title: 2009/741/EK: A Tanács határozata ( 2005. november 8. ) az Európai Közösség és az Azerbajdzsáni Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               9.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 265/24

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2005. november 8.)
   az Európai Közösség és az Azerbajdzsáni Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2009/741/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások bizonyos rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltásáról.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott az Azerbajdzsáni Köztársasággal a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről, a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban.

               (3)

               A megállapodás későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére figyelemmel, a Bizottság által megtárgyalt megállapodást alá kell írni, és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és az Azerbajdzsáni Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírása – figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötéséről szóló tanácsi határozatra – a Közösség részéről jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A megállapodást annak hatálybalépéséig az azon napot követő hónap első napjától kell ideiglenesen alkalmazni, amelyen a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.
   4. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy a megállapodás 8. cikke 2. bekezdésében előírt értesítést megtegye.

      Kelt Brüsszelben, 2005. november 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               9.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 265/25

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   egyrészről,
   AZ AZERBAJDZSÁN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
   másrészről,
   (a továbbiakban: a szerződő felek)
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség több tagállama és az Azerbajdzsán Köztársaság között kétoldalú légiszolgáltatási megállapodások jöttek létre, amelyek az Európai Közösség jogszabályaival ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légiszolgáltatási megállapodások kiterjedhetnek,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és az Azerbajdzsán Köztársaság között létrejött kétoldalú légiszolgáltatási megállapodások azon rendelkezéseinek módosítása vagy felváltása, amelyek nem ellentétesek az európai közösségi joggal, nem szükséges,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az európai közösségi jog szerint a valamely tagállamban letelepedett közösségi légifuvarozóknak joguk van megkülönböztetéstől mentesen hozzáférni az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,
   TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy az európai közösségi jognak megfelelően engedélyezett légifuvarozási vállalatokban tulajdonjogot szerezzenek,
   FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és az Azerbajdzsán Köztársaság között létrejött kétoldalú légiszolgáltatási megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek ellentétesek az Európai Közösség jogszabályaival, teljes összhangba kell hozni azokkal, az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti légi szolgáltatások megbízható jogalapjának létrehozása és az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és az Azerbajdzsán Köztársaság között létrejött kétoldalú légiszolgáltatási megállapodások azon rendelkezéseinek módosítása vagy felváltása, amelyek nem ellentétesek az európai közösségi joggal, nem szükséges,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légifuvarozók és az Azerbajdzsán Köztársaság légifuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:
   1. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   E megállapodás alkalmazásában a „tagállamok”: az Európai Közösség tagállamai.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.
   (3)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légifuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légifuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.
   2. cikk
   Tagállam általi kijelölés
   (1)   A II. melléklet a) és b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légifuvarozójának kijelölése, a légifuvarozó részére az Azerbajdzsán Köztársaság által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légifuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.
   (2)   A tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően az Azerbajdzsán Köztársaság a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:

               i.

               a légifuvarozó a kijelölő tagállamban letelepedett az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében, és az európai közösségi jogszabályoknak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik;

               ii.

               a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és fenntartja a légifuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározza; és

               iii.

               a légifuvarozó jelenleg és a továbbiakban is közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és az ilyen államok és/vagy ilyen állampolgárok tényleges ellenőrzése alatt áll.

         (3)   Az Azerbajdzsán Köztársaságnak jogában áll a tagállam által kijelölt légifuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               i.

               a légifuvarozó nem a kijelölő tagállamban letelepedett az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében, vagy nem rendelkezik az európai közösségi jogszabályoknak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel;

               ii.

               nem a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légifuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy

               iii.

               a légifuvarozó jelenleg közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és nem az ilyen államok és/vagy ilyen állampolgárok tényleges ellenőrzése alatt áll.

         Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során az Azerbajdzsán Köztársaság nem alkalmazhat az állampolgárság alapján megkülönböztetést a közösségi légifuvarozók között.
   3. cikk
   A szabályozási ellenőrzéshez kapcsolódó jogok
   (1)   A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.
   (2)   Ha egy tagállam olyan légifuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, az Azerbajdzsán Köztársaságnak a légifuvarozót kijelölő tagállam és az Azerbajdzsán Köztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása során, valamint az adott légifuvarozó üzemeltetési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.
   (3)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg az Azerbajdzsán Köztársaságot abban, hogy megkülönböztetésmentesen adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessen ki a területén valamely tagállam által kijelölt légifuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely az Azerbajdzsán Köztársaság területének egy pontja és az Azerbajdzsán Köztársaság területének egy másik pontja között közlekedik.
   4. cikk
   A repülőgép-üzemanyagra kivetett illetékek
   (1)   A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.
   (2)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy megkülönböztetéstől mentesen adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön az Azerbajdzsán Köztársaság által kijelölt légifuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam területének egy másik pontja vagy egy másik tagállam területe között közlekedik.
   (3)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg az Azerbajdzsán Köztársaságot abban, hogy megkülönböztetésmentesen adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessen ki a területén valamely tagállam által kijelölt légifuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely az Azerbajdzsán Köztársaság területének egy pontja és az Azerbajdzsán Köztársaság területének egy másik pontja között közlekedik.
   5. cikk
   Az Európai Közösségen belüli viteldíjak
   (1)   A II. melléklet e) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet e) pontjában foglalt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján az Azerbajdzsán Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó(k)nak az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak.
   6. cikk
   A megállapodás mellékletei
   E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.
   7. cikk
   Felülvizsgálat vagy módosítás
   A szerződő felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.
   8. cikk
   Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás
   (1)   Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a szerződő felek megállapodnak abban, hogy ezt a megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azon napot követő hónap első napjától, amelyen a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.
   (3)   A tagállamok és az Azerbajdzsán Köztársaság között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre azok hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napjától alkalmazni kell.
   9. cikk
   A megállapodás megszűnése
   (1)   Ha az I. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben felsorolt érintett megállapodásra vonatkozik, szintén megszűnik.
   (2)   Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt összes megállapodás megszűnik, ez a megállapodás szintén megszűnik.

      FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
      Kelt Strasbourgban, 2009. július havának hetedik napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és azeri nyelven.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunitá Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За правителството на Република Азербайджан
         Por el Gobierno de la República de Azerbaiyán
         Za vládu Ázerbájdžánskou republiky
         For Republikken Aserbajdsjans regering
         Für die Regierung der Republik Aserbaidschan
         Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse nimel
         Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας του Αζερμπαϊτζάν
         For the Government of the Republic of Azerbaijan
         Pour le gouvernement de la République d'Azerbaïdjan
         Per il governo della Repubblica dell'Azerbaigian
         Azerbaidžānas Republikas valdības vārdā
         Azerbaidžano Vyriausybės Respublikos vardu
         Az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya részéről
         Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Ażerbajġan
         Voor de regering van de Republiek Azerbeidzjan
         W imieniu Rządu Republiki Azerbejdżańskiej
         Pelo Governo da República do Azerbaijão
         Pentru Guvernul Republicii Azerbaidjan
         Za vládu Azerbajdžanskej republiky
         Za vlado Azerbajdžanske republike
         Azerbaidžanin tasavallan hallituksen puolesta
         För Republiken Azerbajdzjans regering

   I. MELLÉKLET

      A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               a)

               Az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú légiszolgáltatási megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás Ausztria kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 2000. július 4-én Bécsben kötöttek (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Ausztria-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Belga Királyság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1998. április 13-án Bakuban kötöttek (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Belgium-megállapodás),

                           —

                           a megfelelő területeik közötti és afeletti légiszolgáltatási megállapodás a Bolgár Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1995. június 29-én Szófiában kötöttek (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Bulgária-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Dán Királyság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 2000. április 27-én Koppenhágában parafáltak, és amelyet legutóbb a 2004. március 1-jei és a 2004. december 17-i levélváltással módosítottak (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Dánia-megállapodás),

                           —

                           légiközlekedési megállapodás a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1995. július 27-én/28-án Bakuban kötöttek, és amelyet legutóbb a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között 1998. június 29-én Bakuban létrejött, az 1995. július 27-i/28-i légiközlekedési megállapodást helyesbítő és kiegészítő jegyzőkönyvvel módosítottak (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Németország-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Francia Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1997. június 19-én Párizsban kötöttek (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Franciaország-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Görög Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1995. június 6-án Athénben parafáltak (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Görögország-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás az Olasz Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1997. szeptember 25-én Rómában kötöttek (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Olaszország-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya és a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya között, amelyet 2001. július 3-án Bakuban parafáltak (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Luxemburg-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Holland Királyság és az Azerbajdzsán Köztársaság között, amelyet 1996. július 11-én Bakuban kötöttek (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Hollandia-megállapodás),

                           —

                           polgári légiközlekedési megállapodás a Lengyel Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1997. augusztus 26-án Varsóban kötöttek (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Lengyelország-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Szlovák Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 2000. október 27-én Bakuban parafáltak (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Szlovák Köztársaság-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Spanyol Királyság és az Azerbajdzsán Köztársaság között, amelyet 2004. november 18-án Madridban parafáltak, a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Spanyolország-megállapodás,

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Svéd Királyság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 2000. április 27-én Koppenhágában parafáltak, és amelyet legutóbb a 2004. március 1-jei és a 2004. december 17-i levélváltással módosítottak (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Svédország-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Román Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1996. március 27-én Bakuban kötöttek (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán– Románia-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1994. február 23-án Londonban kötöttek, az 1996. június 20-án és december 23-án Bakuban létrejött jegyzékváltással módosítottak, valamint legutóbb a
                           2000. július 3–4-én Bakuban létrejött egyetértési nyilatkozattal módosítottak
                           (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Egyesült Királyság-megállapodás).

               b)

               Légiszolgáltatási megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket az Azerbajdzsán Köztársaság és az Európai Közösség tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen

                           —

                           légiközlekedési megállapodás a Cseh Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 1998. december 3-án Prágában parafáltak (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Cseh Köztársaság-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya és az Észt Köztársaság kormánya között, amelyet 2002. november 8-án Tallinnban parafáltak (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Észtország-megállapodás),

                           —

                           légiszolgáltatási megállapodás a Finn Köztársaság kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között, amelyet 2000. szeptember 29-én Bakuban parafáltak (a II. mellékletben a továbbiakban: az Azerbajdzsán–Finnország-megállapodás).

         II. MELLÉKLET

      Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzéke

               a)

               Tagállam általi kijelölés:

                           —

                           az Azerbajdzsán–Ausztria-megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Bulgária-megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Cseh Köztársaság-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Dánia-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Észtország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Németország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Görögország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Franciaország-megállapodás 4. cikkének (3) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Olaszország-megállapodás 4. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Luxemburg-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Hollandia-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Lengyelország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Szlovák Köztársaság-megállapodás 4. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Svédország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Románia-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Egyesült Királyság-megállapodás 4. cikkének (4) bekezdése.

               b)

               Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

                           —

                           az Azerbajdzsán–Ausztria-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Belgium-megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének d) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Bulgária-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Cseh Köztársaság-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Dánia-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Észtország-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Görögország-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Franciaország-megállapodás 5. cikkének (1) bekezdése,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Finnország-megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Olaszország-megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Luxemburg-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Hollandia-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Lengyelország-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Szlovák Köztársaság-megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Svédország-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Románia-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Egyesült Királyság-megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

               c)

               Szabályozási ellenőrzés:

                           —

                           az Azerbajdzsán–Ausztria-megállapodás 6. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Belgium-megállapodás 7. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Cseh Köztársaság-megállapodás 7. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Dánia-megállapodás 14. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Észtország-megállapodás 15. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Németország-megállapodás 11a. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Görögország-megállapodás 6. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Franciaország-megállapodás 8. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Finnország-megállapodás 13. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Olaszország-megállapodás 10. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Luxemburg-megállapodás 6. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Hollandia-megállapodás 13. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Szlovák Köztársaság-megállapodás 10. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Svédország-megállapodás 14. cikke.

               d)

               A repülőgép-üzemanyagra kivetett illetékek:

                           —

                           az Azerbajdzsán–Ausztria-megállapodás 7. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Belgium-megállapodás 10. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Bulgária-megállapodás 7. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Cseh Köztársaság-megállapodás 8. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Dánia-megállapodás 6. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Észtország-megállapodás 7. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Németország-megállapodás 6. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Görögország-megállapodás 9. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Franciaország-megállapodás 11. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Finnország-megállapodás 6. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Olaszország-megállapodás 6. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Luxemburg-megállapodás 8. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Hollandia-megállapodás 9. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Lengyelország-megállapodás 6. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Spanyolország-megállapodás 5. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Szlovák Köztársaság-megállapodás 9. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Svédország-megállapodás 6. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Románia-megállapodás 9. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Egyesült Királyság-megállapodás 8. cikke.

               e)

               Az Európai Közösségen belüli viteldíjak:

                           —

                           az Azerbajdzsán–Ausztria-megállapodás 11. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Belgium-megállapodás 13. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Bulgária-megállapodás 9. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Cseh Köztársaság-megállapodás 12. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Dánia-megállapodás 10. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Észtország-megállapodás 13. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Németország-megállapodás 10. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Görögország-megállapodás 12. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Franciaország-megállapodás 17. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Finnország-megállapodás 10. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Olaszország-megállapodás 8. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Luxemburg-megállapodás 10. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Hollandia-megállapodás 5. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Lengyelország-megállapodás 10. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Szlovák Köztársaság-megállapodás 8. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Svédország-megállapodás 10. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Románia-megállapodás 8. cikke,

                           —

                           az Azerbajdzsán–Egyesült Királyság-megállapodás 7. cikke.

         III. MELLÉKLET

      A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               a)

               Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               b)

               a Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               c)

               a Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               d)

               a Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás alapján).


title: 2007/724/KKBP A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/10/2007 határozata ( 2007. szeptember 25. ) az Európai Unió boszniai-hercegovinai katonai művelete EU műveleti parancsnokának kinevezéséről

text:
               10.11.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 293/8

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG BiH/10/2007 HATÁROZATA

   (2007. szeptember 25.)
   az Európai Unió boszniai-hercegovinai katonai művelete EU műveleti parancsnokának kinevezéséről
   (2007/724/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az EU boszniai és hercegovinai katonai műveletéről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 6. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2004/570/KKBP együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) további határozatok meghozatalára az EU műveleti parancsnokának kinevezéséről.

               (2)

               A PBB BiH/2/2004 határozatának megfelelően Sir John REITH tábornokot, európai szövetséges főparancsnok-helyettest (DSACEUR) az Európai Unió boszniai-hercegovinai katonai műveletének EU műveleti parancsnokává nevezték ki.

               (3)

               A NATO úgy határozott, hogy Sir John REITH tábornok helyére John McCOLL tábornokot nevezi ki európai szövetséges főparancsnok-helyettesnek. John McCOLL tábornok kinevezése 2007. október 22-től kezdődően hatályos.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek a kidolgozásában és végrehajtásában.

               (5)

               Az Európai Tanács 2002. december 12.–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag azokra az EU-tagállamokra vonatkozik majd, amelyek egyben vagy NATO-tagállamok is, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   John McCOLL tábornokot az Európai Unió boszniai-hercegovinai katonai műveletének EU műveleti parancsnokává nevezik ki.
   2. cikk
   Ez a határozat 2007. október 22-én lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 25-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         C. DURRANT PAIS

      (1)  HL L 252., 2004.7.28., 10. o.


title: A Tanács határozata (2017. február 17.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy cseh és egy portugál tagjának kinevezéséről

text:
               21.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2017. február 17.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy cseh és egy portugál tagjának kinevezéséről
   (2017/C 54/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai, valamint a munkavállalói és munkáltatói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott jelöltlistára,
   tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak listáira,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2016. október 17-i (2), 2016. november 28-i (3) és 2017. január 23-i határozatával (4) kinevezte az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2016. november 8-tól2019. november 7-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Az ESZSZ munkavállalói szervezet jelölést nyújtott be egy betöltendő helyre.

               (3)

               A BUSINESSEUROPE munkáltatói szervezet jelölést nyújtott be egy betöltendő helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2019. november 7-ig terjedő időszakra a következő személyeket nevezi ki az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjává:
   I.   MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tag

               Póttag

               Portugália

               Fernando José GOMES MACHADO

   II.   A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tag

               Póttag

               Cseh Köztársaság

               Nora ŠEJDOVÁ

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. BARTOLO

      (1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2016. október 17.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 386., 2016.10.20., 3. o.).

      (3)  A Tanács határozata (2016. november 28.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa dán, francia, olasz és máltai tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 447., 2016.12.1., 7. o.).

      (4)  A Tanács határozata (2017. január 23.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy szlovák tagjának és egy egyesült királysági póttagjának kinevezéséről (HL C 27., 2017.1.27., 4. o.).


title: A tanács határozata (1986. szeptember 15.) a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak a Közösséghez való csatlakozása következtében az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31986D0573

Hivatalos Lap L 337 , 29/11/1986 o. 0120 - 0120 finn különkiadás fejezet 2 kötet 4 o. 0157  svéd különkiadás fejezet 2 kötet 4 o. 0157

		A Tanács határozata(1986. szeptember 15.)a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak a Közösséghez való csatlakozása következtében az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről(86/573/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság Közösséghez való csatlakozásának figyelembevétele érdekében jóvá kell hagyni az 1973. május 14-én Brüsszelben aláírt, az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodáshoz [1] csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak a Közösséghez való csatlakozása következtében az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA jegyzőkönyv 18. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg [2].3. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1986. szeptember 15-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Howe[1] HL L 300., 1972.12.31., 189. o.[2] A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: 2010/670/EU: A Bizottság határozata ( 2010. november 3. ) a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról (az értesítés a C(2010) 7499. számú dokumentummal történt)

text:
               6.11.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 290/39

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. november 3.)
   a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról
   (az értesítés a C(2010) 7499. számú dokumentummal történt)
   (2010/670/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10a. cikke (8) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2008. júniusi ülésén felkérte a Bizottságot, hogy mielőbb terjesszen elő egy olyan, a tagállamok és a magánszektor beruházásait ösztönző mechanizmust, amely biztosítja akár tizenkét, szén-dioxid-leválasztásra és -tárolásra (CLT) irányuló demonstrációs erőmű 2015-ig történő megépítését és üzembe helyezését.

               (2)

               A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése finanszírozási mechanizmust állapít meg a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos elkülönítésére (leválasztására) és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projektek (a továbbiakban: CLT-demonstrációs projektek), valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjei (a továbbiakban: RES-demonstrációs projektek) számára. E mechanizmus megfelelő működésének biztosítása érdekében szükséges megállapítani mind az említett projektek kiválasztásának és végrehajtásának szabályait, illetve kritériumait, mind pedig a kibocsátási egységek pénzzé tételére és a bevételek kezelésére vonatkozó alapelveket.

               (3)

               2009. október 7-én a Bizottság elfogadta az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történő beruházásról szóló közleményt (2), amely hangsúlyozza az e határozat szerinti finanszírozásnak az európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) végrehajtásában a szükséges demonstrációs projektek szempontjából játszott szerepét.

               (4)

               Az e határozat szerinti finanszírozásnak feltételéül indokolt szabni, hogy a Bizottságnak a Szerződés 107. és 108. cikke értelmében engedélyeznie kell a közforrásokból nyújtott teljes pénzügyi hozzájárulás állami támogatásnak minősülő valamennyi elemét annak biztosítására, hogy – figyelemmel a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásokra – a finanszírozás csak a projekt végrehajtásához és üzemeltetéséhez szükséges mértékben történjék. Ezért – az e határozat szerinti kiválasztási eljárás és az állami támogatások elbírálásának összehangolhatósága érdekében – indokolt, hogy a tagállamok a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése értelmében tájékoztassák a Bizottságot a projektnek nyújtott minden olyan finanszírozásról, amely állami támogatást is tartalmaz.

               (5)

               Az e határozat szerinti finanszírozás nem az Európai Unió általános költségvetésének terhére történik. Éppen ezért összekapcsolható más eszközökből – köztük a strukturális és kohéziós alapokból vagy az európai energiaügyi gazdaságélénkítő programból (EEGP) – származó finanszírozással. Összekapcsolható továbbá az Unió és az Európai Beruházási Bank (EBB) által működtetett kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében biztosított hitelfinanszírozással is.

               (6)

               A tagállamok közötti szubvenciós verseny elkerülése érdekében szükséges, hogy az e határozat szerinti finanszírozás a releváns költségek 50 %-ában kerüljön meghatározásra, kivéve, ha az e határozat szerinti finanszírozások teljes összege meghaladja a 2003/87/EK irányelvben az e célra rendelkezésre álló összes kibocsátási egység 15 %-ában megállapított határértéket, ebben az esetben ugyanis a finanszírozást a rendelkezésre álló összes kibocsátási egység 15 %-ában indokolt meghatározni. Szükséges továbbá, hogy a finanszírozás az üzemeltetőtől származó jelentős mértékű társfinanszírozást egészítsen ki. Annak érdekében, hogy az EEGP keretében támogatott projektek ne részesüljenek kedvezőbb elbánásban, az e határozat szerinti finanszírozást indokolt csökkenteni az EEGP-ből kapott finanszírozás összegével.

               (7)

               Ha a projektek kiválasztására tagállami szinten kerül sor, nem hozható létre olyan kielégítő EU-szintű demonstrációs program, amely széles technológiai skálát felölelő, kiváló minőségű projektek megvalósulását célozza kiegyensúlyozott földrajzi megoszlásban a tagállamok területén, kizárólagos gazdasági övezeteikben és kontinentális talapzataikon. A kiválasztást ezért uniós szinten kell elvégezni. A nemzeti kiválasztási és finanszírozási eljárásokkal való összhang biztosítása érdekében célszerű tagállami hatáskörbe utalni a finanszírozási kérelmek szponzoroktól való összegyűjtését és a projekteknek az e határozat szerinti támogathatósági feltételek alapján történő értékelését. Mivel az e határozat szerint támogatott projektekhez az esetek többségében a tagállamok társfinanszírozást nyújtanak, a tagállamoknak lehetőséget kell adni annak eldöntésére, hogy mely projekteket kívánják felkarolni, és mely kérelmeket kívánják az uniós szintű kiválasztási eljárás alkalmazásában elbírálásra benyújtani. E kérelmek elbírálásra való benyújtása nem szolgál az állami támogatás bejelentésének helyettesítésére azokban az esetekben, amikor a finanszírozás állami támogatást is tartalmaz. A tagállamok szerepét célszerű azáltal is erősíteni, hogy az odaítélésről szóló határozatok meghozatala előtt az érintett tagállammal újabb konzultációra kerül sor a teljes közfinanszírozási hozzájárulás értékének és szerkezetének szükség szerinti megerősítése érdekében, illetve hogy a kiválasztott projektek listájának tervezetét – többek között a projektek minőségével kapcsolatos állásfoglalás végett – benyújtják az Éghajlatváltozási Bizottságnak.

               (8)

               A projektkiválasztás és -finanszírozás terén szerzett tapasztalatai miatt a Bizottság igyekezett bevonni e határozat végrehajtásába az EBB-t is. Az EBB vállalta, hogy a Bizottság kérésére, nevében és pénzügyi terhére a projektkiválasztás, a kibocsátási egységek pénzzé tétele és a bevételek kezelése tekintetében elvégez bizonyos feladatokat. Az együttműködés konkrét feltételeit – beleértve az EBB által elvégzett feladatok ellentételezését – egy, a Bizottság és az EBB közötti megállapodásban indokolt rögzíteni, amelyet az EBB döntéshozatali szerveinek jóvá kell hagyniuk. Az EBB-t az említett feladatok elvégzéséért abból a jövedelemből kell ellentételezni, amely a bevételek általa történő kezeléséből származik.

               (9)

               A 300 millió kibocsátási egységből származó bevételt kétfordulós pályázati felhívások keretében kell odaítélni, ily módon egyrészt a kellően kiérlelt projektek már az első fordulóban finanszírozást kaphatnak, másrészt a második fordulóban kiigazíthatók az esetleges technológiai vagy földrajzi kiegyensúlyozatlanságok. Amennyiben az első fordulóban valamely projekt-alkategóriában nem kielégítő a verseny, az adott alkategória tekintetében az odaítélésről szóló határozatok meghozatalát – az e határozat szerinti finanszírozások felhasználásának optimalizálása érdekében – a második fordulóra indokolt halasztani.

               (10)

               Az e határozat szerinti finanszírozást azon projektek számára kell fenntartani, amelyek – az egyes technológiák legfontosabb részterületein a technika jelenlegi fejlettségi színvonalához viszonyítva – innovatívnak számító technológiákat alkalmaznak. Kívánatos, hogy ezek a technológiák még ne legyenek kereskedelmi hasznosításra alkalmas állapotban, ugyanakkor elég kiérleltek legyenek ahhoz, hogy a kereskedelmi hasznosítást megelőző demonstráció céljára már felhasználhatók legyenek. Szükséges, hogy megalapozott reményekre jogosítsanak fel a demonstráció sikerével kapcsolatban, figyelembe véve, hogy a technológiai kockázatok elkerülhetetlenek, a demonstráció javasolt léptékének pedig olyannak kell lennie, hogy a későbbi nagyobb léptékű alkalmazásból fakadóan várhatóan ne lépjenek fel jelentős többletnehézségek. Jelentős potenciállal kell rendelkezniük az ismételt alkalmazhatóság tekintetében is, és ezáltal mind az Európai Unióban, mind világszerte jó esélyeket kell nyújtaniuk a szén-dioxid-kibocsátás költséghatékony csökkentésére. Ezért csak olyan projektek minősülhetnek támogathatónak, amelyek meghatározott projektkategóriákba tartoznak, és megfelelnek az e határozat szerinti különleges követelményeknek.

               (11)

               A technológiai sokféleség biztosítása érdekében a pályázati felhívások első fordulójában 8 CLT-demonstrációs projekt (projektkategóriánként legalább egy, de legfeljebb három, a szénhidrogén-telepen való tárolás esetében legalább három, a sós vizet tartó rétegben való tárolás esetében pedig szintén legalább három projekt) finanszírozása indokolt, illetve a pályázati felhívások első fordulójában valamennyi RES-projekt-alkategóriában egy-egy projekt finanszírozása indokolt. Elegendő forrás rendelkezése állása esetén több projekt finanszírozására is indokolt lehetőséget biztosítani, figyelemmel a CLT- és RES-demonstrációs projektek közötti egyensúly megtartására. A földrajzi kiegyensúlyozottság biztosítása érdekében ezenkívül tagállamonként legalább egy, de legfeljebb három projektet indokolt finanszírozni. Ez a korlátozás – jellegükből adódóan – nem vonatkoztatható azokra a projektekre, amelyek megvalósítását egyszerre több tagállam területén tervezik.

               (12)

               Alapvetően olyan projekteket indokolt kiválasztani, amelyek a legköltséghatékonyabb módon felelnek meg a kategóriánkénti projektszámra vonatkozó követelményeknek.

               (13)

               A kiválasztott projektek terv szerinti megvalósulásának és a finanszírozások hatékony felhasználásának biztosítása érdekében az odaítélésről szóló határozatokat azzal a kikötéssel indokolt meghozni, hogy elfogadásukat követően meghatározott időn belül valamennyi vonatkozó tagállami engedélyt az uniós jog vonatkozó előírásaival összhangban ki kell adni, a szponzoroknak pedig meg kell hozniuk végleges beruházási döntéseiket.

               (14)

               A tagállamoknak a bevételeket kötelező erejű jogi aktusok alapján kell kifizetniük a projektek céljára. Amint azt a 2003/87/EK irányelv előírja, a kifizetéseknek évente, CLT-demonstrációs projektek esetében a 2003/87/EK irányelv szerint jelentett, nyomon követett és hitelesített eltárolt szén-dioxid-mennyiség, RES-projektek esetében a megtermelt energia mennyisége alapján kell teljesíteni. Ugyanakkor ha a tagállamok garantálják, hogy a finanszírozás fennmaradó részét visszafizetik, lehetőséget indokolt biztosítani a projektfinanszírozás részben vagy egészben történő kifizetésére még a projekt üzembe helyezése előtt. A demonstrációs programokkal kapcsolatos tudásmegosztás különös fontosságára való tekintettel a finanszírozások csak a tudásmegosztási követelmények teljesülése esetén fizethetők ki.

               (15)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy
   Ez a határozat a következőkkel kapcsolatos szabályokat és feltételeket állapítja meg:

               1.

               a 2003/87/EK irányelv szerinti, szén-dioxid környezetbarát leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projektek (CLT-demonstrációs projektek), valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiákkal kapcsolatos demonstrációs projektek (RES-demonstrációs projektek) kiválasztása;

               2.

               a 2003/87/EK irányelv szerint kibocsátási egységeknek a CLT- és RES-demonstrációs projektek finanszírozása végett történő pénzzé tétele, valamint a pénzzé tételből származó bevételek kezelése;

               3.

               a bevételek kifizetése, valamint a CLT- és a RES-demonstrációs projektek végrehajtása.

         Ez a határozat – beleértve a kibocsátási egységek monetizálására vonatkozó rendelkezéseket is – nincs joghatással a 2003/87/EK irányelv értelmében elfogadott egyéb végrehajtási jogi aktusokra.
   2. cikk
   Elvek
   (1)   A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése alkalmazásában az új kibocsátók számára elkülönített kibocsátási egységek száma 300 millió egység.
   (2)   Az e határozat szerint támogatott CLT- és RES-demonstrációs projekteket a Bizottság által szervezett és a tagállamokhoz intézett kétfordulós pályázati felhívások keretében kell kiválasztani, az első fordulóban 200 millió kibocsátási egységnek megfelelő értékre, a második fordulóban pedig 100 millió kibocsátási egységnek megfelelő értékre és az első fordulóban fel nem használt részre vonatkozóan.
   (3)   A 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (8) bekezdése negyedik albekezdésének negyedik mondatával összhangban az e határozat szerinti finanszírozás összege a releváns költségek összegének 50 %-a. Amennyiben az igényelt közfinanszírozás teljes összege kisebb a releváns költségek összegének 50 %-ánál, az igényelt közfinanszírozás teljes összegét e határozat szerint kell finanszírozni.
   Ugyanakkor amennyiben az e határozat szerinti finanszírozáshoz az európai energiaügyi gazdaságélénkítő programból (EEGP) származó finanszírozás is társul, az e határozat szerinti finanszírozást az EEGP-ből kapott finanszírozás összegével csökkenteni kell.
   3. cikk
   Releváns költségek
   (1)   A 2. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában az ezen cikk (2)–(5) bekezdésében foglalt szabályokat kell alkalmazni.
   (2)   A CLT-demonstrációs projektek releváns költségei azok a beruházási költségek, amelyek a projektre a CLT alkalmazása következtében az üzemeltetés első tíz éve során a CLT alkalmazásából fakadó működési nyereségek és működési költségek legjobb becslése nettó jelenértékének figyelembevételével hárulnak.
   (3)   A RES-demonstrációs projektek releváns költségei azok a külön beruházási költségek, amelyek a projektre az innovatív megújulóenergia-technológiák alkalmazása következtében az üzemeltetés első öt éve során keletkező, az ugyanilyen tényleges energiatermelési kapacitású hagyományos termeléshez képest számított működési nyereségek és működési költségek legjobb becslésének nettó jelenértékének figyelembevételével hárulnak.
   (4)   A (2) és a (3) bekezdés szerinti beruházási költségek a földterületbe, a létesítménybe és annak berendezéseibe való beruházás költségeit jelentik.
   A beruházási költségek magukban foglalhatják azonban a technológiaátadásba és a know-how-val kapcsolatos licenciákba (a továbbiakban: immateriális javak) való beruházást is, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi feltételek:

               a)

               az immateriális javak értékcsökkenéssel leírható javaknak tekinthetők;

               b)

               az immateriális javak beszerzése piaci viszonyok között, a lehető legalacsonyabb áron történik;

               c)

               az immateriális javak legalább öt évig a finanszírozás kedvezményezettjének vállalkozásánál maradnak.

         Ha az immateriális javakat a második albekezdés c) pontja szerinti ötéves időszak lejárta előtt eladják, az értékesítésükből származó bevételt a releváns költségekből le kell vonni.
   (5)   A (2) és a (3) bekezdésben említett nettó működési nyereségeket és költségeket a termelési költségek vonatkozásában a projekttel kapcsolatos működési kiadások legjobb becslése alapján, a finanszírozási rendszerekből adódó esetleges többletnyereség (akkor is, ha a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem állami támogatásról van szó), valamint az esetleges elkerült költségek és meglévő adókedvezmények figyelembevételével kell meghatározni.
   4. cikk
   Az EBB szerepe
   E határozat szerinti feladatait az Európai Beruházási Bank (EBB) a Bizottság kérésére, nevében és pénzügyi terhére végzi. A Bizottság viseli a harmadik felekkel szembeni felelősséget.
   A szóban forgó feladatok elvégzését az EBB számára abból a jövedelemből kell ellentételezni, amely a bevételek általa történő kezeléséből származik.
   A Bizottság és az EBB megállapodást köt, amelyben rögzíti az EBB feladatvégzésére vonatkozó különös feltételeket.
   5. cikk
   Kiválasztási eljárás
   (1)   A pályázati felhívásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.
   (2)   A tagállamok összegyűjtik a saját területükön tervezett projektekre vonatkozó pályázatokat.
   Ha egy projektet egyszerre több tagállam területén kívánnak megvalósítani (a továbbiakban: határon átnyúló projekt), a pályázatot fogadó tagállam értesíti a többi érintett tagállamot, és együttműködik velük annak érdekében, hogy a projektnek a pályázatot fogadó tagállam által, elbírálásra történő benyújtásáról közösen döntsenek.
   (3)   A tagállamok megvizsgálják, hogy a projekt megfelel-e a 6. cikk szerinti támogathatósági követelményeknek. Ha igen, és amennyiben a tagállam felkarolja a projektet, a szóban forgó tagállam a pályázatot elbírálás céljából benyújtja az EBB-nek, és erről értesíti Bizottságot.
   A pályázatok elbírálásra való benyújtásakor a tagállam minden egyes projektre vonatkozóan megadja:

               a)

               a 2. cikk (3) bekezdése szerinti releváns költségeket euróban;

               b)

               az igényelt közfinanszírozás teljes összegét euróban, tehát a releváns költségeknek az üzemeltetői hozzájárulásokkal csökkentett értékét;

               c)

               a 3. cikk (5) bekezdése szerint számított, finanszírozási rendszerekből adódó többletnyereség nettó jelenértékének legjobb becslését;

               d)

               a CLT-demonstrációs projektek esetében az üzemelés első tíz évében eltárolt szén-dioxid teljes tervezett mennyiségét, a RES-demonstrációs projektek esetében pedig az üzemelés első öt évében előállított energia teljes tervezett mennyiségét.

         A kiválasztási eljárás és az állami támogatások elbírálásának összehangolhatósága érdekében a tagállamok a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően kötelesek értesíteni a Bizottságot a projektnek nyújtott minden olyan finanszírozásról, amely állami támogatást is tartalmaz.
   (4)   Az e cikk (3) bekezdése értelmében elbírálásra benyújtott pályázatok alapján az EBB – összhangban a 7. cikkel – elvégzi a projekt pénzügyi és technológiai megvalósíthatóságának vizsgálatát (pénzügyi és technológiai átvilágítás).
   Amennyiben e vizsgálat eredménye kedvező, az EBB – összhangban a 8. cikkel – ajánlásokat tesz a Bizottságnak a finanszírozás odaítéléséről szóló határozatra vonatkozóan.
   (5)   A (4) bekezdésben említett ajánlások alapján, valamint az érintett tagállamokkal a teljes közfinanszírozási hozzájárulás értékének és szerkezetének szükség szerinti megerősítése érdekében folytatott újabb konzultációt és az Éghajlatváltozási Bizottság 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 3. cikke szerinti véleménynyilvánítását követően a Bizottság határozatokat hoz a finanszírozás odaítéléséről, amelyeket az érintett tagállamoknak címez, és amelyekben feltünteti a projektre odaítélt finanszírozás összegét euróban.
   6. cikk
   Támogathatósági feltételek
   (1)   Támogatható az a projekt, amely megfelel a következő feltételeknek:

               a)

               az I. melléklet A. részében megállapított kategóriák egyikébe tartozik;

               b)

               megfelel az I. melléklet B. részében megállapított követelményeknek;

               c)

               ha az I. melléklet A.II. részének hatálya alá tartozik, akkor innovatív jellegű; meglévő, bizonyítottan életképes technológiák nem támogathatók.

         (2)   Ha egy tagállam nem tud olyan, az I. melléklet A.II. részében meghatározott alkategóriák valamelyikébe sorolható projektekre vonatkozó pályázatokat az 5. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában benyújtani az EBB-nek, amelyek a vonatkozó határértékek tekintetében megfelelnek, akkor – az (1) bekezdéstől eltérve – az adott tagállam a vonatkozó határértékek tekintetében meg nem felelő, az említett alkategóriák valamelyikébe sorolható projektekre vonatkozó pályázatokat is benyújthatja az EBB-nek, és ezeket a projekteket ebben az esetben támogathatónak kell tekinteni.
   7. cikk
   Pénzügyi és technológiai átvilágítás
   Az EBB az 5. cikk (1) bekezdésében előírt pályázati felhívások előírásainak megfelelően elvégzi a pályázatokban körülírt projektek átvilágítását, ami legalább a következő szempontokra terjed ki:

               1.

               a technológia alkalmazási köre;

               2.

               költségek;

               3.

               finanszírozás;

               4.

               megvalósítás;

               5.

               üzemeltetés;

               6.

               környezeti hatások;

               7.

               beszerzési eljárások.

         8. cikk
   A projektek kiválasztása
   (1)   Az I. melléklet A.I. része szerinti projektek közül nyolc projektet, az I. melléklet A.II. részében meghatározott alkategóriákban pedig egy-egy projektet kell finanszírozásban részesíteni.
   Elegendő forrás esetén azonban – a CLT- és a RES-demonstrációs projektek közötti egyensúly fenntartásával – további projektek is finanszírozhatók.
   Ha a tagállamok valamely alkategóriában kettőnél nem több pályázatot nyújtanak be elbírálásra, a Bizottság megvizsgálja a pályázatok korlátozott számának lehetséges hatását az e határozat szerinti kiválasztásban folyó versenyre, és szükség esetén úgy határozhat, hogy a szóban forgó alkategóriában odaítélésről szóló határozatot csak a pályázati felhívások második fordulójában hoz.
   (2)   A projekteket a teljesítményegységre eső költség nagysága szerint növekvő sorrendben rangsorba kell állítani. A rangsoroláskor a CLT-demonstrációs projektek egyetlen külön csoportot alkotnak. A RES-demonstrációs projekteket az I. melléklet A.II. részében meghatározott alkategóriánként kell rangsorba állítani.
   Az első albekezdés alkalmazásában a teljesítményegységre eső költség az 5. cikk (3) bekezdésének b) és c) pontja szerinti összeg osztva a CLT-demonstrációs projektek esetében az üzemelés első tíz évében eltárolt szén-dioxid teljes tervezett mennyiséggel, a RES-demonstrációs projektek esetében pedig az üzemelés első öt évében előállított energia teljes tervezett mennyiségével.
   Amennyiben az érintett tagállamok az 5. cikk (5) bekezdése értelmében megerősítik, hogy megfelelő mértékű közfinanszírozási hozzájárulás áll rendelkezésre, a CLT-demonstrációs projektek esetében a projekteket a rangsorban elfoglalt helyük szerint kell kiválasztani, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi kritériumok:

               a)

               projektkategóriánként legalább egy, de legfeljebb három projekt kerül kiválasztásra;

               b)

               a szénhidrogéntelepen való tárolás esetében legalább három projekt kerül kiválasztásra; illetve

               c)

               a sós vizet tartó rétegben való tárolás esetében legalább három projekt kerül kiválasztásra.

         Ha e kritériumok nem teljesülnek, a kiválasztásra szánt projekt nem választható ki, és a kiválasztási eljárás során a rangsorban következő projektet kell tekintetbe venni. Az eljárást addig kell folytatni, amíg nyolc projekt kiválasztásra nem került.
   Amennyiben az érintett tagállamok az 5. cikk (5) bekezdése értelmében megerősítik, hogy megfelelő mértékű közfinanszírozási hozzájárulás áll rendelkezésre, a RES-demonstrációs projektek esetében valamennyi alkategóriában a rangsor első helyén található projektet kell kiválasztani. Ha egy vagy több alkategóriában nincs támogatható, finanszírozási és technikai szempontból megvalósítható projekt a pályázati felhívások egyik fordulójában sem, akkor az adott projektkategória más alkategóriáiban kell finanszírozni megfelelő számú további projektet. E kiválasztás részletes szabályait az 5. cikk (1) bekezdése szerinti pályázati felhívásban kell meghatározni.
   A kiválasztott CLT-demonstrációs projektek együttesen alkotják a „CLT-csoportot”, míg a kiválasztott RES-demonstrációs projektek együttesen alkotják a „RES-csoportot”.
   (3)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ha az e határozat szerinti teljes finanszírozási igény meghaladja a rendelkezésre álló finanszírozási összeget, a kiválasztott projektek számát csökkenteni kell oly módon, hogy a finanszírozási igény a (2) bekezdés harmadik és ötödik albekezdése szerinti két csoportban egyenlő arányban csökkenjen.
   Mindkét csoport tekintetében elsőként annak a projektnek a kiválasztását kell visszavonni, amelynek teljesítményegységre eső költsége a legmagasabb; következőként annak az eltérő kategóriába tartozó projektnek a kiválasztását kell visszavonni, amelynek teljesítményegységre eső költsége a legmagasabb. Az eljárást addig kell ismételni, amíg a finanszírozás céljára rendelkezésre álló összeg immár fedezni képes a finanszírozási igényt.
   (4)   Amennyiben az 5. cikk (3) bekezdése alapján az EBB-nek benyújtott és az 5. cikk (4) bekezdése alapján az EBB által a Bizottságnak a finanszírozás odaítéléséről szóló határozat céljából ajánlott projektek száma lehetővé teszi, egy tagállamon belül legalább egy, de legfeljebb három projektet kell finanszírozásban részesíteni.
   A határon átnyúló projektekre az első albekezdés nem alkalmazandó.
   9. cikk
   Odaítélési határozatok
   Az odaítélésről szóló határozatok alkalmazását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy az elfogadásukat követő 24 hónapon belül valamennyi vonatkozó tagállami engedélyt az uniós jog vonatkozó előírásaival összhangban ki kell adni, a Bizottságnak jóvá kell hagynia a finanszírozásban részesítendő projekt számára esetleg folyósított állami támogatást, a szponzoroknak pedig meg kell hozniuk végleges beruházási döntéseiket.
   A sós vizet tartó rétegben való tárolást megvalósító CLT-demonstrációs projektek esetében az odaítélésről szóló határozatok alkalmazását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy az elfogadásukat követő 36 hónapon belül valamennyi vonatkozó tagállami engedélyt az uniós jog vonatkozó előírásaival összhangban ki kell adni, a Bizottságnak jóvá kell hagynia a finanszírozásban részesítendő projekt számára esetleg folyósított állami támogatást, a szponzoroknak pedig meg kell hozniuk végleges beruházási döntéseiket.
   Ha az első vagy második bekezdésben előírt feltétel nem teljesül, az odaítélési határozatok joghatásukat vesztik.
   10. cikk
   A kibocsátási egységek pénzzé tétele és a bevételek kezelése
   (1)   A kibocsátási egységek pénzzé tételét és a bevételek kezelését illetően a Bizottság jár el a tagállamok nevében.
   (2)   A tagállamok és a Bizottság biztosítják, hogy a 2. cikk (1) bekezdésében említett 300 millió kibocsátási egység – pénzzé tételük és a bevételek kezelése céljából – az EBB-hez kerül.
   (3)   Az EBB a pályázati felhívások első fordulójában érintett egységeket azelőtt értékesíti, hogy a Bizottság az 5. cikk (1) bekezdése szerinti egyes fordulókhoz tartozó odaítélési határozatokat elfogadná.
   Az EBB kezeli a bevételeket, és a 11. cikk értelmében történő kifizetés céljából megfelelő ütemezésben továbbítja azokat a tagállamoknak.
   11. cikk
   A bevételek kifizetése és a ki nem fizetett bevételek felhasználása
   (1)   A tagállamok a bevételeket a projektszponzoroknak legalább a következőket tartalmazó kötelező erejű jogi aktusok alapján fizetik ki:

               a)

               a projekt és az odaítélt finanszírozás összege euróban;

               b)

               az üzembe helyezés időpontja;

               c)

               a tudásmegosztásra vonatkozó előírások a 12. cikk szerint;

               d)

               a bevételek kifizetésére vonatkozó előírások e cikk (2)–(6) bekezdése szerint;

               e)

               a jelentéstételre vonatkozó előírások a 13. cikk szerint;

               f)

               a határozat alkalmazási feltételeire vonatkozó tájékoztatás a 9. cikk szerint.

         Az 5. cikk (1) bekezdése szerinti pályázati felhívások első fordulója esetében az e bekezdés első albekezdésének b) pontja szerinti üzembehelyezési időpontnak legkésőbb 2015. december 31-nek kell lennie, kivéve, ha az illető odaítélési határozat 2011. december 31. után kerül sor; ez esetben az üzembehelyezési időpontnak az odaítélési határozattól számított legkésőbb négy éven belül kell lennie.
   (2)   A kifizetéseket évente kell teljesíteni. A kifizetendő összeg a CLT-demonstrációs projektek esetében az adott évben eltárolt és a 2003/87/EK irányelv 14. és 15. cikke értelmében nyomon követett, jelentett és hitelesített szén-dioxid-mennyiség és a finanszírozási ráta szorzata, a RES-demonstrációs projektek esetében a megtermelt energiamennyiség és a finanszírozási ráta szorzata.
   A finanszírozási ráta az odaítélt finanszírozás és – a CLT-demonstrációs projektek esetében – a működés első tíz évében eltárolt szén-dioxid teljes tervezett mennyisége 75 %-ának hányadosa, illetve – a RES demonstrációs projektek esetében – a működés első öt évében előállított energia teljes tervezett mennyisége 75 %-ának hányadosa.
   (3)   Egy adott évre vonatkozó finanszírozás csak a szóban forgó évre vonatkozó tudásmegosztási követelmények teljesülése esetén fizethető ki.
   (4)   A kifizetésekre az (1) bekezdés b) pontja szerinti időponttól számított, a CLT-demonstrációs projektek esetében legfeljebb tízéves, a RES-demonstrációs projektek esetében legfeljebb ötéves időszakon belül kerülhet sor. A kifizetett finanszírozás teljes összege semmilyen esetben sem haladhatja meg az (1) bekezdés a) pontja szerinti odaítélt finanszírozás összegét.
   (5)   Ha az érintett tagállam garanciát vállal arra, hogy a (2), (3) és (4) bekezdés alapján indokolt összeget meghaladó finanszírozást az EBB számára visszafizetik, akkor a projektnek nyújtandó finanszírozás az odaítélési határozat előírásaival összhangban már az üzemeltetés megkezdése előtt részben vagy egészben kifizethető.
   (6)   A 4. cikk második bekezdésének sérelme nélkül a projektek részére ki nem fizetett bevételeket, valamint a bevételek kezeléséből keletkező jövedelmeket további demonstrációs projektek e határozat szerinti társfinanszírozására kell felhasználni 2015. december 31-ig.
   A ki nem fizetett bevételeket a tagállamok visszajuttatják az EBB-nek.
   2015. december 31. után a megmaradó pénzeszközök a tagállamokhoz folynak be. A kifizetések teljesítését követően ezeket az eszközöket a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdésében megállapított elvekkel összhangban át kell adni a tagállamoknak.
   12. cikk
   Tudásmegosztás
   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a projektek üzemeltetői, a konzorciumok tagjai, a szállítók és az alvállalkozók közül mindazok, akiknek termékük vagy szolgáltatásuk fejlesztése terén a rendelkezésre bocsátott közfinanszírozásból jelentős előnyük származik, az 5. cikk (1) bekezdés szerinti pályázati felhívások további előírásaival összhangban megosszák a II. melléklet szerinti információkat más üzemeltetőkkel, a hatóságokkal, a kutatóintézetekkel, a nem kormányzati szervekkel, valamint a nyilvánossággal.
   Az információk megosztásának évente kell történnie, és az adott évben keletkezett és feldolgozott információkat kell érintenie.
   13. cikk
   A tagállamok jelentéstételi kötelezettsége
   A 11. cikk (4) bekezdése szerinti időszakokban a tagállamok minden év december 31-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a projektek végrehajtásáról.
   A jelentéseknek az egyes projektekre vonatkozóan legalább a következő adatokat kell tartalmazniuk:

               1.

               az eltárolt szén-dioxid vagy megtermelt tiszta energia mennyisége;

               2.

               a kifizetett finanszírozás;

               3.

               a projekt végrehajtása közben felmerülő jelentősebb problémák.

         14. cikk
   A Bizottság jelentéstételi kötelezettsége
   A pályázati felhívások első fordulójának lezárultát követően a Bizottság jelentést tesz az Éghajlatváltozási Bizottságnak a pályázati felhívások e fordulójának végrehajtásáról, és ebben jelzi, hogy szükséges-e ezen határozat módosítása annak érdekében, hogy a pályázati felhívások második fordulójában biztosítható legyen a földrajzi és technológiai egyensúly.
   15. cikk
   Címzettek
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2010. november 3-án.

            a Bizottság részéről

         Connie HEDEGAARD

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

      (2)  COM(2009) 519 végleges.

      (3)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      I. MELLÉKLET

         TÁMOGATHATÓSÁGI FELTÉTELEK

      A.   PROJEKTKATEGÓRIÁK
      I.   CLT-demonstrációs projektek kategóriái (a teljesítményre vonatkozó minimumértékek megadásával
          (1)
         )

                  —

                  villamosenergia-termelés: égetés előtt, 250 MW,

                  —

                  villamosenergia-termelés: égetés után, 250 MW,

                  —

                  villamosenergia-termelés: oxyfuel-eljárás, 250 MW,

                  —

                  ipari alkalmazások: a) CLT alkalmazása finomítókban, a finomítón belüli egy vagy több forrásból származó évi 500 kilotonna (kt) szén-dioxid eltárolása; b) CLT alkalmazása cementégető kemencéknél, évi 500 kt szén-dioxid eltárolása; c) CLT alkalmazása a vas- és acélgyártás elsődleges termelési folyamatában, évi 500 kt szén-dioxid eltárolása; vagy d) CLT alkalmazása az alumíniumgyártás elsődleges termelési folyamatában, évi 500 kt szén-dioxid eltárolása.

            II.   Innovatív RES-demonstrációs projektek kategóriái (a kapacitásra vonatkozó minimumértékek megadásával)

                  —

                  Bioenergia – projekt-alkategóriák:

                              —

                              lignocellulóz átalakítása pirolízissel szilárd, folyékony vagy iszapszerű köztes bioenergia-hordozóvá, végtermékben kifejezve 40 kt/év kapacitással,

                              —

                              lignocellulóz átalakítása pörköléssel szilárd, folyékony vagy iszapszerű köztes bioenergia-hordozóvá, végtermékben kifejezve 40 kt/év kapacitással,

                              —

                              lignocellulóz átalakítása gázosítással szintetikus földgázzá vagy szintézisgázzá és/vagy villamos energiává, végtermékben kifejezve 40 millió normál köbméter/év (Nm3/év), illetve – villamos energia esetében – 100 GWh/év kapacitással,

                              —

                              lignocellulóz átalakítása közvetlen égetéses gázosítással bioüzemanyaggá vagy folyékony bio-energiahordozóvá és/vagy villamos energiává, végtermékben kifejezve 15 millió liter/év, illetve – villamos energia esetében – 100 GWh/év kapacitással. A szintetikusföldgáz-előállítás ki van zárva ebből az alkategóriából,

                              —

                              lignocellulóz-tartalmú nyersanyag, például vaspác és/vagy pirolízis- vagy pörköléstermékek átalakítása folyamatos gázosítással bármilyen bioüzemanyaggá, végtermékben kifejezve 40 millió liter/év kapacitással,

                              —

                              lignocellulóz átalakítása villamos energiává alsó fűtőértékkel (50 % nedvességtartalom) számolva 48 %-os hatásfokkal, legalább 40 MWe kapacitással,

                              —

                              lignocellulóz átalakítása vegyi és biológiai eljárásokkal etanollá és nagyobb szénatomszámú alkoholokká, végtermékben kifejezve 40 millió liter/év kapacitással,

                              —

                              lignocellulóz és/vagy háztartási hulladék átalakítása vegyi és biológiai eljárásokkal biogázzá, bioüzemanyaggá vagy folyékony bio-energiahordozóvá, metánmennyiségben kifejezve 6 millió Nm3/év vagy végtermékben kifejezve 10 millió liter/év kapacitással,

                              —

                              algák és/vagy mikroorganizmusok átalakítása biológiai és/vagy vegyi eljárásokkal bioüzemanyaggá vagy folyékony bio-energiahordozóvá, végtermékben kifejezve 40 millió liter/év kapacitással.

                     Megjegyzés: A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) értelmében vett bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók tekintetében teljesülniük kell az ezen irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak.

                  —

                  Koncentrált napenergia – projekt-alkategóriák:

                              —

                              sóolvadékkal vagy más környezetkímélő hővezető folyadékkal működő, 30 MW névleges kapacitású napkohó vagy Fresnel-rendszer,

                              —

                              közvetlen gőzfejlesztésen alapuló, 30 MW névleges kapacitású napkohó vagy Fresnel-rendszer. A közvetlenül fejlesztett gőz kilépési hőmérsékletének meg kell haladnia az 500 °C-t,

                              —

                              50 MW névleges kapacitású, forrógőz-körforgáson alapuló naptoronyrendszer (többtornyos vagy lineáris kollektorok és torony kombinációja),

                              —

                              30 MW névleges kapacitású, több mint 750 °C hőmérsékletű sűrített levegővel és szolártermikus hibrid gázturbinával üzemelő naptoronyrendszer,

                              —

                              20 %-nál nagyobb hatásfokú (napenergiából villamos energia) és legalább 25 MW névleges kapacitású széles spektrumú „Stirling Solar Dish” technológiájú erőmű.

                     Megjegyzés: A demonstrációs erőművekben alkalmazhatnak szárazhűtési, hibridizációs és (fejlett) hőtárolási megoldást.

                  —

                  Fotovoltaika – projekt-alkategóriák:

                              —

                              20 MW névleges kapacitású, széles spektrumú koncentrátoros fotovoltaikus erőmű,

                              —

                              40 MW névleges kapacitású, széles spektrumú, többkomponensű, vékonyréteges szilíciumkristályos fotovoltaikus erőmű,

                              —

                              40 MW névleges kapacitású, széles spektrumú, réz-indium-gallium-diszelenid (CIGS) cellás fotovoltaikus erőmű.

                  —

                  Geotermikus energia – projekt-alkategóriák:

                              —

                              5 MWe névleges kapacitású, megnövelt hatékonyságú geotermikus rendszerek tenziós feszültségterekben,

                              —

                              5 MWe névleges kapacitású, megnövelt hatékonyságú geotermikus rendszerek kompressziós feszültségterekben,

                              —

                              5 MWe névleges kapacitású, megnövelt hatékonyságú geotermikus rendszerek tömör szerkezetű, mélyen fekvő üledékes kőzetekben, gránitban és egyéb kristályos szerkezetekben,

                              —

                              5 MWe névleges kapacitású, megnövelt hatékonyságú geotermikus rendszerek mélyen fekvő mészkőben.

                     Megjegyzés: Hasonlóképpen, azonos villamosenergia-határértékek mellett, kapcsolt üzemű hő- és villamosenergia-termelő egységek is támogathatók.

                  —

                  Szélenergia – projekt-alkategóriák:

                              —

                              40 MW névleges kapacitású tengeri szélerőmű (legalább 6 MW-os turbinák),

                              —

                              40 MW névleges kapacitású tengeri szélerőmű (legalább 8 MW-os turbinák),

                              —

                              40 MW névleges kapacitású tengeri szélerőmű (legalább 10 MW-os turbinák),

                              —

                              25 MW névleges teljesítményű úszó tengeri szélerőműtelep,

                              —

                              komplex terepviszonyokra (pl. erdős vidék, hegyvidék) optimalizált, 25 MW névleges kapacitású szárazföldi szélturbinák,

                              —

                              hideg éghajlatra (– 30 °C alatti hőmérséklet, tartós jegesedési körülmények között) optimalizált, 25 MW névleges teljesítményű szárazföldi szélturbinák.

                  —

                  Tengeri energia – projekt-alkategóriák:

                              —

                              5 MW névleges kapacitású hullámerőmű,

                              —

                              5 MW névleges kapacitású tengeráram- vagy árapályerőmű,

                              —

                              10 MW névleges kapacitású tengeri termikusenergia-átalakítás (OTEC-technológia).

                  —

                  Vízenergia – projekt-alkategóriák:

                              —

                              villamosenergia-termelés magas hőmérsékletű szupravezető gerjesztőtekercselésű generátorokkal: 20 MW.

                  —

                  Megosztott megújulóenergia-gazdálkodás (intelligens hálózatok) – projekt-alkategóriák:

                              —

                              túlnyomórészt napenergiát hasznosító megújulóenergia-gazdálkodás és -optimalizáció kis- és nagyméretű megosztott generátorokkal vidéki környezetben (20 MW kisfeszültségű hálózaton + 50 MW nagyfeszültségű hálózaton),

                              —

                              túlnyomórészt szélenergiát hasznosító megújulóenergia-gazdálkodás és -optimalizáció kis- és nagyméretű megosztott generátorokkal vidéki környezetben (20 MW kisfeszültségű hálózaton + 50 MW nagyfeszültségű hálózaton),

                              —

                              megújulóenergia-gazdálkodás és -optimalizáció kis- és nagyméretű megosztott generátorokkal városi környezetben (20 MW kisfeszültségű hálózaton + 50 MW nagyfeszültségű hálózaton).

                     Megjegyzés: Hasznos terhek (elektromos fűtőberendezések/hőszivattyúk stb.) alkalmazása megengedett.

            B.   A PROJEKTEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
      I.   Általános követelmények

                  —

                  az A. részben megállapított, a kapacitásra vonatkozó határértékeket be kell tartani,

                  —

                  a pályázati felhívások első fordulójában igazolni kell, hogy a projekt legkésőbb 2015. december 31-i üzembe helyezésére a támogatás odaítéléséről szóló határozat legkésőbb 2011. december 31-ig történő meghozatala esetében ésszerűen számítani lehet,

                  —

                  be kell szerezni a projekttel kapcsolatos, az uniós szabályozás vonatkozó előírásainak megfelelő tagállami engedélyeket, vagy az engedélyezési eljárásnak olyan előrehaladott fázisban kell lennie, hogy a kereskedelmi célú üzembe helyezés – az első forduló projektjeit illetően – a támogatás odaítéléséről szóló határozat legkésőbb 2011. december 31-ig történő meghozatala esetében 2015. december 31-ig biztosítható legyen,

                  —

                  a projekt üzemeltetőjének kötelezettséget kell vállalnia a 12. cikk előírásai szerinti tudásmegosztásra,

                  —

                  a projekteknek a tagállamok területén, kizárólagos gazdasági övezeteiben és kontinentális talapzatain kell megvalósulniuk.

            II.   CLT-demonstrációs projektek

                  —

                  az egyes projekteknek valamennyi részfolyamatot (leválasztás, szállítás, tárolás) magukban kell foglalniuk,

                  —

                  az egyes demonstrációs projekteknek a leválasztási fázisban hőintegrációt kell alkalmazniuk,

                  —

                  az elkülönítési aránynak a leválasztási folyamatba bevont füstgáz szén-dioxid-tartalmához viszonyítva legalább 85 %-ot ki kell tennie,

                  —

                  minden egyes projektnek tartalmaznia kell egy független kutatási blokkot a tárolóhelyek biztonságára és a nyomonkövetési technológiák fejlesztésére vonatkozóan, különös tekintettel a sós víz szivárgására, a szivárgás útvonalaira és hatásaira.

         (1)  A CLT esetében a teljesítményre vonatkozó minimumértékeket leválasztás előtti bruttó villamosenergia-teljesítményben adjuk meg.

         (2)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

      II. MELLÉKLET

         TUDÁSMEGOSZTÁSI KÖVETELMÉNYEK

      A.   Technikai megvalósítás és teljesítmény

                  —

                  megbízhatóság,

                  —

                  leválasztott szén-dioxid-mennyiség,

                  —

                  teljesítmény különböző szinteken, beleértve a tervezett és a valóságos teljesítmény közötti különbséget is,

                  —

                  tüzelőanyag-igény növekedése; villamosenergia-, fűtés- és hűtésigény,

                  —

                  fontosabb bemeneti és kimeneti tényezők, méretezés,

                  —

                  beazonosított kutatási és fejlesztési kérdések a jövőt illetően.

            B.   Költségek

                  —

                  tőke- és üzemeltetési költségek,

                  —

                  a teljes, illetve a teljesítményegységre eső költség (az eltárolt szén-dioxid-mennyiség tonnában, előállított tiszta MWh).

            C.   Projektirányítás

                  —

                  jogi szabályozás/engedélyezés,

                  —

                  az érdekeltek összefogása, kapcsolattartás többek között a hatóságokkal,

                  —

                  tervezés,

                  —

                  projektszervezés.

            D.   Környezeti hatás

                  —

                  hatékonyság: az energia egységére vetített szén-dioxid-kibocsátás csökkenése,

                  —

                  egyéb környezeti hatások zavartalan működés esetén.

            E.   Biztonság és egészség

                  —

                  váratlan események és balesetveszélyes helyzetek (nem zavartalan működés),

                  —

                  biztonságot garantáló nyomonkövetési és intézkedési rendszerek,

                  —

                  egészségügyi kérdések zavartalan működés esetén.

            F.   A CLT-tárolóhely teljesítőképessége

                  —

                  modellek és szimulációk (a szén-dioxid-csóva és a nyomásfront időbeli alakulása),

                  —

                  összehasonlítás korábbi adatokkal és kiigazítások (eldöntendő: bizonyos eltérési tartományon belüli normális különbségről vagy beavatkozást igénylő jelentős rendellenességről van-e szó?),

                  —

                  a besajtolt szén-dioxid által kiszorított sós víz viselkedése.


title: 2012/517/EU: A Tanács határozata ( 2012. szeptember 24. ) a Régiók Bizottsága egy olasz póttagjának kinevezéséről

text:
               26.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 258/29

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. szeptember 24.)
   a Régiók Bizottsága egy olasz póttagjának kinevezéséről
   (2012/517/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

               (2)

               Angelo ZUBBANI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Leoluca ORLANDO, Sindaco del Comune di Palermo.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.