title: A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Eoin O'SHEA Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Eoin O’Shea a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0033/2010 – 2010/0812 (NLE))

text:
               7.1.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 4/71

         2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Eoin O'SHEA
   P7_TA(2010)0083
   Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Eoin O’Shea a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0033/2010 – 2010/0812 (NLE))
   2011/C 4 E/22
   (Konzultáció)

      Az Európai Parlament,
   tekintettel az EUMSz. 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0033/2010),
   tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2010. március 15-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet,
   tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0043/2010),

               A.

               mivel Eoin O’Shea megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

               1.

               kedvezően véleményezi a Tanács Eoin O’Shea számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


title: 2005/523/: A Tanács határozata (2005. május 30.) az Európai Közösségnek az új növényfajták oltalmáról szóló, a Genfben 1991. március 19-én felülvizsgált nemzetközi egyezményhez történő csatlakozása jóváhagyásáról

text:
               22.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 192/63

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. május 30.)
   az Európai Közösségnek az új növényfajták oltalmáról szóló, a Genfben 1991. március 19-én felülvizsgált nemzetközi egyezményhez történő csatlakozása jóváhagyásáról
   (2005/523/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Genfben 1991. március 19-én elfogadott, az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: „az UPOV-egyezmény”) az új növényfajták nemesítői részére kizárólagos tulajdonjogot biztosít egy sor egységes és egyértelműen meghatározott elv alapján.

               (2)

               A Közösségnek a nemzetközi megállapodások vagy szerződések megkötésére vagy az azokhoz való csatlakozásra vonatkozó hatásköre nemcsak a Szerződés által kifejezetten ráruházott hatáskörből származik, hanem származhat a Szerződés egyéb rendelkezéseiből és a közösségi intézmények által e rendelkezéseknek megfelelően elfogadott jogszabályokból is.

               (3)

               Az UPOV-egyezmény tárgya az erre a területre vonatkozó meglévő közösségi szabályozásnak is a hatáskörébe tartozik.

               (4)

               Következésképpen az UPOV-egyezmény jóváhagyása mind a Közösség, mind a tagállamainak az ügye.

               (5)

               Az UPOV-egyezményt a Közösség nevében az annak hatáskörébe tartozó kérdések vonatkozásában kell jóváhagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   Az UPOV-egyezmény felülvizsgált szövege jóváhagyásra kerül a Közösség nevében az annak hatáskörébe tartozó kérdések vonatkozásában.
   (2)   Az UPOV-egyezmény felülvizsgált szövegét és az Európai Közösség nyilatkozatát csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a csatlakozási okiratnak a az Új Növényfajták Oltalmára Létrejött Nemzetközi Unió főtitkáránál a Közösség nevében történő letétbe helyezésére jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A Közösség önkéntes alapon hozzájárulást fizet minden vonatkozó költségvetési időszakban a mellékletben található nyilatkozatban meghatározott hozzájárulási egységek és feltételek szerint, és a Közösség általános költségvetésében erre a célra elkülönített kereteken belül.

      Kelt Brüsszelben, 2005. május 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. BODEN

      1991. ÉVI OKMÁNY
      NEMZETKÖZI EGYEZMÉNY AZ ÚJ NÖVÉNYFAJTÁK OLTALMÁRÓL
      (1961. december 2.)
      felülvizsgálva Genfben 1972. november 10-én,1978. október 23-án és 1991. március 19-én
      CIKKEK JEGYZÉKE

                     I. fejezet:

                  Meghatározások

                  1. cikk:

               Meghatározások

                     II. fejezet:

                  A Szerződő Felek általános kötelezettségei

                  2. cikk:

               A Szerződő Felek alapvető kötelezettsége

                  3. cikk:

               Oltalomban részesítendő nemzetségek és fajok

                  4. cikk:

               Nemzeti elbánás

                     III. fejezet:

                  A nemesítői jog megadásának feltételei

                  5. cikk:

               Az oltalom feltételei

                  6. cikk:

               Újdonság

                  7. cikk:

               Megkülönböztethetőség

                  8. cikk:

               Egyneműség

                  9. cikk:

               Állandóság

                     IV. fejezet:

                  A nemesítői jog megadása iránti bejelentés

                  10. cikk:

               A bejelentések benyújtása

                  11. cikk:

               Elsőbbségi jog

                  12. cikk:

               A bejelentés vizsgálata

                  13. cikk:

               Ideiglenes oltalom

                     V. fejezet:

                  A nemesítő jogai

                  14. cikk:

               A nemesítői jog tartalma

                  15. cikk:

               A nemesítői jog alóli kivételek

                  16. cikk:

               A nemesítői jog kimerülése

                  17. cikk:

               A nemesítői jog gyakorlásának korlátozásai

                  18. cikk:

               A kereskedelmi forgalmat szabályozó intézkedések

                  19. cikk:

               A nemesítői jog időtartama

                     VI. fejezet:

                  Fajtanév

                  20. cikk:

               Fajtanév

                     VII. fejezet:

                  A nemesítői jog megsemmisítése és megszüntetése

                  21. cikk:

               A nemesítői jog megsemmisítése

                  22. cikk:

               A nemesítői jog megszüntetése

                     VIII. fejezet:

                  Az Unió

                  23. cikk:

               Tagok

                  24. cikk:

               Jogállás és székhely

                  25. cikk:

               Szervek

                  26. cikk:

               A Tanács

                  27. cikk:

               Az Unió Hivatala

                  28. cikk:

               Nyelvek

                  29. cikk:

               Pénzügyek

                     IX. fejezet:

                  Az egyezmény végrehajtása; egyéb megállapodások

                  30. cikk:

               Az egyezmény végrehajtása

                  31. cikk:

               A szerződő felek és a korábbi szövegekhez csatlakozott államok közötti kapcsolatok

                  32. cikk:

               Külön megállapodások

                     X. fejezet:

                  Záró rendelkezések

                  33. cikk:

               Aláírás

                  34. cikk:

               Megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás; csatlakozás

                  35. cikk:

               Fenntartások

                  36. cikk:

               A jogszabályokra, valamint az oltalom alatt álló nemzetségekre ésfajokra vonatkozó közlések; nyilvánosságra hozandó tájékoztatások

                  37. cikk:

               Hatálybalépés; korábbi szövegek lezárása

                  38. cikk:

               Az egyezmény felülvizsgálata

                  39. cikk:

               Felmondás

                  40. cikk:

               A meglévő jogok megmaradása

                  41. cikk:

               Az egyezmény eredeti példánya és hivatalos szövegei

                  42. cikk:

               A letéteményesi feladatok
            I. FEJEZET
      MEGHATÁROZÁSOK
      1. cikk
      Meghatározások
      Ennek a szövegnek az alkalmazásában:

                  i.

                  „ez az egyezmény”: az új növényfajták oltalmára létesült nemzetközi egyezménynek a (1991) évi. szövege;

                  ii.

                  „1961/1972. évi szöveg”: az új növényfajták oltalmára 1961. december 2-án létesült nemzetközi egyezménynek az 1972. november 10-én kelt kiegészítő szöveggel módosított szövege;

                  iii.

                  „1978. évi szöveg”: az új növényfajták oltalmára létesült nemzetközi egyezménynek az 1978. október 23-án kelt szövege;

                  iv.

                  „nemesítő”:

                              —

                              az a személy, aki a fajtát nemesítette, vagy felfedezte és kifejlesztette,

                              —

                              az említett személy munkáltatója vagy az, aki e személynek ilyen jellegű munka elvégzésére megbízást adott, ha az érintett szerződő fél jogszabályai így rendelkeznek,
                              vagy

                              —

                              az esettől függően az első vagy a második pontban említett személy jogutódja;

                  v.

                  „nemesítői jog”: az ezen egyezmény által a nemesítő részére biztosított jog;

                  vi.

                  „fajta”: az a legkisebb besorolású önálló növényrendszertani egységen belüli növénycsoportosítás, amely csoportosítás – függetlenül attól, hogy kielégít-e az oltalmazhatósági feltételeket:

                              —

                              adott genotípusból vagy genotípusok kombinációjából kifejeződött jellemzők által meghatározható,

                              —

                              bármely más növénycsoportosítástól legalább egy ilyen kifejeződött jellemző tekintetében megkülönböztethető,
                              és

                              —

                              jellemzőit megőrző szaporításra alkalmas egységet alkot;

                  vii.

                  „szerződő fél”: az ebben az egyezményben részes állam vagy kormányközi szervezet;

                  viii.

                  „terület”: valamelyik szerződő fél vonatkozásában, ha az adott szerződő fél állam, az az állam területe és, ha az adott szerződő fél kormányközi szervezet, az a terület, amelyre a kormányközi szervezetet létrehozó szerződés hatálya kiterjed;

                  ix.

                  „hatóság”: a 30. cikk (1) bekezdésének ii. pontjában említett hatóság;

                  x.

                  „Unió”: az 1961. évi szöveggel alapított, valamint az 1972. évi szövegben, az 1978. évi szövegben és ebben az egyezményben is említett, az új növényfajták oltalmára létesült unió;

                  xi.

                  „az Unió tagja”: az 1961/1972. évi szövegben vagy az 1978. évi szövegben részes valamelyik állam vagy valamelyik Szerződő fél.

            II. FEJEZET
      A SZERZŐDŐ FELEK ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI
      2. cikk
      A Szerződő Felek alapvető kötelezettsége
      A Szerződő Felek megadják és oltalomban részesítik a nemesítők jogait.
      3. cikk
      Oltalomban részesítendő nemzetségek és fajok
      (1)   [Államok, amelyek az Uniónak már tagjai] Mindegyik Szerződő Fél, amelyre nézve az 1961/72. évi szöveg vagy az 1978. évi szöveg kötelezővé vált, ennek az Egyezménynek a rendelkezéseit alkalmazza:

                  i.

                  akkor, amikor ez az Egyezmény rá nézve kötelezővé vált, minden olyan növénynemzetségre és -fajra, amelyre az 1961/72. évi szövegnek vagy az 1978. évi szövegnek a rendelkezéseit ebben az időpontban alkalmazza;
                  és

                  ii.

                  legkésőbb az említett időponttól számított öt év elteltével minden növénynemzetségre és -fajra.

            (2)   [Az Unió új tagjai] Minden olyan Szerződő Fél, amelyre nézve nem vált kötelezővé az 1961/72. évi szöveg vagy az 1978. évi szöveg, ennek az Egyezménynek a rendelkezéseit alkalmazza:

                  i.

                  akkor, amikor rá nézve ez az Egyezmény kötelezővé vált, legalább tizenöt növénynemzetségre és -fajra;
                  és

                  ii.

                  legkésőbb az említett időponttól számított tíz év elteltével minden növénynemzetségre és -fajra.

            4. cikk
      Nemzeti elbánás
      (1)   [Elbánás] A Szerződő Felek állampolgárai, valamint azok a természetes és jogi személyek, akiknek lakóhelye, illetve amelyeknek székhelye valamelyik Szerződő Fél területén van, az összes többi Szerződő Fél területén a nemesítők jogainak megadása és oltalma tekintetében – az ebben az Egyezményben biztosított jogok sérelme nélkül – ugyanolyan elbánásban részesülnek, mint amilyen elbánást a másik Szerződő Fél jogszabályai saját állampolgárainak biztosítanak vagy a jövőben bármikor biztosítani fognak, feltéve hogy az említett állampolgárok, természetes vagy jogi személyek teljesítik az érintett másik Szerződő Fél állampolgárai számára előírt feltételeket és alaki követelményeket.
      (2)   [„Állampolgárok”] Az (1) bekezdés alkalmazásában „állampolgárok”, ha az érintett Szerződő Fél állam, ennek az államnak az állampolgárai, és, ha az érintett Szerződő Fél kormányközi szervezet, azoknak az államoknak az állampolgárai, amelyek ennek a szervezetnek a tagjai.
      III. FEJEZET
      A NEMESÍTŐI JOG MEGADÁSÁNAK FELTÉTELEI
      5. cikk
      Az oltalom feltételei
      (1)   [Kielégítendő követelmények] A nemesítői jogot meg kell adni, ha a fajta

                  i.

                  új;

                  ii.

                  megkülönböztethető;

                  iii.

                  egynemű;
                  és

                  iv.

                  állandó.

            (2)   [Egyéb feltételek] A nemesítői jog megadása nem köthető további vagy eltérő feltételhez, feltéve, hogy a fajtát a 20. cikk rendelkezéseivel összhangban névvel megjelölik, a bejelentő eleget tesz azon Szerződő Fél jogszabályai által előírt alaki követelményeknek, amelynek hatóságánál a bejelentést benyújtotta, valamint megfizeti az előírt díjakat.
      6. cikk
      Újdonság
      (1)   [Követelmények] Új a fajta, ha a nemesítő vagy az ő hozzájárulásával bárki más a bejelentés bejelentési napján a fajta szaporítóanyagát vagy terményét hasznosítás céljából nem adta el vagy azzal más módon nem rendelkezett:

                  i.

                  annak a Szerződő Félnek a területén, ahol a bejelentést benyújtották, az említett időpontot megelőző egy évnél korábban;
                  és

                  ii.

                  az adott Szerződő Fél területén kívül az említett időpontot megelőző négy évnél, vagy szőlők és fák esetében hat évnél korábban.

            (2)   [Korábban létrehozott fajták] Ha valamely Szerződő Fél ezt az Egyezményt olyan növénynemzetségre vagy -fajra alkalmazza, amelyre korábban sem ezt az Egyezményt, sem valamelyik korábbi szöveget nem alkalmazta, azt a fajtát, amelyet az oltalom ilyen kiterjesztésének időpontját megelőzően hoztak létre, akkor is az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő fajtának tekintheti, ha az eladás vagy a növényfajtával más módon történő rendelkezés az abban a bekezdésben meghatározott időpontnál korábban történt.
      (3)   [„Terület” meghatározott esetekben] Az (1) bekezdés alkalmazásakor azok a Szerződő Felek, amelyek egy és ugyanazon kormányközi szervezet tagállamai – ha a szervezet rendelkezései ezt előírják –, a szervezet tagállamainak a területén végzett cselekményeket egységesen a saját területükön végzett cselekményeknek tekinthetik; erről a főtitkárt értesíteniük kell.
      7. cikk
      Megkülönböztethetőség
      Megkülönböztethető a fajta, ha határozottan eltér bármely más, a bejelentés napján közismert fajtáktól. Egy másik fajtát – bejelentése napjától – különösen akkor kell közismertnek tekinteni, ha arra vonatkozóan nemesítői jog megadása vagy hivatalos fajtajegyzékbe történő bejegyzés iránt – bármely országban – bejelentést nyújtottak be, feltéve hogy a bejelentés – az esettől függően – a nemesítői jog megadását vagy e másik fajtának a hivatalos fajtajegyzékbe történő bejegyzését eredményezi.
      8. cikk
      Egyneműség
      Egynemű a fajta, ha azoknak a változásoknak a figyelembevételével, amelyeknek a bekövetkeztére a szaporítás sajátosságai alapján számítani lehet, lényeges jellemzői kielégítően azonosak.
      9. cikk
      Állandóság
      Állandó a fajta, ha lényeges jellemzői ismételt szaporítás után, vagy – meghatározott szaporítási ciklus esetén – minden szaporítási ciklus végén, változatlanok maradnak.
      IV. FEJEZET
      A NEMESÍTŐI JOG MEGADÁSÁRA IRÁNYULÓ BEJELENTÉS
      10. cikk
      Bejelentések benyújtása
      (1)   [Az első bejelentés helye] A nemesítő kiválaszthatja azt a Szerződő Felet, amelynek hatóságához a nemesítői jog megadása iránti első bejelentését be kívánja nyújtani.
      (2)   [A későbbi bejelentések időpontja] A nemesítő más Szerződő Fél hatóságánál is benyújthat nemesítői jogok megadása iránti bejelentést anélkül, hogy megvárná, hogy annak a Szerződő Félnek a hatósága, amelyhez az első bejelentést benyújtotta, a nemesítői jogot megadja.
      (3)   [Az oltalom függetlensége] Egyik Szerződő Fél sem utasíthatja el a nemesítői jog megadását, illetve nem korlátozhatja annak időtartamát azon az alapon, hogy ugyanazon fajta oltalmát nem igényelték, azt elutasították, vagy az megszűnt bármely másik államban vagy kormányközi szervezetben.
      11. cikk
      Elsőbbségi jog
      (1)   [A jog; a jog időtartama] Azt a nemesítőt, aki a Szerződő Felek egyikében valamely növényfajta oltalma iránt szabályszerű bejelentést nyújtott be („első bejelentés”), tizenkét hónapig elsőbbségi jog illeti meg bármely más Szerződő Fél hatóságánál nemesítői jog megadására irányuló bejelentés benyújtására ugyanazon növényfajta vonatkozásában („későbbi bejelentés”). Ez a határidő az első bejelentés bejelentési napjával kezdődik. A benyújtás napja nem számít bele a határidőbe.
      (2)   [A jog igénylése] Az elsőbbségi jog érvényesítéséhez a nemesítőnek a későbbi bejelentésben igényelnie kell az első bejelentés elsőbbségét. Az a hatóság, amelynél a későbbi bejelentést benyújtották, előírhatja, hogy a nemesítő – a későbbi bejelentés bejelentési napjától számított nem kevesebb, mint három hónapon belül – nyújtsa be az első bejelentés iratainak azon hatóság által hitelesített másolatát, amelynél azt a bejelentést benyújtották, valamint mintákat vagy más bizonyítékokat arra nézve, hogy a két bejelentés tárgyát képező fajta azonos.
      (3)   [Iratok és anyagok] A nemesítőt az elsőbbségi határidő lejárta után kétéves, illetve ha az első bejelentést elutasították vagy visszavonták, az elutasítástól vagy visszavonástól számított megfelelő határidő illeti meg arra, hogy annak a Szerződő Félnek a hatóságához, amelynél a későbbi bejelentést benyújtotta, a 12. cikk szerinti vizsgálat céljaira szükséges – az érintett Szerződő Fél jogszabályai által előírt – tájékoztatást, iratot vagy anyagot előterjessze.
      (4)   [Az elsőbbségi jog időtartama alatt bekövetkezett események] Az (1) bekezdésben meghatározott időtartam alatt bekövetkező események – így különösen egy másik bejelentés benyújtása vagy az első bejelentés tárgyát képező fajta nyilvánosságra hozatala vagy hasznosítása – nem szolgálhatnak a későbbi bejelentés elutasításának alapjául. Ilyen események folytán harmadik személy javára sem keletkezhet jogosultság.
      12. cikk
      A bejelentés vizsgálata
      A nemesítői jog megadására vonatkozó határozat meghozatalához vizsgálni kell, hogy a bejelentés megfelel-e az 5–9. cikkben meghatározott feltételeknek. A vizsgálat során a hatóság növesztheti a fajtát és elvégezhet más szükséges vizsgálatot, intézkedhet a fajta növesztése iránt vagy elvégeztethet más szükséges vizsgálatot, vagy figyelembe veheti a már elvégzett növeszthetőségi vagy más vizsgálatok eredményeit. A vizsgálat elvégzése céljából a hatóság a nemesítőt felhívhatja minden szükséges tájékoztatás, irat vagy anyag benyújtására.
      13. cikk
      Ideiglenes oltalom
      Mindegyik Szerződő Fél megállapítja azokat a szabályokat, amelyek a nemesítő érdekeinek a bejelentés benyújtása vagy közzététele és a nemesítői jog megadása közötti időtartamra vonatkozó védelmét szolgálják. Ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell legalább azt, hogy a nemesítői jog jogosultja méltányos díjazásban részesüljön bármely olyan személytől, aki a fenti időtartam alatt olyan cselekményeket végzett, amelyekhez a jog megadását követően – a 14. cikk értelmében – a jogosult engedélye szükséges. Bármelyik Szerződő Fél rendelkezhet úgy, hogy az említett szabályok csak azokkal a személyekkel szemben hatályosak, akiket a nemesítő a bejelentés benyújtásáról értesített.
      V. FEJEZET
      A NEMESÍTŐ JOGAI
      14. cikk
      A nemesítői jog tartalma
      (1)   [A szaporítóanyagra vonatkozó cselekmények]

                  a)

                  A 15. és 16. cikkben meghatározott esetek kivételével, az oltalom alatt álló fajta szaporítóanyagára vonatkozó következő cselekményekhez szükséges a nemesítő hozzájárulása:

                              i.

                              előállítás vagy újbóli előállítás (többszörözés);

                              ii.

                              szaporítás céljából való előkészítés;

                              iii.

                              forgalomba hozatalra való ajánlás;

                              iv.

                              forgalomba hozatal;

                              v.

                              országból való kivitel;

                              vi.

                              országba való behozatal;

                              vii.

                              az i–vi. pontokban említett bármelyik cselekmény céljából való raktáron tartás.

                  b)

                  A nemesítő hozzájárulását feltételekhez és korlátozásokhoz kötheti.

            (2)   [A terményre vonatkozó cselekmények] A 15. és 16. cikkben meghatározott esetek kivételével, az oltalom alatt álló fajta szaporítóanyagának jogosulatlan felhasználásából származó termény – ideértve a teljes növényeket és növényrészeket – tekintetében az (1) bekezdés a) pontja i–vii. alpontjaiban meghatározott cselekményekhez is a nemesítő hozzájárulása szükséges, kivéve, ha a nemesítőnek megfelelő lehetősége volt arra, hogy az említett szaporítóanyaggal kapcsolatban jogait gyakorolja.
      (3)   [Meghatározott termékekre vonatkozó cselekmények] Bármelyik Szerződő Fél rendelkezhet úgy, hogy – a 15. és 16. cikkben meghatározott esetek kivételével – a nemesítő hozzájárulása szükséges az (1) bekezdés a) pontja i–vii. alpontjaiban meghatározott cselekményekhez az oltalom alatt álló fajta (2) bekezdés szerinti terményéből közvetlenül, az említett termény jogosulatlan felhasználásával előállított termékek tekintetében is, kivéve ha a nemesítőnek megfelelő lehetősége volt arra, hogy az említett terménnyel kapcsolatban jogait gyakorolja.
      (4)   [Lehetséges kiegészítő cselekmények] Bármelyik Szerződő Fél rendelkezhet úgy, hogy – a 15. és 16. cikkben meghatározott esetek kivételével – az (1) bekezdés a) pontja i–vii. alpontjaiban meghatározottaktól eltérő cselekményekhez is szükséges a nemesítő hozzájárulása.
      (5)   [Lényegében származtatott és meghatározott más fajták]

                  a)

                  Az (1)–(4) bekezdések rendelkezéseit alkalmazni kell az olyan fajtákra is, amelyek:

                              i.

                              lényegében az oltalom alatt álló fajtából származnak, ha az oltalom alatt álló fajta önmagában nem lényegében származtatott fajta;

                              ii.

                              a 7. cikk értelmében nem térnek el határozottan az oltalom alatt álló fajtától;
                              és

                              iii.

                              előállítása az oltalom alatt álló fajta ismételt felhasználását igényli.

                  b)

                  Az a) pont i. alpontja alkalmazásában egy fajtát akkor kell egy másik fajtából („kiindulási fajta”) lényegében származtatottnak tekinteni, ha:

                              i.

                              túlnyomórészt a kiindulási fajtából vagy olyan fajtából származik, amely maga is túlnyomórészt a kiindulási fajtából származott, miközben megőrzi a kiindulási fajta genotípusából vagy genotípusainak kombinációjából eredő lényeges jellemzők kifejeződését:

                              ii.

                              határozottan eltér a kiindulási fajtától;
                              és

                              iii.

                              eltekintve a származtatási cselekményből adódó különbségektől, a kiindulási fajta genotípusából vagy genotípusainak kombinációjából eredő lényeges jellemzők kifejeződésében megfelel a kiindulási fajtának.

                  c)

                  Lényegében származtatott fajták nyerhetők például természetes vagy indukált mutánsok, vagy szomaklonális variánsok szelekciójával, továbbá a kiindulási fajta variáns növényegyedeinek szelekciójával, visszakeresztezésével vagy géntechnológiai módosítás útján történő transzformálásával.

            15. cikk
      A nemesítői jog alóli kivételek
      (1)   [Kötelező kivételek] A nemesítői jog nem terjed ki:

                  i.

                  a magánhasználat céljából és a nem kereskedelmi célból végzett cselekményekre;

                  ii.

                  a kísérleti célú cselekményekre;
                  és

                  iii.

                  olyan cselekményekre, amelyeket további fajták nemesítése céljából végeznek, továbbá – azt az esetet kivéve, amikor a 14. cikk (5) bekezdése alkalmazásának van helye – az ilyen további fajtákra vonatkozó, a 14. cikk (1)–(4) bekezdéseiben említett cselekményekre.

            (2)   [Nem kötelező kivétel] A 14. cikkben foglaltaktól eltérve, a Szerződő Felek, ésszerű keretek között és a nemesítő jogos érdekeinek biztosításával, bármely fajta vonatkozásában korlátozhatják a nemesítői jogot abból a célból, hogy lehetővé tegyék a gazdálkodók számára saját földterületükön az olyan termény szaporítás céljából történő felhasználását, amelyhez a gazdálkodók az oltalom alatt álló fajtának vagy a 14. cikk (5) bekezdésének a) pontja i. vagy ii. alpontjaiban meghatározott fajták valamelyikének a saját gazdaságukban való elültetésével jutottak hozzá.
      16. cikk
      A nemesítői jog kimerülése
      (1)   [Jogkimerülés] A nemesítői jog nem terjed ki az oltalom alatt álló fajtának vagy a 14. cikk (5) bekezdésének rendelkezéseiben meghatározott fajtának a nemesítő vagy az ő hozzájárulásával az érintett Szerződő Fél területén eladott vagy más módon forgalomba hozott anyagával, illetve az abból származó egyéb anyaggal kapcsolatos cselekményekre, kivéve ha ezek a cselekmények:

                  i.

                  a fajta további szaporításával járnak együtt;
                  vagy

                  ii.

                  a fajta szaporítását lehetővé tevő anyag olyan országba történő kivitelét eredményezik, amely nem részesíti oltalomban azon növénynemzetségnek vagy -fajnak a fajtáit, amelyhez az adott fajta tartozik, kivéve ha az országból kivitt anyag végső fogyasztási célokat szolgál.

            (2)   [Az „anyag” jelentése] Az (1) bekezdés alkalmazásában „anyag”, a fajta vonatkozásában,

                  i.

                  bármiféle szaporítóanyag;

                  ii.

                  a termény, beleértve a teljes növényeket és a növények részeit;
                  és

                  iii.

                  bármely, a terményből közvetlenül előállított termék.

            (3)   [„Terület” meghatározott esetekben] Az (1) bekezdés alkalmazásakor azok a Szerződő Felek, amelyek egy és ugyanazon kormányközi szervezet tagállamai – ha a szervezet rendelkezései ezt előírják –, a szervezet tagállamainak a területén végzett cselekményeket egységesen a saját területükön végzett cselekményeknek tekinthetik; erről a főtitkárt értesíteniük kell.
      17. cikk
      A nemesítői jog gyakorlásának korlátozásai
      (1)   [Közérdek] Hacsak ez az Egyezmény kifejezetten másképp nem rendelkezik, a Szerződő Felek a nemesítői jog szabad gyakorlását a közérdeken kívül más okból nem korlátozhatják.
      (2)   [Méltányos díjazás] Ha bármely ilyen korlátozás azzal a következménnyel jár, hogy harmadik személy jogosulttá válik a nemesítő hozzájárulásához kötött cselekmény gyakorlására, az érintett Szerződő Félnek valamennyi szükséges intézkedést meg kell hoznia annak érdekében, hogy biztosítsa a nemesítő méltányos díjazását.
      18. cikk
      Kereskedelmi forgalmat szabályozó intézkedések
      A nemesítői jog független az egyes Szerződő Felek által a fajták anyagának a Szerződő Fél területén való előállítását, elismerését és forgalomba hozatalát, illetve az ilyen anyagoknak az országba való behozatalát és az országból való kivitelét szabályozó bármely intézkedéstől. Az ilyen intézkedések semmilyen esetben nem befolyásolhatják ezen Egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását.
      19. cikk
      A nemesítői jog időtartama
      (1)   [Oltalmi idő] A nemesítői jogot határozott időtartamra kell megadni.
      (2)   [Legrövidebb időtartam] Ez az időtartam nem lehet rövidebb, mint a nemesítői jog megadásának napjától számított húsz év. Fák és szőlők esetében ez az időtartam nem lehet rövidebb, mint az említett időponttól számított huszonöt év.
      VI. FEJEZET
      FAJTANÉV
      20. cikk
      Fajtanév
      (1)   [A fajták nevekkel való megjelölése; a név használata]

                  a)

                  A fajtát névvel kell megjelölni; ez a név lesz a fajta általános megjelölése.

                  b)

                  Mindegyik Szerződő Fél biztosítja, hogy – a (4) bekezdésben szabályozott eset kivételével – semmiféle, a fajtanévként lajstromozott megjelölést érintő jog nem akadályozza a névnek a fajtával kapcsolatos szabad használatát a nemesítői jog lejárta után sem.

            (2)   [A név jellemzői] A megjelölésnek lehetővé kell tennie a fajta azonosítását. Nem állhat kizárólag számjegyekből, kivéve ha ez az elterjedt gyakorlat a fajták megjelölésére. A megjelölés nem lehet félrevezető vagy megtévesztő a fajta jellemzőinek, értékének, azonosságának, illetve a nemesítő azonosságának tekintetében. Különböznie kell különösen minden olyan megjelöléstől, amely bármelyik Szerződő Fél területén azonos vagy közeli rokon növényfajhoz tartozó, már meglévő fajtát jelöl.
      (3)   [A név lajstromozása] A fajta nevét a nemesítőnek be kell jelentenie a hatóságnak. Ha a hatóság megállapítja, hogy a név nem felel meg a (2) bekezdés szerinti követelményeknek, elutasítja a lajstromozást, és felhívja a nemesítőt, hogy meghatározott határidőn belül jelöljön meg másik nevet. A nevet a hatóság a nemesítői jog megadásával egyidejűleg lajstromozza.
      (4)   [Harmadik személyek korábbi jogai] Harmadik személyek korábbi jogai érintetlenek maradnak. Ha a fajtanév használatát – a (7) bekezdésben foglalt rendelkezésekkel összhangban – az annak használatára kötelezett személynek valamely korábbi jog alapján megtiltják, a hatóság felhívja a nemesítőt, hogy a fajtára egy másik nevet jelentsen be.
      (5)   [Azonos név valamennyi Szerződő Félnél] A fajtát valamennyi Szerződő Félhez ugyanazon névvel kell benyújtani. Mindegyik Szerződő Fél hatósága köteles lajstromozni az így bejelentett megjelölést, kivéve ha megállapítja, hogy a megjelölés saját területén nem megfelelő. Ez utóbbi esetben az érintett hatóság felhívja a nemesítőt, hogy jelentsen be másik nevet.
      (6)   [A Szerződő Felek hatóságai közötti tájékoztatás] A Szerződő Fél hatósága gondoskodik arról, hogy az összes többi Szerződő Fél hatóságai tájékoztatást kapjanak a fajtanevekkel kapcsolatos körülményekről, különösen a nevek bejelentéséről, lajstromozásáról és törléséről. Bármely hatóság megküldheti a név lajstromozására vonatkozó észrevételeit – ha vannak – annak a hatóságnak, amely az érintett nevet közölte.
      (7)   [A név használatára vonatkozó kötelezettség] Aki valamelyik Szerződő Fél területén eladásra felkínálja vagy forgalomba hozza az ezen a területen oltalom alatt álló valamely fajta szaporítóanyagát, köteles az érintett fajtának a nevét – a fajtára vonatkozó nemesítői jog megszűnése után is – használni, kivéve ha ezt a használatot – a (4) bekezdés rendelkezéseivel összhangban – korábbi jogok akadályozzák.
      (8)   [A névvel összekapcsolt jelzések] A fajta eladásra való felkínálása vagy forgalomba hozatala során a lajstromozott fajtanév összekapcsolható valamely védjeggyel, kereskedelmi névvel vagy más hasonló jelzéssel. A fajtanévnek az ilyen összekapcsolás esetén is könnyen felismerhetőnek kell lennie.
      VII. FEJEZET
      A NEMESÍTŐI JOG MEGSEMMISÍTÉSE ÉS MEGSZÜNTETÉSE
      21. cikk
      A nemesítői jog megsemmisítése
      (1)   [Megsemmisítési okok] Mindegyik Szerződő Félnek meg kell semmisítenie az általa megadott nemesítői jogot, ha megállapította, hogy:

                  i.

                  a 6. vagy a 7. cikkben meghatározott feltételek a nemesítői jog megadásának időpontjában nem teljesültek;

                  ii.

                  a 8. vagy a 9. cikkben meghatározott feltételek a nemesítői jog megadásakor nem teljesültek, feltéve hogy a nemesítői jog megadása alapvetően a nemesítő által adott tájékoztatáson, illetve az általa benyújtott iratokon alapult;
                  vagy

                  iii.

                  a nemesítői jogot nem annak adták meg, akit az megilletne, kivéve ha azt a jogosult részére átruházzák.

            (2)   [Más okok kizárása] A nemesítői jogot csak az (1) bekezdésben említett okok miatt lehet megsemmisíteni.
      22. cikk
      A nemesítői jog megszüntetése
      (1)   [Megszüntetési okok]

                  a)

                  Bármelyik Szerződő Fél megszüntetheti az általa megadott nemesítői jogot, ha megállapította, hogy a 8. vagy a 9. cikkben meghatározott feltételek már nem állnak fenn.

                  b)

                  Bármelyik Szerződő Fél megszüntetheti továbbá az általa megadott nemesítői jogot akkor is, ha a felhívás ellenére és a meghatározott határidőn belül:

                              i.

                              a nemesítő nem bocsátja a hatóság rendelkezésére a fajta fenntartásának igazolásához szükséges tájékoztatást, iratokat vagy anyagokat;

                              ii.

                              a nemesítő elmulasztja a joga fenntartásához fizethető díjak befizetését;
                              vagy

                              iii.

                              a nemesítő nem jelöl meg megfelelő másik nevet, ha a fajtanevet a jog megadása után törölték.

            (2)   [Más okok kizárása] A nemesítői jogot csak az (1) bekezdésben említett okok miatt lehet megszüntetni.
      VIII. FEJEZET
      AZ UNIÓ
      23. cikk
      Tagok
      A Szerződő Felek az Unió tagjai.
      24. cikk
      Jogállás és székhely
      (1)   [Jogi személyiség] Az Unió jogi személy.
      (2)   [Jogképesség] Az Unió az egyes Szerződő Felek területén, az illető állam jogszabályaival összhangban, a céljai eléréséhez és a feladatai elvégzéséhez szükséges jogképességgel rendelkezik.
      (3)   [Székhely] Az Unió és állandó szerveinek székhelye Genf.
      (4)   [Székhelyre vonatkozó megállapodás] Az Unió – székhelyére vonatkozóan – a Svájci Államszövetséggel megállapodást köt.
      25. cikk
      Szervek
      Az Unió állandó szervei a Tanács és az Unió Hivatala.
      26. cikk
      Tanács
      (1)   [Összetétel] A Tanács az Unió tagjainak képviselőiből áll. Az Unió mindegyik tagja egy képviselőt és egy helyettes képviselőt jelöl a Tanácsba. A képviselőket vagy a helyettes képviselőket munkatársak vagy tanácsadók segíthetik.
      (2)   [Tisztségviselők] A Tanács a tagjai közül elnököt és első elnökhelyettest választ. A Tanács további elnökhelyetteseket választhat. Az első elnökhelyettes helyettesíti az elnököt, ha az hivatali feladatai ellátására nem képes. Az elnök megbízatása három évre szól.
      (3)   [Ülések] A Tanács ülését az elnök hívja össze. A Tanács évente egyszer rendes ülésszakot tart. Az elnök a Tanácsot saját kezdeményezésére is összehívhatja; az Unió tagjai egyharmadának kérelmére az elnök három hónapon belül köteles összehívni a Tanácsot.
      (4)   [Megfigyelők] Azok az államok, amelyek nem tagjai az Uniónak, megfigyelőként hívhatók meg a Tanács üléseire. Ezekre az ülésekre más megfigyelők, valamint szakértők is meghívhatók.
      (5)   [Feladatok] A Tanács feladatai a következők:

                  i.

                  tanulmányozza azokat az intézkedéseket, amelyek az Unió érdekeinek védelméhez, valamint fejlődésének előmozdításához szükségesek;

                  ii.

                  megállapítja saját eljárási szabályait;

                  iii.

                  kinevezi a főtitkárt; ha szükségesnek tartja, a főtitkárhelyettest, és meghatározza kinevezésük feltételeit;

                  iv.

                  megvizsgálja az Unió tevékenységéről szóló éves jelentést, és meghatározza az Unió jövőbeni tevékenységének programját;

                  v.

                  megadja a főtitkárnak az Unió feladatainak teljesítéséhez szükséges valamennyi útmutatást;

                  vi.

                  megállapítja az Unió igazgatási és pénzügyi szabályzatát;

                  vii.

                  megvizsgálja és jóváhagyja az Unió költségvetését, és megállapítja az Unió tagjainak hozzájárulását;

                  viii.

                  megvizsgálja és jóváhagyja a főtitkár által előterjesztett számviteli beszámolót;

                  ix.

                  meghatározza a 38. cikkben szabályozott értekezletek időpontját és helyét, valamint megteszi az előkészítésükhöz szükséges intézkedéseket;
                  és

                  x.

                  meghoz minden szükséges határozatot az Unió hatékony működésének biztosítására.

            (6)   [Szavazatok]

                  a)

                  Az Unió minden egyes tagja, amely állam, a Tanácsban egy szavazattal rendelkezik.

                  b)

                  Bármely Szerződő Fél, amely kormányközi szervezet, a hatáskörébe tartozó ügyekben gyakorolhatja a szavazati jogot olyan tagállamai nevében, amelyek tagjai az Uniónak. Egyetlen ilyen kormányközi szervezet sem gyakorolhatja azt a jogot, hogy tagállamai nevében szavazzon, ha a tagállamok szavazati jogukat maguk gyakorolják, és viszont.

            (7)   [Többség] A Tanács bármely határozatához a leadott szavazatok egyszerű többsége szükséges, azzal a kivétellel, hogy a Tanács bármely, az (5) bekezdés ii., vi. és vii. pontja, valamint a 28. cikk (3) bekezdése, a 29. cikk (5) bekezdésének b) pontja és a 38. cikk (1) bekezdése szerinti határozatának meghozatalához a leadott szavazatok háromnegyede szükséges. A tartózkodás szavazatként nem vehető figyelembe.
      27. cikk
      Az Unió Hivatala
      (1)   [A Hivatal feladatai és irányítása] Az Unió Hivatala ellát minden, a Tanács által ráruházott kötelezettséget és feladatot. A Hivatal a főtitkár irányítása alatt áll.
      (2)   [A főtitkár kötelezettségei] A főtitkár a Tanácsnak tartozik felelősséggel; felelős a Tanács határozatainak végrehajtásáért. A Tanácsnak elfogadás végett benyújtja az Unió költségvetését, továbbá felelős annak végrehajtásáért. Beszámol a Tanácsnak intézkedéseiről, valamint az Unió tevékenységéről és pénzügyi helyzetéről.
      (3)   [Alkalmazottak] A 26. cikk (5) bekezdése iii. pontjának fenntartásával, az Unió Hivatala feladatainak hatékony teljesítéséhez szükséges alkalmazottak kinevezésének és foglalkoztatásának feltételeit az igazgatási és pénzügyi szabályzat határozza meg.
      28. cikk
      Nyelvek
      (1)   [A Hivatalban használt nyelvek] Az Unió feladatai teljesítése során az angol, a francia, a német, valamint a spanyol nyelvet használja.
      (2)   [Meghatározott üléseken használt nyelvek] A Tanács és a felülvizsgálati értekezletek üléseit e négy nyelven kell megtartani.
      (3)   [További nyelvek] A Tanács további nyelvek használatáról is határozhat.
      29. cikk
      Pénzügyek
      (1)   [Bevételek] Az Unió költségeit a következő forrásokból fedezik:

                  i.

                  az Unió tagállamainak éves hozzájárulásai;

                  ii.

                  a szolgáltatásokért kapott térítések;

                  iii.

                  egyéb bevételek.

            (2)   [Hozzájárulási egységek]

                  a)

                  Az éves hozzájárulások teljes összegéből való tagállami részesedés mértékét a tagállamok hozzájárulásaiból fedezendő kiadások teljes összege, valamint a tagállamokra nézve a (3) bekezdés szerint alkalmazandó hozzájárulási egységek számának függvényében kell meghatározni. Az említett részesedést a (4) bekezdésben foglaltak szerint kell kiszámítani.

                  b)

                  A hozzájárulási egységek számát egész számokban vagy azok törtrészében kell kifejezni azzal, hogy a törtszám nem lehet egyötödnél kisebb.

            (3)   [Hozzájárulások: az egyes tagok részesedése]

                  a)

                  Az Unió olyan tagja tekintetében, amely az 1961/72. évi vagy az 1978. évi szöveg szerint már fél volt abban az időpontban, amikor ehhez az Egyezményhez csatlakozott, a hozzájárulási egységek száma azonos lesz azzal a számmal, amelyet az említett időpontot közvetlenül megelőzően rá nézve alkalmaztak.

                  b)

                  Bármely más tagállam az Unióhoz való csatlakozásakor a főtitkárhoz intézett nyilatkozatában köteles megjelölni a rá nézve alkalmazandó hozzájárulási egységek számát.

                  c)

                  Bármely uniós tagállam a főtitkárhoz intézett nyilatkozatában megjelölhet olyan egységszámot, amely eltér az a) vagy b) pont szerint rá nézve alkalmazandó számtól. Ha a nyilatkozat megtételére a naptári év első hat hónapjában került sor, az a következő naptári év kezdetétől, ellenkező esetben a nyilatkozattétel évét követő második naptári év kezdetével válik hatályossá.

            (4)   [Hozzájárulások: a részesedések kiszámítása]

                  a)

                  Az egy hozzájárulási egységnek megfelelő összeget minden költségvetési időszakra úgy kell megállapítani, hogy az adott időszakban az Unió tagállamainak hozzájárulásaiból fedezendő kiadások teljes összegét el kell osztani az ezen államokra alkalmazandó egységek számának összegével.

                  b)

                  Az Unió egyes tagállamai hozzájárulásának összegét úgy kell megállapítani, hogy az egy hozzájárulási egységnek megfelelő összeget meg kell szorozni az adott tagállamra alkalmazandó hozzájárulási egységek számával.

            (5)   [Hozzájárulási hátralékok]

                  a)

                  Az Unió azon tagállama, amely a hozzájárulás fizetését tekintve hátralékban van, a b) pontban foglalt eset kivételével nem gyakorolhatja szavazati jogát a Tanácsban, ha a hátralék összege eléri vagy meghaladja az előző teljes évben esedékes hozzájárulás összegét. A szavazati jog felfüggesztése ezen uniós tagállamot nem mentesíti az ezen Egyezményből eredő kötelezettségei alól, és nem fosztja meg az ezen Egyezmény szerinti egyéb jogoktól.

                  b)

                  A Tanács az előzőekben említett uniós tagállam számára engedélyezheti szavazati jogának gyakorlását, ha és amíg a Tanács kellően bizonyítottnak látja azt, hogy a fizetési késedelem rendkívüli és elháríthatatlan körülmények következményeként állt elő.

            (6)   [A könyvelés átvizsgálása] Az Unió könyvelésének átvizsgálását, az igazgatási és pénzügyi szabályzatban meghatározott módon, az Unió valamely tagállamának kell elvégeznie. Ezt az uniós tagállamot, annak egyetértésével, a Tanács jelöli ki.
      (7)   [A kormányközi szervezetek hozzájárulása] Az a Szerződő Fél, amely kormányközi szervezet, nem köteles hozzájárulást fizetni. Amennyiben vállalja a hozzájárulás fizetését, az (1)–(4) bekezdésben foglaltak megfelelően alkalmazandók.
      IX. FEJEZET
      AZ EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSA; EGYÉB MEGÁLLAPODÁSOK
      30. cikk
      Az Egyezmény végrehajtása
      (1)   [Végrehajtással kapcsolatos intézkedések] Mindegyik Szerződő Fél meghozza az ennek az Egyezménynek a végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, így különösen:

                  i.

                  megfelelő jogorvoslatokat biztosít a nemesítői jogok hatékony érvényesítésére;

                  ii.

                  a nemesítői jogok megadásával megbízott hatóságot tart fenn, vagy az említett feladattal egy másik Szerződő Fél által fenntartott hatóságot bíz meg;

                  iii.

                  az információk rendszeres közzétételével biztosítja a nyilvánosság tájékoztatását:

                              —

                              a nemesítői jogok bejelentéséről és megadásáról,
                              valamint

                              —

                              a javasolt és elfogadott fajtanevekről.

            (2)   [Jogszabályok összhangja] A megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésekor, az eset körülményeihez képest, minden államnak vagy kormányközi szervezetnek abban a helyzetben kell lennie, hogy ennek az Egyezménynek a rendelkezéseit saját jogalkotásával összhangban érvényre tudja juttatni.
      31. cikk
      A Szerződő Felek és a korábbi szövegekhez csatlakozott államok közötti kapcsolatok
      (1)   [Az ehhez az Egyezményhez csatlakozott államok közötti kapcsolatok] Az Unió azon tagállamai között, amelyek mind ehhez az Egyezményhez, mind az Egyezmény bármelyik korábbi szövegéhez csatlakoztak, csak ez az Egyezmény alkalmazható.
      (2)   [Lehetséges kapcsolatok olyan államokkal, amelyek ehhez az Egyezményhez nem csatlakoztak] Az Unió bármely tagállama, amely ehhez az Egyezményhez nem csatlakozott, a főtitkárhoz címzett értesítésében kinyilváníthatja, hogy az Uniónak kizárólag az ezen Egyezmény szerinti tagjaival való kapcsolataiban azt a legutolsó szöveget fogja alkalmazni, amelyhez csatlakozott. A nyilatkozatot tevő tagállam, az értesítés időpontját követő egy hónap elteltével, addig, amíg ehhez az Egyezményhez nem csatlakozik, a kizárólag az ehhez az Egyezményhez csatlakozott tagokkal való kapcsolatában azt a legutolsó szöveget alkalmazza, amelyhez csatlakozott, míg az utóbbiak ezt az Egyezményt alkalmazzák az előbbiek tekintetében.
      32. cikk
      Külön megállapodások
      Az Unió tagjai fenntartják maguknak a jogot, hogy a fajták oltalmával kapcsolatban külön megállapodásokat kössenek egymással, amennyiben azok nem ellentétesek ennek az Egyezménynek a rendelkezéseivel.
      X. FEJEZET
      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
      33. cikk
      Aláírás
      Ezt az Egyezményt aláírhatja bármely olyan állam, amely az Egyezmény elfogadásának időpontjában az Unió tagja. A szöveg 1992. március 31-ig áll nyitva aláírásra.
      34. cikk
      Megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás; csatlakozás
      (1)   [Államok és meghatározott kormányközi szervezetek]

                  a)

                  Az e cikkben foglaltaknak megfelelően, bármely állam csatlakozhat ehhez az Egyezményhez.

                  b)

                  Az e cikkben foglaltaknak megfelelően, bármely kormányközi szervezet csatlakozhat ehhez az Egyezményhez, ha:

                              i.

                              az ezen Egyezmény által szabályozott ügyek vonatkozásában hatáskörrel rendelkezik;

                              ii.

                              a nemesítők jogainak megadása és oltalma tekintetében minden tagállamára kötelező, saját szabályokkal rendelkezik;
                              és

                              iii.

                              belső szabályzata alapján megfelelő felhatalmazással rendelkezik arra nézve, hogy csatlakozzék ehhez az Egyezményhez.

            (2)   [Csatlakozási okirat] Bármely, ezt az Egyezményt aláíró állam annak részesévé válik, ha letétbe helyezi megerősítési, elfogadási vagy jóváhagyási okiratát. Bármely, ezt az Egyezményt alá nem író állam és bármely kormányközi szervezet ennek az Egyezménynek a részesévé válik, ha letétbe helyezi csatlakozási okiratát. A megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratot a főtitkárnál kell letétbe helyezni.
      (3)   [A Tanács állásfoglalása] Bármely állam, amely nem tagja az Uniónak, és bármely kormányközi szervezet csatlakozási okiratának letétbe helyezése előtt köteles kérni a Tanács állásfoglalását arról, hogy jogszabályai összhangban vannak-e ennek az Egyezménynek a rendelkezéseivel. Ha az állásfoglalást tartalmazó határozat igenlő, a csatlakozási okirat letétbe helyezhető.
      35. cikk
      Fenntartások
      (1)   [Alapelv] A (2) bekezdésben foglaltak kivételével ezzel az Egyezménnyel kapcsolatban fenntartásnak nincs helye.
      (2)   [Lehetséges kivétel]

                  a)

                  A 3. cikk (1) bekezdésének rendelkezései ellenére bármely államnak, amely ehhez az Egyezményhez való csatlakozásának időpontjában az 1978. évi szövegnek is részese, és amely az ivartalanul reprodukálható fajtákra a nemesítői jogtól eltérő iparjogvédelmi oltalmat nyújt, jogában áll ezt a gyakorlatot folytatni anélkül, hogy ezt az Egyezményt a nevezett fajtákra alkalmazná.

                  b)

                  Bármely állam, amely ezzel a joggal él, a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor megfelelően értesíti erről a főtitkárt. Ugyanez az állam az említett értesítést bármikor visszavonhatja.

            36. cikk
      Jogszabályokra, továbbá az oltalom alatt álló nemzetségekre és fajokra vonatkozó közlések; nyilvánosságra hozandó tájékoztatás
      (1)   [Első értesítés] Bármely állam vagy kormányközi szervezet az ezen Egyezmény megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor közli a főtitkárral:

                  i.

                  a nemesítői jogokról rendelkező jogszabályait;
                  és

                  ii.

                  azoknak a növénynemzetségeknek és -fajoknak a jegyzékét, amelyekre az ehhez az Egyezményhez való csatlakozás időpontjában, ennek az Egyezménynek a rendelkezéseit alkalmazni fogja.

            (2)   [Értesítés a változásokról] Mindegyik Szerződő Fél haladéktalanul értesíti a főtitkárt:

                  i.

                  a nemesítői jogokról rendelkező jogszabályaiban bekövetkező bármely változásról;
                  és

                  ii.

                  az ezen Egyezmény további növénynemzetségekre és -fajokra való alkalmazásának bármely kiterjesztéséről.

            (3)   [Tájékoztatás nyilvánosságra hozatala] A főtitkár a Szerződő Felektől kapott közlések alapján tájékoztatást hoz nyilvánosságra:

                  i.

                  a nemesítői jogokról rendelkező jogszabályokról és az ezekben bekövetkező bármely változásról;
                  és

                  ii.

                  az (1) bekezdés ii. pontjában foglalt növénynemzetségek és -fajok jegyzékéről, valamint a (2) bekezdés ii. pontjában meghatározott bármely kiterjesztésről.

            37. cikk
      Hatálybalépés; korábbi szövegek lezárása
      (1)   [Hatálybalépés] Ez az Egyezmény egy hónappal azt a napot követően lép hatályba, amikor öt állam a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát letétbe helyezi, feltéve hogy az említett okiratok közül legalább hármat az 1961/72. évi vagy az 1978. évi szöveg szerint részes állam helyezett letétbe.
      (2)   [Későbbi hatálybalépés] Bármely – az (1) bekezdés által nem érintett – állam vagy bármely kormányközi szervezet azt a napot követő egy hónap elteltével válik ennek az Egyezménynek a részesévé, amikor a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát letétbe helyezte.
      (3)   [Az 1978. évi szöveg lezárása] Ennek az Egyezménynek az (1) bekezdés szerinti hatálybalépését követően az 1978. évi szöveg tekintetében csatlakozási okirat nem helyezhető letétbe, azzal a kivétellel, hogy bármely – az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének kialakult gyakorlatával összhangban – fejlődő országnak tekinthető állam 1995. december 31-ig, illetve bármely más állam 1993. december 31-ig letétbe helyezheti a fenti okiratot akkor is, ha ez az Egyezmény ez előtt az időpont előtt lép hatályba.
      38. cikk
      Az Egyezmény felülvizsgálata
      (1)   [Értekezlet] Ezt az Egyezményt az Unió tagjainak értekezlete felülvizsgálhatja. Az értekezlet összehívásáról a Tanács határoz.
      (2)   [Határozatképesség és többség] Az értekezlet akkor határozatképes, ha azon az uniós tagállamoknak legalább a fele képviselteti magát. Bármely felülvizsgált szöveg elfogadásához az értekezleten jelen lévő és szavazó uniós tagállamok háromnegyedes többsége szükséges.
      39. cikk
      Felmondás
      (1)   [Értesítések] Ezt az Egyezményt a főtitkárhoz intézett értesítéssel bármely Szerződő Fél felmondhatja. A főtitkár az értesítés kézhezvételéről az Unió valamennyi tagját haladéktalanul értesíti.
      (2)   [Korábbi szövegek] Ennek az Egyezménynek a felmondásáról szóló értesítést bármely olyan korábbi szövegnek a felmondásáról szóló közlésnek is kell tekinteni, amelyhez az ezt az Egyezményt felmondó Szerződő Fél csatlakozott.
      (3)   [A hatálybalépés időpontja] A felmondás az értesítés főtitkár általi kézhezvételének évét követő naptári év végén lép hatályba.
      (4)   [Szerzett jogok] A felmondás nem érinti a növényfajtára az ezen Egyezmény vagy bármely korábbi szöveg alapján – a felmondás hatálybalépésének napját megelőzően – már megszerzett jogokat.
      40. cikk
      A meglévő jogok fennmaradása
      Ez az Egyezmény nem korlátozza a Szerződő Felek jogszabályai, illetve korábbi szövegek vagy bármely, az Unió tagjai között létrejött – ettől az Egyezménytől eltérő – megállapodás alapján fennálló nemesítői jogokat.
      41. cikk
      Az Egyezmény eredeti példánya és hivatalos szövegei
      (1)   [Eredeti példány] Ezt az Egyezményt angol, francia és német nyelven készült egyetlen, eredeti példányban írják alá; a szövegek közötti eltérések esetén a francia szöveg az irányadó. Az eredeti példányt a főtitkárnál helyezik letétbe.
      (2)   [Hivatalos szövegek] A főtitkár az érdekelt kormányokkal folytatott tanácskozás után gondoskodik ezen Egyezmény arab, holland, olasz, japán és spanyol, továbbá a Tanács által megjelölt más nyelvű hivatalos fordításának elkészítéséről.
      42. cikk
      A letéteményesi feladatok
      (1)   [Másolatok átadása] Ennek az Egyezménynek a hitelesített másolatait a főtitkár minden olyan államnak és kormányközi szervezetnek, amely az ezt az Egyezményt elfogadó diplomáciai értekezleten képviseltette magát, valamint – kérésére – bármely más államnak vagy kormányközi szervezetnek megküldi.
      (2)   [Bejegyzés] A főtitkár ezt az Egyezményt az Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkárságánál bejegyezteti.


title: A Tanács határozata (2002. október 21.) az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető délkelet-európai felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulására tekintettel a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0842

Hivatalos Lap L 289 , 26/10/2002 o. 0001 - 0002

		A Tanács határozata(2002. október 21.)az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető délkelet-európai felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulására tekintettel a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról(2002/842/KKBP)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel a 2002/589/KKBP együttes fellépésre [1], és különösen annak 6. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésével összefüggésben,mivel:(1) A kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek túlzott mértékű és ellenőrizetlen felhalmozódása és elterjedése táplálta a bűnözést és a bizonytalanságot Délkelet-Európában, amelynek következtében súlyosbodott a konfliktus a régióban, s ez aláásta a konfliktust követő béketeremtést és erőteljesen korlátozza a délkelet-európai gazdasági és szociális fejlődést.(2) Az Európai Unió a 2002/589/KKBP együttes fellépés 1. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében azt tervezi, hogy a megfelelő nemzetközi fórumokon, valamint regionális keretek között a nemzetközi szervezeteken, programokon és ügynökségeken, valamint a regionális megállapodásokon keresztül támogatást nyújt ehhez.(3) A Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény alapján létrehozott, a kézi lőfegyverekről és könnyű fegyverekről szóló regionális végrehajtási terv egy olyan keretet kíván teremteni, amelyen belül a délkelet-európai országok olyan programokat és tervjavaslatokat dolgozhatnak ki, amelyek a fegyverek tiltott elterjedése és forgalma ellenőrzésének erősödéséhez vezetnek.(4) Az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) és a Stabilitási Egyezmény égisze alatt belgrádi székhellyel létrehozták a "Kézi lőfegyverek csökkentésének délkelet-európai regionális elszámolási intézetét", amely egy műszaki egységből áll és regionális és nemzeti szinten számos operatív tevékenységet támogat.(5) Ezen elszámolási intézet célkitűzései közé tartozik a kormányok és a nem kormányzati szervezetek képességének erősítése a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek délkelet-európai tiltott forgalmának megakadályozásával kapcsolatban. Az elszámolási intézet különös hangsúlyt helyez olyan regionális projektek fejlesztésére, amelyek keretében ténylegesen fellép a fegyverek határokon átnyúló forgalmával szemben.(6) Az Európai Unió úgy ítéli meg, hogy a regionális végrehajtási terv és az elszámolási intézet célkitűzési kiterjednek a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek keresletével és kínálatával kapcsolatos összefüggésekre, és minden szempontból részét képezik a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzése, leküzdésére és felszámolására irányuló cselekvési program végrehajtása ellenőrzésének, amelyet az Egyesült Nemzetek kézi fegyverek és könnyű lőfegyverek tiltott kereskedelméről rendezett konferenciáján (New York, 2001. július 9–20.) fogadták el.(7) Az Európai Unió úgy ítéli meg, hogy az elszámolási intézet pénzügyi támogatása elősegíti a szoros államközi együttműködést az Egyesült Nemzetek cselekvési programjában megállapított célkitűzések megvalósítása érdekében, beleértve az információcserét, a segítségnyújtást és a normák meghatározását is, és kiemeli a regionális szervezeteknek ezen együttműködés előmozdításában betöltött szerepét.(8) A Bizottság hozzájárult ahhoz, hogy megbízzák e határozat végrehajtásával.(9) Az Európai Unió ezért a 2002/589/KKBP együttes fellépés II. címével összhangban pénzügyi támogatást nyújt az elszámolási intézet számára,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) Az Európai Unió hozzájárul az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) és a Stabilitási Egyezmény égisze alatt belgrádi székhellyel létrehozott "Kézi lőfegyverek csökkentésének délkelet-európai regionális elszámolási intézete" munkájához.(2) E célból az Európai Unió pénzügyi támogatást biztosít az UNDP-nek, hogy hozzájáruljon a belgrádi elszámolási intézet személyi jellegű ráfordításaihoz.(3) A Bizottságot megbízzák e határozat végrehajtásával. E célból a Bizottság pénzügyi megállapodást köt az UNDP-vel az Európai Unió által egy vissza nem térítendő támogatás formájában biztosított, a csoportvezető (főtanácsadó) 12 havi és egy, a nem kormányzati szervezetekkel foglalkozó koordinátor 11 havi fizetéséhez történő hozzájárulás felhasználásáról.2. cikk(1) Az 1. cikkben említett célra szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 200000 euró.(2) Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadások kezelését az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó közösségi szabályok és eljárások szabályozzák.3. cikkA Bizottság a 2002/589/KKBP együttes fellépés 9. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban továbbítja a Tanács illetékes testületeinek az e határozat végrehajtásával kapcsolatos információkat. Ezen információk különösen az UNDP által a Bizottság és az UNDP szerződéses viszonya alapján benyújtott rendszeres jelentéseken alapulnak.4. cikk(1) Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.Ez a határozat a Bizottság és az UNDP között létrejött pénzügyi megállapodás megkötését követő 12 hónap elteltével hatályát veszti.(2) Ezt a határozatot az elfogadását követő 10 hónap elteltével felül kell vizsgálni.5. cikkEzt a határozatot a Hivatalos Lapban ki kell hirdetni.Kelt Luxembourgban, 2002. október 21-én.a Tanács részérőlaz elnökP. S. Møller[1] HL L 191., 2002.7.19., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2016/2369 határozata (2016. november 11.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz csatolt, Ecuadornak a kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült csatlakozási jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               24.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 356/1

         A TANÁCS (EU) 2016/2369 HATÁROZATA
   (2016. november 11.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz csatolt, Ecuadornak a kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült csatlakozási jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2009. január 19-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió és tagállamai nevében többoldalú kereskedelmi megállapodásról tárgyaljon az Andok Közösség azon tagállamaival, amelyek egyetértenek egy ambiciózus, átfogó és kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodás elérésének célkitűzésével.

               (2)

               2012. június 26-án az Unió aláírta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodást Peru tekintetében 2013. március 1-je óta, Kolumbia tekintetében 2013. augusztus 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)

               A megállapodás 329. cikke meghatározza az Andok Közösség tagjainak a megállapodás részes feleivé válására vonatkozó rendelkezéseket.

               (4)

               Az Unió és Ecuador közötti megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvről folytatott tárgyalások 2014 során zajlottak. A tárgyalások 2014. július 17-én befejeződtek.

               (5)

               A megállapodás 329. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint, a megállapodás értelmében létrehzott kereskedelmi bizottság 2016. február 8-i ülésén jóváhagyta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz csatolt, Ecuadornak a kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült csatlakozásijegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) szövegét.

               (6)

               A jegyzőkönyvet az Unió nevében alá kell írni, és a megkötéséhez szükséges eljárások lezárásáig ideiglenes jelleggel alkalmazni kell. A jegyzőkönyv 27. cikkének (4) bekezdése előírja a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazását. A jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazására tekintettel a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó.

               (7)

               Az e határozatban előírt ideiglenes alkalmazás nem érinti az Unió és tagállamai közötti, a Szerződés szerinti hatáskörmegosztást.

               (8)

               A jegyzőkönyv nem értelmezhető úgy, mint amely olyan jogokat biztosít vagy kötelezettségeket ír elő, amelyekre az uniós és tagállami bíróságok vagy törvényszékek előtt közvetlenül hivatkozni lehet.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A Tanács felhatalmazást ad az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz csatolt, Ecuadornak a kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából készült csatlakozási jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására, a jegyzőkönyv megkötésének feltételével.
   (2)   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A jegyzőkönyv 27. cikkének (4) bekezdése szerint a Megállapodást az annak megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig (2) ideiglenesen kell alkalmazni az Unió és Ecuador között. Erre tekintettel az Unió a megállapodás rendelkezéseit a jegyzőkönyv megkötéséhez szükséges eljárások lezárásáig a megállapodás 330. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint ideiglenesen alkalmazza, kivéve a megállapodás 2. cikkét, 202. cikkének (1) bekezdését, 291. cikkét és 292. cikkét.
   4. cikk
   A jegyzőkönyv nem értelmezhető úgy, mint amely olyan jogokat biztosít vagy kötelességeket ír elő, amelyekre az uniós és tagállami bíróságok és törvényszékek előtt közvetlenül hivatkozni lehet.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. november 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. ŽIGA

      (1)  HL L 354., 2012.12.21., 3. o.

      (2)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.


title: A Tanács (EU) 2015/1212 határozata (2015. július 20.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy lett tagjának kinevezéséről

text:
               24.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/18

         A TANÁCS (EU) 2015/1212 HATÁROZATA
   (2015. július 20.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy lett tagjának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel a lett kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1).

               (2)

               Armands KRAUZE hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Gustavs NORKĀRKLIS-t (biedrības „Latvijas Bioloģiskās lauksaimniecības asociācija” valdes priekšsēdētājs) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.