title: 2005/36/EK: A Bizottság határozata (2004. szeptember 8.) a Franciaország által tervezett, a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) hajózási társaság szerkezetátalakításához nyújtandó támogatásról szóló, 2003. július 9-i bizottsági határozat módosításáról (az értesítés a B(2004) 3359. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg

text:
               21.1.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 19/70

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2004. szeptember 8.)
   a Franciaország által tervezett, a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) hajózási társaság szerkezetátalakításához nyújtandó támogatásról szóló, 2003. július 9-i bizottsági határozat módosításáról
   (az értesítés a B(2004) 3359. számú dokumentummal történt)
   (Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT vonatkozású szöveg)
   (2005/36/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   tekintettel a 2004/166/EK bizottsági határozatra (1) és különösen annak 2. cikkére,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS
   1.1.   Az eljárás áttekintése

               (1)

               A Bizottság 2003. július 9-én határozatot (a továbbiakban „végső határozat”), fogadott el a Franciaország által tervezett, a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) hajózási társaság szerkezetátalakításához nyújtandó támogatásról, mely határozatban a bejelentett támogatás egy részét, bizonyos feltételeknek történő megfelelés mellett, a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősítette. E feltételek részeként a végső határozat 2. cikke feltételként írja elő azt, hogy 2006. december 31-ig az SNCM nem szerezhet be új hajókat, és nem írhat alá építési, megrendelési vagy bérletbe adási szerződéseket új hajókra vagy felújított hajókra. Az SNCM így csak azt a tizenegy hajót működtetheti, melyekkel a vállalat a végső határozat meghozatalakor már rendelkezett, melyek név szerint: Napoléon Bonaparte, Danielle Casanova, Île de Beauté, Corse, Liamone, Aliso, Méditerranée, Pascal Paoli, Paglia Orba, Monte Cinto és Monte d'Oro. E cikk utolsó bekezdése előírja, hogy „amennyiben az SNCM-nek rajta kívül álló okokból 2006. december 31. előtt ki kell cserélnie valamely hajóját, a Bizottság Franciaország által kellőképpen megindokolt értesítés alapján engedélyezhet ilyen cserét.”

               (2)

               A francia hatóságok 2004. június 23-án kelt levelükben (2) engedélyt kértek a Bizottságtól, hogy a végső határozat fent említett 2. cikkében szereplő hajólistában az Alisco hajót kicserélhessék az Asco hajóval. Továbbá, mivel az SNCM nehézségekbe ütközött az Asco hajó eladása során, a francia hatóságok arra kérték a Bizottságot, hogy az a szerkezetátalakítási tervben leírtakkal ellentétben (3) engedélyezze, hogy az SNCM vagy az Aliso hajót vagy az Ascot hajót adja el.

         1.2.   Az intézkedés megnevezése

               (3)

               Az intézkedés a „Franciaország által tervezett, a SNCM hajózási társaság szerkezetátalakításához nyújtandó támogatásról szóló, 2003. július 9-i végső határozat módosításai” elnevezést kapja.

         1.3.   Az intézkedés kedvezményezettjei

               (4)

               Emlékeztetőként, a szerkezetátalakítási támogatás kedvezményezettje az SNCM francia hajózási társaság, amely a Franciaország (kontinens) és Korzika illetve Észak-Afrika között biztosítja a szolgáltatást. A javasolt módosítások kedvezményezettje tehát az SNCM lesz.

         1.4.   A módosítások célja

               (5)

               A javasolt módosítások fő célkitűzése egyrészt az, hogy lehetővé tegye az SNCM számára, hogy az Asco helyett használhassa az Aliso-t azon hajólista módosításával, melyen szereplő hajók használatát a végső határozat 2. cikkének megfelelően engedélyezték az SNCM számára, másrészt hogy megkönnyítse a végső határozatban meghatározott negyedik hajó eladását azáltal, hogy a potenciális vevők választhatnak a két azonos hajó az Aliso és az Asco között.

         2.   A JAVASOLT INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA
   2.1.   Javaslat az Aliso-nak az Asco-val történő felcserélésére

               (6)

               A francia hatóságok 2004. június 23-i levelükben azt javasolták, hogy cseréljék ki az Aliso-t az Asco-val azon hajólistán, melyen szereplő hajók használatára az SNCM a szerkezetátalakítás teljes idejére engedélyt kapott. A listát részletesen a 2003. július 9-i végső határozat 2. cikkének (2) bekezdése írja le. Emlékeztetőként, az Asco nagy sebességű hajót a francia hatóságok kérelmének időpontjában még nem adták el.

               (7)

               A francia hatóságok által kérvényezett cserét az a szándék vezérli, hogy megkönnyítsék a hajók egyikének eladását, tekintettel azon nehézségekre, melyekkel az SNCM az Asco nagysebességű hajó eladásakor találkozott.

               (8)

               A francia hatóságok továbbá benyújtották a Marseille-i kikötői hatóságok igazolását arról, hogy az Aliso hajó 2003. november 2-a óta a kikötőben horgonyoz.

         2.2.   Javaslat annak engedélyezésére, hogy az SNCM akár az Ascot, akár az Alisot eladhassa

               (9)

               A francia hatóságok kérvényezték továbbá, hogy a szerkezetátalakítási terv keretében az SNCM eladhassa akár az Asco-t, akár az Aliso-t a potenciális vevők igényei függvényében.

         3.   A JAVASOLT MÓDOSÍTÁSOK ÉRTÉKELÉSE
   3.1.   Javaslat az Alison-nak az Asco-val történő felcserélésére

               (10)

               A Bizottság először is megállapítja, hogy az Asco és az Aliso hajók két ún. „sistership”, azaz olyan testvérhajók, melyeket ugyanaz a hajógyár készített, ugyanazon tervek alapján. A két hajónak azonosak a méreteik, ugyanaz a formájuk és a teljesítményük.

               (11)

               A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a két hajó felcserélésének nem célja, hogy az SNCM kapacitását növeljék, továbbá hogy a végső határozat hatálya így nem sérül, különösen az említett határozat 2. cikkében említett azon feltétel tekintetében, mely a támogatott társaság kapacitását korlátozza.

               (12)

               Továbbá, a Bizottság emlékeztet rá, hogy az engedélyezett flotta összetételén csak az SNCM-en kívül álló okokból lehet módosítani. Adott esetben a Bizottság azon a véleményen van, hogy azon problémák, melyekkel az SNCM az Asco hajó eladása kapcsán szembetalálja magát, függetlenek a támogatott társaság akaratától és a végső határozat elfogadásakor még nem voltak előre láthatóak.

         3.2.   Vagy az Asco vagy az Aliso SNCM részéről történő eladását engedélyező javaslat hatásai

               (13)

               A Bizottság továbbá szintén úgy ítéli meg, hogy amennyiben az SNCM találna vevőt az Aliso-ra az Asco helyett, az Aliso eladásának hatása az SNCM kapacitása tekintetében megegyezne az Asco eladásának hatásával, és hogy a francia hatóságok azon kötelezettségvállalásai, miszerint megfelelnek a szerkezetátalakítási tervnek, teljesítve lennének az SNCM működő flottája négy hajójának eladása tekintetében. Végeredményben, a szerkezetátalakítási tervben előírt négy hajóra vonatkozó eladásból hármat már eladott az SNCM.

               (14)

               A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben az SNCM az Aliso-t adja el az Asco helyett, a szerkezetátalakítási tervben előírtaknak megfelelő négy hajó eladására vonatkozó feltétel teljesítettnek tekintendő.

         4.   KÖVETKEZTETÉSEK

               (15)

               Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a francia hatóságok által kért módosítások nem módosítják a végső határozat rendelkezéseinek hatályát, és hogy a feltőkésítés formájában nyújtott szerkezetátalakítási támogatás, az így módosított feltételeknek történő szigorú megfelelés mellett, összeegyeztethető marad a közös piaccal.

               (16)

               A Bizottság felkéri Franciaországot, hogy

                           —

                           a lehető leghamarabb, és legkésőbb ennek a határozatnak a kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül, pontosítsa azon elemeket, melyekről úgy véli, hogy azokat a 659/1999/EK (4) rendelet 25. cikkének értelmében érinti a szakmai titoktartási kötelezettség,

                           —

                           a lehető legrövidebb határidőn belül értesítse a támogatás kedvezményezettjét e határozatról, titkosítva adott esetben azon elemeket, melyekről úgy véli, hogy azok a szakmai titoktartási kötelezettség alá tartoznak, és melyeknek a támogatás kedvezményezettje számára történő közlése sértené az érdekelt felek valamelyikét, továbbá hogy a kedvezményezett számára átadott példányban tüntesse fel azon egyéb elemeket, melyekről úgy véli, hogy azok nem tartoznak a szakmai titoktartási kötelezettség alá, és amelyeket nem titkosít.

         ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
   1. cikk
   (1)   A 2004/166/EK bizottsági határozat 2. cikkének (2) bekezdésében az „Aliso” szó helyébe az „Asco” szó lép.
   (2)   Az említett határozat 97. pontjának utolsó bekezdésében az „Asco nagysebességű hajó” szavak helyébe az „akár az Asco nagysebességű hajó, akár annak ikerhajója az Aliso nagysebességű hajó” szavak lépnek.
   2. cikk
   A határozat címzettje a Francia Köztársaság.

      Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 8-án.

            a Bizottság részéről

         Loyola DE PALACIO

            alelnök

      (1)  HL L 61., 2004.2.27., 13. o.

      (2)  A Bizottság szervezeti egységei által TREN(2004) A /26015 referencia alatt bejegyezve.

      (3)  Lásd a végső határozat 97. pontját.

      (4)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.


title: A Tanács határozata (1997. október 7.) az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998D0249

Hivatalos Lap L 104 , 03/04/1998 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata(1997. október 7.)az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény megkötéséről(98/249/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 130s. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 228. cikke (2) bekezdésével és (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a Bizottság, a Közösség nevében, részt vett az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezményt megszövegező tárgyalásokon;mivel az Egyezményt a Közösség részéről 1992. szeptember 22. napján aláírták;mivel az Egyezmény célja a szennyezések megelőzése és felszámolása, továbbá a tengeri területnek az emberi tevékenységek kedvezőtlen hatásaitól való megóvása;mivel a Közösség már fogadott el intézkedéseket az Egyezmény hatálya alá tartozó területeken és ezért nemzetközi kötelezettséget kell vállalnia e téren; mivel a Közösség tevékenysége szükségszerű kiegészítése a közvetlenül érintett tagállamok intézkedéseinek és részvétele az Egyezményben megfelelne a szubszidiaritás elvének;mivel a Szerződés 130r. cikke alapján a Közösség környezeti politikája hozzájárul – többek között – a környezet minőségének megőrzésére, megóvására és javítására, illetve az emberi egészség védelmére irányuló célok eléréséhez, valamint a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosításához; mivel továbbá adott hatáskörükben a Közösség és a tagállamok együttműködnek harmadik országokkal és az illetékes nemzetközi szervezetekkel,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT1. cikkAz Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezményt, az 1992. szeptember 22. napján, Párizsban történt aláírásának megfelelően, a Közösség részéről a Tanács jóváhagyja.Az egyezmény szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy a jóváhagyási okiratot a Francia Köztársaság Kormányánál az Egyezmény 26. cikkének rendelkezései szerint letétbe helyezni meghatalmazott személyt vagy személyeket kijelölje.3. cikkA Közösséget, a közösségi hatáskörbe tartozó ügyek tekintetében az Egyezmény 10. cikke alapján létrehozott bizottságokban a Bizottság képviseliKelt Luxembourgban, 1998. október 7-én.a Tanács részérőlaz elnökJ.-C. Juncker[1] HL C 89., 1995.4.10., 199. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1994. július 24.) a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezménynek a Közösség részéről történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31995D0308

Hivatalos Lap L 186 , 05/08/1995 o. 0042 - 0058

		A Tanács határozata(1994. július 24.)a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezménynek a Közösség részéről történő megkötéséről(95/308/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 130s. cikkének (1) bekezdésére, összefüggésben a 228. cikk (2) bekezdése első mondatával és (3) bekezdése első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Közösség nevében a Bizottság részt vett a határt átszelő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezményt előkészítő tárgyalásokon és ad hoc munkaértekezleten;mivel az egyezményt 1992. március 18-án Helsinkiben a Közösség nevében aláírták;mivel az egyezmény fő célja, hogy az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának tagállamaiban keretet biztosítson a kétoldalú vagy többoldalú együttműködéshez a határt átszelő vízfolyások szennyezésének megelőzésére és ellenőrzésére, és a vízkészletek ésszerű használatának biztosítására;mivel a Közösség intézkedéseket fogadott el azon a területen, amellyel az egyezmény foglalkozik; mivel a Közösség feladata, hogy ilyen ügyekben nemzetközi kötelezettségeket vállaljon;mivel a Közösségnek a környezettel kapcsolatos politikája a fenntartható fejlődés szem előtt tartásával hozzájárul ahhoz a törekvéshez, hogy a környezet minőségének megóvása, védelme és javítása, az emberi egészség védelme és a természeti erőforrások megfontolt, körültekintő és ésszerű használata érdekében kitűzött célok elérhetők legyenek; mivel egészében véve a Közösség környezettel kapcsolatos politikája a magas szintű védelem elérése érdekében célul tűzi ki a nemzetközi együttműködés erősítését;mivel ez a politika az elővigyázatosság elvén, a megelőzés elvén, azon az elven, hogy a környezeti károkat elsősorban a szennyezés forrásánál kell felszámolni, valamint a "szennyező fizet"-elven alapul;mivel a Közösség és a tagállamok megfelelő hatásköreiken belül együttműködnek az adott országokkal és az illetékes nemzetközi szervezetekkel;mivel a Közösség részéről az egyezmény megkötése segíteni fog a szerződés 130r. cikkében meghatározott célok elérésében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezményt az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.Az egyezmény szövegét az. I. melléklet tartalmazza.2. cikkA Tanács elnöke jogosult kijelölni azt a személyt vagy azokat a személyeket, akik felhatalmazást kapnak a jóváhagyási okmány letétbe helyezésére az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál az egyezmény 25. cikke szerint.A kijelölt személy vagy személyek ezzel egyidejűleg a II. mellékletben bemutatott illetékességi nyilatkozatot is letétbe helyezik.Kelt Brüsszelben, 1995. július 24-én.a Tanács részérőlaz elnökP. Solbes Mira[1] HL C 212., 1993.8.5., 60. o.[2] HL C 128., 1994.5.9.[3] HL C 34., 1994.2.2., 1 o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETEgyezménya határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról(Helsinki, 1992. március 17.)Egyesült Nemzetek1992Egyezmény a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatárólPREAMBULUMEZEN EGYEZMÉNY SZERZŐDŐ FELEI,TUDATÁBAN ANNAK, hogy a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelme és használata fontos és sürgős feladat, amelynek teljesítése csak fokozott együttműködéssel biztosítható,AGGÓDVA AMIATT, hogy a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak állapotának változásai miatt milyen káros hatások és veszélyek érik a környezetet, valamint az Európai Gazdasági Bizottság (EGB) tagállamainak gazdaságát és jólétét mind rövid, mind hosszú távon,HANGSÚLYOZVA az erőteljes nemzeti és nemzetközi intézkedések szükségességét a veszélyes anyagok vízi környezetbe bocsátásának megelőzése, ellenőrzése és csökkentése, az eutrofizáció és a savasodás, továbbá a tengeri környezet - különös tekintettel a parti területekre - szárazföldi eredetű szennyezésének csökkentése céljából,MÉLTATVA az EGB-kormányok a két- és többoldalú együttműködés erősítése céljából tett eddigi erőfeszítéseit, amelyek a határokat átlépő vízfolyások szennyezésének megelőzésére, ellenőrzésére és csökkentésére, a fenntartható vízgazdálkodásra, a vízkészletek és a környezet megóvására irányulnak,EMLÉKEZTETVE a stockholmi "Emberi Környezet" konferencia nyilatkozatában foglalt vonatkozó előírásokra és elvekre, az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) Zárónyilatkozatára, az EBEÉ-folyamatban részt vevő államok madridi és bécsi találkozóinak záródokumentumaira, valamint az EGB tagországoknak a környezetvédelem és a természeti erőforrások ésszerű felhasználása területén a 2000. évig terjedő és az azt követő időszakra vonatkozó regionális stratégiájára,TUDATÁBAN ANNAK a szerepnek, amelyet az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága a határokat átlépő vízfolyások szennyezésének megelőzésére, ellenőrzésére és csökkentésére, valamint a határokat átlépő vízfolyások fenntartható használatára irányuló nemzetközi együttműködés előmozdításában betölt; és e tekintetben emlékeztetve az EGB a vízszennyezés - ideértve a határokon átterjedő szennyezést is - megelőzésére és ellenőrzésére vonatkozó Nyilatkozatára; az EGB hatékony vízhasználat-politika tárgyában tett Nyilatkozatára; az EGB határokat átlépő vízfolyások terén történő együttműködésre vonatkozó elveire; az EGB a felszín alatti vizekkel való gazdálkodásról szóló Chartájára, továbbá az EGB a határokat átlépő vízfolyások rendkívüli szennyezésére vonatkozó Magatartási Szabályzatára,HIVATKOZVA az Európai Gazdasági Bizottság negyvenkettedik ülésszakán hozott I(42) és negyvennegyedik ülésszakán hozott I(44) határozatokra, továbbá a Bulgáriában (Szófiában) 1989. október 16. és november 3. között megtartott környezetvédelmi EBEÉ találkozó eredményeire,HANGSÚLYOZVA, hogy a határokat átlépő vízfolyások védelme és hasznosítása tekintetében a tagállamok közötti együttműködést elsősorban a parti államok közötti egyezmények kidolgozásával kell teljesíteni, különösen ott, ahol ilyen egyezmény még nem jött létre,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkFogalommeghatározásokEzen Egyezmény alkalmazásában:1. "határokat átlépő vízfolyás": bármely felszíni vagy felszín alatti víz, amely két vagy több állam között jelöli vagy keresztezi a határokat, illetőleg azokon halad; amennyiben e határokat átlépő vízfolyás közvetlenül a tengerbe ömlik, akkor a határokat átlépő vízfolyás végét a torkolatban a kisvízi meder partjait összekötő egyenes jelöli;2. "határokon átterjedő hatás": a környezetre gyakorolt bármilyen számottevően hátrányos hatás, amely az egyik Fél joghatósága alá tartozó területen keletkezik a határokat átlépő vízfolyások olyan, emberi beavatkozás által előidézett állapotváltozása miatt, mely fizikailag részben vagy egészben a másik Fél joghatósága alá tartozó területről ered. A környezetre gyakorolt ilyen hatások közé tartozik az emberi egészséget és biztonságot, az állat- és növényvilágot, a talajt, a levegőt, a vizeket, az éghajlatot, a tájképet, a műemlékeket vagy más fizikai szerkezeteket, illetve ezek kölcsönhatását befolyásoló hatások, továbbá a társadalmi-gazdasági feltételeket vagy a kulturális örökséget érintő azon hatások is, amelyek a fenti tényezők megváltozásából erednek;3. "Fél": ha az Egyezmény szöveg másra nem utal, ezen Egyezmény Szerződő Fele;4. "Parti Felek": bármely Fél, amely ugyanazon határokat átlépő vízfolyás mentén fekszik;5. "közös testület": bármely két- vagy többoldalú bizottság, vagy a Parti Felek közti együttműködés megfelelő intézménye;6. "veszélyes anyagok": a mérgező, rákkeltő, mutagén, teratogén vagy élő szervezetekben felgyülemlő anyagok, különösen, ha le nem bomló természetűek;7. "elérhető legjobb technológia" (meghatározását ezen Egyezmény I. melléklete tartalmazza).I. RÉSZVALAMENNYI FÉLRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK2. cikkÁltalános előírások(1) A Felek minden megfelelő intézkedést megtesznek bármely, határokon átterjedő hatás megelőzése, ellenőrzése és csökkentése érdekében.(2) A Felek különösen megtesznek minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogya) megelőzzék, ellenőrizzék és csökkentsék a vizek határokon átterjedő hatással járó vagy valószínűsíthetően ilyen hatást okozó szennyezését;b) biztosítsák a határokat átlépő vízfolyások ökológiailag kedvező és az ésszerű vízgazdálkodásnak megfelelő használatát, a vízkészletek megóvását és a környezet védelmét;c) biztosítsák a határokat átlépő vízfolyások ésszerű és méltányos használatát, különös tekintettel azok határokat átlépő vízfolyási jellegére, olyan tevékenységek esetében, amelyek határokon átterjedő hatást okoznak, vagy okozhatnak;d) biztosítsák az ökológiai rendszer megóvását, illetve amennyiben ez szükséges, visszaállítását.(3) A vízszennyezés megelőzését, ellenőrzését és csökkentését szolgáló intézkedések megtétele, ahol ez lehetséges, a szennyező forrás keletkezési helyénél.(4) Ezen intézkedések sem közvetlenül, sem közvetve nem eredményezhetik a szennyezésnek a környezet más elemébe történő átvitelét.(5) E cikk (1) és (2) bekezdésében említett intézkedések megtételénél a Feleket a következő elvek vezérlik:a) Az "elővigyázatosság elve", amely szerint a valószínűsíthetően határokon átterjedő hatást okozó veszélyes anyagok kibocsátásának megelőzésére irányuló intézkedések nem halaszthatók el azon az alapon, hogy a tudományos kutatás még nem bizonyította teljes mértékben ezen anyagok és a valószínűsíthetően határokon átterjedő hatásuk közötti oksági kapcsolatot;b) A "szennyező fizet"-elv, amely szerint a szennyezés megelőzésének, ellenőrzésének és csökkentésének költségei a szennyezőt terhelik;c) A vízkészletekkel úgy kell gazdálkodni, hogy az e generáció igényeinek kielégítése ne veszélyeztesse a jövő generációk igényeinek kielégítését.(6) A Parti Felek az egyenlőség és a viszonosság alapján működnek együtt, különösen két- és többoldalú egyezményeken keresztül, annak érdekében, hogy az érintett vízgyűjtő területeken vagy azok részein összehangolt politikát, programokat és stratégiát dolgozzanak ki a határokon átterjedő hatások megelőzése, ellenőrzése és csökkentése céljából, valamint a határokat átlépő vízfolyások környezetének védelme, illetőleg az ilyen vizekkel kapcsolatban álló környezet védelme céljából, ideértve a tengeri környezetet is.(7) Ezen Egyezmény alkalmazása nem vezethet a környezeti feltételek romlásához vagy a határokon átterjedő hatások erőteljesebbé válásához.(8) Ezen Egyezmény előírásai nem érintik a Felek azon jogát, hogy önállóan vagy közösen az ezen Egyezményben meghatározottaknál szigorúbb intézkedéseket fogadjanak el és alkalmazzanak.3. cikkMegelőzés, ellenőrzés és csökkentés(1) A határokon átterjedő hatások megelőzése, ellenőrzése és csökkentése céljából a Felek, amennyiben ez lehetséges, a vonatkozó jogi, közigazgatási, gazdasági, pénzügyi és műszaki intézkedéseket egymással összhangban dolgozzák ki, fogadják el és alkalmazzák, többek között annak biztosítása érdekében, hogya) többek között hulladékszegény és hulladékmentes technológiák alkalmazása révén a szennyezés kibocsátását annak forrásánál előzzék meg, ellenőrizzék és csökkentsék;b) illetékes nemzeti hatóságaik a szennyvízkibocsátás előzetes engedélyezése, az engedélyezett szennyvízkibocsátások ellenőrzése és felügyelete révén védjék a határokat átlépő vízfolyásokat a pontforrásokból származó szennyezésektől;c) az engedélyekben meghatározott szennyvíz-kibocsátási határértékek, a veszélyes anyagok kibocsátása tekintetében az elérhető legjobb technológián alapuljanak;d) szigorúbb követelményrendszert, egyedi esetekben tiltást alkalmazzanak, amennyiben a befogadó víz minősége vagy az ökológiai rendszer azt megkívánja;e) a települési szennyvizek tekintetében legalább biológiai tisztítást vagy azzal egyenértékű eljárásokat alkalmazzanak, ahol szükséges, fokozatos megközelítéssel;f) megfelelő intézkedéseket tegyenek az elérhető legjobb technológia alkalmazására az ipari és települési forrásokból származó tápanyagbevitel csökkentése céljából;g) megfelelő intézkedéseket alkalmazzanak, illetve a legmegfelelőbb környezetvédelmi gyakorlatot fejlesszék ki a diffúz forrásokból származó táp- és veszélyesanyag-bevitel csökkentése céljából, különösen ott, ahol a fő forrás a mezőgazdaság (a legjobb környezetvédelmi gyakorlatra vonatkozó elvek az ezen Egyezmény II. mellékletében találhatók);h) környezeti hatásvizsgálatot, illetve egyéb vizsgálati módszert alkalmazzanak;i) elősegítsék a vízkészletekkel való fenntartható gazdálkodást, ideértve az ökorendszer-szemlélet alkalmazását;j) szükséghelyzetek esetére intézkedési terveket készítsenek;k) további különleges intézkedéseket tegyenek a felszín alatti vizek szennyezés elleni védelmére;l) minimalizálják a rendkívüli szennyezések kockázatát.(2) E célból a Felek az elérhető legjobb technológia alapján kibocsátási határértékeket állapítanak meg a pontszerű forrásokból származó szennyvizeknek a felszíni vizekbe való bevezetésére, amelyek különösen azon iparágakra és iparokra vonatkozóan alkalmazhatók, melyek veszélyes anyagokat bocsátanak ki. A pontszerű és diffúz forrásokból származó, veszélyes anyagok vizekbe jutásának megelőzésére, ellenőrzésére és csökkentésére vonatkozóan e cikk (1) bekezdésében meghatározott megfelelő intézkedések – többek között – ezen anyagok gyártásának vagy használatának teljes vagy részleges betiltását is magukba foglalhatják. Ezen Egyezmény alkalmazási területén figyelembe veendők a hatályos nemzetközi egyezmények vagy szabályzatok keretében az ilyen iparágakról és iparokról, továbbá veszélyes anyagokról bevezetett jegyzékek.(3) Ezen túlmenően, a határokon átterjedő hatások megelőzése, ellenőrzése és csökkentése céljából, amennyiben szükséges, a Felek vízminőségi célállapotot határoznak meg és vízminőségi kritériumokat fogadnak el. Ezen célkitűzések és határértékek kidolgozásához ezen Egyezmény III. melléklete általános elveket tartalmaz. A Felek, amennyiben szükséges, erőfeszítéseket tesznek e melléklet korszerűsítésére.4. cikkMonitoringA határokat átlépő vízfolyások viszonyainak mérésére és megfigyelésére a Felek programokat hoznak létre.5. cikkKutatás és fejlesztésA Felek együttműködnek a határokon átterjedő hatások megelőzésének, ellenőrzésének és csökkentésének hatékony technikáira vonatkozó kutatás és fejlesztés irányításában. Ennek érdekében a megfelelő nemzetközi fórumokon folyó kutatási tevékenység figyelembevételével a Felek két- illetve többoldalú alapon elősegítik speciális kutatási programok kezdeményezését, illetve ahol szükséges, felgyorsítását, többek között a következőkre irányulóan:a) módszerek a veszélyes anyagok toxicitásának és a szennyezőanyagok egészségkárosító hatásának megállapítására;b) a szennyezőanyagok előfordulásának, eloszlásának és környezeti hatásainak, valamint az ezekkel kapcsolatos folyamatoknak a jobb megismerése;c) környezetbarát technológiák, termelési és fogyasztási szokások kifejlesztése és alkalmazása;d) a valószínűsíthetően határokon átterjedő hatást okozó anyagok kiiktatása illetve helyettesítése;e) a veszélyes anyagok elhelyezésének környezetbarát módszerei;f) a határokat átlépő vízfolyások állapotát javító különleges módszerek;g) környezetbarát eljárások kifejlesztése a vízi létesítmények építése és a vízszabályozás körében;h) a határokon átterjedő hatásokból származó károk fizikai és pénzügyi felmérése.E kutatási programok eredményeit ezen Egyezmény 6. cikkével összhangban a Felek egymás közt kicserélik.6. cikkInformációcsereEzen Egyezmény rendelkezéseinek tárgykörét illetően a Felek a legrövidebb időn belül a legszélesebb körű információcseréről gondoskodnak.7. cikkFelelősség és kártérítési kötelezettségA Felek támogatják a felelősség és a kártérítési kötelezettség tárgykörébe tartozó szabályok, követelmények és eljárások kidolgozására irányuló megfelelő nemzetközi erőfeszítéseket.8. cikkInformációvédelemEzen Egyezmény előírásai nem érintik a Felek nemzeti jogrendszerével összhangban lévő azon jogait vagy kötelezettségeit, illetve az alkalmazható nemzetek fölötti szabályozások azon kitételeit, amelyek az ipari és kereskedelmi titkokra, ideértve a szellemi tulajdont is, illetve a nemzetbiztonsággal összefüggő információvédelemre vonatkoznak.II. RÉSZA PARTI FELEKRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK9. cikkKét- és többoldalú együttműködés(1) A Parti Felek a határokon átterjedő hatások megelőzésével, ellenőrzésével és csökkentésével kapcsolatos kölcsönös viszonyuk és magatartásuk meghatározása céljából - ahol ilyen még nem volna - az egyenlőség és viszonosság alapján két- vagy többoldalú egyezményeket, vagy más megállapodásokat kötnek, vagy pedig a meglévőket - ahol szükséges - az ezen Egyezmény alapelveinek való ellentmondások kiküszöbölésével alkalmazzák. A Parti Felek meghatározzák az együttműködés tárgyát képező vízgyűjtő területet vagy annak részét (részeit). Ezen egyezmények vagy megállapodások átfogják az ezen Egyezmény lényeges kérdéseit éppúgy, mint bármely más kérdést, amellyel kapcsolatban a Parti Felek szükségesnek látják az együttműködést.(2) A e cikk (1) bekezdésében meghatározott egyezmények vagy megállapodások közös testületek felállításának alapjául szolgálnak. A közös testületek feladata - többek között - a vonatkozó hatályban lévő egyezmények vagy megállapodások sérelme nélkül a következő:a) adatok gyűjtése, rendszerezése és értékelése a valószínűsíthetően határokon átterjedő hatást okozó szennyező források azonosítása céljából;b) a vízminőségre és a vízmennyiségre vonatkozó közös monitoring programok kidolgozása;c) e cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott szennyező forrásokra vonatkozó felmérések készítése és információk cseréje;d) szennyvíz-kibocsátási határértékek kidolgozása és a szennyezéscsökkentő programok hatékonyságának értékelése;e) ezen Egyezmény 3. cikke (3) bekezdésében meghatározott előírásokkal kapcsolatos közös vízminőségi célállapot és kritériumok meghatározása; javaslattétel a vízminőség fenntartását - vagy ahol szükséges - annak javítását célzó intézkedésekre;f) összehangolt akcióprogramok kidolgozása mind a pontszerű (pl. városi és ipari források), mind a nem pontszerű (különösképpen a mezőgazdaságból származó) szennyezésterhelések csökkentése céljából;g) figyelmeztető és riasztó eljárások kidolgozása;h) információcsere fórumául szolgál a valószínűsíthetően határokon átterjedő hatást okozó meglévő és tervezett vízhasználatokra, és a hozzájuk kapcsolódó létesítményekre vonatkozóan;i) ezen Egyezmény 13. cikkének előírásaival összhangban a legjobb elérhető technológiával kapcsolatos együttműködés és információcsere elősegítése éppúgy, mint a tudományos kutatási programok területén való együttműködés ösztönzése;j) a megfelelő nemzetközi szabályozással összhangban részvétel a határokat átlépő vízfolyásokkal kapcsolatos környezeti hatásvizsgálatok végrehajtásában.(3) Abban az esetben, ha egy, az ezen Egyezményben részes tengerparti államot közvetlen és jelentős határokon átterjedő hatás ér, a Parti Államok – egyhangú megállapodás esetén – meghívhatják a tengerparti államot, hogy megfelelő módon részt vegyen a határokat átlépő vízfolyásokkal kapcsolatban általuk létrehozott, többoldalú közös testületek tevékenységében.(4) A határokon átterjedő káros hatásoknak közvetlenül kitett tengeri környezet védelme céljából a tengerparti államok által létrehozott közös testületeket az ezen Egyezmény szerinti közös testületek meghívják, hogy működjenek együtt a határokon átterjedő hatások megelőzésére, ellenőrzésére és csökkentésére irányuló munkájuk összehangolásában.(5) Ott, ahol ugyanazon vízgyűjtőterület vonatkozásában két vagy több közös testület létezik, törekszenek arra, hogy e vízgyűjtőterületen a határokon átterjedő hatások megelőzésének, ellenőrzésének és csökkentésének erősítése érdekében tevékenységüket összehangolják.10. cikkKonzultációkBármely Fél kívánságára a Parti Felek egymás között konzultációt tartanak a viszonosság, jóhiszeműség és jószomszédság alapján. E konzultációik az ezen Egyezmény előírásai által érintett kérdésekben való együttműködést célozzák. A konzultációkat az ezen Egyezmény 9. cikke szerint felállított közös testületek folytatják le, amennyiben ilyen közös testület létezik.11. cikkKözös monitoring és értékelés(1) Az ezen Egyezmény 9. cikkében említett általános együttműködés vagy külön megállapodások keretében a Parti Felek a határokat átlépő vízfolyások állapotának - ideértve az árvizeket, jégzajlást, valamint a határokon átterjedő hatásokat - mérésére és megfigyelésére közös programokat hoznak létre és alkalmaznak.(2) A Parti Felek közösen megállapítják azon szennyezési jellemzőket és szennyezőanyagokat, amelyek kibocsátásának és határokat átlépő vízfolyásokban való koncentrációjának rendszeres mérése és megfigyelése szükséges.(3) A Parti Felek szabályos időközönként közösen vagy egyeztetve értékelik a határokat átlépő vízfolyások állapotát és a határokon átterjedő hatások megelőzésére, ellenőrzésére és csökkentésére tett intézkedések hatékonyságát. A vizsgálatok eredményeit az ezen Egyezmény 16. cikkében foglaltakkal összhangban közzéteszik.(4) A Parti Felek evégből összehangolják a monitoring programok létrehozását és működtetését, a mérőrendszereket, eszközöket, analitikai eljárásokat, az adatfeldolgozási és értékelési eljárásokat és a kibocsátott szennyezőanyagok nyilvántartási módszereit.12. cikkKözös kutatás és fejlesztésAz ezen Egyezmény 9. cikkében meghatározott általános együttműködés vagy külön megállapodás keretében a Parti Felek az általuk meghatározott és elfogadott vízminőségi célállapot és kritériumok elérését és fenntartását megalapozó speciális kutatási és fejlesztési tevékenységet folytatnak.13. cikkA Parti Felek közötti információcsere(1) Az ezen Egyezmény 9. cikkében foglaltakkal összhangban, a megfelelő egyezmények, illetve más megállapodások keretében a Parti Felek az ésszerűen elérhető adatokat kicserélik, többek között:a) a határokat átlépő vízfolyások környezeti állapota;b) az elérhető legjobb technológia alkalmazása és üzemeltetése, valamint a kutatás és fejlesztés terén szerzett tapasztalatok;c) kibocsátási és monitoring adatok;d) a határokon átterjedő hatások megelőzése, ellenőrzése és csökkentése céljából tett és tervezett intézkedések;e) az illetékes hatóság vagy megfelelő testület által kiadott szennyvíz-kibocsátási engedélyek vagy szabályozások tekintetében.(2) A kibocsátási határértékek összhangba hozatala érdekében a Parti Felek a nemzeti szabályozásukra vonatkozó információkat kicserélik.(3) Amennyiben az egyik Parti Fél olyan adat vagy információ szolgáltatása tárgyában keresi meg a másik Parti Felet, amely nem áll rendelkezésre, az utóbbi törekszik az igény teljesítésére, de a teljesítést a megkereső Fél részéről, az ilyen adat- vagy információgyűjtés vagy amennyiben szükséges, -feldolgozás indokolt költségének megtérítéséhez kötheti.(4) A Parti Felek az ezen Egyezmény végrehajtása céljából megkönnyítik az elérhető legjobb technológiák cseréjét, különösen az elérhető legjobb technológiák kereskedelmi cseréjét, a közös vállalatokat is magába foglaló közvetlen ipari kapcsolatokat és együttműködéseket, az információ és tapasztalat cseréjét, illetőleg a műszaki segítségnyújtás biztosítását. A Parti Felek közös továbbképzési programokat, szemináriumokat és találkozókat szerveznek.14. cikkJelző és riasztó rendszerekA Parti Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást minden valószínűsíthetően határokon átterjedő hatással járó kritikus helyzetről. A Parti Felek szükség szerint, információszerzés és továbbítás céljából összehangolt vagy közös kapcsolattartó jelző és riasztó rendszereket hoznak létre és működtetnek. Ezek a rendszerek a Parti Felek megállapodása szerint kompatibilis adatátvitel, feldolgozási eljárások és eszközök alapján működnek majd. A Parti Felek tájékoztatják egymást az e célból kijelölt illetékes hatóságaikról vagy kapcsolattartási pontjaikról.15. cikkKölcsönös segítségnyújtás(1) Kritikus helyzetben a Parti Felek kérésre, egymásnak kölcsönösen segítséget nyújtanak, az e cikk (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban megállapított eljárás szerint.(2) A kölcsönös segítségnyújtás céljából a Parti Felek eljárást dolgoznak ki és azt egyeztetik – többek között – a következő kérdések tekintetében:a) a segítségnyújtás irányítása, ellenőrzése, összehangolása és felügyelete;b) a segítséget igénylő Fél számára nyújtandó helyi eszközök és szolgáltatások, szükség esetén beleértve a határátlépés szabályainak az egyszerűsítését,c) intézkedések arra vonatkozóan, hogy a segítséget nyújtó Felet illetve annak személyzetét hogyan tartsák biztonságban, hogyan kárpótolják illetve kártalanítsák, valamint szükség esetén a harmadik fél területén való átutazás szabályainak egyszerűsítése tekintetében;d) a segítségnyújtási szolgáltatásokkal kapcsolatos térítésekre vonatkozó módszerek kidolgozása.16. cikkA közvélemény tájékoztatása(1) A Parti Felek biztosítják, hogy a határokat átlépő vízfolyások állapotára vonatkozó információkat, a határokon átterjedő hatások megelőzésére, ellenőrzésére és csökkentésére tett vagy tervezett intézkedéseket, valamint azok hatékonyságát nyilvánosságra hozzák. E célból a Parti Felek biztosítják a következő információk nyilvánosságra hozatalát:a) vízminőségi célállapot;b) kiadott engedélyek és betartandó követelmények;c) monitoring és vizsgálat céljából vett víz- és szennyvízminták elemzésének eredményei, illetve a vízminőségi célállapot és engedélybeli feltételeknek való megfelelőség eredményei.(2) A Parti Felek biztosítják, hogy ezen információk ellenőrzés céljából, ésszerű időben és díjmentesen állnak a nyilvánosság rendelkezésére, továbbá indokolt mértékű fizetség ellenében a megfelelő eszközök révén az ilyen információk másolatát a közvélemény képviselői rendelkezésére bocsátják.III. RÉSZÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK17. cikkA Felek ülései(1) A Felek első ülését ezen Egyezmény hatálybalépésétől számított egy éven belül kell összehívni. Ezt követően a Felek háromévenként, illetve az eljárási szabályokban meghatározott rövidebb időközönként tartanak rendes ülést. A Felek rendkívüli ülést tartanak, ha erről egy rendes ülésen döntenek, illetve ha az egyik Fél ezt írásban kéri, feltéve, hogy az említett kérést a Feleknek legalább az egyharmada, annak az összes Félhez való eljuttatásától számított hat hónapon belül támogatja.(2) A Felek üléseiken folyamatosan áttekintik ezen Egyezmény alkalmazását és ezen cél tudatában:a) áttekintik a határokat átlépő vízfolyások védelmére és használatára vonatkozó politikájukat és módszertani megközelítéseiket abban a szellemben, hogy tovább javítsák a határokat átlépő vízfolyások védelmét és használatát;b) kicserélik a határokat átlépő vízfolyások védelmével és használatával kapcsolatos azon két- és többoldalú egyezmények vagy egyéb megállapodás megkötése és végrehajtása során szerzett tapasztalatokra vonatkozó információkat, amely egyezményeknek vagy megállapodásoknak egy vagy több Fél részese;c) ahol indokoltnak látszik, ott törekednek a megfelelő EGB testületek, valamint más illetékes nemzetközi testületek és külön bizottságok szolgálatainak igénybevételére minden olyan területen, ami az ezen Egyezmény céljainak elérésével összefügg;d) első ülésükön megvizsgálják és közös akarattal elfogadják üléseik eljárási szabályait;e) javaslatokat vizsgálnak meg és fogadnak el az ezen Egyezmény módosítására vonatkozóan;f) bármely további, ezen Egyezmény céljainak eléréséhez szükségesnek ítélt tevékenységet megfontolnak és megvalósítanak.18. cikkSzavazati jog(1) Az e cikk (2) bekezdésében foglaltak kivételével, az Egyezményben Részes Felek mindegyike egy szavazattal rendelkezik.(2) Regionális gazdasági integrációs szervezetek azon ügyekben, melyek saját hatáskörükbe tartoznak, szavazati jogot annyi szavazattal gyakorolhatnak, ahány tagállamuk részese ezen Egyezménynek. E szervezetek nem gyakorolhatják szavazati jogukat, ha tagállamaik saját maguk élnek szavazati jogukkal, és ez fordítva is érvényesül.19. cikkTitkárságAz Európai Gazdasági Bizottság Ügyvezető Titkára látja el az alábbi titkársági feladatokat:a) a Felek üléseinek összehívása és előkészítése;b) az Egyezmény előírásainak megfelelően megkapott jelentések és információk továbbítása a Felek részére;c) egyéb feladatok ellátása a Felek eseti döntései alapján.20. cikkMellékletekA mellékletek ezen Egyezménynek elválaszthatatlan részét képezik.21. cikkAz Egyezmény módosítása(1) Bármelyik Fél javaslatot tehet az Egyezmény módosítására.(2) Az ezen Egyezmény módosítására vonatkozó javaslatokat a Felek ülésén vizsgálják meg.(3) Az Egyezményre vonatkozó bármely módosító javaslat szövegét az Európai Gazdasági Bizottság Ügyvezető Titkárához írásban kell benyújtani. A Titkár a módosító javaslatot az azt tárgyaló ülés előtt legalább kilencven nappal megküldi a Feleknek.(4) Az ezen Egyezmény módosítását a részes Feleknek az adott ülésen jelen lévő képviselői konszenzussal fogadják el; a módosítás az Egyezményben részes azon Felek részére, melyek azt elfogadták, kilencven nappal azután lép életbe, hogy e Felek kétharmada a módosítás elfogadására vonatkozó okmányát az Egyezmény Letéteményesénél letétbe helyezte. Bármelyik további Fél számára a módosítás azt a dátumot követő kilencvenedik napon lép életbe, amelyen az illető Fél a módosítást elfogadó okmányát letétbe helyezte.22. cikkA viták rendezése(1) Amennyiben az ezen Egyezmény értelmezéséről vagy alkalmazásáról két vagy több Fél között vita keletkezik, a megoldást tárgyalás vagy egyéb olyan módon kell keresni, amely az érintett Felek számára a vitás kérdések rendezésére elfogadható.(2) Az ezen Egyezmény aláírásakor, ratifikálásakor, elfogadásakor, jóváhagyásakor, a hozzá való csatlakozáskor vagy bármely későbbi időpontban, a Felek írásban bejelentik a Letéteményesnek, hogy olyan viták kapcsán, amelyek nem dönthetők el az e cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, vita rendezésére irányuló eljárásként kötelezően elfogadják a következők egyikét, vagy mindkettőt bármely olyan Féllel szemben, aki elfogadja ugyanezen kötelezettséget:a) a vita Nemzetközi Bíróság elé terjesztése;b) választottbírósági eljárás alkalmazása a IV. számú mellékletben foglaltak szerint.(3) Ha az érintett Felek az e cikk (2) bekezdésében leírt mindkét, a vita rendezésére irányuló eljárást elfogadták - a Felek eltérő megállapodása hiányában -, a vita kizárólag a Nemzetközi Bíróság elé terjeszthető.23. cikkAláírásEzen Egyezmény Helsinkiben, 1992. március 17-től 18-ig áll nyitva aláírásra; ezt követően 1992. szeptember 18-ig az Egyesült Nemzetek székhelyén, New Yorkban az Európai Gazdasági Bizottság tagállamai részére, az Európai Gazdasági Bizottságnál a Gazdasági és Szociális Tanács 1947. március 28-i 36 (IV) határozatának 8. pontja szerint tanácskozói joggal rendelkező államok részére, az Európai Gazdasági Bizottság szuverén tagállamaiból álló azon regionális gazdasági integrációs szervezetek számára, melyeknek tagállamai az ezen Egyezmény által szabályozott ügyekben hatáskörüket az integrációs szervezetre ruházták, ideértve ezen ügyekkel kapcsolatosan szerződések megkötésének hatáskörét is.24. cikkLetéteményesEzen Egyezmény letéteményesi teendőit az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkára látja el.25. cikkRatifikálás, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás(1) Az aláíró államok és a regionális gazdasági integrációs szervezetek az ezen Egyezményt ratifikálják, elfogadják vagy jóváhagyják.(2) Ezen Egyezményhez csatlakozhatnak a 23. cikkben említett államok és szervezetek.(3) Az ezen Egyezményben foglalt kötelezettségek kötik a 23. cikkben említett azon szervezetet, amely úgy válik ezen Egyezmény részesévé, hogy egyik tagállama sem részese az Egyezménynek. Abban az esetben, ha egy ilyen szervezetnek egy vagy több tagállama ezen Egyezménynek is a tagja, a szervezet és a tagállamai kötelesek megállapodni az ezen Egyezmény szerinti kötelezettségek teljesítését illető felelősségükről. Ilyen esetekben a szervezet és tagállamai az ezen Egyezmény alapján őket megillető jogokat nem gyakorolhatják egyidejűleg.(4) A 23. cikkben említett regionális gazdasági integrációs szervezetek ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmányaikban nyilatkoznak az ezen Egyezmény által szabályozott ügyekkel kapcsolatos hatáskörükről. E szervezetek hatáskörük bármilyen lényeges változásáról kötelesek a Letéteményest tájékoztatni.26. cikkHatálybalépés(1) Ezen Egyezmény a tizenhatodik ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése utáni kilencvenedik napon lép hatályba.(2) E cikk (1) bekezdése szempontjából valamely regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett okmány nem számít ezen szervezet tagállamai által már letétbe helyezett okmányokon felüli további okmánynak.(3) A 23. cikkben említett bármely állam vagy szervezet számára, amely a tizenhatodik ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése után ratifikálja, fogadja el, hagyja jóvá az ezen Egyezményt, vagy csatlakozik hozzá, az Egyezmény az illető állam vagy szervezet ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányának letétbe helyezése utáni kilencvenedik napon válik hatályossá.27. cikkFelmondásA Fél, a Letéteményes írásbeli értesítése mellett bármikor felmondhatja az Egyezményt három évvel azután, hogy ezen Egyezmény az illető Féllel szemben hatályossá vált. Az ilyen felmondás az értesítésnek a Letéteményes általi átvételétől számított kilencvenedik napon válik hatályossá.28. cikkHiteles szövegekAz ezen Egyezmény eredeti példányát, amelynek angol, francia és orosz nyelvű szövege egyenaránt hiteles az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkáránál helyezik letétbe.FENTIEK HITELÉÜL az erre kellően feljogosított alulírottak aláírták az Egyezményt.KELT Helsinkiben, az ezerkilencszázkilencvenkettedik év március havának tizenhetedik napján.I. MellékletAZ "ELÉRHETŐ LEGJOBB TECHNOLÓGIA" KIFEJEZÉS MEGHATÁROZÁSA1. Az "elérhető legjobb technológia" kifejezés alatt azon eljárások, berendezések vagy üzemeltetési módszerek legmodernebb fejlesztési fázisai értendők, amelyek gyakorlatilag alkalmazhatók szennyvíz- és szennyezéskibocsátási vagy hulladékcsökkentési intézkedések megvalósítására. Annak eldöntésére, hogy egy sor eljárás, berendezés és üzemeltetési módszer általánosságban vagy egyedi esetekben az elérhető legjobb technológiának tekinthető-e, a következőket kell megfontolni:a) a közelmúltban sikeresen kipróbált hasonló eljárások, berendezések vagy üzemeltetési módszerek,b) a technológiai fejlődés és változások a tudományos ismeretekben és megismerésben,c) az adott technológia gazdasági megvalósíthatósága,d) a bevezetési határidők új és meglévő létesítményekre,e) a kibocsátások, kiáramló szennyvizek jellege és mennyisége,f) hulladékszegény vagy hulladékmentes technológiák.2. Ebből következően, ami egy adott folyamat tekintetében az "elérhető legjobb technológia", az a technikai fejlődés, a gazdasági és társadalmi tényezők, valamint a tudományos ismeretek és megismerés fényében idővel megváltozik.II. MellékletA LEGJOBB KÖRNYEZETVÉDELMI GYAKORLAT KIFEJLESZTÉSÉRE VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK1. Egyedi esetekben a legjobb környezetvédelmi gyakorlatot képező legmegfelelőbb intézkedések megválasztásában a következő intézkedéssorozatot kell figyelembe venni:a) a közvélemény és a felhasználók tájékoztatása és oktatása adott tevékenységek és termékek kiválasztásának, használatának és a hulladékká vált termék végső ártalmatlanításának környezeti következményeivel kapcsolatban;b) a helyes környezetvédelmi gyakorlat szabályainak kialakítása és alkalmazása, amely kitér a termék élettartamának minden vonatkozására;c) árucímkék használata a felhasználók tájékoztatására egy-egy termékkel, használatával és a hulladékká vált termék végső ártalmatlanításával kapcsolatos környezeti kockázatokról;d) a köz számára rendelkezésre álló gyűjtő és elhelyező rendszerek;e) újrafeldolgozás, hasznosítás és újrahasználat;f) gazdasági eszközök alkalmazása a tevékenységekhez, termékekhez vagy termékcsoportokhoz;g) korlátozásokat és tilalmat is magában foglaló engedélyezési rendszer.2. Annak meghatározásánál, hogy általában vagy egyedi esetekben milyen együttes intézkedések jelentik a legjobb környezetvédelmi gyakorlatot, különösen tekintetbe kell venni:a) a következők által okozott környezeti kockázatokat:(i) a termék;(ii) a termék gyártása;(iii) a termék használata;(iv) a hulladékká vált termék végső ártalmatlanítása;b) a kevésbé szennyező eljárásokkal vagy anyagokkal való helyettesítést;c) a felhasználás mértékét;d) helyettesítő anyagok vagy tevékenységek potenciális környezeti hasznát vagy hátrányát;e) a tudományos ismeretekben és megismerésben történt haladást és változásokat;f) a végrehajtási határidőket;g) a társadalmi és gazdasági vonatkozásokat.3. Ebből következően egy tevékenység tekintetében a legjobb környezetvédelmi gyakorlat a technológiai fejlődés, a gazdasági és társadalmi tényezők, valamint a tudományos ismeretekben és megismerésben bekövetkező változások hatására az időben változik.III. MellékletA VÍZMINŐSÉGI CÉLÁLLAPOT ÉS A VÍZMINŐSÉGI HATÁRÉRTÉKEK KIDOLGOZÁSÁRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOKA vízminőségi célkitűzések és határértékek:a) vegyék figyelembe a jelenlegi vízminőség fenntartását, és ahol ez szükséges, annak javítását;b) tűzzék célul az átlagos szennyezésterhelések - különösen a veszélyes anyagok - megadott időtartam alatt, megadott mértékig történő csökkentését;c) vegyék figyelembe a sajátos vízminőségi követelményeket (nyersvíz ivóvízellátáshoz, öntözéshez stb.);d) vegyék figyelembe az érzékeny és különlegesen védendő vizekkel - pl. tavak és felszín alatti vízkészletek - és környezetükkel kapcsolatos sajátos követelményeket;e) alapozzák a közép- és hosszú távú vízminőség-fenntartást és -javítást ökológiai osztályozási módszerekre és kémiai indexekre;f) vegyék figyelembe, hogy a célkitűzések milyen mértékben teljesültek, s hogy milyen további - kibocsátási határértékeken alapuló - védekezési intézkedések válhatnak egyedi esetekben szükségessé.IV. MellékletVÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁS1. Abban az esetben, ha az ezen Egyezmény 22. cikkének (2) bekezdése szerint egy vitát választottbíróság elé utalnak, a félnek vagy a feleknek közölniük kell a Titkársággal a választottbírósági eljárás tárgyát és külön meg kell jelölni az Egyezmény azon cikkeit, melyeknek értelmezése vagy végrehajtása vitatott. A Titkárság a kapott információt az ezen Egyezményben részes összes Félhez továbbítja.2. A választottbíróság három tagból áll. A panaszos fél vagy felek és a vitában részes másik fél vagy felek egyaránt állítanak egy-egy választottbírót, s az így kinevezett két választottbíró közös megegyezéssel jelöli ki a harmadikat, aki a választottbíróság elnöke lesz. Az elnök nem lehet a vitában érdekelt valamely fél állampolgára, nem lehet állandó lakóhelye e felek egyikének területén, nem állhat egyikük alkalmazásában, és korábban semmilyen minőségben nem foglalkozhatott az üggyel.3. Ha a második választottbíró kijelölése után két hónapon belül nem nevezik ki a választottbíróság elnökét, akkor az Európai Gazdasági Bizottság Ügyvezető Titkára bármelyik vitában részes fél kérésére további két hónapon belül kijelöli az elnököt.4. Ha a vitában részes egyik fél az arra irányuló felszólítás kézhezvételétől számított két hónapon belül nem állít választottbírót, akkor erről a másik fél tájékoztatja az Európai Gazdasági Bizottság Ügyvezető Titkárát, aki további két hónapon belül kijelöli a választottbíróság elnökét. A kijelölés alapján a választottbíróság elnöke felszólítja a választottbíró állítását elmulasztó felet, hogy intézkedését két hónapon belül tegye meg. Ha a fél ezen időn belül ennek nem tesz eleget, akkor az elnök tájékoztatja az Európai Gazdasági Bizottság Ügyvezető Titkárát, aki további két hónapon belül megteszi a kinevezést.5. A választottbíróság a határozatát a nemzetközi joggal és ezen Egyezmény rendelkezéseivel összhangban hozza meg.6. Az e melléklet előírásai szerint létrejött választottbíróság a saját eljárási szabályait maga állapítja meg.7. A választottbíróság a határozatait mind eljárási, mind anyagi jogi kérdésekben többségi szavazással hozza meg.8. A tények feltárása érdekében a bíróság minden helyénvaló intézkedést megtehet.9. A vitában részes felek kötelesek a választottbíróság munkáját megkönnyíteni, különösen a rendelkezésükre álló valamennyi eszköz felhasználásával, ígya) ellátni a bíróságot az összes vonatkozó dokumentummal, eszközzel és információval,b) lehetővé tenni – amennyiben ez szükséges – tanúk és szakértők meghallgatását és elfogadni azok bizonyítékait.10. Mind a felek, mind a választottbírák egyaránt kötelesek a választottbírósági eljárás során kapott bármely bizalmas információ titkosságát megőrizni.11. Bármely fél kérelmére a választottbíróság ideiglenes védekezési intézkedések megtételét javasolhatja.12. Ha a vitában részes felek valamelyike nem jelenik meg a választottbíróság előtt, vagy elmulasztja ügyének védelmét, akkor a másik fél kérheti a bíróságot, hogy az eljárást folytassa le és hozza meg végső döntését. Valamely fél távolléte vagy védekezésének elmulasztása nem képezheti az eljárás akadályát.13. A választottbíróság megvizsgálhatja és elbírálhatja azokat a viszontkereseti igényeket, amelyek közvetlenül a vita tárgyát képező ügyből erednek.14. A választottbíróság költségeit, ideértve tagjainak díjazását is, a vitában részes felek egyenlő arányban viselik, kivéve, ha a választottbíróság az ügy különleges körülményei miatt másképp határoz. A bíróság köteles minden költségét nyilvántartani és annak végelszámolását a felekkel közölni.15. Az ezen Egyezményben részes bármely Fél, amely a vita tárgyát képező ügyben jogilag érdekelt, és amelyet érinthet az ügyben hozott döntés, a választottbíróság beleegyezésével beléphet az eljárásba.16. A választottbíróság a felállításától számított öt hónapon belül hozza meg ítéletét, kivéve, ha szükségesnek találja a határidő kiterjesztését, ez azonban legfeljebb további öt hónap lehet.17. A választottbíróság ítéletéhez indokolást kell mellékelni. Az ítélet végleges és kötelező érvényű a vitában részes felekre nézve. Az ítéletet a választottbíróság közli a vitában részes Felekkel és a Titkársággal. A Titkárság az átvett információt továbbítja az Egyezményben részes összes Félhez.18. A felek között az ítélet értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban felmerülő vitás kérdésekkel bármelyik fél az ítéletet hozó választottbírósághoz fordulhat; amennyiben az eredeti bíróság a kérdést nem tudja tárgyalni, az ügyet az elsővel azonos módon felállított másik bíróság elé lehet terjeszteni.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA Közösség nyilatkozata a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról, az Egyezmény 25. cikkének (4) bekezdése értelmébentekintettel a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezmény 25. cikkének (4) bekezdésére, mely az e bekezdésben említett szervezetek hatáskörének mértékével foglalkozik:Összhangban az Európai Közösséget létrehozó szerződéssel és a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen meglévő közösségi jogalkotást figyelembe véve, és különös tekintettel az alábbiakban felsorolt jogalkotási aktusokra, nemzetközi ügyekben a Közösség rendelkezik hatáskörrel. Az Európai Közösség tagállamai is rendelkeznek az említett egyezmény hatálya alá tartozó ügyekre vonatkozó nemzetközi hatáskörrel.A fent említett jogalkotási aktusok a következők:- A Tanács 1975. június 16-i 75/440/EGK irányelve a tagállamokban ivóvízkivételre szánt felszíni víz minőségi követelményeiről [1],- A Tanács 1975. december 8-i 76/160/EGK irányelve a fürdővizek minőségéről [2],- A Tanács 1976. május 4-i 76/464/EGK irányelve a Közösség vízi környezetébe bocsátott egyes veszélyes anyagok által okozott szennyezésről [3],- A Tanács 1978. február 20-i 78/176/EGK irányelve a titán-dioxid iparból származó hulladékról [4],- A Tanács 1978. július 18-i 78/659/EGK irányelve a halak életének megóvása érdekében védelmet vagy javítást igénylő édesvizek minőségéről [5],- A Tanács 1979. október 9-i 79/869/EGK irányelve a tagállamokban az ivóvízkivételre szánt felszíni víz mérésének módszereirõl, valamint a mintavételek és elemzések gyakoriságáról [6],- A Tanács 1979. december 17-i 80/68/EGK irányelve a felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni védelméről [7],- A Tanács 1980. július 15-i 80/778/EGK irányelve az emberi fogyasztásra szánt víz minõségérõl [8],- A Tanács 1982. március 22-i 82/176/EGK irányelve a klóralkálielektrolízis-iparágból származó higanykibocsátásokra vonatkozó határértékekről és minőségi célkitűzésekről [9],- A Tanács 1982. december 3-i 82/883/EGK irányelve a titándioxid-iparból származó hulladék által érintett környezeti elemek felügyeletére és ellenõrzésére vonatkozó eljárásokról [10],- A Tanács 1983. szeptember 26-i 83/513/EGK irányelve a kadmiumkibocsátásokra vonatkozó határértékekről és minőségi célkitűzésekről [11],- A Tanács 1984. március 8-i 84/156/EGK irányelve a klóralkálielektrolízis-iparágon kívüli ágazatokból származó higanykibocsátásokra vonatkozó határértékekről és minőségi célkitűzésekről [12],- A Tanács 1984. október 9-i 84/491/EGK irányelve a hexaklór-ciklohexán-kibocsátásokra vonatkozó határértékekről és minőségi célkitűzésekről [13],- A Tanács 1986. június 12-i 86/280/EGK irányelve a 76/464/EGK irányelv mellékletének I. listájában szereplő egyes veszélyes anyagok kibocsátására vonatkozó határértékekről és minőségi célkitűzésekről [14],- A Tanács 1988. június 16-i irányelve a 76/464/EGK irányelv mellékletének I. listájában szereplő egyes veszélyes anyagok kibocsátására vonatkozó határértékekről és minőségi célkitűzésekről szóló 86/280/EGK irányelv II. mellékletének módosításáról [15],- A Tanács 1990. július 27-i 90/415/EGK irányelve a 76/464/EGK irányelv mellékletének I. listájában szereplő egyes veszélyes anyagok kibocsátására vonatkozó határértékekről és minőségi célkitűzésekről szóló 86/280/EGK irányelv II. mellékletének módosításáról [16],- A Tanács 1991. május 21-i 91/271/EGK irányelve a települési szennyvíz kezeléséről [17],- A Tanács 1991. december 12-i 91/676/EGK irányelve a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről [18].A Közösség környezetpolitikájának javítására való törekvés azt jelenti, hogy ez a lista megváltozhat a meglévő szövegek módosításával, hatályon kívül helyezésével, vagy új szövegek elfogadásával.[1] HL L 194., 1975.7.25., 34. o.[2] HL L 31., 1976 2.5., 1. o.[3] HL L 129., 1976.5.18., 23. o.[4] HL L 54., 1978.2.25., 19. o.[5] HL L 222., 1978.8.14., 1. o.[6] HL L 271. 1979.10.29., 44. o.[7] HL L 20. 1980.1.26., 43. o.[8] HL L 229., 1980.8.30., 11. o.[9] HL L 81., 1982.3.27., 29. o.[10] HL L 378., 1982.12.31., 1. o.[11] HL L 291., 1983.10.24., 1. o.[12] HL L 74., 1984.3.17., 49. o.[13] HL L 274., 1984.10.17., 11. o.[14] HL L 181., 1986.7.4., 16. o.[15] HL L 158., 1988.6.25.,35. o.[16] HL L 219., 1990.8.14., 49. o.[17] HL L 135., 1991.5.30., 40. o.[18] HL L 375., 1991.12.31., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2014/460/KKBP határozata ( 2014. július 14. ) az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2010/656/KKBP határozat módosításáról

text:
               15.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 207/17

         A TANÁCS 2014/460/KKBP HATÁROZATA
   (2014. július 14.)
   az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2010/656/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. október 29-én elfogadta a 2010/656/KKBP határozatot (1).

               (2)

               Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2014. április 29-én elfogadta a 2153 (2014) sz. határozatot, amellyel megújította és módosította az Elefántcsontparttal szemben bevezetett fegyverembargót, különösen azáltal, hogy a fegyvereknek és minden kapcsolódó hadianyagnak az Elefántcsontpart számára történő szállítása, értékesítése és továbbadása tekintetében fennálló tilalom nem vonatkozik a továbbiakban a kapcsolódó, halált nem okozó hadianyagokra. Emellett a nyersgyémántok Elefántcsontpartról történő behozatalának tilalma is feloldásra került.

               (3)

               A 2010/656/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/656/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. és a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „1. cikk
               Tilos a tagállamok állampolgárai által vagy a tagállamok területéről, illetve a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművek révén fegyvereknek és bármely kapcsolódó halált okozó hadianyagnak, valamint a belső elnyomás céljára alkalmas felszereléseknek Elefántcsontpart részére történő értékesítése, szállítása, továbbadása vagy exportja, függetlenül attól, hogy ezen fegyverek, kapcsolódó hadianyagok vagy felszerelések a tagállamok területéről származnak-e.
               2. cikk
               (1)   Az 1. cikk nem alkalmazandó:

                           a)

                           az olyan szállításokra, amelyeket kizárólag az ENSZ elefántcsontparti műveletének (UNOCI) és az azt támogató francia katonai erőknek a támogatására vagy az általuk történő felhasználásra szánnak, valamint az olyan – Elefántcsontpart területén áthaladó – szállításokra, amelyeket az Egyesült Nemzetek békefenntartó műveleteinek támogatására vagy az általuk történő felhasználásra szánnak;

                           b)

                           az 1572 (2004) ENSZ BT-határozat 14. cikkével létrehozott bizottságnak (a továbbiakban: a szankcióbizottság) küldött előzetes értesítés alapján a következőkre:

                                       i.

                                       Elefántcsontpart területére átmeneti jelleggel exportált szállítások, ha azok olyan állam katonai erőihez irányulnak, amely a nemzetközi jognak megfelelően kizárólag és közvetlenül állampolgárai és a konzuli felelőssége alá tartozók evakuálásának megkönnyítésére tesz lépéseket;

                                       ii.

                                       a kizárólag az elefántcsontparti biztonsági ágazat reformfolyamatának támogatására vagy az abban való felhasználásra szánt fegyvereknek és kapcsolódó, halált okozó hadianyagoknak az elefántcsontparti biztonsági erők részére – az ezen határozat III. mellékletében meghatározott olyan fegyverek és kapcsolódó, halált okozó hadianyagok kivételével – történő szállítása, amelyeket a szankcióbizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia;

                           c)

                           az olyan, belső elnyomás céljára alkalmas, halált nem okozó felszerelések szállítására, amelyek kizárólag azt a célt szolgálják, hogy az elefántcsontparti biztonsági erők a közrend fenntartásához csak megfelelő és arányos erőt alkalmazzanak;

                           d)

                           a kizárólag az elefántcsontparti biztonsági ágazat reformfolyamatának támogatására vagy az abban való felhasználásra szánt, a belső elnyomás céljára alkalmas eszközöknek az elefántcsontparti biztonsági erők számára történő szállítására.

                     (2)   Elsősorban az elefántcsontparti kormány felelőssége az elefántcsontparti biztonsági erőknek szánt minden fegyverszállítmány és kapcsolódó halált okozó hadianyag megérkezését megelőzően az (1) bekezdés b) pontjának ii. alpontjában említett szankcióbizottság értesítése, illetve a szankcióbizottság jóváhagyásának kérése. A másik lehetőség az, hogy egy segítséget nyújtó tagállam küldi meg az említett értesítést vagy kéri a jóváhagyást azt követően, hogy ez irányú szándékáról tájékoztatta az elefántcsontparti kormányt.”;

               2.

               A 3. cikket el kell hagyni.

         2. cikk
   A 2010/656/KKBP határozatba III. mellékletként be kell illeszteni e határozat mellékletét.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MARTINA

      (1)  A Tanács 2010/656/KKBP határozata ( 2010. október 29. ) az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedések megújításáról (HL L 285., 2010.10.30., 28. o.).

      MELLÉKLET

            „III. MELLÉKLET
            A 2. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett fegyverek és kapcsolódó, halált okozó hadianyagok jegyzéke:

                        1.

                        Fegyverek, közvetlen és közvetett irányzású tüzérségi fegyverek, valamint a 12,7 mm-nél nagyobb kaliberű lőfegyverek, az ezekhez használt lőszerek és alkatrészek.

                        2.

                        Rakéta meghajtású gránátok, rakéták, könnyű páncéltörő fegyverek, puskagránátok és gránátvetők.

                        3.

                        Föld-levegő rakéták, beleértve a hordozható légvédelmi rendszereket (Manpads); föld-föld rakéták és levegő-föld rakéták.

                        4.

                        A 82 mm-nél nagyobb kaliberű aknavetők.

                        5.

                        Irányított páncéltörő fegyverek, különösen az irányított páncéltörő rakéták, az ezekhez használt lőszerek és alkatrészek.

                        6.

                        Fegyveres légi járművek, a forgószárnyas és a merevszárnyas légi járműveket is beleértve.

                        7.

                        Katonai fegyverzettel ellátott járművek, valamint fegyverek rögzítésre szolgáló előkészítéssel, ellátott katonai járművek.

                        8.

                        Katonai célokra tervezett robbanótöltetek és robbanóanyagokat tartalmazó eszközök, aknák és egyéb kapcsolódó hadianyagok.

                        9.

                        Éjszakai megfigyelésre és éjszakai tüzelésre alkalmas eszközök.”


title: A Tanács határozata (1994. február 21.) a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezménynek (az 1992-ben felülvizsgált Helsinki egyezmény) a Közösség nevében történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31994D0157

Hivatalos Lap L 073 , 16/03/1994 o. 0019 - 0019 finn különkiadás fejezet 11 kötet 29 o. 0238  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 29 o. 0238

		A Tanács határozata(1994. február 21.)a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezménynek (az 1992-ben felülvizsgált Helsinki egyezmény) a Közösség nevében történő megkötéséről(94/157/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 130s. cikkére, összefüggésben 228. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Bizottság a Közösség nevében részt vett az 1992-ben felülvizsgált Helsinki egyezmény tervezetéről folytatott tárgyalásokon;mivel az egyezményt a Közösség nevében 1992. szeptember 24-én aláírták;mivel az egyezmény létrehozza a Balti-tenger ökológiai helyreállításának biztosítására a regionális együttműködés kereteit, melynek célja, hogy a tengeri környezet regenerálódjon, és ökológiai egyensúlya fennmaradjon;mivel a Közösség az egyezmény hatálya alá tartozó területen intézkedéseket fogadott el, és ezeken a területeken nemzetközi szinten kell eljárnia;mivel a Közösség környezetvédelmi politikája hozzájárul a környezet megőrzéséhez és védelméhez, valamint minőségének javításához, az emberi egészség védelméhez, valamint a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosításához;mivel a Közösség környezetvédelmi politikája a magas szintű védelmet tűzi ki célul; mivel a Közösség környezetvédelmi politikája az elővigyázatosság elvén, a megelőzés elvén, a környezeti károk elsősorban forrásnál történő helyreállításának elvén, valamint a szennyező fizet elvén alapul;mivel a Közösség és a tagállamok a saját kötelezettségeik keretein belül harmadik országokkal és illetékes nemzetközi szervezetekkel működnek együtt;mivel az egyezménynek a Közösség általi megkötése segíteni fogja a Szerződés 130r. cikkében meghatározott célok elérését,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Helsinkiben (Finnország) 1992. szeptember 24-én aláírt, a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (az 1992-ben felülvizsgált Helsinki egyezmény) az Európai Közösség nevében jóváhagyásra kerül.Az egyezmény szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács Elnöke a jóváhagyó okiratot a Finn Kormánynál az egyezmény 38. cikkével összhangban letétbe helyezi.Kelt Brüsszelben, 1994. február 21-én.a Tanács részérőlaz elnökTh. Pangalos[1] HL C 226., 1993.8.21., 8. o.[2] HL C 315., 1993.11.22.[3] HL C 34., 1994.2.2., 5. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2002. december 16.) a Gramineae, Triticum aestivum, Vitis vinifera, Brassica napus és Allium ascalonicum vetőmagjaira és szaporítóanyagaira vonatkozó, a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 92/33/EGK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelv szerinti közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok folytatásárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Avis juridique important

|

32002D0984

Official Journal L 341 , 17/12/2002 P. 0070 - 0070

A TANÁCS HATÁROZATA(2002. december 16.)a Gramineae, Triticum aestivum, Vitis vinifera, Brassica napus és Allium ascalonicum vetőmagjaira és szaporítóanyagaira vonatkozó, a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 92/33/EGK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelv szerinti közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok folytatásáról(EGT vonatkozású szöveg)(2002/984/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 2001/64/EK irányelvvel[1] módosított, a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre[2],tekintettel a legutóbb a 2001/64/EK irányelvvel módosított, a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvre[3],tekintettel a legutóbb a 2002/11/EK irányelvvel[4] módosított, a vegetatív szőlőszaporító anyagok forgalmazásáról szóló, 1968. április 9-i 68/193/EGK tanácsi irányelvre[5],tekintettel a legutóbb a 2002/111/EK bizottsági határozattal[6] módosított, a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról szóló, 1992. április 28-i 92/33/EGK tanácsi irányelvre[7],tekintettel a cukorrépa-vetőmag forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/54/EK tanácsi irányelvre[8],tekintettel a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvre[9],tekintettel a vetőburgonya forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/56/EK tanácsi irányelvre[10],tekintettel a legutóbb a 2002/68/EK[11] irányelvvel módosított, az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK tanácsi irányelvre[12],tekintettel az egyes növények vetőmagjaira és szaporítóanyagaira vonatkozó, a 66/400/EGK, 66/401/EGK, 66/402/EGK, 66/403/EGK, 68/193/EGK, 69/208/EGK, 70/458/EGK és 92/33/EGK tanácsi irányelv szerinti közösségi összehasonlító kísérletekre és vizsgálatokra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. december 12-i 2001/897/EK bizottsági határozatra[13] és különösen annak 3. cikkére,mivel:(1) A 2001/897/EK határozat megállapítja a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 92/33/EGK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK és 2002/57/EK irányelv szerint végzendő közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok szabályait a 2002-2003 időszakra.(2) A 2002-ben végzett kísérleteket és vizsgálatokat 2003-ban folytatni kell,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkA Gramineae, Triticum aestivum, Brassica napus, Allium ascalonicum és Vitis vinifera vetőmagjaira és szaporítóanyagaira vonatkozó, a 2002. évben megkezdett közösségi összehasonlító kísérleteket és vizsgálatokat 2003-ban a 2001/897/EK határozattal összhangban folytatni kell.Kelt Brüsszelben, 2002. december 16-án.a Bizottság részérőlDavid BYRNEa Bizottság tagja[1] HL L 234., 2001.9.1., 60. o.[2] HL L 125., 1966.7.11., 2298/66. o.[3] HL L 125., 1966.7.11., 2309/66. o.[4] HL L 53., 2002.2.23., 20. o.[5] HL L 93., 1968.4.17., 15. o.[6] HL L 41., 2002.2.13., 43. o.[7] HL L 157., 1992.6.10., 1. o.[8] HL L 193., 2002.7.20., 12. o.[9] HL L 193., 2002.7.20., 33. o.[10] HL L 193., 2002.7.20., 60. o.[11] HL L 195., 2002.7.24., 32. o.[12] HL L 193., 2002.7.20., 74. o.[13] HL L 331., 2001.12.15., 97. o.


title: 2009/154/EK: Az Európai Központi Bank határozata ( 2009. január 27. ) a beszerzési szabályok meghatározásáról szóló EKB/2007/5 határozat módosításáról (EKB/2009/2)

text:
               24.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 51/10

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2009. január 27.)
   a beszerzési szabályok meghatározásáról szóló EKB/2007/5 határozat módosításáról
   (EKB/2009/2)
   (2009/154/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IGAZGATÓSÁGA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 11.6. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozatra (1) és különösen annak 19. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2004/17/EK és 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szerződés-odaítélési eljárásokra vonatkozó alkalmazási értékhatárai tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. december 4-i 1422/2007/EK bizottsági rendelet (2) megváltoztatta az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) a beszerzési eljárásokra megállapított határértékeket. Az Európai Központi Bank („EKB”) – bár nem tartozik a 2004/18/EK irányelv hatálya alá – ugyanezeket az értékhatárokat szándékozik alkalmazni beszerzési eljárásaira.

               (2)

               Az átláthatóság és a verseny további fokozása érdekében – különösen a beszerzési szabályok meghatározásáról szóló, 2007. július 3-i EKB/2007/5 határozatban (4) előírt értékhatár alatti beszerzések tekintetében – az EKB szándéka azon megfelelő szállítók listájának létrehozása, amelyeket fel lehet hívni ajánlattételre az értékhatár alatti beszerzések esetében vagy a nyilvános pályázatokon való részvételre. A lista elkészítésére a részvételi szándék kifejezésére való felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően kerül sor.

               (3)

               A szabálytalanságok megelőzése, a csalás és korrupció elleni küzdelem, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elősegítése érdekében az olyan részvételre jelentkezőket és ajánlattevőket, akik ilyen cselekedetekben vétkesek, illetve akiknél összeférhetetlenség áll fenn, ki kell zárni az EKB jövőbeni ajánlattételi eljárásaiból. A kizárási szabályokat az EKB/2007/5 határozatban kell részletesen meghatározni.

               (4)

               Az egyértelműség kedvéért további pontosítást igényelnek az EKB/2007/5 határozatban lefektetett egyes szabályok,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Módosítások
   Az EKB/2007/5 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk a következő fogalommeghatározással egészül ki:

                           „p)

                           «felhívás részvételi szándék kifejezésére»: eljárás azon megfelelő szállítók listájának létrehozására, amelyek felkérhetők a beszerzési eljárásokban való részvételre.”

               2.

               A 2. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           A (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                                       „b)

                                       az EKB részvételével zajló beszerzési eljárásokat a következők valamelyike szervezi: i. közösségi intézmények és testületek; ii. nemzetközi szervezetek; vagy iii. kormányzati szervek, amennyiben az ezekre a beszerzési eljárásokra irányadó szabályok összhangban állnak a közösségi beszerzési jog általános alapelveivel;”.

                           b)

                           A (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                                       „c)

                                       olyan megállapodások, amelyeket az EKB más közösségi intézményekkel vagy testületekkel, nemzetközi szervezetekkel vagy kormányzati szervekkel köt közérdekű feladatai teljesítése során;”.

               3.

               A 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   A következő értékhatárok alkalmazandók:

                           a)

                           206 000 EUR árubeszerzési és szolgáltatásnyújtási szerződések esetében;

                           b)

                           5 150 000 EUR építési beruházási szerződések esetében.”

               4.

               A 13. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(2)   Az EKB akkor is tárgyalásos eljárást alkalmazhat, amikor a nyílt vagy meghívásos eljárás, illetve versenypárbeszéd keretében nem nyújtottak be elfogadható ajánlatot. Az EKB megteheti, hogy nem tesz közzé új hirdetményt, ha a tárgyalásos eljárásba bevonja az összes olyan ajánlattevőt, amely részt vett az előző eljárásban, megfelelt a kiválasztási szempontoknak, és az ajánlattételi eljárás formai követelményeinek megfelelő ajánlatot nyújtott be. Az EKB a 29. cikkel összhangban hirdetmény közzététele nélkül tárgyalásos eljárást indíthat abban az esetben is, ha nem érkeztek be ajánlatok, vagy ha az ajánlatok nem feleltek meg az ajánlattételi eljárás formai követelményeinek. A szerződés eredeti feltételeinek lényeges megváltozására egyik esetben sem kerülhet sor.”

                           b)

                           Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(5)   Az ajánlatok értékelését követően az EKB tárgyalásokat folytathat az ajánlattevőkkel annak érdekében, hogy az ajánlatuk megfeleljen az EKB követelményeinek. Az EKB tárgyalásokat indíthat:

                                       a)

                                       a legjobb helyezést elérő ajánlattevővel. Ha a legjobb helyezést elérő ajánlattevővel folytatott tárgyalások kudarcba fulladnak, az EKB tárgyalni kezdhet a következő helyezettel; vagy

                                       b)

                                       egyidejűleg az odaítélési szempontoknak leginkább megfelelő több ajánlattevővel. A tárgyalásra meghívott ajánlattevők számát egymást követő szakaszokban lehet csökkenteni a hirdetményben vagy az ajánlati felhívásban meghatározott odaítélési szempontok alkalmazásával.

                                 A tárgyalások megkezdése előtt az EKB a tárgyalásokon való részvételre jogosult minden ajánlattevőt értesít a tárgyalások menetéről.”

               5.

               A 15. cikk a (4) bekezdés után a következő mondattal egészül ki:
               „A 30. cikk (1) és (2) bekezdése megfelelően alkalmazandó.”

               6.

               A határozat a következő 16a. cikkel egészül ki:
               „16a. cikk
               Felhívás részvételi szándék kifejezésére
               (1)   Az EKB felhívást tehet részvételi szándék kifejezésére, ha ugyanazon vagy hasonló tárgykörben több szerződést kíván odaítélni. Ha ez a cikk erről másképp nem rendelkezik, az eljárás a meghívásos eljárás szabályait követi.
               (2)   A megfelelő szállítók listájának létrehozása céljából az EKB hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, részletesen meghatározva legalább az odaítélésre kerülő szerződések tárgyát, a jogosultsági feltételekre és a kiválasztásra vonatkozó szempontokat, és a részvételi jelentkezéseknek a megfelelő szállítók listájának (a továbbiakban: a lista) első alkalommal történő használata során való figyelembevételhez szükséges beérkezési határidejét.
               (3)   A lista legfeljebb a hirdetménynek az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalához való megküldését követő négy évig érvényes. A szállítók a lista érvényességi ideje alatt – ezen időszak utolsó három hónapjának kivételével – bármikor benyújthatnak részvételi jelentkezést a listára való felvétel érdekében. A jelentkezéshez mellékelni kell a hirdetményben megjelölt dokumentumokat. A szállítóknak jelentkezésüket a hirdetményben megadott határidőn belül kell benyújtaniuk ahhoz, hogy azokat a lista első alkalommal történő használata során figyelembe lehessen venni.
               (4)   Az EKB a részvételi jelentkezések beérkezését követően ellenőrzi a részvételre jelentkezők jogosultságát, és a hirdetményben szereplő kiválasztási szempontok alapján értékeli a jelentkezéseket. Az EKB felveszi a listára az összes jelentkezőt, amely megfelel a jogosultsági feltételeknek és a kiválasztásra vonatkozó szempontoknak. Az EKB a jelentkezőket a lehető leghamarabb értesíti a listára való felvételükről vagy elutasításukról.
               (5)   A listára felvett szállítók indokolatlan késedelem nélkül értesítik az EKB-t minden olyan lényeges változásról, amely érinti a szerződés teljesítésére vonatkozó jogosultságukat vagy ezt a képességüket. Emellett a listára felvett szállítók megküldhetnek az EKB részére naprakész vagy további dokumentációt, amennyiben azt szükségesnek tartják.
               (6)   Ha az EKB a 4. cikk (3) bekezdésében megállapított értékhatár alatti becsült értékű szerződést kíván odaítélni, legalább a listán szereplő három vagy – ha van – öt szállítót felhív ajánlattételre, a 29. cikkben meghatározott eljárással összhangban. Az EKB azokat a szállítókat kéri fel ajánlattételre, amelyek a legjobban megfelelnek a hirdetményben az odaítélendő szerződésre figyelemmel meghatározott odaítélési szempontoknak.
               (7)   Ha az EKB a 4. cikk (3) bekezdésében megállapított értékhatárok feletti becsült értékű szerződést kíván odaítélni, az adott szerződés tárgykörét tartalmazó, egyszerűsített hirdetményt tesz közzé a Hivatalos Lapban. A listán még nem szereplő, érdeklődő szállítók az egyszerűsített hirdetményben megadott határidőn belül – amelynek az egyszerűsített hirdetmény elküldésétől számított legalább 15 napnak kell lennie – nyújthatnak be jelentkezést a listára való felvétel érdekében. A beérkezett jelentkezések értékelését követően az EKB legkevesebb öt, a listára felvett megfelelő szállítót hív fel ajánlat benyújtására, amennyiben elegendő számú szállító van. Az EKB kiválasztja a hirdetményben az odaítélendő szerződésre figyelemmel meghatározott kiválasztási szempontoknak legjobban megfelelő szállítókat. A 12. cikk (4) és (5) bekezdése megfelelően alkalmazandó.
               (8)   A (6) és (7) bekezdésben leírt esetekben az EKB felkérheti a listára felvett szállítókat arra, hogy adják meg a jogosultság feltételei és a kiválasztásra vonatkozó szempontok teljesítése vonatkozásában jelentőséggel bíró, naprakész információkat és dokumentációt.”

               7.

               A 21. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Ha a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők úgy vélik, hogy az EKB-nak a hirdetményben, az ajánlati felhívásban vagy a kiegészítő iratokban meghatározott követelményei hiányosak, nem konzisztensek vagy jogellenesek, illetve ha az EKB vagy más részvételre jelentkező/ajánlattevő megsértette az alkalmazandó beszerzési szabályokat, észrevételeiket írásban, indokolatlan késedelem nélkül közlik az EKB-val. A határidő akkor kezdődik, amikor a szabálytalanságról tudomást szereznek, vagy ésszerűen tudomást szerezhettek. Ezt követően az EKB a kérésnek megfelelően elvégezheti a javítást, vagy kiegészítheti a követelményeket, illetve a kérésnek megfelelően orvosolhatja a szabálytalanságot, vagy indokolás mellett elutasíthatja a kérést. Olyan ellenvetéseket később nem lehet felvetni, amelyeket az EKB-val indokolatlan késedelemmel közöltek.”

               8.

               A 24. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           A (3)–(5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(3)   A részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők csak egy jelentkezést vagy pályázatot nyújthatnak be. Az EKB bármikor kizárhat a részvételből minden olyan részvételre jelentkezőt vagy ajánlattevőt, aki külön jelentkezést vagy ajánlatot nyújt be, amennyiben azok:

                                       a)

                                       kapcsolt vállalkozások ugyanazon csoportjába tartoznak, mint más részvételre jelentkező/ajánlattevő;

                                       b)

                                       más részvételre jelentkezőkkel/ajánlattevőkkel együttesen ugyanazon ideiglenes csoportosulás tagjai;
                                       vagy

                                       c)

                                       az odaítélendő szerződés jelentős részét más részvételre jelentkező/ajánlattevő, mint alvállalkozó részére kínálják fel,

                                 ha arra utaló jelek vannak, hogy információt kaptak más részvételre jelentkező/ajánlattevő által készített jelentkezésről vagy ajánlatról, illetve ha a külön jelentkezési részvétel/ajánlat benyújtása egyébként torzítja a részvételre jelentkezők/ajánlattevők közötti szabad versenyt.
                           (4)   Az EKB kizárja a részvételből azokat a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, akiket csalás, korrupció, pénzmosás, bűnszervezetben való részvétel vagy a Közösség, az EKB vagy az NKB-k pénzügyi érdekeit sértő bármely egyéb illegális tevékenységben való részvétel miatt jogerős ítéletben elítéltek.
                           (5)   Az EKB bármikor kizárja a részvételből a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, amennyiben:

                                       a)

                                       csődeljárás, felszámolási eljárás vagy bírósági felügyelet alatti, hitelezőkkel való egyezségkötésre irányuló eljárás alatt állnak vagy gazdasági tevékenységüket felfüggesztették, vagy a nemzeti jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezések szerinti hasonló eljárás következtében bármely ezekhez hasonló helyzetben vannak;

                                       b)

                                       szakmai magatartásukkal kapcsolatosan elkövetett bűncselekmény miatt jogerős ítélet hatálya alatt állnak;

                                       c)

                                       súlyos kötelességszegést követtek el;

                                       d)

                                       nem teljesítették társadalombiztosítási hozzájárulási vagy adófizetési kötelezettségüket azon ország jogi rendelkezéseivel összhangban, ahol székhellyel rendelkeznek, vagy az ajánlatkérő országában, illetve abban az országban, ahol a szerződést teljesíteni kell;

                                       e)

                                       egy másik ajánlattételi eljárás tekintetében a szerződéses kötelezettségeik teljesítésének elmulasztása miatt bíróság vagy választottbíróság súlyos szerződésszegést állapított meg velük szemben;

                                       f)

                                       a vezető tisztségviselőik, alkalmazottaik vagy megbízottjaik összeférhetetlennek minősülnek;

                                       g)

                                       az EKB által kért információ nyújtása során lényeges kérdésben hamis nyilatkozatot tettek;

                                       h)

                                       a verseny korlátozása céljából kapcsolatba lépnek más részvételre jelentkezőkkel vagy ajánlattevőkkel.”

                           b)

                           A cikk a következő (6)–(7) bekezdéssel egészül ki:
                           „(6)   A részvételre jelentkezők vagy az ajánlattevők igazolják, hogy a fenti kizáró feltételek egyike sem vonatkozik rájuk, és/vagy bemutatják a hirdetményben vagy az ajánlati felhívásban megnevezett igazolásokat. Ha az eljárás során ilyen körülmény merül fel, az érintett jelentkezőnek/ajánlattevőnek indokolatlan késedelem nélkül értesítenie kell erről az EKB-t.
                           (7)   Az EKB ésszerű időre minden jövőbeli pályázati eljáráson való részvételből kizárhatja azt a pályázót, amely a (4) és (5) bekezdésben leírt helyzetben van. Az EKB az arányosság elvének alkalmazásával dönt a kizárásról és annak időtartamáról, figyelembe véve különösen a bűncselekmény súlyosságát, az annak elkövetése óta eltelt időt, a bűncselekmény tartamát és a bűnismétlést, az érintett szállító szándékosságát vagy gondatlanságának fokát, és a szállító által a hasonló bűncselekmények jövőbeni megelőzésére tett intézkedéseket. A kizárás időtartama a 10 évet nem haladhatja meg. Az EKB a szállító kizárására vonatkozó döntés meghozatala előtt lehetőséget ad a szállítónak álláspontja kifejtésére, kivéve, ha a kizárást alátámasztó tényeket jogerős ítélet állapítja meg. Az EKB írásban értesíti a szállítót döntéséről és annak főbb indokairól.”

               9.

               A 28. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A faxon vagy elektronikus úton történő értesítést legalább a szerződés EKB általi aláírása előtt tíz nappal, más hírközlési eszköz használata esetén a szerződés aláírása előtt legalább 15 nappal kell elküldeni.”

               10.

               A 29. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(3)   Az EKB a versenytárgyalási eljárásban való részvételre azon szállítók közül választ, amelyek felvételt nyertek a dinamikus beszerzési rendszerbe, vagy ilyen rendszer hiányában a megfelelő szállítók részvételi szándék kifejezésére szóló felhívás nyomán elkészített listáján szerepelnek, illetve ilyen lista hiányában megfelelő piacelemzés alapján választ. Ez utóbbi esetben a megfelelő szállítók előzetes kiválasztása az EKB kizárólagos mérlegelése alapján történik.”

                           b)

                           Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(5)   A beérkezett ajánlatokat az ajánlattételi felhívásban meghatározott szempontok szerint kell értékelni. Az írásos ajánlatok értékelését követően az EKB tárgyalásokat kezdhet az ajánlattevőkkel, amennyiben ezt a lehetőséget az ajánlati felhívás tartalmazta. A tárgyalásokat az ajánlattevők rangsorolása szerint egymást követő tárgyalásokként vagy az odaítélési szempontoknak legjobban megfelelő több ajánlattevővel történő párhuzamos tárgyalásokként folytathatják le.”

         2. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ez a határozat 2009. március 1-jén lép hatályba.
   (2)   Az e határozat hatálybalépése előtt megkezdett ajánlattételi eljárásokat az EKB/2007/5 határozattal összhangban kell befejezni. E rendelkezés alkalmazásában egy ajánlattételi eljárás azon a napon kezdődik, amelyen a hirdetményt elküldték az Európai Unió Hivatalos Lapjának, illetve az olyan esetekben, amikor nincs szükség ilyen hirdetményre, azon a napon, amelyen az EKB egy vagy több szállítót felkér az ajánlat benyújtására.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. január 27-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 80., 2004.3.18., 33. o.

      (2)  HL L 317., 2007.12.5., 34. o.

      (3)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

      (4)  HL L 184., 2007.7.14., 34. o.


title: 2014/782/EU: A Tanács határozata ( 2014. október 16. ) az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

text:
               13.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 328/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. október 16.)
   az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

      (2014/782/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2008. március 17-én a Tanács a 241/2008/EK rendelettel (1) jóváhagyta az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötését.

               (2)

               A megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv 2012. június 15-én hatályát vesztette.

               (3)

               Az Unió és a Bissau-guineai Köztársaság tárgyalásokat folytatott egymással egy új jegyzőkönyvről (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amely a halászat tekintetében a Bissau-guineai Köztársaság felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít az uniós hajóknak.

               (4)

               A tárgyalások eredményeként a jegyzőkönyvet 2012. február 10-én parafálták.

               (5)

               Az uniós hajók által végzett halászati tevékenységek folytonosságának biztosítása érdekében a jegyzőkönyvet – a jegyzőkönyv 18. cikkének megfelelően – az aláírásának napjától ideiglenesen kell alkalmazni.

               (6)

               A jegyzőkönyvet alá kell írni és a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen kell alkalmazni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) aláírását – feltételezve annak későbbi megkötését – a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A jegyzőkönyvet – a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig – a 18. cikkének megfelelően az aláírásának napjától (2) ideiglenesen alkalmazni kell.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. október 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. POLETTI

      (1)  A Tanács 241/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről (HL L 75., 2008.3.18., 49. o.).

      (2)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.