teljes körű tiszteletben tartására szólított fel. Az ukrán kormányt felszólította arra, hogy a lehető legnagyobb mértékű önmérséklettel járjon el, az ellenzék vezetőit pedig arra, hogy határolódjanak el azoktól, akik radikális fellépést és erőszakot alkalmaznak.

                     (2)

                     A Tanács 2014 március 3-én megállapodott abban, hogy a korlátozó intézkedéseket az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelősként azonosított személyek és az emberi jogok megsértéséért felelős személyek pénzeszközeinek befagyasztására, illetve az ilyen pénzeszközök visszaszerzésére összpontosítja, a jog érvényesülésének és az emberi jogok tiszteletben tartásának helyreállítása és támogatása érdekében Ukrajnában.

                     (3)

                     Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk

               (1)   Be kell fagyasztani a mellékletben felsorolt, Ukrajnában az ukrajnai állami vagyon hűtlen kezeléséért felelősként megnevezett személyekhez és az emberi jogok megsértéséért felelős személyekhez, valamint a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez tartozó, a tulajdonukat képező, általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást.

               (2)   A mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek rendelkezésére vagy javára – sem közvetlenül, sem közvetve – nem bocsátható pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás.

               (3)   Az illetékes tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, annak megállapítását követően, hogy a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások:

                           a)

                           a mellékletben felsorolt természetes személyek és eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek fedezéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, a bérleti díj vagy jelzáloghitel-törlesztés, a gyógyszerek és az orvosi kezelés, az adók, a biztosítási díjak és a közüzemi díjak költségeit;

                           b)

                           kizárólag az ésszerű mértékű szakmai tiszteletdíjak és a jogi szolgáltatásokhoz kapcsolódóan felmerült kiadások fedezésére szolgálnak;

                           c)

                           kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos kezelési vagy fenntartási díjainak a kiegyenlítésére szolgálnak;

                           d)

                           rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy az illetékes hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel közölte a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal a konkrét engedély megadása alapjául szolgáló indokokat;

                     Az érintett tagállam az e bekezdés alapján megadott minden engedélyről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.

               (4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

                           a)

                           a pénzeszközök vagy a gazdasági források az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv mellékletbe történő felvételének napját megelőzően hozott választottbírósági határozat, az Unióban hozott bírósági vagy közigazgatási határozat, illetve az említett dátumot megelőzően vagy azt követően az érintett tagállamban végrehajtandó bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

                           b)

                           a pénzeszközök vagy gazdasági források kizárólag az ilyen határozatban foglalt, vagy az ilyen határozatban érvényesnek elismert igények kielégítésére használhatók fel, az ilyen igényekkel rendelkező személyek jogait szabályozó alkalmazandó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

                           c)

                           a határozat nem a mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javát szolgálja; valamint

                           d)

                           a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével.

                     Az érintett tagállam értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot az a bekezdés alapján megadott valamennyi engedélyről.

               (5)   Az (1) bekezdés nem akadályozza meg a jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet abban, hogy az adott személynek, szervezetnek vagy szervnek a melléklet szerinti jegyzékbe vételét megelőzően szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének eleget tegyen, feltéve hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetést – akár közvetlenül, akár közvetve – nem az (1) bekezdésben említett személy, szervezet vagy szerv kapja.

               (6)   A (2) bekezdés nem vonatkozik a befagyasztott számlák alábbi növekményeire:

                           a)

                           kamatok vagy az ilyen számlákból származó egyéb hozamok;

                           b)

                           olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetések, amelyeket azt megelőzően kötöttek, vagy amelyek azt megelőzően keletkeztek, hogy az említett számlák az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá kerültek; vagy

                           c)

                           az Unióban meghozott, vagy az adott tagállamban végrehajtható bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági határozat alapján esedékes kifizetések;

                     feltéve, hogy e kamatok, egyéb hozamok és kifizetések továbbra is az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá tartoznak.

            2. cikk

               (1)   A Tanács valamely tagállam vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára határoz a mellékletben található jegyzék megállapításáról és módosításáról.

               (2)   A Tanács az (1) bekezdésben említett döntését és a jegyzékbe vétel indokolását – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben értesítés közzététele útján – közli az érintett természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy szervvel lehetővé téve a személy, szervezet vagy szerv számára, hogy észrevételeket tegyen.

               (3)   Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanács felülvizsgálja az (1) bekezdésben említett döntését, és erről értesíti az érintett személyt, szervezetet vagy szervet.

            3. cikk

               (1)   A melléklet tartalmazza az 1. cikk (1) bekezdésében említett természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzékbe vételének okait.

               (2)   A melléklet tartalmazza továbbá az érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek azonosításához szükséges adatokat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Természetes személyek esetében ilyen adat lehet a név, beleértve az álneveket is, a születési idő és hely, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító okmány száma, a nem, a cím – amennyiben ismert –, valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Jogi személyek, szervezetek és szervek esetében ilyen adat lehet a név, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely.

            4. cikk
            Az 1. cikk (1) és (2) bekezdésében említett intézkedések hatásának maximalizálása érdekében az Unió arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy fogadjanak el az e határozatban foglaltakhoz hasonló korlátozó intézkedéseket.

            5. cikk
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
            Ez a határozat 2015. március 6-ig alkalmazandó.
            Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozat megújítható vagy – adott esetben – módosítható.

            Kelt Brüsszelben, 2014. március 5-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               D. KOURKOULAS

            MELLÉKLET

               Az 1. cikkben említett személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

                        Név

                        Azonosító adatok

                        Indokolás

                        A jegyzékbe vétel időpontja

                        1.

                        Viktor Fedorovych Yanukovych

                        Születési dátum: 1950. július 9. Volt ukrán elnök.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekmények kivizsgálására irányuló büntetőeljárás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        2.

                        Vitalii Yuriyovych Zakharchenko

                        Születési dátum: 1963. január 20. Korábbi belügyminiszter-helyettes.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekmények kivizsgálására irányuló büntetőeljárás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        3.

                        Viktor Pavlovych Pshonka

                        Születési dátum: 1954. február 6. Korábbi ukrán államügyész.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekmények kivizsgálására irányuló büntetőeljárás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        4.

                        Oleksandr Hryhorovych Yakymenko

                        Születési dátum: 1964. december 22. Az ukrán Biztonsági Szolgálat egykori vezetője.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekmények kivizsgálására irányuló büntetőeljárás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        5.

                        Andriy Volodymyrovych Portnov

                        Születési dátum: 1973. október 27. Az ukrán elnök egykori tanácsadója.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekmények kivizsgálására irányuló büntetőeljárás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        6.

                        Olena Leonidivna Lukash

                        Születési dátum: 1976. november 12. Korábbi igazságügy-miniszter.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekmények kivizsgálására irányuló büntetőeljárás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        7.

                        Andrii Petrovych Kliuiev

                        Születési dátum: 1964. augusztus 12. Az ukrán elnöki hivatal egykori vezetője.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekmények kivizsgálására irányuló büntetőeljárás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        8.

                        Viktor Ivanovych Ratushniak

                        Születési dátum: 1959. október 16. Korábbi belügyminiszter-helyettes.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekmények kivizsgálására irányuló büntetőeljárás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        9.

                        Oleksandr Viktorovych Yanukovych

                        Születési dátum: 1973. július 1. Janukovics volt elnök fia; üzletember.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        10.

                        Viktor Viktorovych Yanukovych

                        Születési dátum: 1981. július 16. Janukovics volt elnök fia; az ukrán parlament (Verhovna Rada) képviselője.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        11.

                        Artem Viktorovych Pshonka

                        Születési dátum: 1976. március 19. Pshonka volt államügyész fia; az ukrán parlamentben (Verhovna Rada) a Régiók Pártjának frakcióvezető-helyettese.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        12.

                        Serhii Petrovych Kliuiev

                        Születési dátum: 1969. augusztus 12. Üzletember, Andrii K1iuiev testvére.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        13.

                        Mykola Yanovych Azarov

                        Születési dátum: 1947. december 17. 2014 januárjáig Ukrajna miniszterelnöke.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        14.

                        Oleksii Mykolayovych Azarov

                        Azarov volt miniszterelnök fia.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        15.

                        Serhiy Vitaliyovych Kurchenko

                        Születési dátum: 1985. szeptember 21. Üzletember.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        16.

                        Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk

                        Születési dátum: 1963. november 28. Korábbi oktatási és tudományügyi miniszter.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        17.

                        Raisa Vasylivna Bohatyriova

                        Születési dátum: 1953. január 6. Korábbi egészségügyi miniszter.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.

                        18.

                        Ihor Oleksandrovych Kalinin

                        Születési dátum: 1959. december 28. Az ukrán elnök egykori tanácsadója.

                        Ukrajnában ukrán közpénzek sikkasztásával és Ukrajnából való illegális kivitelével összefüggő bűncselekményekben való részvételre vonatkozó nyomozás alatt álló személy.

                        2014.3.6.


title: A Tanács határozata (1987. szeptember 28.) az Európai Gazdasági Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31987D0511

Hivatalos Lap L 297 , 21/10/1987 o. 0010 - 0010 finn különkiadás fejezet 11 kötet 13 o. 0045  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 13 o. 0045

		A Tanács határozata(1987. szeptember 28.)az Európai Gazdasági Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének elfogadásáról(87/511/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 238. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására [1],tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására [2],mivel jóvá kell hagyni az Európai Gazdasági Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság között 1977. január 18-án Brüsszelben aláírt együttműködési megállapodás [3] kiegészítő jegyzőkönyvét,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA jegyzőkönyv [4] 8. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg.3. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1987. szeptember 28-án.a Tanács részérőlaz elnökB. Haarder[1] HL C 104., 1987.4.21., 1. o.[2] 1987. szeptember 16-i hozzájárulás (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL L 266., 1978.9.27., 2. o.[4] A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2015/2101 határozata (2015. november 5.) a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló programról szóló (EU) 2015/774 határozat módosításáról (EKB/2015/33)

text:
               20.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 303/106

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/2101 HATÁROZATA
   (2015. november 5.)
   a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló programról szóló (EU) 2015/774 határozat módosításáról (EKB/2015/33)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikke első francia bekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               2015. március 4-én a Kormányzótanács elfogadta a (EU) 2015/774 európai központi banki határozatot (EKB/2015/10) (1), amely létrehozta a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló programot (a továbbiakban: PSPP). A (EU) 2015/774 határozat (EKB/2015/10) 5. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a PSPP keretében megvásárolt forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra nemzetközi értékpapír-azonosító számonként (ISIN) alkalmazandó 25 %-os kezdeti kibocsátási részesedési küszöb vonatkozik. Döntés született arról is, hogy ezt a kezdeti küszöböt a Kormányzótanács a PSPP végrehajtását követő első hat hónap után felülvizsgálja.

               (2)

               2015. szeptember 3-án a Kormányzótanács elviekben az ISIN-enkénti 25 %-os kibocsátási részesedési küszöb 33 %-ra történő emeléséről döntött, annak eseti alapon történő ellenőrzése mellett, hogy a 33 %-os ISIN-enkénti tulajdonlás nem eredményezheti azt, hogy az eurorendszerbeli központi bankok a rendezett adósságátütemezésekben blokkoló kisebbséget érjenek el.

               (3)

               A tervezett PSPP kibocsátási részesedési küszöb felemelése a PSPP teljes és zökkenőmentes integrációját célozza meg, egyben lehetővé téve a forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok piacának zökkenőmentes működését, valamint a rendezett adósságátütemezés akadályozásának elkerülését.

               (4)

               Erre tekintettel az (EU) 2015/774 (EKB/2015/10) határozatot megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Módosítás
   Az (EU) 2015/774 rendelet (EKB/2015/10) 5. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „(1)   A 3. cikk fenntartásával a PSPP keretében a 3. cikkben rögzített feltételeknek megfelelő forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra az eurorendszerbeli központi bankok összes portfólióiban szereplő állományának konszolidálását követően nemzetközi értékpapír-azonosító számonként (ISIN) alkalmazandó kibocsátási részesedési küszöb vonatkozik.
      2015. november 10-től kezdve az alkalmazandó kibocsátási részesedési küszöb ISIN-enként 33 %. Ettől eltérően a kibocsátási részesedési küszöb 25 %-ban kerül meghatározásra az olyan kollektív cselekvési záradékot tartalmazó forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapír ISIN-ek vonatkozásában, amelyek eltérnek a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által kidolgozott, és a tagállamok által az európai stabilitási mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 12. cikkének (3) bekezdésével végrehajtott euroövezeti kollektív cselekvési záradék-modelltől, ugyanakkor azok 33 %-ra felemelésre kerülnek annak eseti alapon történő ellenőrzése mellett, hogy a 33 %-os ISIN-enkénti tulajdonlás nem eredményezné azt, hogy az eurorendszerbeli központi bankok a rendezett adósságátütemezésekben blokkoló kisebbséget érjenek el.”

   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2015. november 10-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. november 5-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/774 határozata (2015. március 4.) a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló programról (EKB/2015/10) (HL L 121., 2015.5.14., 20. o.).


title: Az Európai Parlament és a Tanács 792/2004/EK határozata (2004. április 21.) a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0792

Hivatalos Lap L 138 , 30/04/2004 o. 0040 - 0049

		Az Európai Parlament és a Tanács 792/2004/EK határozata(2004. április 21.)a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 151. cikke (5) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [1],mivel:(1) A Szerződés a Közösségre ruházza azt a feladatot, hogy teremtse meg az Európa népei közötti mind szorosabb egységet, továbbá járuljon hozzá a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget.(2) A 2001. december 14-15-i Európai Tanács következtetéseihez csatolt laekeni nyilatkozat leszögezi, hogy az Európai Unió egyik alapvető megoldandó feladata az, hogy miként lehet a polgárokat közelebb hozni az európai gondolathoz és az európai intézményekhez.(3) A Tanács és a Tanács keretében ülésező kulturális miniszterek, az európai kulturális hálózatokról szóló, 1991. november 14-i állásfoglalásukban [2] hangsúlyozták, milyen fontos szerepet játszanak a kulturális szervezetek hálózatai az európai kulturális együttműködés terén, és megállapodtak abban, hogy ösztönzik az országukban működő kulturális szervezeteket az európai szintű nem kormányzati együttműködésben való aktív részvételre.(4) A Tanács 2002. december 19-i állásfoglalása [3] tartalmazza, hogy milyen módon határozható meg és értékelhető a kultúra terén tett intézkedések európai hozzáadott értéke.(5) A 2003-as költségvetési évre és az azt megelőző költségvetési évekre vonatkozóan az Európai Unió általános költségvetésének A-3042. tétele támogatást nyújt az európai kulturális érdeket szolgáló szervezetek számára.(6) A regionális nyelvekről és kultúrákról szóló európai parlamenti állásfoglalások nyomán az Európai Unió vállalta, hogy ösztönzi és óvja az Unió nyelvi sokféleségét annak érdekében, hogy a nyelveket Európa élő kulturális örökségének elemeként őrizze meg.(7) Az Európai Parlament kérésére a Bizottság 1982 óta támogat egy non-profit szervezetet, a Kevésbé Használt Nyelvek Európai Irodáját (European Bureau for Lesser-Used Languages – EBLUL), amely a tagállamokban működő nemzeti bizottságok hálózataként működik, 1987 óta pedig a Bizottság támogatja a Mercator információs és dokumentációs hálózatot. Ezek általános európai érdekű célt szolgáló szervezetek: az EBLUL az Európai Unió valamennyi regionális és kisebbségi nyelvi közösségét képviseli, és európai témákról tájékoztatja ezeket a közösségeket; a Mercator információs és dokumentációs hálózat pedig három, a regionális és kisebbségi nyelvek támogatása szempontjából alapvető aspektussal – az oktatással, a jogalkotással és a médiával – kapcsolatban gyűjt és terjeszt európai szinten információkat.(8) A 2003-as költségvetési évre és az azt megelőző költségvetési évekre vonatkozóan az Európai Unió általános költségvetésének A-3015. tétele támogatást nyújt e két szervezet számára.(9) 1993. február 11-én az Európai Parlament állásfoglalást [4] fogadott el a náci koncentrációs táborok helyszíneinek történelmi emlékhelyként történő európai és nemzetközi védelméről.(10) A 2003-as költségvetési évre és az azt megelőző költségvetési évekre vonatkozóan az Európai Unió általános költségvetésének A-3035. tétele támogatást nyújt a náci koncentrációs táborok helyszíneinek történelmi emlékhelyként történő európai és nemzetközi védelmére.(11) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet [5] (a továbbiakban: költségvetési rendelet) alapján az említett meglévő támogatások szabályozására egy alap-jogiaktus megalkotása szükséges. A Bizottság vállalta, hogy a végrehajtás során figyelembe veszi a költségvetésben foglalt megjegyzéseket.(12) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a költségvetési rendelet elfogadásakor vállalták, hogy elérik azt a célkitűzést, hogy ez az alap-jogiaktus a 2004-as költségvetési évtől kezdődően lépjen hatályba.(13) A Közösség pénzügyi támogatását a korábbi években elnyerő intézmények számára – a költségvetési rendelet keretében – biztosítani kell a finanszírozás megfelelő stabilitását és folyamatosságát.(14) A 2004. és a 2005. évre átmeneti szabályok szükségesek ahhoz, hogy e közösségi program 2. része alapján támogatásokat lehessen odaítélni. Helyénvaló a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet [6] 168. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett kivétel alkalmazása, amely lehetővé teszi a támogatások pályázati felhívás nélküli odaíté lését azon szervezetek számára, amelyeket egy alap-jogiaktus a támogatások kedvezményezettjeként jelöl meg.(15) Az állami forrásokból származó, nem közösségi eredetű támogatásnak összhangban kell lennie a Szerződés 87. és 88. cikkével.(16) Ez a határozat a program teljes időtartamára pénzügyi keretet állapít meg, amely – az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás [7] 33. pontja értelmében – az éves költségvetési eljárás során a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapot jelent.(17) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [8] összhangban kell elfogadni.(18) Fel kell mérni az intézkedések tartalmát, és különösen a támogatható kedvezményezettek által tervezett tevékenységek európai hozzáadott értékét; ezt a felmérést legjobban egy irányítóbizottság végezheti.(19) Az e határozat alapján nyújtott valamennyi támogatásnak szigorúan meg kell felelnie a szubszidiaritás és az arányosság elvének,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:1. cikkA program célja és a program által támogatott tevékenységek(1) Ez a határozat közösségi cselekvési programot hoz létre olyan szervezetek támogatása érdekében, amelyek európai szintű kulturális tevékenységet folytatnak (a továbbiakban: a program).(2) A program általános célja, hogy e szervezetek tevékenységeit támogassa.A program hatókörébe a következő tevékenységek tartoznak:a) olyan szervezetek folyamatban lévő munkaprogramja, amelyek kulturális téren valamilyen általános európai érdekű célt szolgálnak, illetve az Európai Unió kulturális politikájának részét képező célkitűzés megvalósítására törekszenek;b) valamely konkrét intézkedés a kultúra terén.E tevékenységeknek hozzá kell járulniuk – vagy alkalmasnak kell lenniük arra, hogy hozzájáruljanak – a kultúra terén megvalósuló közösségi együttműködési politika és tevékenységek fejlesztéséhez és végrehajtásához.(3) A program 2004. január 1-jén kezdődik és 2006. december 31-én ér véget.2. cikkRészvétel a programbanEgy szervezet akkor jogosult támogatásra, ha megfelel az I. mellékletben említett követelményeknek, és a következő jellemzőkkel rendelkezik:a) olyan független, nyereségszerzésre nem törekvő, jogi személyiséggel rendelkező szervezet, amely elsősorban a kultúra terén működik, és közérdekű célra jött létre;b) jogszerű megalapítása óta több mint két év telt el és a legutóbbi két évre vonatkozó éves beszámolóját bejegyzett könyvvizsgáló hitelesítette;c) tevékenységei összhangban vannak a kulturális téren megvalósuló közösségi cselekvés elveivel, és az I. mellékletben meghatározott prioritásokat figyelembe véve folynak.3. cikkA kedvezményezettek kiválasztása(1) Az olyan szervezetek folyamatban lévő munkaprogramjához, amelyek kulturális téren valamilyen általános európai érdekű célt szolgálnak, illetve az Európai Unió kulturális politikájának részét képező célkitűzés megvalósítására törekszenek, a működési támogatást az I. mellékletben megállapított általános kritériumokkal összhangban kell odaítélni.(2) A programban meghatározott intézkedésekhez a támogatást az I. mellékletben megállapított általános kritériumokkal összhangban kell odaítélni. Az intézkedéseket pályázati felhívás útján kell kiválasztani.4. cikkA támogatások odaítéléseA program különböző elemeinek keretében nyújtandó támogatásokat az I. melléklet vonatkozó részében meghatározott rendelkezésekkel összhangban kell odaítélni.5. cikkPénzügyi rendelkezések(1) A program végrehajtásának pénzügyi kerete az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott időtartamra 19 millió euró.(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság engedélyezi.6. cikkVégrehajtási intézkedések(1) Az e határozat végrehajtásához szükséges, az alább említett pontokhoz kapcsolódó intézkedéseket a 7. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni:a) a munka éves terve, beleértve a célkitűzéseket, a prioritásokat, a kiválasztási szempontokat és az eljárásokat;b) a Közösség által biztosítandó pénzügyi támogatás (összegek, időtartam és kedvezményezettek) az I. melléklet 2. és 3. részéhez tartozó programelemek hatókörében, továbbá a program végrehajtására vonatkozó általános iránymutatások;c) az éves költségvetés, valamint a pénzforrásoknak a program különböző elemei közötti elosztása;d) a program nyomon követésére és értékelésére, valamint az eredmények terjesztésére és átadására vonatkozó szabályok.(2) Minden egyéb kérdéshez kapcsolódó, e határozat végrehajtásához szükséges intézkedést a 7. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.7. cikkBizottsági eljárások(1) A Bizottságot a munkájában az 508/2000/EK határozattal [9] létrehozott bizottság segíti.(2) E bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, az említett határozat 8. cikkében szereplő rendelkezések figyelembevételével.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam két hónap.(3) E bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, az említett határozat 8. cikkében szereplő rendelkezések figyelembevételével.(4) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.8. cikkNyomon követés és értékelésA Bizottság a következő jelentéseket nyújtja be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:a) legkésőbb 2005. december 31-ig a program végrehajtásáról, célkitűzéseinek megvalósításáról, illetve egy későbbi, ezt a programot esetlegesen felváltó programról szóló jelentés.A Bizottság a program végrehajtásáról évente is készít jelentést az Európai Parlament és a Tanács részére.b) legkésőbb 2007. december 31-ig a program céljainak megvalósításáról szóló jelentés. Az említett jelentést többek között a külső értékelés eredményére kell alapozni; a jelentésben el kell bírálni a program kedvezményezettjei által az 1. cikkben és az I. mellékletben meghatározott célkitűzések terén elért eredményeket, különösen intézkedéseik eredményessége, hatékonysága és tartalma tekintetében, mind átfogóan, mind egyenként vizsgálva azokat.9. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Strasbourgban, 2004. április 21-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökD. Roche[1] Az Európai Parlament 2003. november 6-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2003. december 22-i közös álláspontja (HL 72. E, 2004.3.23., 10. o.), az Európai Parlament 2004. március 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2004. március 30-i határozata.[2] HL C 314., 1991.12.5., 1. o.[3] HL C 13., 2003.1.18., 5. o.[4] HL C 72., 1993.3.15., 118. o.[5] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[6] A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).[7] HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A legutóbb a 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított megállapodás.[8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[9] HL L 63., 2000.3.10., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. TÁMOGATOTT TEVÉKENYSÉGEKAz 1. cikkben megállapított általános célkitűzés a kultúra terén működő szervezetek támogatása révén a közösségi fellépés e téren történő erősítése és e fellépés hatékonyságának növelése.E támogatásnak két típusa létezik:- működési támogatás olyan szervezetek állandó munkaprogramjához kapcsolódó kiadások társfinanszírozása céljából, amelyek kulturális téren valamilyen általános európai érdekű célt szolgálnak, illetve az Európai Unió kulturális politikájának részét képező célkitűzés megvalósítására törekszenek (1. és 2. rész), vagy- e téren valamely konkrét intézkedés társfinanszírozását célzó támogatás (3.rész).Az említett szervezeteknek a kultúra terén megvalósuló közösségi fellépés erősítését és hatékonyságát várhatóan elősegítő főbb tevékenységei a következők:- az érdekeltek képviselete közösségi szinten,- a közösségi fellépésre vonatkozó információk terjesztése,- a kultúra terén működő szervezetek hálózatainak létrehozása,- az Európai Unió regionális és kisebbségi nyelvi közösségeinek képviselete és tájékoztatása,- a jogalkotás, az oktatás és a média terén információgyűjtés és -terjesztés,- kulturális "nagyköveti" szerep betöltése, a közös európai kulturális örökséggel kapcsolatos tájékozottság növelése,- a volt táborok, valamint a tömeges mártírhalál és a tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozása, a kapcsolódó megemlékezések, valamint az áldozatok emlékének ápolása ezeken a helyszíneken.2. A TÁMOGATOTT TEVÉKENYSÉGEK VÉGREHAJTÁSAA támogatás olyan – a program keretében közösségi finanszírozásra jogosult szervezetek által végzett – tevékenységhez nyújtható, amely a következő kategóriák valamelyikébe tartozik:2.1. 1. rész: A következő, kulturális téren általános európai érdekű célt szolgáló szervezetek állandó tevékenységei:- a Kevésbé Használt Nyelvek Európai Irodája,- a Mercator-hálózat központjai.2.2. 2. rész: Kulturális téren valamely általános európai érdekű célt szolgáló, illetve az Európai Unió kulturális politikájának részét képező célkitűzés megvalósítására törekvő egyéb szervezetek állandó tevékenységei.Éves működési támogatás nyújtható olyan szervezetek vagy hálózatok állandó munkaprogramjának teljesítéséhez, amelyek az európai kultúráért és a kulturális együttműködésért munkálkodnak, valamint közreműködnek a kulturális életben és a kulturális tevékenységek irányításában.2.3. 3. rész: A volt táborok, valamint a tömeges mártírhalál és a tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozása, a kapcsolódó megemlékezések, valamint az áldozatok emlékének ápolása ezeken a helyszíneken.3. A KEDVEZMÉNYEZETTEK KIVÁLASZTÁSA1. rész: E programelem keretében a Kevésbé Használt Nyelvek Európai Irodájának (EBLUL) és a Mercator-hálózat központjainak nyújtható támogatás.A Bizottság a hozzá benyújtott megfelelő munkaterv és költségvetés alapján ítélheti oda ezt a támogatást.2. rész:1. Az e programelem keretében nyújtandó támogatások odaítélése céljából a Bizottság pályázati felhívásokat tesz közzé.2. 2004-ben és 2005-ben azonban, az 1. ponttól eltérve, a II. mellékletben említett szervezetek részesülhetnek támogatásban.3. A költségvetési rendelet valamennyi előírását, továbbá végrehajtási szabályait és az alap-jogiaktust minden esetben alkalmazni kell.3. rész: Az e rész keretében támogatandó tevékenységeket pályázati felhívás útján kell kiválasztani.4. A TÁMOGATÁSI KÉRELMEK ELBÍRÁLÁSÁRA VONATKOZÓ KRITÉRIUMOKA működési támogatás iránti kérelmeket a következő szempontok figyelembevételével kell elbírálni:- fokozottabb kulturális sokszínűséget előmozdító tapasztalatcseréről van-e szó,- művészeti mobilitás, illetve a művészek mobilitása,- a tervezett tevékenységek minősége,- a tervezett tevékenységek európai hozzáadott értéke,- a tervezett tevékenységek maradandó jellege,- a tervezett tevékenységek láthatósága,- a szervezetek reprezentativitása.A támogatás a Bizottság által jóváhagyott munkaprogram alapján ítélhető oda.Azok a kedvezményezettek, akik e program bármely elemének keretében támogatásban részesülnek, kötelesek a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhető helyen – így például egy internetes honlapon vagy egy éves jelentésben – feltüntetni, hogy az Európai Unió költségvetéséből támogatásban részesültek.5. FINANSZÍROZÁS ÉS TÁMOGATHATÓ KIADÁSOK5.1. Az 1. rész keretében a Kevésbé Használt Nyelvek Európai Irodájának és a Mercator-hálózat központjainak támogatható költségei a működési költségeket és ezen intézmények tevékenységeinek végrehajtásához szükséges költségeket foglalják magukban.5.2. A Kevésbé Használt Nyelvek Európai Irodájának és a Mercator-hálózat központjainak nyújtott támogatás nem fedezheti ezen intézmények valamennyi támogatható kiadását azon naptári év tekintetében, amelyre vonatkozóan a támogatást odaítélték: e szervezetek költségvetésének legalább 20 %-át nem közösségi forrásokból kell finanszírozni.5.3. A költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdése szerinti fokozatos csökkentés elve nem alkalmazható a Kevésbé Használt Nyelvek Európai Irodájának és a Mercator-hálózat központjainak nyújtott működési támogatásra, mivel ezek a szervezetek általános európai érdekű célt szolgálnak.5.4. A 2. rész keretében a működési támogatás meghatározásánál azokat a költségeket kell figyelembe venni, amelyek a kiválasztott szervezet rendszeres tevékenységének megfelelő elvégzéséhez szükségesek. Ilyenek különösen a személyzettel kapcsolatos költségek, az általános költségek (bérleti díj és az ingatlannal kapcsolatos terhek, berendezések, irodai beszerzések, távközlési és postai díjak stb.), a belső értekezletek, a kiadványok, a tájékoztatás és a terjesztés költségei, valamint a szervezet tevékenységeihez közvetlenül kapcsolódó költségek.5.5. Az e melléklet 2. része alapján nyújtott működési támogatás nem fedezheti a szervezet valamennyi támogatható kiadását azon naptári év tekintetében, amelyre vonatkozóan a támogatást odaítélték. Az e rész által érintett szervezetek költségvetésének legalább 20 %-át nem közösségi forrásokból kell finanszírozni. Az ilyen társfinanszírozás részben nem pénzbeli hozzájárulás formájában is történhet, amennyiben e hozzájárulás értéke az értékelés szerint nem haladja meg a tényleges, számviteli bizonylatokkal alátámasztott költségeket vagy az érintett piacra általában jellemző költségeket.5.6. A költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdése alapján, az ily módon odaítélt támogatásokat ismételt odaítélés esetén fokozatosan csökkenteni kell. E csökkentésre a harmadik évtől kerül sor, mértéke évenként 2,5 %. E szabály betartása érdekében – amely nem érinti a fent említett társfinanszírozási szabályt – a közösségi társfinanszírozás adott költségvetési évre odaítélt támogatáshoz viszonyított arányának legalább 2,5 százalékponttal kisebbnek kell lennie, mint amennyi a közösségi társfinanszírozás előző költségvetési évre odaítélt támogatáshoz viszonyított aránya.5.7. Az e melléklet 3. részének keretében odaítélt támogatás mértéke nem haladhatja meg az érintett programelem támogatható költségeinek 75 %-át.5.8. A 2004-ben odaítélt támogatások esetében a kiadások támogathatóságának időszaka már 2004. január 1-jén megkezdődhet, amennyiben a kiadások keletkezése nem előzi meg a támogatási kérelem benyújtásának időpontját vagy a kedvezményezett költségvetési évének kezdetét.5.9. Olyan kedvezményezettek esetében, amelyeknél a költségvetési év március 1-je előtt kezdődik, a 2004. év folyamán kivételt lehet tenni az alól – a költségvetési rendelet 112. cikkének (2) bekezdésében említett – kötelezettség alól, amely szerint a támogatási megállapodást a kedvezményezett költségvetési évének kezdetétől számított első négy hónapon belül alá kell írni. Ebben az esetben a támogatási megállapodást legkésőbb 2004. június 30-ig kell aláírni.6. A PROGRAM IRÁNYÍTÁSAA költség-haszon elemzés fényében a Bizottság dönthet úgy, hogy a költségvetési rendelet 55. cikkével összhangban a program irányításával kapcsolatos valamennyi feladatot vagy e feladatok egy részét egy végrehajtó hivatalra ruházza. Fordulhat továbbá szakértőkhöz, és fordíthat kiadásokat közhatalom gyakorlását magában nem foglaló technikai, illetve adminisztratív támogatásra is, amelyre eseti szolgáltatási szerződések keretében ad megbízást. Továbbá a program megvalósításának várható megkönnyítése céljából finanszírozhatja tanulmányok készítését és szervezhet szakértői találkozókat, valamint vállalkozhat a program céljai eléréséhez közvetlenül kapcsolódó tájékoztatási, kiadói és terjesztési tevékenységre.7. ELLENŐRZÉS ÉS AUDIT7.1. A működési támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követően öt évig a Bizottság rendelkezésére tart minden, a támogatás évében keletkezett kiadást igazoló bizonylatot, beleértve a könyvvizsgáló által ellenőrzött pénzügyi kimutatást. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy a partnerek, illetve tagok birtokában lévő bizonylatok szükség esetén a Bizottság rendelkezésére álljanak.7.2. A Bizottság közvetlenül saját személyzete révén vagy más, általa kiválasztott, minősített külső szervezet révén ellenőrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a megállapodás időtartama alatt, illetve a zárókifizetést követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések megállapításai nyomán a Bizottság szükség szerint a visszafizetésről határozhat.7.3. A Bizottság munkatársainak és más, a Bizottság által felhatalmazott külső személyzetnek joguk van ahhoz, hogy a kedvezményezett helyiségeibe beléphessenek és az említett ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz, beleértve az elektronikus formában létező információt is, hozzáférhessenek.7.4. A Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) – különösen a hozzáférés vonatkozásában – azonos jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.7.5. Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és más szabálytalansággal szembeni védelme érdekében a Bizottság e program keretében – a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel [1] összhangban – helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet. Szükség esetén az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat végez, amelyekre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [2] irányadó.[1] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.[2] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAz I. melléklet 3. szakasza 2. részének 2. pontjában említett szervezetek- az Európai Unió Ifjúsági Zenekara,- az Európai Unió Barokk Zenekara (EUBO),- a Nemzetek Filharmonikus Zenekara,- Európai Kórusművészeti Akadémia,- az Unióbeli Kórusok Európai Szövetsége,- az Európai Unió Kórusai,- Europa Cantat (Ifjúsági Kórusok Európai Szövetsége),- Európai Operaközpont (Manchester),- az Európai Unió Ifjúsági Dzsessz-zenekara (Swinging Europe),- Nemzetközi Yehudi Menuhin Alapítvány,- Európai Kamarazenekar,- Konzervatóriumok, Zeneakadémiák és Zeneművészeti Főiskolák (Musikhochschulen) Európai Szövetsége (AEC),- Yuste Európai Akadémiai Alapítvány,- Művészek Európai Tanácsa (ECA),- a Művészetek és a Kulturális Örökség Európai Fóruma (EFAH),- Európai Informális Színházi Találkozók (IETM),- Európai Színházi Értekezlet,- az Európai Színházak Uniója,- Európai Színházi Díj,- Európa-díj (a legjobb televízió-, illetve rádióműsornak adományozott díj),- Europa Nostra,- Európai Írók Kongresszusa (EWC),- Gyermek- és Ifjúsági Művészeti Szervezetek Európai Hálózata (EU-NET ART),- a Művészfaluk Európai Szövetsége (Euro Art),- a Kulturális Közigazgatási Képzési Központok Európai Hálózata (ENCATC),- a Művészeti Intézetek Európai Ligája (ELIA),- az Európai Múzeumi Szervezetek Hálózata (NEMO),- Momentum Europa,- Páneurópai Gyermekintézményi Hálózat (Pan-European Public Children's Network),- "Les Rencontres": Európai Városok és Régiók Kulturális Szövetsége,- Europalia,- Euroballet,- International Festivals and Events Association Europe,- Pegasus Alapítvány,- Hors-les-Murs,- Huis Doorn (Hollandia),- Európai Zenei Fesztivál,- Tuning Educational Structures in Europe,- Szent Bonifác Emlékalapítvány 2004,- a Történelmi Lövészegyletek Európai Szövetsége.--------------------------------------------------


title: 2011/697/CFSP: A Tanács 2011/697/KKBP határozata ( 2011. október 20. ) az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2011/621/KKBP határozat módosításáról

text:
               21.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 276/46

         A TANÁCS 2011/697/KKBP HATÁROZATA
   (2011. október 20.)
   az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2011/621/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. december 6-án elfogadta a 2007/805/KKBP együttes fellépést (1), amely Koen VERVAEKE-t nevezte ki az Európai Unió Afrikai Unió (AU) melletti különleges képviselőjévé (a továbbiakban: az EUKK).

               (2)

               A Tanács 2011. szeptember 21-én elfogadta a 2011/621/KKBP határozatot (2), amely az EUKK megbízatását 2012. június 30-ig meghosszabbította.

               (3)

               A 2011. november 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra ki kell nevezni az AU melletti új EUKK-t.

               (4)

               A 2011/621/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/621/KKBP határozat 1. cikke helyébe az alábbi szöveg lép:

      „1. cikk
      Az Európai Unió különleges képviselője
      (1)   Koen VERVAEKE-nak, mint az AU melletti EUKK megbízatását a Tanács 2011. október 31-ig meghosszabbítja.
      (2)   A Tanács Gary QUINCE-t a 2011. november 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra az AU melletti EUKK-vá nevezi ki.
      (3)   Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára így határoz.”

   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. október 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. SAWICKI

      (1)  HL L 323., 2007.12.8., 45. o.

      (2)  HL L 243., 2011.9.21., 19. o.


title: 2005/766/EK: A Tanács határozata (2005. június 13.) az Európai Közösség és a Mexikói Egyesült Államok közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
               4.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 290/16

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2005. június 13.)
   az Európai Közösség és a Mexikói Egyesült Államok közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről
   (2005/766/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 170. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Mexikói Egyesült Államokkal egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról.

               (2)

               A 2003. április 2-án parafált megállapodást – az esetleges későbbi megkötésére is figyelemmel – 2004. február 3-án aláírták.

               (3)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Mexikói Egyesült Államok közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz (2).
   2. cikk
   A Tanács elnöke, a Közösség nevében eljárva, gondoskodik a megállapodás 11. cikkében előírt értesítés megtételéről.

      Kelt Luxembourgban, 2005. június 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  HL C 226., 2005.9.15., 19. o.

      (2)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak az 17 oldalát.
    ---documentbreak---

               4.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 290/17

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   a Mexikói Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti tudományos és technológiai együttműködésrő
   Egyrészről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: „a Közösség”),
   másrészről
   A MEXIKÓI EGYESÜLT ÁLLAMOK (a továbbiakban: „Mexikó”),
   a továbbiakban: „a felek”,
   FIGYELEMBE VÉVE a Mexikói Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti, 1997. december 8-i gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodást;
   FIGYELEMBE VÉVE a tudomány és technológia fontosságát gazdasági és társadalmi fejlődésük szempontjából;
   FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és Mexikó közötti jelenlegi tudományos és technológiai együttműködést;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy jelenleg a Közösség és Mexikó a közös érdekű területeken kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeket folytat, beleértve a 2. cikk e) pontjában meghatározott projekteket, és hogy az egymás kutatási és fejlesztési tevékenységeiben a viszonosság alapján való részvétel kölcsönösen előnyös;
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy szilárd együttműködési alapot hozzanak létre a tudományos és technológiai kutatás terén, amely kibővíti és megerősíti a közös érdekű területeken folytatott együttműködési tevékenységeket, valamint elősegíti az együttműködés eredményeinek mindkét fél gazdasági és társadalmi hasznára történő felhasználását;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy e tudományos és technológiai együttműködési megállapodás a Mexikó és a Közösség közötti általános együttműködés része,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Cél
   A felek ösztönzik, fejlesztik és elősegítik a kutatási és fejlesztési együttműködési tevékenységeket a Közösség és Mexikó közötti közös érdekű tudományos és technológiai területeken.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               „együttműködési tevékenység”: bármilyen, a felek által e megállapodás alapján végzett vagy támogatott tevékenység, beleértve a közös kutatást és a humánerőforrás-képzést is;

               b)

               „információ”: tudományos vagy műszaki adatok, közös kutatásból származó kutatási és fejlesztési eredmények vagy módszerek, valamint a résztvevők, többek között maguk a felek, által az együttműködési tevékenységekhez szükségesnek tartott más adatok;

               c)

               „szellemi tulajdon”: a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-i Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikkében megadott értelmezés szerint;

               d)

               „közös kutatás”: az egyik vagy mindkét fél pénzügyi támogatásával vagy anélkül végrehajtott kutatási, technológiafejlesztési és/vagy demonstrációs projektek, amelyekben együttműködnek a Közösség és Mexikó résztvevői;

               e)

               „demonstrációs projektek”: olyan projektek, amelyek célja az olyan új technológiák megvalósíthatóságának bizonyítása, amelyek potenciális gazdasági előnyt biztosítanak, de amelyek nem hozhatók kereskedelmi forgalomba a piaci életképességükre vonatkozó előzetes tanulmányok nélkül. A felek az együttműködési tevékenységek koordinációjának és előmozdításának keretében kölcsönösen és rendszeresen tájékoztatják egymást a közös kutatási tevékenységekről (6. cikk);

               f)

               „résztvevő” vagy „kutatási szervezetek”: az együttműködési tevékenységekben részt vevő bármilyen természetes vagy jogi személy, kutatóintézet, illetve a Közösségben vagy Mexikóban létrehozott bármilyen más társaság vagy jogalany, magukat a feleket is beleértve.

         3. cikk
   Alapelvek
   Az együttműködési tevékenységeket a következő elvek alapján kell végrehajtani:

               a)

               az előnyök megfelelő egyensúlyán alapuló kölcsönös haszon;

               b)

               a felek kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiben való kölcsönös részvétel lehetősége;

               c)

               azon információk kellő időben történő cseréje, amelyek befolyásolhatják az együttműködési tevékenységeket;

               d)

               e megállapodás szerves részét alkotó, a szellemi tulajdonjogokról szóló mellékletnek megfelelően a szellemi tulajdon hatékony védelme és a szellemi tulajdonjogok igazságos elosztása az alkalmazandó jogszabályok és előírások keretében.

         4. cikk
   Az együttműködési tevékenységek területei

               a)

               Az e megállapodás alapján folytatott együttműködés valamennyi olyan kutatási, technológiafejlesztési, demonstrációs tevékenységre, valamint magas szintű tudományos és technológiai képzésre kiterjed (a továbbiakban: „KTF”), amely szerepel az Európai Közösség KTF keretprogramjában, beleértve az alapkutatást. Az említett tevékenységeknek a tudományos fejlődést, ipari versenyképességet, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődést kell előmozdítania elsősorban a következő területeken:

                           —

                           a környezettel és éghajlattal kapcsolatos kutatás, többek között Föld-megfigyelés,

                           —

                           biogyógyászati és egészségügyi kutatás,

                           —

                           mezőgazdaság, erdészet és halászat,

                           —

                           ipari és gyártási technológiák,

                           —

                           elektronikával, anyagokkal és mérésüggyel kapcsolatos kutatás,

                           —

                           nem nukleáris energia,

                           —

                           közlekedés,

                           —

                           az információs társadalommal összefüggő technológiák,

                           —

                           a gazdasági és társadalmi fejlődéssel kapcsolatos kutatás,

                           —

                           biotechnológiák,

                           —

                           repülés és űrkutatás, valamint alkalmazott kutatás; és

                           —

                           tudomány- és technológiapolitika;

               b)

               A felsorolás a 6. cikkben említett vegyesbizottság előzetes vizsgálata és ajánlása esetén a felekre vonatkozó hatályos eljárásoknak, valamint az azonos területeken Mexikóban folytatott valamennyi hasonló KTF-tevékenységnek megfelelően további együttműködési területekkel egészíthető ki.

         E megállapodás nem érinti Mexikó, mint fejlődő ország részvételét a közösségi tevékenységekben a kutatás vagy fejlesztés terén.
   5. cikk
   Az együttműködési tevékenységek formái

               a)

               A felek a belső politikáikkal és szabályozásaikkal összhangban támogatják a felsőoktatási intézmények, kutató- és fejlesztőközpontok, valamint a kutatási és fejlesztési szervezetek e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységekben való részvételét azzal a céllal, hogy lehetőséget biztosítsanak a tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységeikben való részvételre.

               b)

               Az együttműködési tevékenységek formái a következők lehetnek:

                           —

                           hálózatok és hosszú távú intézményi kapcsolatok kialakítása a kutatóközpontok, valamint kutató- és technológiai intézetek között; a közös érdekű projektek közös végrehajtása,

                           —

                           KTF-projeketek végrehajtása a mexikói és európai kutató- és üzleti központok, többek között a technológia alapú vállalkozások között,

                           —

                           mexikói kutatóintézetek részvétele a meglévő keretprogram szerinti KTF-projektekben, valamint a közösségi kutatóintézetek részvétele mexikói projektekben a KTF hasonló területein. A részvételre a felek KTF-programjaiban alkalmazandó szabályok és eljárások vonatkoznak,

                           —

                           tudósok, a KTF-politika irányvonalait meghatározó személyek és a műszaki szakemberek látogatásai és cseréje, többek között tudományos képzés kutatás elvégzésével,

                           —

                           tudományos szemináriumok, konferenciák, tudományos tanácskozások és munkaértekezletek közös szervezése, valamint a szakemberek ezeken való részvétele,

                           —

                           a felszerelések és anyagok cseréje és közös használata, beleértve a laboratóriumi infrastruktúra és felszerelés közös használatát és/vagy kölcsönzését,

                           —

                           az e megállapodás szerinti együttműködéssel kapcsolatos eljárásokra, jogszabályokra, rendelkezésekre és programokra vonatkozó információk cseréje, a tudomány- és technológiapolitikával kapcsolatos legjobb gyakorlatra vonatkozó tapasztalatok és tanulmányok cseréje,

                           —

                           a 6. cikk b) pontjában meghatározott Operatív Bizottság által javasolt bármilyen más forma, amelyet a felek által alkalmazandó politikáknak és eljárásoknak megfelelőnek tartanak.

         Közös KTF-projektek végrehajtására azt követően kerül sor, hogy a résztvevők e megállapodás mellékletében említettek szerint technológiairányítási tervet dolgoznak ki.
   6. cikk
   Az együttműködési tevékenységek koordinációja és elősegítése

               a)

               E megállapodás alkalmazásában a felek az együttműködési tevékenységek koordinációja és elősegítése céljából a következő hatóságokat jelölik ki, akik végrehajtó szervként járnak el: a Mexikói Egyesült Államok esetében: el Consejo Nacional de Ciencia y Tecnología (Országos Tudományos és Technológiai Tanács), a Közösség esetében pedig: az Európai Bizottság képviselői.

               b)

               A társaláíró végrehajtó szervek e megállapodás irányítása céljából kétoldalú KTF-együttműködési Operatív Bizottságot hoznak létre (a továbbiakban: „Operatív Bizottság”); e bizottság a felek azonos számú hivatalos képviselőiből áll; a bizottság megállapítja eljárási szabályzatát.

               c)

               Az Operatív Bizottság feladatai a következők:

                           1.

                           az e megállapodás 4. cikkében említett különböző együttműködési tevékenységek, valamint a fejlesztési KTF-együttműködés keretében végrehajtható és a jövőbeni egyéb tevékenységek előmozdítása és ellenőrzése;

                           2.

                           a KTF-együttműködés lehetséges területei közül azon közös érdekű kiemelt ágazatok és alágazatok kijelölése az 5. cikk b) pontjának első francia bekezdése alapján, amelyek terén együttműködésre törekszenek;

                           3.

                           a két fél tudományos közösségével közösen a kölcsönösen hasznos, kiegészítő és/vagy kiemelt projektek kijelölésének előmozdítása az 5. cikk b) pontjának második francia bekezdése alapján;

                           4.

                           javaslattétel az 5. cikk b) pontjának ötödik francia bekezdése alapján;

                           5.

                           a felek tájékoztatása az együttműködés erősítésének és fokozásának módjairól és azok terjesztése az e megállapodásban megállapított elvekkel összhangban;

                           6.

                           az e megállapodásban foglaltak tényleges érvényesülésének és végrehajtásának figyelemmel kísérése és felülvizsgálata;

                           7.

                           éves beszámoló benyújtása a feleknek az e megállapodás alapján folytatott együttműködés helyzetéről, eredményeiről és hatékonyságáról. E beszámolót be kell nyújtani az 1997. december 8-i társulási megállapodás alapján létrehozott vegyesbizottságnak.

               d)

               Az Operatív Bizottság általános szabályként évente egyszer, lehetőleg a társulási megállapodás alapján létrehozott vegyesbizottság ülését megelőzően, közösen elfogadott napirend szerint ülésezik, és jelentést készít a vegyesbizottság számára; az üléseket felváltva a Közösségben és Mexikóban tartják. Bármelyik fél kérelmére rendkívüli üléseket szervezhetnek.

               e)

               A felek viselik az Operatív Bizottság ülésein való részvétel költségeit. Az Operatív Bizottság üléseivel közvetlenül kapcsolatos úti- és szállásköltségeken kívüli költségeket a fogadó fél fedezi.

         7. cikk
   Finanszírozás

               a)

               Az együttműködési tevékenységek az elkülönített pénzösszegek meglététől és a felek alkalmazandó jogszabályaitól, rendelkezéseitől, politikáitól és programjaitól függnek. Az együttműködési tevékenységek résztvevőinek költségei miatt elvileg nem kerül sor pénzátutalásra egyik féltől a másikhoz.

               b)

               Amennyiben az egyik fél együttműködési programjai a másik fél résztvevői számára pénzügyi támogatást biztosítanak, az ilyen támogatás, akár pénzügyi, akár más jellegű hozzájárulásról van szó, adó- és vámmentes a felek területén alkalmazandó jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően.

         8. cikk
   A személyek és a felszerelés belépése
   A felek megtesznek minden szükséges lépést, és biztosítják a szükséges könnyítéseket az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységekben hivatalosan részt vevők számára a területükre való belépéshez, az ott-tartózkodáshoz és a távozáshoz. A felek megteszik azokat az intézkedéseket is, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységekben felhasznált anyagok, adatok és felszerelés tekintetében a fogadó ország hatályos nemzeti migrációs, adózási, vám-, egészségügyi és biztonsági rendelkezéseiben biztosítsák a szükséges könnyítéseket.
   9. cikk
   Az információk terjesztése és felhasználása
   A közösségi KTF-projektekben részt vevő, Mexikóban létrehozott kutatási szervezetek az információk tulajdonjoga, terjesztése és felhasználása, valamint a részvételből származó szellemi tulajdon tekintetében az egyedi közösségi KTF-programokból származó kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályokat, valamint e megállapodás mellékletének rendelkezéseit követik. A mexikói KTF-projektekben részt vevő, a Közösségben létrehozott kutatási szervezetek az információk tulajdonjoga, terjesztése és felhasználása, valamint a részvételből származó szellemi tulajdon tekintetében ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, mint a mexikói kutatási szervezetek, valamint e megállapodás mellékletének rendelkezései vonatkoznak rájuk.
   10. cikk
   Területi alkalmazás
   Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Mexikó területén.
   11. cikk
   Hatálybalépés, megszüntetés és vitarendezés

               a)

               E megállapodás azon legutolsó írásos értesítés napján lép hatályba, amelyben a felek értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.

               b)

               E megállapodást első alkalommal öt évre kötik meg, és időbeli hatálya az egyes ötéves időszakok utolsó előtti évében az eredményeken alapuló teljes körű értékelést követően meghosszabbítható.

               c)

               E megállapodás a felek döntése alapján módosítható. A módosítások hatálybalépésére az a) pontban meghatározott feltételek vonatkoznak.

               d)

               E megállapodás bármikor, a felek bármelyike által a másik félhez diplomáciai csatornákon eljuttatott hat hónapos írásbeli értesítés alapján felmondható. E megállapodás lejárta vagy megszűnése nem érinti a megállapodás szerinti megegyezések érvényességét vagy időtartamát, illetve a mellékletből származó jogokat és kötelezettségeket.

               e)

               E megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kérdést vagy vitát a felek közötti kölcsönös megegyezés alapján kell rendezni.

      FENTIEK HITELÉÜL az erre megfelelően felhatalmazott alulírottak aláírták e megállapodást.
      Kelt Brüsszelben, a kettőezer-negyedik év februárjának harmadik napján két-két eredeti példányban angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Az említett szövegek eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű változat az irányadó.

         a Mexikói Egyesült Államok részéről

         az Európai Közösség részéről

   MELLÉKLET
   SZELLEMI TULAJDONJOGOK
   E melléklet „Az Európai Közösség és a Mexikói Egyesült Államok közötti, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás”, a továbbiakban: „a megállapodás”, szerves része.
   A megállapodás alapján létrehozott vagy biztosított szellemi tulajdonjogokat az e mellékletben előírtak szerint kell elosztani.
   I.   ALKALMAZÁS
   E melléklet a megállapodás alapján végzett közös kutatásra alkalmazandó, kivéve, ha a felek másképp állapodnak meg.
   II.   A JOGOK TULAJDONA, ELOSZTÁSA ÉS GYAKORLÁSA

               1.

               E melléklet a felek és résztvevőik jogainak és hasznának elosztásával foglalkozik. A felek és résztvevőik biztosítják, hogy a másik fél és annak résztvevői megszerezhetik az e mellékletnek megfelelően számukra megállapított szellemi tulajdonjogokat. E melléklet egyébként nem módosítja, illetve nem sérti a jogok, a haszon és a jogdíjak felek és állampolgáraik vagy résztvevőik közötti elosztását, amelyet a felek által alkalmazandó jogszabályok és gyakorlatok határoznak meg.

               2.

               A felek a következő elveket is követik, és szerződéses rendelkezéseket írnak elő:

                           a)

                           a szellemi tulajdon hatékony védelme. A felek biztosítják, hogy ők maguk és/vagy résztvevőik a megállapodás vagy a végrehajtási rendelkezések alapján keletkezett szellemi tulajdon létrejöttétől számított ésszerű időn belül értesítik egymást, és időben kérik az ilyen szellemi tulajdon oltalmát;

                           b)

                           az eredmények hatékony felhasználása, figyelembe véve a felek és résztvevőik hozzájárulásait és a megállapodás 9. cikkének rendelkezéseit;

                           c)

                           a másik fél résztvevői esetében megkülönböztetésmentes, a saját résztvevői tekintetében alkalmazottal megegyező bánásmód biztosítása, a megállapodás 9. cikkének sérelme nélkül;

                           d)

                           a bizalmas üzleti információk védelme.

               3.

               A felek vagy a résztvevők technológiairányítási tervet (TMP) dolgoznak ki a közös kutatásból származó információk és szellemi tulajdon tulajdonjoga és használata, többek között a megjelentetés, tekintetében. A TMP-t az illetékes finanszírozó szerv vagy a technológia finanszírozásában részt vevő egyéb szerv a kutatóintézetek egyedi kutatási és fejlesztési együttműködési szerződéseinek megkötése előtt, az Operatív Bizottság véleményének figyelembevételével hagyja jóvá. A TMP-t a felek hatályos szabályainak és előírásainak megfelelően kell kidolgozni, figyelembe véve a közös kutatás célját, a felek és a résztvevők pénzügyi és egyéb hozzájárulásait, a terület vagy felhasználás alapján történő engedélyezés előnyeit és hátrányait, az exportellenőrzésnek alávetett adatok, áruk vagy szolgáltatások átadását, az alkalmazandó jogszabályokban foglalt követelményeket, valamint a résztvevők által szükségesnek tartott egyéb tényezőket. A vendégkutatók által végzett kutatásokkal kapcsolatos jogokkal és kötelezettségekkel is a közös technológiairányítási tervek foglalkoznak a szellemi tulajdon tekintetében.
               A szellemi tulajdon vonatkozásában a TMP egyebek mellett általában a tulajdonjoggal, az oltalommal, a felhasználó kutatási és fejlesztési célú jogaival, a felhasználással és terjesztéssel, többek között a közös megjelentetésre vonatkozó rendelkezésekkel, a vendégkutatók jogaival és kötelezettségeivel, valamint a vitarendezési eljárásokkal foglalkozik. A TMP kitérhet az általános és egyedi információkra, az engedélyezésre és átadásra is.

               4.

               A közös kutatásból származó, a TMP-ben nem szereplő információt és szellemi tulajdont a felek jóváhagyásával a TMP-ben megállapított elvek szerint kell elosztani. Véleménykülönbség esetén az ilyen információ vagy szellemi tulajdon azon kutatás valamennyi résztvevőjének közös tulajdona, amelyből az adott információ vagy szellemi tulajdon származik. Valamennyi résztvevőnek, akire e rendelkezés vonatkozik, jogában áll, hogy az ilyen információt vagy szellemi tulajdont saját üzleti céljaira földrajzi korlátozás nélkül használja fel.

               5.

               A felek biztosítják, hogy a másik fél és annak résztvevői rendelkeznek az említett elveknek megfelelően számukra megállapított szellemi tulajdonjogokkal.

               6.

               A versenyfeltételeknek a megállapodás által érintett területeken való fenntartása közben a felek törekszenek annak biztosítására, hogy a megállapodás alapján szerzett jogokat és megállapított rendelkezéseket olyan módon gyakorolják, hogy különösen a következőket segítsék elő:

                           i.

                           a megállapodás alapján létrejött, nyilvánosságra hozott vagy más módon rendelkezésre bocsátott információk terjesztése és felhasználása, valamint

                           ii.

                           nemzetközi szabványok elfogadása és alkalmazása.

               7.

               A megállapodás megszűnése vagy lejárta nem érinti az e melléklet szerinti jogokat és kötelezettségeket.

         III.   SZERZŐI JOGI VÉDELEMBEN RÉSZESÜLŐ ALKOTÁSOK ÉS TUDOMÁNYOS MŰVEK
   A felek vagy résztvevőik szerzői joga tekintetében a Berni Egyezménynek (az 1971. évi párizsi okmány) megfelelő elbánást kell biztosítani. A szerzői jog védi a kifejezéseket (az ötleteket nem), működési eljárásokat, módszereket vagy a matematikai fogalmakat. A kizárólagos jogok tekintetében korlátozás vagy kivétel csak különleges esetekben vezethető be, ami nem akadályozza az eredmények szokásos felhasználását, és nem veszélyezteti indokolatlanul a jogtulajdonos jogos érdekeit.
   A II. szakasz sérelme nélkül a közös kutatás eredményeit a felek vagy a résztvevők közösen jelentetik meg, kivéve, ha a TMP másképp állapítja meg. Az előzőleg említett általános szabályra is figyelemmel a következő eljárásokat kell alkalmazni:

               1.

               Abban az esetben, ha valamelyik fél vagy annak állami szervei tudományos és műszaki folyóiratokat, cikkeket, beszámolókat, könyveket – többek között videofelvételeket és szoftvereket – jelentetnek meg, amelyek a megállapodás szerinti közös kutatásból származnak, a másik félnek az ilyen művek fordítására, sokszorosítására, átvételére, átadására és nyilvános terjesztésére vonatkozóan egész világra kiterjedő, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyt biztosít.

               2.

               A felek biztosítják a megállapodás szerinti közös kutatásból származó és független kiadók által kiadott tudományos művek lehető legszélesebb körben történő terjesztését.

               3.

               Az e rendelkezés alapján nyilvánosan terjesztendő és elkészítendő, szerzői jogi védelemben részesülő alkotások valamennyi példányán fel kell tüntetni a mű szerzőjének (szerzőinek) nevét, kivéve, ha a szerző kifejezetten megtagadja neve feltüntetését. Jól láthatóan fel kell tüntetni a felek együttműködő támogatásának elismerését is.

         IV.   TALÁLMÁNYOK, FELFEDEZÉSEK ÉS EGYÉB TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI EREDMÉNYEK
   A felek közötti együttműködési tevékenységekből származó találmányoknak, felfedezéseknek és egyéb tudományos és technológiai eredményeknek a felek a tulajdonosai, kivéve, ha a felek másképp állapodnak meg.
   V.   NYILVÁNOSSÁGRA NEM HOZHATÓ INFORMÁCIÓK
   A.   Nyilvánosságra nem hozható írásos információk

               1.

               A felek, adott esetben hatóságaik vagy résztvevőik, többek között a következő szempontok figyelembevételével a lehető leghamarabb és lehetőleg a TMP-ben meghatározzák azokat az információkat, amelyeket a megállapodással összefüggésben nem kívánnak nyilvánosságra hozni:

                           a)

                           az információ titkossága abban az értelemben, hogy az teljes formájában vagy pontos összetételében, illetve az alkotórészek összeállításában általánosságban nem ismert vagy törvényes eszközökkel nem könnyen hozzáférhető az adott terület szakértőinek körében;

                           b)

                           az információ tényleges és lehetséges kereskedelmi értéke a titkos jellege alapján;

                           c)

                           az információ korábbi védelme abban az értelemben, hogy arra a titkos jelleg biztosítása érdekében a törvényes ellenőrzésért felelős személy által az adott körülmények között indokoltan alkalmazott intézkedések vonatkoztak.

                     A felek és résztvevőik bizonyos esetekben megállapodhatnak, hogy – amennyiben másképp nem jelzik – a megállapodás szerinti közös kutatás során átadott, cserélt vagy létrejött információ egésze vagy annak részei nem hozhatók nyilvánosságra.

               2.

               A felek biztosítják, hogy ők maguk vagy résztvevőik egyértelműen, például megfelelő jelzéssel vagy korlátozó felirattal megjelölik a nyilvánosságra nem hozható információkat. Ez vonatkozik az említett információ teljes vagy részleges sokszorosítására is.
               A megállapodás szerinti, nyilvánosságra nem hozható információkat átvevő fél tiszteletben tartja az információ privilegizált jellegét. E korlátozások automatikusan megszűnnek, amikor a tulajdonos az információt nyilvánosságra hozza.

               3.

               Az e megállapodás alapján közölt, nyilvánosságra nem hozható információkat az átvevő fél továbbadhatja a vele kapcsolatban álló vagy általa alkalmazott személyeknek, valamint a folyamatban lévő közös kutatás céljából felhatalmazott egyéb érintett részlegeinek vagy szervezeteinek feltéve, hogy az ilyen módon továbbadott, nyilvánosságra nem hozható információ esetében titoktartási kötelezettségre vonatkozó megállapodást alkalmaznak, és a fent meghatározottak szerint könnyen felismerhetően jelzik, hogy az információ nem hozható nyilvánosságra.

               4.

               A nyilvánosságra nem hozható információkat átvevő fél az azokat szolgáltató fél előzetes írásbeli hozzájárulásával az ilyen információkat a fenti 3. pontban egyébként megengedettnél szélesebb körben terjesztheti. A felek együttműködnek az ilyen szélesebb körű terjesztéssel kapcsolatos előzetes írásbeli hozzájárulás kérelmezésére és megszerzésére vonatkozó eljárások kidolgozásában, és mindegyik fél a saját hazai politikái, rendelkezései és jogszabályai által megengedett mértékben adja meg ezt a hozzájárulást.

         B.   Nyilvánosságra nem hozható nem írásos információk
   Az e megállapodás alapján szervezett szemináriumokon és egyéb találkozókon átadott, nyilvánosságra nem hozható nem írásos vagy más bizalmas információkat, illetve a munkatársak közreműködéséből, a létesítmények használatából vagy a közös projektekben való részvételből származó információkat a felek vagy résztvevőik a megállapodásban az írásos információkra vonatkozóan meghatározott elvek szerint kezelik, feltéve, hogy az ilyen, nyilvánosságra nem hozható vagy egyéb bizalmas, illetve privilegizált információról a közlésekor tudatták, hogy bizalmas jellegű.
   C.   Ellenőrzés
   A felek törekszenek annak biztosítására, hogy a számukra a megállapodás alapján átadott, nyilvánosságra nem hozható információkat a megállapodásban előírtak szerint ellenőrizzék. Ha valamelyik fél számára nyilvánvalóvá válik, vagy ha reálisan nyilvánvalóvá válhat, hogy nem képes betartani az A. és B. szakasz rendelkezéseit, amelyek alapján nem terjeszthetők az információk, azonnal tájékoztatja a másik felet. A felek ezt követően konzultációt folytatnak annak érdekében, hogy a legmegfelelőbb intézkedéseket állapítsák meg.


title: 2007/476/EK: A Bizottság határozata ( 2007. június 25. ) a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv 3a. cikkének (1) bekezdése alapján Németország által hozott intézkedéseknek a közösségi joggal való összeegyeztethetőségéről

text:
               10.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 180/8

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. június 25.)
   a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv 3a. cikkének (1) bekezdése alapján Németország által hozott intézkedéseknek a közösségi joggal való összeegyeztethetőségéről
   (2007/476/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 3a. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel a 89/552/EGK irányelv 23a. cikke alapján létrehozott bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               1999. április 28-i levelében Németország értesítette a Bizottságot a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (1) bekezdése szerinti tervezett intézkedéseiről.

               (2)

               A Bizottság az értesítéstől számítva három hónapon belül megvizsgálta, hogy a szóban forgó intézkedések összeegyeztethetők-e a közösségi joggal, különösen az intézkedések arányossága és a nemzeti szintű konzultációs eljárás átláthatósága tekintetében.

               (3)

               A vizsgálat során a Bizottság figyelembe vette a Németországban uralkodó médiahelyzetről rendelkezésre álló adatokat.

               (4)

               A Németország által bejelentett intézkedésekben szereplő kiemelt társadalmi fontosságú események jegyzékét egyértelmű és átlátható módon állították össze.

               (5)

               A Bizottság elégedetten nyugtázta, hogy a Németország intézkedéseiben felsorolt események legalább kettőnek megfelelnek az események társadalmi fontosságát megbízhatóan jelző következő kritériumok közül: i. az esemény a tagállamban széles körben különös visszhangot kelt, nem csupán az adott sport, illetve tevékenység szokásos közönségének fontos; ii. az eseménynek általánosan elismert egyedi kulturális jelentősége van a tagállam lakossága számára, különösen a kulturális önazonosság erősítésében; iii. az ország csapata résztvevője az eseménynek, amely egy nemzetközi jelentőségű verseny vagy bajnokság keretében zajlik; valamint iv. hagyomány, hogy az eseményről ingyenes televíziós közvetítést adnak, amely nagy nézettségnek örvend.

               (6)

               A német intézkedésekben felsorolt események között nagy számban szerepelnek olyanok – beleértve a nyári és a téli olimpiai játékokat, a labdarúgó-Európa-bajnokságnak és -világbajnokságnak a német nemzeti válogatott által vívott összes mérkőzését, valamint e bajnokságok nyitó mérkőzéseit, elődöntőit és döntőjét –, amelyeknek a hagyományosan elismert kiemelt társadalmi jelentőségét kifejezetten említi a 97/36/EK irányelv (18) preambulumbekezdése. Ezek az események Németországban széles körben különös visszhangot keltenek, mivel általában különösen közkedveltek, nem pedig csupán a sportesemények szokásos közönségének körében.

               (7)

               A többi felsorolt esemény esetében – beleértve a német labdarúgó-szövetség kupájának elődöntőit és döntőjét, a német nemzeti labdarúgó-csapat hazai és külföldi mérkőzéseit, valamint az európai labdarúgó-bajnokságok (Bajnokok Ligája, UEFA-kupa) összes olyan döntőjét, amelyet német egyesület csapata vív – a még a nem szakmai sajtóban is megnyilvánuló fokozott figyelem tanúskodik a Németországban széles körben keltett különös visszhangról.

               (8)

               A felsorolt eseményeknek általánosan elismert, egyedi kulturális jelentősége van a német lakosság számára, mivel jelentősen hozzájárulnak a népek közötti kölcsönös megértéshez, és mivel a német társadalom egészében és a nemzeti öntudatban fontos szerepet játszik a sport, hiszen a német élsportolóknak alkalmat ad arra, hogy a legfontosabb nemzetközi versenyeken sikereket érjenek el.

               (9)

               A német intézkedések arányosnak tekinthetők, ha tekintetbe vesszük, hogy a szolgáltatásnyújtásnak az EK-Szerződés szerinti alapszabadságától való eltérést azon felsőbb közérdek teszi indokolttá, hogy a különös társadalmi fontosságú események közvetítéséhez a közönség széles körben hozzáférhessen.

               (10)

               A német intézkedések összeegyeztethetők az Európai Közösség versenyszabályaival, mivel a felsorolt események közvetítésére feljogosított műsorszolgáltatók körét objektív kritériumok alapján jelölik ki, így az események közvetítési jogának megszerzéséért tényleges, illetve potenciális verseny alakulhat ki. A jegyzék továbbá nem tartalmaz olyan aránytalanul sok eseményt, hogy ez torzítaná a versenyt az ingyenes és a térítéses televíziós műsorszolgáltatás downstream piacain.

               (11)

               Miután a Bizottság értesítette a többi tagállamot a német intézkedésekről, és konzultált a 89/552/EGK irányelv 23a. cikke alapján létrehozott bizottsággal, az oktatásügyi és kulturális főigazgató 1999. július 2-án levelet intézett Németországhoz, amelyben jelezte, hogy az értesítés tárgyát képező intézkedések ellen a Bizottság nem kíván kifogást emelni.

               (12)

               A német intézkedések 2000. április 1-jén hatályba léptek. A végleges intézkedések annyiban különböznek az 1999-ben bejelentettektől, hogy a jegyzékből elhagyták az egyik eseményt, nevezetesen a Kupagyőztesek Európa-kupáját, mivel az 1998/1999-es bajnokság megtartása után a sporteseményt megszüntették.

               (13)

               Az intézkedéseket a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdésével összhangban közzétették az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában (2).

               (14)

               Az Elsőfokú Bíróságnak a T-33/01 sz. Infront WM kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítéletéből következik, hogy a 89/552/EGK irányelv 3a. cikke (1) bekezdése alapján tett intézkedéseknek a közösségi joggal való összeegyeztethetőségéről tett megállapítás az EK-Szerződés 249. cikke szerinti határozatnak minősül, ezért azt a Bizottságnak kell elfogadnia. Ennek megfelelően e határozatban ki kell jelenteni, hogy a Németország által bejelentett intézkedések összeegyeztethetők a közösségi joggal. A Németország által ténylegesen meghozott, e határozat mellékletében leírt intézkedéseket a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdésével összhangban helyénvaló közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedések, amelyekről Németország 1999. április 28-án értesítette a Bizottságot, és amelyeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 2000. szeptember 29-i C 277. számában tettek közzé, összeegyeztethetők a közösségi joggal.
   2. cikk
   A Németország által ténylegesen meghozott, e határozat mellékletében leírt intézkedéseket a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdésével összhangban közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2007. június 25-én.

            a Bizottság részéről

         Viviane REDING

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 298., 1989.10.17., 23. o. A 97/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 202., 1997.7.30., 60. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL C 277., 2000.9.29., 4. o.

      MELLÉKLET
      Közzététel a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv 3a. cikkének (2) bekezdése szerint
      A Németország által hozott intézkedéseket, amelyeket a 89/552/EGK irányelv 3a. cikkének (2) bekezdése értelmében közzé kell tenni, a hírközlésről szóló negyedik tartományközi szerződés 5a. cikkének alább idézett részei fogalmazzák meg:

         „5a. cikk
         Fontos események közvetítése
         (1)   A Németországi Szövetségi Köztársaságban a kiemelt társadalmi fontosságú események (fontos események) csak akkor közvetíthetők kódolt formában, díjfizetés ellenében, ha az esemény közvetítője vagy egy harmadik személy megfelelő feltételekkel biztosítja, hogy ezzel egy időben vagy – ha több esemény egyidejűsége miatt ez nem lehetséges – kevéssel azután egy ingyenes és széles körben hozzáférhető televíziós csatorna is közvetítse az eseményt. Ha az érdekelt felek a megfelelő feltételek tekintetében nem jutnak egyezségre, az esemény előtt ésszerű idővel választottbírósági eljárást kell kezdeményezniük a Polgári eljárási törvénykönyv 1025. és azt követő szakaszai értelmében. Ha a felek a választottbírósági eljárás tekintetében nem tudnak megállapodni, ennek indokait a televíziós műsorszolgáltató vagy a harmadik fél köteles feltárni; ekkor úgy kell tekinteni, hogy az 1. bekezdés szerinti közvetítés nem valósítható meg megfelelő feltételekkel. A műsor csak akkor tekinthető széles körben hozzáférhetőnek, ha legalább a lakosság kétharmada által fogható.
         (2)   E rendelkezések alkalmazásában a következők számítanak »fontos eseménynek«:

                     1.

                     a nyári és a téli olimpiai játékok;

                     2.

                     a labdarúgó-Európa-bajnokságnak és -világbajnokságnak a német labdarúgócsapat által vívott összes mérkőzése, valamint – a német csapat részvételétől függetlenül – e bajnokságok elődöntője és döntője;

                     3.

                     a német labdarúgó-szövetség kupájának elődöntője és döntője;

                     4.

                     a német nemzeti labdarúgócsapat hazai és külföldi mérkőzései;

                     5.

                     az európai labdarúgó-bajnokságok (Bajnokok Ligája, UEFA-kupa) összes olyan döntője, amelyet német egyesület csapata vív.

               Több részeseményből álló fontos esemény esetében minden részeseményt fontos eseménynek kell tekinteni. A fenti jegyzékbe új eseményt felvenni, illetőleg abból eseményt elhagyni csak az összes tartomány megállapodásával lehet.”


title: 2011/243/EU: A Tanács határozata ( 2011. április 11. ) a Régiók Bizottsága egy olasz tagjának kinevezéséről

text:
               16.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 102/32

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. április 11.)
   a Régiók Bizottsága egy olasz tagjának kinevezéséről
   (2011/243/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Riccardo VENTRE hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki újra a következő személyt:

               —

               Riccardo VENTRE, Assessore del Comune di Piana di Monte Verna (a betöltött tisztség megváltozása).

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. április 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         PINTÉR S.

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.