title: 2012/93/Euratom: A Tanács határozata ( 2011. december 19. ) az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013)

text:
               18.2.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 47/25

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. december 19.)
   az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013)
   (2012/93/Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottságnak a Tudományos és Műszaki Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   mivel:

               (1)

               Az együttes tagállami és európai erőfeszítések a kutatás és a képzés területén alapvető fontosságúak az európai gazdasági növekedés és a polgárok jólétének biztosítása szempontjából.

               (2)

               Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó, a 2012–2013-as időszakra szóló keretprogramjának (a továbbiakban: a keretprogram) – különösen az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, a foglalkoztatás és a környezetvédelem területén – ki kell egészítenie azokat az egyéb európai uniós kutatáspolitikai intézkedéseket, amelyek az Európai Tanács által 2010. június 17-én elfogadott Európa 2020 stratégia végrehajtásához szükségesek.

               (3)

               A keretprogramban építeni kell az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozattal létrehozott hetedik keretprogram (3) keretében elért eredményekre, ugyanakkor abban fokozott hangsúlyt kell kapnia a nukleáris biztonság kérdésének, hozzájárulva a nukleáris kutatás újraorientálásához. Emellett a keretprogramnak (2012–2013) hozzá kell járulnia az Európai Kutatási Térség létrehozásához, valamint elő kell segítenie az európai tudásalapú gazdaság és társadalom kialakulását.

               (4)

               A keretprogramnak hozzá kell járulnia a Tanácsnak a 2010. november 25-i és 26-i ülésén meghozott következtetéseiben elfogadott, az Európa 2020 stratégia „Innovatív Unió” elnevezésű, egyik kiemelt kezdeményezésének megvalósításához azáltal, hogy fokozza a tudományos kiválóságért folytatott versenyt és felgyorsítja a nukleáris energia területére – különösen a magfúzióra és a nukleáris biztonságra irányuló innováció legfontosabb eredményeinek hasznosítását, továbbá elő kell segítenie az energiaüggyel és az éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelését.

               (5)

               Az európai energiapolitikával összefüggésben az Európai Tanács a 2007. március 8-i és 9-i ülésén megerősítette, hogy az egyes tagállamoknak maguknak kell dönteniük arról, hogy kívánnak-e nukleáris technológiával villamos energiát előállítani, és hangsúlyozta, hogy annak a nukleáris biztonság és a radioaktív hulladékok kezelésének további javításával egyidejűleg kell történnie. Azt is el kell ismerni azonban, hogy egyes tagállamokban a nukleáris energia jelenleg az „áthidaló technológia” szerepét tölti be.

               (6)

               Mindamellett, hogy a nukleáris energia javíthatja az energiaellátást és fokozhatja a gazdasági fejlődést, a súlyos nukleáris incidensek veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Következésképpen a keretprogramban a lehető legnagyobb figyelmet kell szentelni a nukleáris biztonság, és adott esetben a nukleáris védelem szempontjainak. A keretprogram nukleáris védelemmel kapcsolatos vetületeinek a Közös Kutatóközpont (JRC) közvetlen cselekvéseire kell korlátozódniuk.

               (7)

               A Tanács 2008. február 28-i következtetéseiben meghatározott európai stratégiai energiatechnológiai terv (a továbbiakban: a SET-terv) előirányozza az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák fejlesztésének felgyorsítását. 2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács megállapodott abban, hogy az Unió és a tagállamok ösztönözni fogják a megújuló energiaforrások hasznosítására, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, biztonságos és fenntartható technológiákra irányuló beruházásokat, és a SET-tervben megállapított technológiai prioritások megvalósítására összpontosítanak.

               (8)

               A Közösség olyan egységes és teljes mértékben integrált atommagfúzió-kutatási programot hozott létre, amely nemzetközi viszonylatban vezető szerepre tett szert az atommagfúzión alapuló energiaforrás kifejlesztésében.

               (9)

               A 2005. december 20-i tanácsi határozat nyomán a Közösség 2006. május 11-én csatlakozott IV. Generációs Nemzetközi Fórum (a továbbiakban: a GIF) keretében létrejött, kutatást és fejlesztést célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodáshoz. A GIF koordinálja a koncepciótervet előkészítő kutatásra irányuló, a keretprogram szempontjából is releváns, több korszerű nukleáris rendszerre vonatkozó többoldalú együttműködést, amely többek között a nukleáris biztonsággal, a hulladékokkal, a proliferációval és az atomenergia társadalmi elfogadottságával kapcsolatos aggályok megválaszolására irányul.

               (10)

               A nukleáris területhez tartozó készségek szükségességéről szóló, 2008. december 1–2-i tanácsi következtetéseiben a Tanács elismerte annak alapvető fontosságát, hogy a Közösség magas szintű képzést tartson fenn az atomenergia területén.

               (11)

               A Bizottság 2010-ben megkapta a 2007–2009-es időszakban a Közösségben a nukleáris kutatás területén közvetlen és közvetett cselekvések formájában folytatott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről elkészített külső értékelés zárójelentését.

               (12)

               A nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló, 2006. november 21-i megállapodásnak (4) megfelelően a keretprogram alapján az atommagfúzió területén folytatott kutatás középpontjában az ITER európai megvalósításának kell állnia.

               (13)

               A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló, 2007. március 27-i 2007/198/Euratom tanácsi határozat (5) értelmében a Közösség által az ITER megvalósítása érdekében folytatandó tevékenységeket – és különösen az ITER megépítését a cadarache-i telephelyen, valamint az ITER-hez kapcsolódó technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységet – a keretprogram időtartama alatt a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozásnak („Fusion for Energy”) kell irányítania.

               (14)

               Az e keretprogram keretében támogatott kutatások során tiszteletben kell tartani az alapvető etikai elveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió Alapjogi Chartájában szerepelnek.

               (15)

               Ennek a határozatnak a keretprogram teljes időtartamára vonatkozóan meg kell határoznia azt a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási alapot képezi a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során.

               (16)

               A JRC-nek részt kell vennie az Unió szakpolitikáinak megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges, a felhasználó igényeire szabott tudományos és technológiai támogatás biztosításában, és ennek során fokozott hangsúly kell helyeznie a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos kutatásokra. Ebben a tekintetben a JRC-nek saját működési területén belül továbbra is független tudományos és technológiai referenciaközpontként kell működnie az Unióban. Emellett a JRC-nek képesnek kell lennie arra, hogy független tudományos és műszaki szakértelmet biztosítson a nukleáris incidenseket és baleseteket illetően.

               (17)

               A kölcsönös előnyhöz jutás érdekében a nemzetközi és a globális dimenziónak fontos szerepe van az európai kutatásban. Biztosítani kell a keretprogramban való részvétel lehetőségét egyfelől azon országok számára, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, másfelől – projektszinten és a kölcsönös előny elve alapján – a harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködés területén működő nemzetközi szervezetek számára.

               (18)

               A keretprogramnak elő kell segítenie az Unió bővítését azáltal, hogy a tagjelölt országoknak tudományos és technológiai támogatást nyújt az uniós vívmányok átvételéhez és az Európai Kutatási Térségbe történő beilleszkedéshez.

               (19)

               A nonproliferációról szóló 2009. március 26-i bizottsági közlemény elismeri a JRC szerepét a nukleáris biztonsággal összefüggő kutatás és képzés területén.

               (20)

               Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (8), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1074/1999/Euratom tanácsi rendelettel (9) összhangban megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, valamint az elveszett, a tévesen kifizetett és a helytelenül felhasznált pénzeszközök visszafizettetésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A keretprogram elfogadása
   A Tanács ezúton nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó többéves keretprogramot (a továbbiakban: a keretprogram) fogad el a 2012. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időtartamra.
   2. cikk
   Célkitűzések
   (1)   A keretprogram célja, hogy előmozdítsa a Szerződés 1. cikkében és 2. cikkének a) pontjában meghatározott általános célkitűzések megvalósítását, különös hangsúlyt helyezve a nukleáris biztonságra és védelemre, valamint a sugárvédelemre, és az Európai Kutatási Térségre építve hozzájáruljon az Innovatív Unió létrehozásához.
   (2)   A keretprogram a Közösség által a kutatás, a technológiafejlesztés, a nemzetközi együttműködés, a műszaki információk terjesztése, a hasznosítás és a képzés területén végzett tevékenységeket öleli fel, amely tevékenységeket két egyedi programban kell meghatározni.
   (3)   Az első egyedi program az alábbiakkal kapcsolatos közvetett cselekvéseket tartalmazza:

               a)

               a fúziós energiával kapcsolatos kutatás egy biztonságos, fenntartható, környezetbarát és gazdaságilag életképes energiaforrás hasznosítását szolgáló technológiai háttér kifejlesztése céljából;

               b)

               atommaghasadás, nukleáris biztonság és sugárvédelem, az atommaghasadás, valamint a biztonságosság növelése a radioaktivitás egyéb, ipari és gyógyászati célú hasznosítása tekintetében, továbbá a radioaktív hulladékok kezelésében.

         (4)   A második egyedi program a Közös Kutatóközpont (JRC) által a nukleáris hulladékok kezelése, a környezeti hatások, valamint a nukleáris biztonság és védelem területén közvetlenül végzett kutatási tevékenységeket tartalmazza.
   (5)   A két egyedi program célkitűzéseit és körvonalait az I. melléklet tartalmazza.
   3. cikk
   A költségvetés maximális összege és egyedi programok szerinti bontása
   A keretprogram végrehajtására legfeljebb 2 560 270 000 EUR áll rendelkezésre. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:

               a)

               a közvetett cselekvések útján végrehajtandó, a 2. cikk (3) bekezdésében említett egyedi programon belül:

                           —

                           a fúziós energia kutatására:

                           2 208 809 000 EUR (10),

                           —

                           az atommaghasadás, a nukleáris biztonság és a sugárvédelem kutatására:

                           118 245 000 EUR;

               b)

               a közvetlen cselekvések útján végrehajtandó, a 2. cikk (4) bekezdésében említett egyedi programon belül:

                           —

                           a JRC nukleáris tevékenységeire:

                           233 216 000 EUR.

         A Közösségnek a keretprogramban való pénzügyi részvételére irányadó részletes szabályokat a II. melléklet állapítja meg.
   4. cikk
   Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
   A Közösség e határozat alapján finanszírozott cselekvései esetében a 2988/95/EK, Euratom és a 2185/96/Euratom, EK rendelet szerint kell eljárni az uniós jog rendelkezéseit érintő minden olyan jogsértéssel kapcsolatban, beleértve a keretprogram alapján létrejött szerződéses kötelezettségnek gazdasági szereplő cselekménye vagy mulasztása folytán előállt megsértését is, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy az általa kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tétel felmerülése miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.
   5. cikk
   Etikai alapelvek
   A keretprogram keretében végzett kutatást az etikai alapelvekkel összhangban kell végezni.
   6. cikk
   Nyomon követés, értékelés, felülvizsgálat
   (1)   A Bizottság folyamatosan és módszeresen nyomon követi a keretprogram és annak egyedi programjai végrehajtását, és e nyomon követés eredményeit rendszeresen jelentés formájában összefoglalja és terjeszti. 2013 elején külön nyomonkövetési jelentés kerül benyújtásra a Tanácshoz a keretprogramban foglalt, a nukleáris biztonsággal és védelemmel kapcsolatos tevékenységek végrehajtásáról.
   (2)   A keretprogram lezárultát követően a Bizottság 2015. december 31-ig független szakértőkkel külső értékelést készíttet a keretprogram megalapozottságáról, végrehajtásáról és eredményeiről. A Bizottság az értékelés következtetéseit és saját észrevételeit átadja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. KOROLEC

      (1)  2011. november 17-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Nem kötelező konzultációt követően adott vélemény.

      (2)  HL C 318., 2011.10.29., 127. o. Nem kötelező konzultációt követően adott vélemény.

      (3)  HL L 400., 2006.12.30., 60. o.

      (4)  HL L 358., 2006.12.16., 62. o.

      (5)  HL L 90., 2007.3.30., 58. o.

      (6)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (7)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

      (8)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

      (9)  HL L 136., 1999.5.31., 8. o.

      (10)  Ezen a főösszegen belül elegendő forrást biztosítanak majd az ITER létrehozásán kívüli, az I. mellékletben felsorolt tevékenységekhez.

      I. MELLÉKLET

         TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLKITŰZÉSEK, TÉMÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK

      BEVEZETÉS
      A keretprogram két részből: egyfelől a fúziós energia kutatásával, valamint az atommaghasadással és a sugárvédelemmel kapcsolatos „közvetett” cselekvésekből, másfelől a JRC „közvetlen” kutatási tevékenységeiből áll.
      I.A.   A FÚZIÓS ENERGIA KUTATÁSA

         Célkitűzés

      Megteremteni az olyan reaktor-prototípusok létrehozásához szükséges tudásalapot, amelyekre építve biztonságos, fenntartható, környezetbarát és gazdaságilag életképes erőművek hozhatók létre, és ennek egyik jelentős lépéseként megvalósítani az ITER-t.

         Indokolás

      A fúziós energia néhány évtizeden belül nagyban hozzájárulhat az Unió fenntartható és biztonságos energiaellátásának biztosításához. Sikeres fejlesztés esetén a fúziós energia biztonságos, fenntartható és környezetbarát energiaforrást jelenthet. A tagállamoknak és a társult harmadik országoknak a fúziós energiára vonatkozó összes tevékenységét felölelő európai fúziósenergia-kutatás hosszú távú célja reaktor-prototípusok közös létrehozása olyan erőművekhez, amelyek kielégítik ezeket a követelményeket, és gazdaságilag életképesek.
      A hosszú távú cél elérését szolgáló stratégia első prioritása az ITER (nagyméretű kísérleti létesítmény a fúziósenergia-termelés tudományos és műszaki megvalósíthatóságának demonstrálására), majd pedig egy demonstrációs fúziós erőmű (DEMO) megépítése. Az ITER építését egy, az ITER-t, valamint – korlátozott mértékben – a DEMO-hoz szükséges technológiai és fizikai háttér kialakítását támogató, célirányos K + F-program kíséri.
      A fúziós energiára irányuló K + F nemzetközi dimenziója az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás, valamint a Japán kormánya és a Közösség között a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról létrejött megállapodásban (1) ölt testet.
      Emellett nemzetközi együttműködés zajlik a Közösség és harmadik országok között a fúziós energia területén fennálló nyolc kétoldalú együttműködési megállapodás keretei között is.

         Tevékenység

      1.   Az ITER megvalósítása
      Az ITER közös megvalósításához szükséges tevékenységeket foglalja magában: az ITER Nemzetközi Szervezete és az ITER Európai Közös Vállalkozás irányítását, az igazgatást és a munkaerővel való ellátást, az általános technikai és adminisztratív támogatást, létesítmények és berendezések építését, valamint a projekt építés közbeni támogatását.
      2.   K + F az ITER üzemének előkészítéséhez
      Egy célirányos, a fizika és a technológia területére összpontosító program foglalkozik a Közös Európai Tórusz (JET) és az ITER szempontjából releváns más mágneses plazmaösszetartó megoldások hasznosításával. A program során értékelik az ITER alaptechnológiáit, véglegesítik az ITER kapcsán meghozott döntéseket, és előkészítik az ITER üzemét.
      3.   Korlátozott terjedelmű technológiai tevékenység a DEMO előkészítéséhez
      Folytatódik a fúziós anyagok és a legfontosabb fúziós technológiák fejlesztése, valamint a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF) építésének előkészítésével foglalkozó munkacsoport tevékenysége.
      4.   Hosszabb távú K + F-tevékenység
      Korlátozott terjedelmű tevékenységre kerül sor a mágneses plazmaösszetartás továbbfejlesztett elvi megoldásaival kapcsolatban (a W7-X stellarátor üzemének előkészítésére összpontosítva), valamint a fúziós plazmák alaposabb megértését célzó elméleti kutatás és modellezés területén.
      5.   Humán erőforrás, oktatás és képzés
      Az ITER rövid és középtávú igényeinek kielégítése és a fúziós energia hasznosításának további fejlesztése érdekében a sorra kerülő kezdeményezések a kellő létszámú, széles körű jártassággal, magas szintű képzettséggel és kiváló tapasztalatokkal rendelkező „ITER-nemzedék” képzését célozzák.
      6.   Infrastruktúra
      Az ITER jelentős európai dimenzióval rendelkező új kutatási infrastruktúra.
      7.   Ipari és technológiaátadási folyamatok
      Az ITER-ből származó innovációnak az európai ipar felé való gyors közvetítése új szervezeti struktúrákat igényel. Ezzel a kérdéssel a Fúziósenergia-ipari Innovációs Fórum (Fusion Industry Innovation Forum) foglalkozik majd oly módon, hogy – elsősorban az innovációra és az új termékek és szolgáltatások előállítására összpontosítva – a fúziós technológiára vonatkozó menetrendet és a humán erőforrás fejlesztésével kapcsolatos kezdeményezéseket dolgoz ki.
      I.B.   ATOMMAGHASADÁS, NUKLEÁRIS BIZTONSÁG ÉS SUGÁRVÉDELEM

         Célkitűzés

      Szilárd tudományos és műszaki alapokat teremteni a hosszú felezési idejű radioaktív hulladék biztonságosabb kezelésére (2) vonatkozó gyakorlat fejlődésének felgyorsítása érdekében, a nukleáris energia erőforrás- és költséghatékony hasznosításához való hozzájárulás mellett fokozni a biztonságot, és megbízható és társadalmilag elfogadott rendszert biztosítani az embernek és a környezetnek az ionizáló sugárzással szembeni védelmére.

         Indokolás

      Az atomenergia kérdése az éghajlatváltozás elleni küzdelemről és Európa importált energiahordozóktól való függőségének csökkentéséről folyó vitában is felmerül. A fenntartható energiamix kialakításának tágabb kontextusában a keretprogram – a hozzá kapcsolódó kutatási tevékenységek révén – szintén hozzá fog járulni ahhoz a vitához, hogy az atommaghasadásból nyert energiának milyen előnyei és korlátjai vannak az alacsony szénkibocsátású gazdaságra nézve. A korszerűbb nukleáris technológia – azáltal, hogy magasabb biztonsági szintet nyújt – ezenkívül jelentős javulást ígér az erőforrás-hatékonyság és az erőforrások felhasználása területén, és a jelenleginél kisebb hulladéktermeléssel járhat. Ennek során a lehető legnagyobb figyelmet kell szentelni a nukleáris biztonság szempontjának.
      További erőfeszítésekre van szükség a Közösség kiemelkedő biztonsági eredményeinek folyamatos biztosításához, és a sugárzás elleni védelem javítása továbbra is kiemelt terület. A kulcsfontosságú kérdés a reaktorok működési biztonsága és a hosszú felezési idejű hulladék kezelése, amelyekre műszaki szinten folyamatos munkával igyekeznek megoldást találni, de ehhez politikai és társadalmi ráfordításra is szükség van. A radioaktivitás mind ipari, mind gyógyászati célokra való felhasználása során a legfontosabb szempont az ember és a környezet védelme. A szóban forgó valamennyi tematikus terület esetében elsődleges szempont a magas szintű biztonság szavatolása.
      A hetedik Euratom-keretprogram kezdete óta három jelentős európai együttműködési kezdeményezés indult útjára a nukleáris tudomány és technológia területén: az atomenergia fenntartható hasznosításával foglalkozó technológiai platform (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), a geológiai hulladékelhelyezés gyakorlati megvalósításával foglalkozó technológiai platform (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) és az alacsony sugárdózisokra vonatkozó európai multidiszciplináris kezdeményezés (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Az SNETP és az IGDTP tevékenységei nagyon szorosan kapcsolódnak a stratégiai energiatechnológiai terv prioritásaihoz, és az SNETP-ben részt vevő szervezeteknek egy szűkített csoportja felelős a SET-terv alá tartozó európai fenntartható atomipari kezdeményezés (European Sustainable Nuclear Industrial Initiative – ESNII) végrehajtásáért. Ezek a tevékenységek a keretprogram hatálya alá tartozó tevékenységeket is felölelik, különösen a nukleáris biztonságot illetően.
      Fokozódik az együttműködés az SNETP, az IGDTP és a MELODI, illetve más, az érdekelteket tömörítő, uniós szintű fórumok, például az Európai Nukleáris Fórum (European Nuclear Energy Forum – ENEF) és az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja (European Nuclear Safety Regulators Group – ENSREG) között, és adott esetben további szinergiákra kell törekedni a keretprogram tevékenységei keretében, szem előtt tartva azonban, hogy az ipari termékek és szolgáltatások kifejlesztését az iparnak kell finanszíroznia.
      A keretprogram elsődleges szempontként foglalja magában a magas szintű biztonságnak – többek között a nemzetközi kontextus figyelembevételével történő – szavatolását. Emellett a továbbiakban is támogatni fogja azokat a kezdeményezéseket, amelyek annak biztosítására irányulnak, hogy Európában a létesítmények, a képzés és a képzési lehetőségek mindenkor megfeleljenek a nemzeti szintű programok irányultságának és az Európai Unió mint egész legjobb érdekeinek, különös tekintettel a nukleáris biztonságra és a sugárvédelemre. Ez minden másnál jobban fogja biztosítani a megfelelő biztonsági kultúra fenntartását.

         Tevékenység

      1.   A végső radioaktív hulladék kezelése
      A kiégett üzemanyag és a hosszú felezési idejű radioaktív hulladék mélységi geológiai elhelyezésével kapcsolatban még megoldásra váró összes fontos kérdés gyakorlatorientált kutatása; amennyiben szükséges, technológiai és biztonsági demonstrációs tevékenység, valamint egy közös európai álláspont kialakításának alátámasztása a hulladék kezelésével összefüggő legfontosabb kérdésekben, a lerakástól az ártalmatlanításig.
      2.   Reaktorrendszerek
      Az Európában működő valamennyi érintett reaktorrendszer (beleértve az üzemanyagciklushoz kapcsolódó berendezéseket is), illetve – amennyiben a nukleáris biztonsággal kapcsolatos széles körű európai szakértelem biztosítása érdekében szükséges – a jövőben esetlegesen alkalmazásra kerülő reaktortípusok biztonságos működését biztosítani hivatott kutatások, kizárólag a biztonsági szempontokra összpontosítva, beleértve az üzemanyagciklus összes aspektusát – például a particionálást és a transzmutációt. A fenntartható európai energiamixről szóló vitához hozzájáruló kísérő intézkedések.
      3.   Sugárvédelem
      Kutatási tevékenység különösen a kis dózisokból eredő kockázat, a gyógyászati célú felhasználások és a balesetekkel kapcsolatos intézkedések területén egy megbízható, kiegyensúlyozott és társadalmilag elfogadott védelmi rendszer tudományos megalapozása érdekében, figyelembe véve a sugárzás gyógyászati és ipari felhasználásának előnyeit.
      4.   Infrastruktúra
      A fentiekben megjelölt kiemelt területeken rendelkezésre álló legfontosabb kutatási infrastruktúrák igénybevételének, folyamatos hozzáférhetőségének és együttműködésének támogatása.
      5.   Humán erőforrás és képzés
      A tudományos szakértelem és munkaerő-kapacitás megtartásának és további fejlesztésének támogatása annak biztosítása érdekében, hogy a nukleáris ágazatban hosszú távon megfelelően képzett kutatók, mérnökök és más alkalmazottak álljanak rendelkezésre.
      II.   A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT (JRC) NUKLEÁRIS TEVÉKENYSÉGE

         Célkitűzés

      A JRC nukleáris tevékenységét tartalmazó egyedi program célja a Szerződésből eredő kutatási és fejlesztési kötelezettségek teljesítése, különös tekintettel a nukleáris biztonságra és a sugárvédelemre, valamint annak biztosítása, hogy a Bizottság és a tagállamok támogatást kapjanak a biztosítéki rendszer és a nonproliferáció, a hulladékkezelés, a nukleáris létesítmények és az üzemanyagciklus biztonsága, a környezeti radioaktivitás, valamint a sugárvédelem területén. A JRC-nek tovább kell erősíteni azon szerepét, hogy európai referenciapontként szolgál az információk terjesztése, valamint a szakembereknek és a fiatal tudósoknak szánt oktatás és képzés tekintetében, különösen a nukleáris biztonság és védelem és a sugárvédelem területén.

         Indokolás

      Egyértelműen szükség van a tudás, a készségek és a képességek olyan irányú fejlesztésére, amely lehetővé teszi az atomreaktorok és az üzemanyagciklusok biztonságára, a nukleáris biztosítéki rendszerre és a nukleáris védelemre vonatkozó uniós szakpolitikai törekvések támogatásához szükséges, a tudomány mindenkori színvonalának megfelelő, független és megbízható szakértői bázis fenntartását. Amellett, hogy – a küldetési nyilatkozatában hangsúlyos helyet elfoglaló elvet követve – ügyfélközpontú szemléletet érvényesít az Unió szakpolitikai törekvéseinek támogatásában, a JRC proaktív szerepet is be fog tölteni az Európai Kutatási Térségen belül azáltal, hogy az iparral és más szervezetekkel szoros együttműködésben magas színvonalú kutatási tevékenységeket vállal, és tagállami köz- és magánszektorbeli intézmények részvételével hálózatokat alakít ki.

         Tevékenység

                  1.

                  A nukleáris hulladék kezelése és a környezeti hatások: a bizonytalanságok csökkentése és a nyitott kérdések megoldása a hulladékelhelyezés területén olyan hatékony megoldások kidolgozása érdekében, amelyekkel biztosítható a két fő lehetőség mentén (közvetlen elhelyezés vagy particionálás és transzmutáció) a nagy aktivitású nukleáris hulladék kezelése. A JRC emellett – az energetikai és az energetikán kívüli (például orvosi) felhasználásokat egyaránt figyelembe véve – ismeretbővítő és modellező tevékenységet fog végezni az aktinidák fizikai és kémiai viselkedésével, valamint alapvető jellemzőivel kapcsolatban, és továbbfejleszti nagy pontosságú nukleáris referenciaadatokat tartalmazó adatbázisát. A sugárvédelemmel kapcsolatos tevékenységének kiterjesztése jegyében továbbfejleszti a radioaktív izotópok terjedését leíró környezeti modelleket, és a nemzeti szintű monitoringot szolgáló eljárások és rendszerek összehangolásának támogatása céljából monitoringvizsgálatokat végez a környezeti radioaktivitás területén.

                  2.

                  Nukleáris biztonság: hozzájárulás az üzemanyagciklusok biztonságára irányuló kutatáshoz, elsősorban az Unióban jelenleg üzemelő reaktorok biztonságára összpontosítva. A kutatás ki fog terjedni az új és innovatív tervezésű reaktortípusok biztonságára, valamint az innovatív üzemanyagciklusok, illetve a magas kiégetési szintű vagy új típusú üzemanyagok biztonságával és biztosítékaival kapcsolatos szempontokra. A JRC ezzel párhuzamosan az európai nukleáris biztonság szempontjából releváns reaktorrendszerekre vonatkozó biztonsági követelmények és korszerű értékelési módszerek fejlesztésével is foglalkozni fog. Ezenkívül a JRC integráló szerepet felvállalva koordinálni fogja Európa részvételét a IV. Generációs Nemzetközi Fórum K+F-kezdeményezésében, és terjeszti a területen végzett kutatás eredményeit. Végezetül tudományos szakértelmet biztosít a nukleáris incidenseket és baleseteket illetően.

                  3.

                  Nukleáris védelem: a Közösség által vállalt kötelezettségek teljesítésének további támogatása különösen az üzemanyagciklushoz kapcsolódó berendezések ellenőrzési módszereinek fejlesztése, a kiegészítő jegyzőkönyv végrehajtása (ideértve a környezeti mintavételezést is), az integrált biztosítéki rendszer alkalmazása, valamint a nukleáris és a radioaktív anyagoknak az illegális kereskedelemmel összefüggő eltérítésével kapcsolatos megelőző tevékenység (ideértve a nukleáris kriminalisztikát is) területén.

         (1)  HL L 246., 2007.9.21., 34. o.

         (2)  A nukleáris védelemmel kapcsolatos esetleges tevékenységekre „A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenységei” című II. szakasz vonatkozik.

      II. MELLÉKLET

         FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK

      A keretprogram végrehajtására vonatkozóan megállapított részvételi szabályoknak megfelelően a Közösség különböző finanszírozási rendszerek keretében biztosítja támogatását a kutatási és a technológiafejlesztési tevékenységek számára, ideértve az egyedi programokban meghatározott demonstrációs tevékenységeket is. Ezek a rendszerek egyenként vagy együttesen használhatók fel a keretprogram során végrehajtott cselekvések különböző kategóriáinak finanszírozására.
      1.   FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK A FÚZIÓS ENERGIA TERÜLETÉN
      A fúziós energia kutatásának sajátosságai különleges eszközrendszert tesznek szükségessé a finanszírozás területén. A végrehajtott tevékenységek pénzügyi támogatása a következő eszközökben megállapított eljárások alapján történik:

                  1.1.

                  a Bizottság és a tagállamok vagy a teljes jogú társult államnak minősülő harmadik országok között, illetőleg a Bizottság és a tagállamok vagy a teljes jogú társult államnak minősülő harmadik országok szervezetei között a Szerződés 10. cikkével összhangban a Közösség fúziósenergia-kutatási programja valamely részének végrehajtása érdekében létrejött társulási szerződések;

                  1.2.

                  az európai fúziós fejlesztési megállapodás elnevezésű, egyrészről a Bizottság, másrészről a tagállamokban és a társult államnak minősülő országokban lévő vagy ilyen országok nevében eljáró szervezetek között létrejött többoldalú megállapodás, amely egyebek mellett keretet biztosít a társult szervezetekben és az iparban a fúziós technológia területén folytatott további kutatás, a JET-létesítmények igénybevétele és a nemzetközi együttműködéshez való európai hozzájárulás tekintetében;

                  1.3.

                  a Szerződés 45–51. cikke alapján létrehozott ITER Európai Közös Vállalkozás;

                  1.4.

                  a fúziós energiával összefüggő kutatási és fejlesztési tevékenységekre vonatkozóan a Közösség és harmadik országok között létrejött nemzetközi megállapodások, ideértve különösen az ITER-megállapodást és a tágabb megközelítés keretében létrejött megállapodásokat;

                  1.5.

                  a Közösség és a társult szervezetek között létrejött bármely más többoldalú megállapodás, ideértve különösen a személyzet mobilitásáról szóló megállapodást;

                  1.6.

                  a tagállamok vagy a keretprogramhoz társult harmadik országok társulási szerződésessel nem rendelkező szerveivel a fúziós energia kutatásának előmozdítása és az ahhoz való hozzájárulás biztosítása érdekében folytatott, költségmegosztáson alapuló cselekvések.

            A fentieken kívül a humán erőforrás fejlesztésére és minőségének javítására irányuló cselekvések, tudományos ösztöndíjak, integrált infrastruktúra-kezdeményezések és egyedi támogatási cselekvések is végrehajthatók különösen a fúziós energia kutatásának koordinálása, a felsorolt tevékenységeket támogató tanulmányok elkészítése, valamint a technológiaátadás előmozdítása céljából végzett publikációs, információcsere- és képzési tevékenységek végrehajtása érdekében.
      2.   FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK MÁS TERÜLETEKEN
      A keretprogram keretében a fúziós energia területén kívül végzett tevékenységek támogatása több finanszírozási rendszer igénybevételével történik. Ezek a rendszerek egyenként vagy együttesen használhatók fel a keretprogram során végrehajtott cselekvések különböző kategóriáinak finanszírozására.
      Az egyedi programokra vonatkozó határozatokban, a munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban – ahogyan és amikor helyénvaló – meg kell jelölni:

                  —

                  a cselekvések különböző kategóriáinak finanszírozása céljából alkalmazott finanszírozási rendszer vagy rendszerek típusát,

                  —

                  a résztvevők azon kategóriáit (például kutatószervezetek, egyetemek, ipar, hatóságok), amelyek az adott finanszírozási rendszerek igénybevételével finanszírozásban részesülhetnek,

                  —

                  a finanszírozható tevékenységek típusait (kutatás, fejlesztés, demonstráció, képzés, terjesztés, tudásátadás és egyéb kapcsolódó tevékenységek).

            Abban az esetben, ha több különböző finanszírozási rendszer is igénybe vehető, a munkaprogram minden egyes pályázati felhívás tárgyát képező téma esetében meghatározhatja az alkalmazandó finanszírozási rendszert.
      A finanszírozási rendszerek a következők:

                  a)

                  A döntően pályázati felhívások alapján megvalósítandó cselekvések támogatásához:

                              1.

                              Együttműködésen alapuló projektek
                              Különböző országok résztvevőiből álló konzorciumok által végrehajtott olyan kutatási projektek támogatása, amelyek új tudás, új technológia, termékek vagy közös kutatási célú erőforrások létrehozására irányulnak. A projektek mérete, tárgya és belső szervezete kutatási területtől és témától függően változhat. A projektek a kis- és közepes méretű, célzott kutatási cselekvésektől a nagyobb, egy adott célkitűzés elérése érdekében jelentős mennyiségű forrást mozgósító, integráló jellegű projektekig változhatnak. A projektek munkaterveiben szerepelnie kell a kutatók képzéséhez és pályafutásuk fejlesztéséhez szükséges támogatásnak is.

                              2.

                              Kiválósági hálózatok
                              Adott területen végzett tevékenységüket integráló több kutatószervezet által végrehajtott olyan közös kutatási programok támogatása, amelyeket a kutatócsoportok hosszabb távú együttműködés keretében valósítanak meg. E közös kutatási programok végrehajtása a részt vevő szervezetek formális kötelezettségvállalását teszi szükségessé. A projektek munkaterveiben szerepelnie kell a kutatók képzéséhez és pályafutásuk fejlesztéséhez szükséges támogatásnak is.

                              3.

                              Koordinációs és támogatási cselekvések
                              Kutatáskoordináló és kutatástámogató tevékenységek (hálózatba szervezés, cserék, transznacionális hozzáférés biztosítása kutatási infrastruktúrához, tanulmányok, konferenciák, új infrastruktúra kiépítéséhez nyújtott hozzájárulás stb.), valamint a humán erőforrás fejlesztése céljából végrehajtott tevékenységek (hálózatba szervezés, képzési rendszerek felállítása stb.) támogatása. Ilyen cselekvések pályázati felhívás közzététele nélkül is végrehajthatók.

                  b)

                  A Bizottság javaslata nyomán a Tanács által elfogadott határozatok alapján végrehajtott cselekvések támogatása céljából a Közösség az alábbiak szerint nyújt pénzügyi támogatást a több forrásból finanszírozott, nagyszabású kezdeményezésekhez:

                              —

                              pénzügyi hozzájárulás a Szerződés 45–51. cikkében meghatározott eljárások és rendelkezések alapján létrehozott közös vállalkozások megvalósításához,

                              —

                              pénzügyi hozzájárulás az európai érdekű új infrastruktúra-fejlesztésekhez.

            A Közösség a finanszírozási rendszereket az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. december 19-i 139/2012/Euratom tanácsi rendelet (1) rendelkezéseinek megfelelően hajtja végre, a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételének szabályai, az állami támogatási eszközökre alkalmazandó – és különösen a kutatás és a fejlesztés területén nyújtott állami támogatásokra irányadó keretszabályozásban foglalt – rendelkezések, valamint a vonatkozó nemzetközi szabályok tekintetében. E nemzetközi keretnek megfelelően a pénzügyi hozzájárulás nagyságáról és formájáról eseti alapon kell dönteni, különösen akkor, ha más közszektorbeli finanszírozási forrás is rendelkezésre áll, ideértve más uniós finanszírozási forrásokat, például az Európai Beruházási Bank forrásait is.
      Amikor csak lehetséges és helyénvaló, a fejlődésükben elmaradt régiókban (az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (2) 5. cikkében meghatározott konvergenciarégiókban, ideértve a strukturális alapokból a „konvergencia” célkitűzés alapján támogatásra jogosult és a Kohéziós Alapból támogatásra jogosult régiókat is, valamint a legkülső régiókban) végrehajtott közvetlen cselekvések résztvevői számára kiegészítő finanszírozást kell biztosítani a strukturális alapokból.
      3.   KÖZVETLEN CSELEKVÉSEK – KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT
      Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a JRC által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról szóló, 2011. december 19-i 2012/95/Euratom tanácsi határozatnak (3) megfelelően a Közösség bizonyos tevékenységeket úgynevezett közvetlen cselekvések formájában a Közös Kutatóközponttal fog elvégeztetni.

         (1)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

         (2)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

         (3)  Lásd e Hivatalos Lap 40. oldalát.


title: A Tanács 2007/423/KKBP határozata ( 2007. június 18. ) a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására meghatározott intézkedések megújításáról szóló 2004/293/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

text:
               19.6.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 157/23

      A TANÁCS 2007/423/KKBP HATÁROZATA

   (2007. június 18.)
   a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására meghatározott intézkedések megújításáról szóló 2004/293/KKBP közös álláspont végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszék megbízatása végrehajtásának támogatására meghatározott intézkedések megújításáról szóló, 2004. március 30-i 2004/293/KKBP tanácsi közös álláspontra (1) és különösen annak 2. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben,
   mivel:

               (1)

               A 2004/293/KKBP közös állásponttal a Tanács intézkedéseket fogadott el annak érdekében, hogy megakadályozza az olyan személyeknek a tagállamok területére való belépését vagy a tagállamok területén keresztül való átutazását, akik tevékenységükkel szabadlábon lévő személyeket segítenek az igazságszolgáltatás további elkerülésében olyan bűncselekmények kapcsán, amelyek miatt az ICTY vádat emelt ellenük, vagy akik tevékenységükkel más módon akadályozhatják az ICTY megbízatásának hatékony végrehajtását.

               (2)

               Ante Gotovinának az ICTY őrizete alá történő helyezését követően a közös álláspont 2. cikkében említett és Gotovinával kapcsolatban lévő egyes személyeket a jegyzékből törölni kell. Szükséges emellett a jegyzékben továbbra is felsorolt személyek adatainak frissítése.

               (3)

               A jegyzékben szerepeltetni kell továbbá az olyan személyeket, akik tevékenységükkel szabadlábon lévő személyeket segítenek az igazságszolgáltatás további elkerülésében olyan bűncselekmények kapcsán, amelyek miatt az ICTY vádat emelt ellenük, vagy akik tevékenységükkel más módon akadályozhatják az ICTY megbízatásának hatékony végrehajtását.

               (4)

               A 2004/293/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2004/293/KKBP közös álláspont mellékletében meghatározott személyek jegyzékének helyébe az e határozat mellékletében meghatározott jegyzék lép.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2007. június 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  HL L 94., 2004.3.31., 65. o. A legutóbb a 2007/150/KKBP közös állásponttal (HL L 66., 2007.3.6., 21. o.) módosított közös álláspont.

      MELLÉKLET

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Svetko BILBIJA fia
                  Születési idő/Születési hely: 1956.8.13., Sanski Most, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 3715730
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03GCD9986
                  Személyazonosító szám: 1308956163305
                  Álnév:
                  Lakcím: Brace Pantica 7., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Születési idő/Születési hely: 1958.10.19., Rogatica, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 0000148, kiállítás helye és ideje: Srpsko Szarajevó, 1998. július 26. (érvénytelenítve)
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03ETA0150
                  Személyazonosító szám: 1910958130007
                  Álnév: Cicko
                  Lakcím: CENTREK társaság, Pale, Bosznia és Hercegovina

                  3.

                  DJORDJEVIC, Jelena (asszonynév: GLUSICA Jelena)
                  Vlastimir és Sojka DJORDJEVIC lánya
                  Születési idő/Születési hely: 1977.2.7., Zajecar, Szerbia.
                  Útlevélszám: -
                  Személyazonosító igazolvány száma: -
                  Álnév: -
                  Lakcím: Beogradskog Bataljona 39., Belgrád, Szerbia.
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Vlastimir DJORDJEVIC lánya

                  4.

                  DJORDJEVIC, Sojka
                  Születési idő/Születési hely: 1949.9.29., Knjazevac járás, Szerbia.
                  Útlevélszám: -
                  Személyazonosító igazolvány száma: -
                  Álnév: -
                  Lakcím: Beogradskog Bataljona 39., Belgrád, Szerbia.
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Vlastimir DJORDJEVIC házastársa

                  5.

                  ECIM, Ljuban
                  Születési idő/Születési hely: 1964.1.6., Sviljanac, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 0144290, kiállítás helye és ideje: Banja Luka, 1998.11.21., (Érvénytelenítve)
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03GCE3530
                  Személyazonosító szám: 0601964100083
                  Álnév: –
                  Lakcím: Ulica Stevana Mokranjca 26., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina

                  6.

                  HADZIC, Goranka
                  Branko és Milena HADZIC lánya
                  Születési idő/Születési hely: 1962.6.18. Vinkovci járás, Horvátország
                  Útlevélszám: -
                  Személyazonosító igazolvány száma: 1806962308218 (JMBG) Személyazonosító igazolvány száma: 569934/03
                  Álnév: -
                  Lakcím: Aranj Janosa 9., Újvidék, Szerbia
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Goran HADZIC testvére.

                  7.

                  HADZIC, Ivana
                  Goran és Zivka HADZIC lánya
                  Születési idő/Születési hely: 1983.2.25., Vukovar, Horvátország.
                  Útlevélszám: -
                  Személyazonosító igazolvány száma: -
                  Álnév: -
                  Lakcím: Aranj Janosa 9., Újvidék, Szerbia
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Goran HADZIC lánya.

                  8.

                  HADZIC, Srecko
                  Goran és Zivka HADZIC fia
                  Születési idő/Születési hely: 1987.10.8., Vukovar, Horvátország.
                  Útlevélszám: -
                  Személyazonosító igazolvány száma: -
                  Álnév: -
                  Lakcím: Aranj Janosa 9., Újvidék, Szerbia
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Goran HADZIC fia.

                  9.

                  HADZIC, Zivka
                  Branislav NUDIC lánya
                  Születési idő/Születési hely: 1957.6.9., Vinkovci, Horvátország.
                  Útlevélszám: -
                  Személyazonosító igazolvány száma: -
                  Álnév: -
                  Lakcím: Aranj Janosa 9., Újvidék, Szerbia
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Goran HADZIC házastársa.

                  10.

                  JOVICIC, Predrag
                  Desmir JOVICIC fia
                  Születési idő/Születési hely: 1963.3.1., Pale, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 4363551
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03DYA0852
                  Személyazonosító szám: 0103963173133
                  Álnév:
                  Lakcím: Milanan Simovica 23., Pale, Bosznia és Hercegovina

                  11.

                  KARADZIC, Aleksandar
                  Születési idő/Születési hely: 1973.5.14., Szarajevó Centar, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 0036395 (érvényessége 1998.10.12-én lejárt)
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám:
                  Álnév: Sasa
                  Lakcím:

                  12.

                  KARADZIC, Ljiljana (leánykori név: ZELEN)
                  Vojo és Anka lánya
                  Születési idő/Születési hely: 1945.11.27., Szarajevó Centar, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám:
                  Álnév:
                  Lakcím:

                  13.

                  KARADZIC, Luka
                  Vuko és Jovanka KARADZIC fia
                  Születési idő/Születési hely: 1951.7.31., Savnik járás, Montenegro.
                  Útlevélszám: -
                  Személyazonosító igazolvány száma: -
                  Álnév: -
                  Lakcím: Dubrovacka 14., Belgrád, Szerbia, valamint Janka Vukotica 24., Rastoci, Niksic járás, Montenegró.
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Radovan KARADZIC testvére.

                  14.

                  KARADZIC-JOVICEVIC, Sonja
                  Radovan KARADZIC és Ljiljana ZELEN-KARADZIC lánya
                  Születési idő/Születési hely: 1967.5.22., Szarajevó, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: -
                  Személyazonosító igazolvány száma: 2205967175003 (JMBG); Személyazonosító igazolvány száma:
                  Álnév: Seki
                  Lakcím: Dobroslava Jevdjevica 9., Pale, Bosznia és Hercegovina.
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Radovan KARADZIC lánya.

                  15.

                  KESEROVIC, Dragomir
                  Slavko fia
                  Születési idő/Születési hely: 1957.6.8., Piskavica, Banja Luka, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 4191306
                  Személyazonosító igazolvány száma: 04GCH5156
                  Személyazonosító szám: 0806957100028
                  Álnév:
                  Lakcím:

                  16.

                  KIJAC, Dragan
                  Születési idő/Születési hely: 1955.10.6., Szarajevó, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám:
                  Álnév:
                  Lakcím:

                  17.

                  KOJIC, Radomir
                  Milanko és Zlatana fia
                  Születési idő/Születési hely: 1950.11.23., Bijela Voda, Sokolac Canton, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 4742002, kiállítás helye és ideje: Szarajevó, 2002. (érvényesség lejárta: 2007)
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03DYA1935. Kiállítás helye és ideje: Szarajevó, 2003.7.7.
                  Személyazonosító szám: 2311950173133
                  Álnév: Mineur vagy Ratko
                  Lakcím: 115 Trifka Grabeza, Pale vagy Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosznia és Hercegovina

                  18.

                  KOVAC, Tomislav
                  Vaso fia
                  Születési idő/Születési hely: 1959.12.4., Szarajevó, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám: 0412959171315
                  Álnév: Tomo
                  Lakcím: Bijela, Montenegró és Pale, Bosznia és Hercegovina

                  19.

                  KUJUNDZIC, Predrag
                  Vasilija fia
                  Születési idő/Születési hely: 1961.1.30., Suho Pole, Doboj, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03GFB1318
                  Személyazonosító szám: 3001961120044
                  Álnév: Predo
                  Lakcím: Doboj, Bosznia és Hercegovina

                  20.

                  LUKOVIC, Milorad Ulemek
                  Születési idő/Születési hely: 1968.5.15., Belgrád, Szerbia
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám:
                  Álnév: Legija (hamis személyazonosító igazolvány IVANIC, Zeljko név alatt)
                  Lakcím: bebörtönözve (Belgrádi Kerületi Börtön, Bacvanska 14., Belgrád)

                  21.

                  MALIS, Milomir
                  Dejan Malis fia
                  Születési idő/Születési hely: 1966.8.3., Bjelice
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám: 0308966131572
                  Álnév:
                  Lakcím: Vojvode Putnika, Foca, Bosznia és Hercegovina

                  22.

                  MANDIC, Momcilo
                  Születési idő/Születési hely: 1954.5.1., Kalinovik, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 0121391, kiállítás helye és ideje: Sprsko Szarajevó, Bosznia és Hercegovina, 1999.5.12. (érvénytelenítve)
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám: 0105954171511
                  Álnév: Momo
                  Lakcím: bebörtönözve

                  23.

                  MARIC, Milorad
                  Vinko Maric fia
                  Születési idő/Születési hely: 1957.9.9., Visoko, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 4587936
                  Személyazonosító igazolvány száma: 04GKB5268
                  Személyazonosító szám: 0909957171778
                  Álnév:
                  Lakcím: Vuka Karadzica 148., Zvornik, Bosznia és Hercegovina

                  24.

                  MICEVIC, Jelenko
                  Luka és Desanka (leánykori neve: Simic) fia
                  Születési idő/Születési hely: 1947.8.8., a Konjic melletti Borci, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 4166874
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03BIA3452
                  Személyazonosító szám: 0808947710266
                  Álnév: Filaret
                  Lakcím: Milesevoi monostor, Szerbia

                  25.

                  MLADIC, Biljana (leánykori neve: STOJCEVSKA)
                  Strahilo STOJCEVSKI és Svetlinka STOJCEVSKA lánya
                  Születési idő/Születési hely: 1972.5.30., Skopje, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma: 3005972455086 (JMBG);
                  Álnév:
                  Lakcím: bejelentve: Blagoja Parovica 117a., Belgrád, valós lakhely: Vidikovacki venac 83., Belgrád, Szerbia.
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Ratko MLADIC menye

                  26.

                  MLADIC, Darko
                  Ratko és Bosiljka MLADIC fia
                  Születési idő/Születési hely: 1969.8.19., Skopje, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.
                  Útlevélszám: SCG passport # 003220335, kiállítás ideje: 2002.2.26.
                  Személyazonosító igazolvány száma: 1908969450106 (JMBG); személyazonosító igazolvány száma B112059, kiállítás helye és ideje: Belgrád SUP, 1994.4.8.
                  Álnév:
                  Lakcím: Vidikovacki venac 83., Belgrád, Szerbia
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Ratko MLADIC fia.

                  27.

                  NINKOVIC, Milan
                  Simo fia
                  Születési idő/Születési hely: 1943.6.15., Doboj, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 3944452
                  Személyazonosító igazolvány száma: 04GFE3783
                  Személyazonosító szám: 1506943120018
                  Álnév:
                  Lakcím:

                  28.

                  OSTOJIC, Velibor
                  Jozo fia
                  Születési idő/Születési hely: 1945.8.8., Celebici, Foca, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám:
                  Álnév:
                  Lakcím:

                  29.

                  OSTOJIC, Zoran
                  Mico OSTOJIC fia
                  Születési idő/Születési hely: 1961.3.29., Szarajevó, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma: 04BSF6085
                  Személyazonosító szám: 2903961172656
                  Álnév:
                  Lakcím: Malta 25., Szarajevó, Bosznia és Hercegovina

                  30.

                  PAVLOVIC, Petko
                  Milovan PAVLOVIC fia
                  Születési idő/Születési hely: 1957.6.6., Ratkovici, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 4588517
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03GKA9274
                  Személyazonosító szám: 0606957183137
                  Álnév:
                  Lakcím: Vuka Karadjica 148., Zvornik, Bosznia és Hercegovina

                  31.

                  PETROVIC, Tamara (leánykori név: DJORDJEVIC)
                  Vlastimir és Sojka DJORDJEVIC lánya
                  Születési idő/Születési hely: 1971.10.3., Zajecar, Szerbia.
                  Útlevélszám: -
                  Személyazonosító igazolvány száma: -
                  Álnév: -
                  Lakcím: Beogradskog Bataljona 39., Belgrád, Szerbia.
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Vlastimir DJORDJEVIC lánya

                  32.

                  POPOVIC, Cedomir
                  Radomir POPOVIC fia
                  Születési idő/Születési hely: 1950.3.24., Petrovici
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma: 04FAA3580
                  Személyazonosító szám: 2403950151018
                  Álnév:
                  Lakcím: Crnogorska 36., Bileca, Bosznia és Hercegovina

                  33.

                  PUHALO, Branislav
                  Djuro fia
                  Születési idő/Születési hely: 1963.8.30., Foca, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám: 3008963171929
                  Álnév:
                  Lakcím:

                  34.

                  RADOVIC, Nade
                  Milorad RADOVIC fia
                  Születési idő/Születési hely: 1951.1.26., Foca, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: régi 0123256 (érvénytelenítve)
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03GJA2918
                  Személyazonosító szám: 2601951131548
                  Álnév:
                  Lakcím: Stepe Stepanovica 12., Foca/Srbinje, Bosznia és Hercegovina

                  35.

                  RATIC, Branko
                  Születési idő/Születési hely: 1957.11.26., MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosznia és Hercegovina,
                  Útlevélszám: 0442022, kiállítás helye és ideje: Banja Luka, 1999.9.17.
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03GCA8959
                  Személyazonosító szám: 2611957173132
                  Álnév:
                  Lakcím: Ulica Krfska 42., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina

                  36.

                  ROGULJIC, Slavko
                  Születési idő/Születési hely: 1952.5.15., SRPSKA CRNJA HETIN, Szerbia Útlevélszám:
                  Útlevélszám: érvényes: 3747158, kiállítás helye és ideje: Banja Luka 2002.4.12. Érvényesség lejárta: 2007.4.12. Érvénytelen útlevél: 0020222, kiállítás helye és ideje: Banja Luka, 1988.8.25. Érvényesség lejárta: 2003.8.25.
                  Személyazonosító igazolvány száma: 04EFA1053
                  Személyazonosító szám: 1505952103022.
                  Álnév:
                  Lakcím: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosznia és Hercegovina

                  37.

                  SAROVIC, Mirko
                  Születési idő/Születési hely: 1956.9.16., Rusanovici-Rogatica, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 4363471, kiállítás helye: Istocno Szarajevó, 2008.10.8-ig érvényes
                  Személyazonosító igazolvány száma: 04PEA4585
                  Személyazonosító szám: 1609956172657
                  Álnév:
                  Lakcím: Bjelopoljska 42., 71216 Srpsko Szarajevó, Bosznia és Hercegovina

                  38.

                  SKOCAJIC, Mrksa
                  Dejan SKOCAJIC fia
                  Születési idő/Születési hely: 1953.8.5., Blagaj, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: 3681597
                  Személyazonosító igazolvány száma: 04GDB9950
                  Személyazonosító szám: 0508953150038
                  Álnév:
                  Lakcím: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosznia és Hercegovina

                  39.

                  VRACAR, Milenko
                  Születési idő/Születési hely: 1956.5.15., Nisavici, Prijedor, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: érvényes útlevél: 3865548, kiállítás helye és ideje: Banja Luka, 2002.8.29. Érvényesség ideje: 2007.8.29. érvénytelen útlevelek: 0280280, kiállítás helye és ideje: Banja Luka, 1999.12.4., (érvényesség lejárta: 2004.12.4.), és 0062130, kiállítás helye és ideje: Banja Luka, Bosznia és Hercegovina, 1998.9.16.
                  Személyazonosító igazolvány száma: 03GCE6934
                  Személyazonosító szám: 1505956160012
                  Álnév:
                  Lakcím: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosznia és Hercegovina

                  40.

                  ZOGOVIC, Milan
                  Jovan fia
                  Születési idő/Születési hely: 1939.10.7., Dobrusa
                  Útlevélszám:
                  Személyazonosító igazolvány száma:
                  Személyazonosító szám:
                  Álnév:
                  Lakcím:

                  41.

                  ZUPLJANIN, Divna (leánykori név: STOISAVLJEVIC)
                  Dobrisav és Zorka STOISAVLJEVIC lánya
                  Születési idő/Születési hely: 1956.11.15., Maslovare, Kotor járás, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: bosznia és hercegovinai útlevél: 0256552, kiállítás ideje: 1999.4.26.
                  Személyazonosító igazolvány száma: személyazonosító szám: 04GCM2618, kiállítás ideje: 2004.11.5., és vezetői engedély száma 05GCF8710, kiállítás ideje: 2005.1.3.
                  Álnév:
                  Lakcím: Stevana Markovica 3., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Stojan ZUPLJANIN felesége.

                  42.

                  ZUPLJANIN, Mladen
                  Stojan és Divna ZUPLJANIN fia
                  Születési idő/Születési hely: 1980.7.21., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: bosznia és hercegovinai útlevél: 4009608, kiállítás ideje: 2003.2.7.
                  Személyazonosító igazolvány száma: ID 04GCG6605, vezetői engedély: 04GCC6937, kiállítás ideje: 2004.3.8.
                  Álnév:
                  Lakcím: Stevana Markovica 3., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Stojan ZUPLJANIN fia.

                  43.

                  ZUPLJANIN, Pavle
                  Stojan és Divna ZUPLJANIN fia
                  Születési idő/Születési hely: 1984.7.18., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: bosznia és hercegovinai útlevél: 5049445, kiállítás ideje: 2006.4.26.
                  Személyazonosító igazolvány száma: ID 03GCB5148, kiállítás ideje: 2003.6.10., vezetői engedély: 04GCF5074 2004.11.30.
                  Álnév:
                  Lakcím: Stevana Markovica 3., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Stojan ZUPLJANIN fia.

                  45.

                  ZUPLJANIN, Slobodan
                  Stanko és Cvijeta ZUPLJANIN fia
                  Születési idő/Születési hely: 1957.11.17., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina
                  Útlevélszám: bosznia és hercegovinai útlevél: 0023955, kiállítás ideje: 1998.8.24.
                  Személyazonosító igazolvány száma: ID 04GCL4072, vezetői engedély: 04GCE8351, kiállítás ideje: 2004.9.18.
                  Álnév: Bebac
                  Lakcím: Vojvode Momica 9a., Banja Luka, Bosznia és Hercegovina
                  Kapcsolata olyan személyekkel, akik ellen háborús bűnök miatt vádat emeltek: Stojan ZUPLJANIN unokatestvére.


title: 2014/640/EU: A Tanács határozata ( 2013. szeptember 23. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv által létrehozott kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban e bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

text:
               3.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 263/23

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. szeptember 23.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv által létrehozott kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban e bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

      (2014/640/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. április 23-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió és tagállamai nevében szabadkereskedelmi megállapodás megkötése céljából tárgyalásokat folytasson a Koreai Köztársasággal.

               (2)

               E tárgyalások lezárultak, és az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) (1)2010. október 6-án aláírták. A megállapodás részét képezi a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv), amely – 1. cikke értelmében – meghatározza azt a keretet, amelyben a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében, többek között az audiovizuális ágazatban is.

               (3)

               A megállapodás 15.10. cikke (5) bekezdésének értelmében a megállapodás egy részét – feltételezve a megállapodás későbbi időpontban történő megkötését – a 2011/265/EU tanácsi határozat (2) (a továbbiakban: határozat) alapján 2011. július 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (4)

               A határozat 3. cikke értelmében a jegyzőkönyv 4. cikkének (3) bekezdését, 5. cikkének (2) bekezdését, 6. cikkének (1), (2), (4) és (5) bekezdését, valamint 8., 9. és 10. cikkét nem alkalmazták ideiglenesen.

               (5)

               A határozat 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban a jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott eljárás szerint a Bizottság írásban értesíti a Koreai Köztársaságot az Unió azon szándékáról, hogy nem hosszabbítja meg a jegyzőkönyv 5. cikkében említett audiovizuális koprodukciók kedvezményezetti jogosultságát, kivéve, ha a Bizottság javaslatára a Tanács a jogosultsági időszak vége előtt négy hónappal megállapodik a jogosultság folytatódásáról. Ha a Tanács megállapodik a jogosultság folytatódásáról, akkor az értesítésre vonatkozó e kötelezettséget a megújított jogosultsági időszak végén újra alkalmazni kell. A jogosultsági időszak meghosszabbításáról a Tanács egyhangúlag határoz.

               (6)

               A jegyzőkönyv 3. cikke kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság létrehozását írja elő, amely feladatai részeként felügyeli a jegyzőkönyv végrehajtását.

               (7)

               A határozat 6. cikke értelmében az Uniót a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a Bizottság és a tagállamok vezető tisztviselői képviselik, akik kulturális ügyekben és kérdésekben megfelelő szaktudással és gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek, és a Szerződéssel összhangban jelenítik meg az Unió álláspontját.

               (8)

               A bizottság határozatai nem biztosíthatnak olyan jogokat, illetve nem írhatnak elő olyan kötelezettségeket, amelyekre közvetlenül hivatkozni lehet az Unió vagy a tagállamok bíróságai előtt.

               (9)

               A Tanács kulturális és audiovizuális ügyekben illetékes előkészítő szerveit az Unió által a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban képviselendő álláspont kialakítása során már korai szakaszban be kell vonni a munkába.

               (10)

               E határozat nem sértheti az Unió, illetve a tagállamok hatásköreit.

               (11)

               Az Uniónak meg kell határoznia a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az e bizottságban képviselendő álláspontot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió által az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv által létrehozott kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban az e bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontnak a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. JUKNA

      (1)  HL L 127., 2011.5.14., 6. o.

      (2)  A Tanács 2010. szeptember 16-i 2011/265/EU határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 127., 2011.5.14., 1. o.).

      TERVEZET
      Az EU–KOREA KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSSEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG … SZ. HATÁROZATA
      (…)
      a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról
      A KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSSEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,
      tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött, 2010. október 6-án Brüsszelben aláírt szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 3. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 3. cikke kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság létrehozását írja elő (a továbbiakban: bizottság).

                  (2)

                  A bizottság a jegyzőkönyv tekintetében a kereskedelmi bizottság minden feladatát ellátja a jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

                  (3)

                  A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A bizottság eljárási szabályzata a mellékletben kerül meghatározásra.
      2. cikk
      E határozat … -án/-én lép hatályba.

         Kelt … …-án/-én

               A kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság részéről

               Első miniszterhelyettes

               A Koreai Köztársaság Kulturális, Sport- és Idegenforgalmi Minisztériuma

            …

               [A koreai fél tölti ki]

               Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság főigazgatója

               Európai Bizottság

            …

      MELLÉKLET
      A KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSSEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA
      1. cikk
      Összetétel és elnökség
      (1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz (a továbbiakban: megállapodás) csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 3. cikkének (1) bekezdésében létrehozott kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság (a továbbiakban: bizottság) a jegyzőkönyv tekintetében a kereskedelmi bizottság minden feladatát ellátja a jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban, és felügyeli a jegyzőkönyv végrehajtását.
      (2)   A bizottság egyrészről a Bizottság, valamint a – hatáskörükbe tartozó területek kérdéseit illetően az Európai Unió Tanácsának elnöksége által is képviselhető – tagállamok, másrészről a Koreai Köztársaság képviselőiből áll. A jegyzőkönyv 3. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően e képviselők az egyes Felek vezető közigazgatási tisztviselői közül kerülnek ki, akik kulturális ügyekben és kérdésekben megfelelő szaktudással és gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek.
      (3)   A bizottság elnöki tisztségét a Koreai Köztársaság Kulturális, Sport és Idegenforgalmi Minisztériuma illetékes főosztályának főosztályvezetője, valamint az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága kultúráért és médiáért felelős igazgatója együtt tölti be. Mindkét elnök meghatalmazottal is képviseltetheti magát.
      2. cikk
      Képviselet
      (1)   A felek tájékoztatják egymást a bizottságba általuk delegált tagok névsoráról. A névsort a bizottság titkársága vezeti.
      (2)   A magát helyettes útján képviseltetni kívánó tag az ülést megelőzően értesíti a bizottság elnökeit a szóban forgó ülésen a képviseletét ellátó helyettes nevéről. A bizottságban részt vevő helyettes képviselő a helyettesített tag valamennyi jogát gyakorolja.
      3. cikk
      Ülések
      (1)   A bizottság legalább évente egyszer, illetve szükség szerint bármely fél kérésére összeül. Az üléseket felváltva Brüsszelben, illetve Szöulban tartják, kivéve, ha a felek eltérően állapodnak meg. Mindkét fél beleegyezése esetén a bizottság ülései video- vagy telekonferencia formájában is megtarthatók.
      (2)   A bizottság üléseit a bizottság titkársága hívja össze; az ülések időpontjáról és helyszínéről a felek közösen állapodnak meg. Amennyiben a felek eltérően nem állapodnak meg, az ülés összehívásáról szóló értesítést a bizottság titkársága az ülés kezdete előtt legkésőbb három hónappal megküldi a bizottság tagjainak.
      4. cikk
      Felhatalmazás
      A bizottság tagjait tisztviselők kísérhetik. Az egyes üléseket megelőzően a bizottság elnökeit tájékoztatni kell az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.
      5. cikk
      Megfigyelők és szakértők
      A bizottság elnökei eseti alapon megfigyelőket és szakértőket kérhetnek fel az üléseken való részvételre.
      6. cikk
      Titkárság
      A jegyzőkönyv 3. cikkének (4) bekezdésében említett belföldi kapcsolattartó pontok közösen alkotják a bizottság titkárságát.
      7. cikk
      Dokumentumok
      Amennyiben a bizottság tanácskozásai írásos kísérő dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a bizottság titkársága számozással látja el, és bizottsági dokumentumokként körözteti.
      8. cikk
      Levelezés
      (1)   A bizottság elnökeihez címzett leveleket továbbítani kell a bizottság titkárságához a bizottság többi tagja közötti köröztetés céljából.
      (2)   A bizottság elnökeinek leveleit a bizottság titkársága küldi el a címzetteknek, és adott esetben a dokumentumokat számozással látja el, és körözteti ezeket a bizottság többi tagja között.
      9. cikk
      Az ülések napirendje
      (1)   Az ülések tervezett napirendjét a bizottság titkársága állítja össze. A tervezett napirendet a vonatkozó dokumentumokkal együtt az ülés kezdete előtt legkésőbb két hónappal továbbítani kell a bizottság tagjainak és elnökeinek.
      (2)   A napirendet a bizottság az egyes ülések kezdetén fogadja el. A felek egyetértésével a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendbe.
      (3)   Egyedi esetek követelményeinek figyelembevétele érdekében a bizottság elnökei a felek hozzájárulása esetén lerövidíthetik az (1) bekezdésben meghatározott határidőt.
      10. cikk
      Jegyzőkönyv
      (1)   A bizottság titkársága általában az ülést követő 21 napon belül elkészíti az ülés jegyzőkönyvtervezetét.
      (2)   Általános szabályként a jegyzőkönyv összefoglalja az egyes napirendi pontokat, adott esetben az alábbiak megjelölésével:

                  a)

                  a bizottsághoz benyújtott dokumentumok;

                  b)

                  a bizottság tagjainak azon hozzászólásai, amelyeknek jegyzőkönyvbe vételét kérték; valamint

                  c)

                  a meghozott határozatok, megtett ajánlások, jóváhagyott nyilatkozatok és az ezekkel kapcsolatban elfogadott következtetések.

            (3)   A jegyzőkönyv tartalmazza továbbá mindazok névsorát, akik részt vettek az ülésen.
      (4)   A jegyzőkönyvtervezet kézhezvételének időpontját követő 28 napon belül vagy a felek által közösen kitűzött határidőn belül mindkét fél írásban jóváhagyja a jegyzőkönyvet. A jóváhagyást követően a bizottság titkársága aláírja a jegyzőkönyv két példányát, és a felek mindegyike megkapja a hiteles dokumentumok egy-egy eredeti példányát. Az aláírt jegyzőkönyv másolatait a bizottság tagjainak is továbbítani kell.
      11. cikk
      Határozatok és ajánlások
      (1)   A jegyzőkönyv céljainak megvalósítása érdekében a bizottság a jegyzőkönyvben meghatározott valamennyi kérdéssel kapcsolatban döntéshozatali vagy ajánlások meghozatalára vonatkozó hatáskörrel rendelkezhet.
      (2)   A bizottság a határozatait és ajánlásait a felek közös megegyezésével fogadja el. Ezeket a jogi aktusokat „Határozat”-nak vagy „Ajánlás”-nak kell nevezni.
      (3)   Az ülések közötti időszakban a bizottság írásbeli eljárás útján, mindkét fél egyetértése mellett határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. Az írásbeli eljárás a bizottság elnökei közötti jegyzékváltást jelenti. Az írásbeli eljárással elfogadandó határozatokat, illetve ajánlásokat a bizottság titkársága legalább két hónappal azok elfogadásának időpontja előtt megküldi a tagoknak. A bizottság titkársága, miután megállapította, hogy az írásbeli eljárás lezárult, értesíti arról tagjait.
      (4)   A bizottság titkársága minden határozatot és ajánlást sorszámmal lát el, elfogadásuk időpontját és tárgyukat is megjelölve, és azokat a bizottság tagjainak is továbbítja. Mindegyik határozat rendelkezik hatálybalépésének időpontjáról.
      (5)   A bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat a bizottság elnökei két hiteles példány aláírásával hitelesítik.
      12. cikk
      Nyilvánosság és titoktartás
      (1)   Ellenkező értelmű határozat hiányában a bizottság ülései nem nyilvánosak.
      (2)   Ha valamelyik fél a törvényei vagy rendeletei szerint bizalmasnak minősülő információkat nyújt be a bizottsághoz, a másik fél köteles a szóban forgó információkat bizalmasan kezelni.
      (3)   A felek dönthetnek úgy, hogy a bizottság határozatait és ajánlásait hivatalos lapjukban közzéteszik.
      13. cikk
      Kiadások
      (1)   A felek mindegyike maga fedezi a bizottság ülésein való részvételével összefüggő személyzeti, utazási és tartózkodási költségeket, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeit.
      (2)   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező fél viseli.


title: A Bizottság (EU) 2016/1366 határozata (2016. augusztus 10.) a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén folytatott megerősített együttműködésben Észtország részvételének megerősítéséről

text:
               11.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 216/23

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1366 HATÁROZATA
   (2016. augusztus 10.)
   a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén folytatott megerősített együttműködésben Észtország részvételének megerősítéséről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 328. cikke (1) bekezdésére, valamint 331. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló, 2010. július 12-i 2010/405/EU tanácsi határozatra (1),
   tekintettel a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló, 2010. december 20-i 1259/2010/EU tanácsi rendeletre (2),
   tekintettel Észtország bejelentésére a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén folytatott megerősített együttműködésben való részvételi szándékáról,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. július 12-én úgy határozott, hogy engedélyezi a Belgium, Bulgária, Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Lettország, Luxemburg, Magyarország, Málta, Ausztria, Portugália, Románia és Szlovénia közötti megerősített együttműködést a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén.

               (2)

               A Tanács 2010. december 20-án elfogadta a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló 1259/2010/EU rendeletet.

               (3)

               A Bizottság 2012. november 21-én elfogadta a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén folytatott megerősített együttműködésben Litvánia részvételének megerősítéséről szóló 2012/714/EU határozatot (3).

               (4)

               A Bizottság 2014. január 27-én elfogadta a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén folytatott megerősített együttműködésben Görögország részvételének megerősítéséről szóló 2012/39/EU határozatot (4).

               (5)

               Észtország 2016. április 13-án kelt, és a Bizottsághoz 2016. április 18-án beérkezett és nyilvántartásba vett levelében bejelentette, hogy részt kíván venni a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén folytatott megerősített együttműködésben.

               (6)

               A Bizottság megállapítja, hogy sem a 2010/405/EU határozat, sem pedig az 1259/2010/EU rendelet nem köti semmilyen konkrét feltételhez a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén folytatott megerősített együttműködésben való részvételt, és Észtország részvétele minden bizonnyal fokozza majd e megerősített együttműködés előnyeit.

               (7)

               Ezért Észtországnak a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén folytatott megerősített együttműködésben történő részvételét meg kell erősíteni.

               (8)

               A Bizottságnak el kell fogadnia az 1259/2010/EU rendelet alkalmazása tekintetében szükséges, Észtországra vonatkozó átmeneti intézkedéseket.

               (9)

               Az 1259/2010/EU rendeletnek az azt követő napon kell hatályba lépnie Észtországban, amikor e határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Észtország részvétele a megerősített együttműködésben
   (1)   Észtország részvétele a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén folytatott, a 2010/405/EU határozat által engedélyezett megerősített együttműködésben megerősítést nyer.
   (2)   Az 1259/2010/EU rendelet e határozatnak megfelelően alkalmazandó Észtországra.
   2. cikk
   Az Észtország által nyújtandó tájékoztatás
   Észtország 2017. május 11-ig közli a Bizottsággal esetleges nemzeti rendelkezéseit az alábbiakkal kapcsolatban:

               a)

               az alkalmazandó jog megválasztásáról szóló megállapodásra vonatkozó alaki előírások az 1259/2010/EU rendelet 7. cikke (2)–(4) bekezdésének megfelelően; és

               b)

               az alkalmazandó jog kijelölésének lehetősége az 1259/2010/EU rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

         3. cikk
   Észtországra vonatkozó átmeneti rendelkezések
   (1)   Az 1259/2010/EU rendelet csak az 5. cikkében említett típusba tartozó azon megállapodások és jogi eljárások tekintetében alkalmazandó Észtországra, amelyek megkötésére, illetve megindítására 2018. február 11-ét követően került sor.
   Azonban a 2018. február 11-ét megelőzően kötött, az alkalmazandó jog megválasztására vonatkozó megállapodás is érvényes Észtországban, ha megfelel az 1259/2010/EU rendelet 6. és 7. cikkének.
   (2)   Az 1259/2010/EU rendelet Észtország tekintetében nem érinti azon részt vevő tagállam joga szerint kötött, az alkalmazandó jog megválasztására vonatkozó megállapodásokat, mely tagállam esetében a bírósághoz fordulás 2018. február 11-ét megelőzően történt.
   4. cikk
   Az 1259/2010/EU rendelet Észtországban történő hatálybalépése és alkalmazásának kezdete
   Az 1259/2010/EU rendeletnek az azt követő napon kell hatályba lépnie Észtországban, amikor e határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik,
   Az 1259/2010/EU rendelet Észtországban 2018. február 11-től alkalmazandó.
   5. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 10-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 189., 2010.7.22., 12. o.

      (2)  HL L 343., 2010.12.29., 10. o.

      (3)  HL L 323., 2012.11.22., 18. o.

      (4)  HL L 23., 2014.1.28., 41. o.