               9.2.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 50/91

         P8_TA(2016)0081
   Intézményközi megállapodás a jogalkotás minőségének javításáról
   Az Európai Parlament 2016. március 9-i határozata az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2016/2005(ACI))
   (2018/C 050/13)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Elnökök Értekezletének 2015. december 16-i határozatára,

               —

               tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás tervezetére,

               —

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 295. cikkére,

               —

               tekintettel a minőségi jogalkotásról szóló intézményközi megállapodásra vonatkozó bizottsági javaslatra (COM(2015)0216 és annak mellékletei),

               —

               tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodásra (1) (a „2010. évi keretmegállapodás”),

               —

               tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra (2) (a „2003. évi intézményközi megállapodás”),

               —

               tekintettel „Az uniós szabályozás célravezetősége, a szubszidiaritás és az arányosság – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” című, 2014. február 4-i állásfoglalására (3),

               —

               tekintettel a Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról szóló, 2015. szeptember 16-i állásfoglalására (4),

               —

               tekintettel a 2016. február 18–19-i Európai Tanács következtetéseire,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 140. cikkének (1) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A8-0039/2016),

               A.

               mivel a Parlament többször kérte a 2003. évi intézményközi megállapodás újratárgyalását a Lisszaboni Szerződés által létrehozott új szabályozási környezet figyelembevétele, a jelenlegi bevált gyakorlatok megszilárdítása és a megállapodásnak a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó menetrenddel összhangban való korszerűsítése érdekében;

               B.

               mivel a Régiók Bizottsága, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és különböző nemzeti parlamentek kifejtették nézeteiket a Bizottság „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i közleményéről (COM(2015)0215), a minőségi jogalkotásról szóló intézményközi megállapodásra vonatkozó, fent említett bizottsági javaslatról vagy a jogalkotás minőségének javításáról szóló új intézményközi megállapodással kapcsolatban az intézmények között született konszenzusról;

               C.

               mivel a Parlament fent említett 2015. szeptember 16-i állásfoglalása üdvözölte a jogalkotás minőségének javításával kapcsolatos új intézményközi megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdését, és meghatározott több prioritást, nevezetesen a Bizottság által készített jogalkotási szövegtervezetek minősége, a többéves és éves programozás, a jogszabálytervezetek hatásvizsgálatának megerősítése, az információkhoz való hozzáférés tekintetében a jogalkotási folyamat egésze folyamán a jogalkotás két ágával való egyenlő bánásmód, a megfelelő intézményközi konzultáció, a Parlament javaslatainak és ajánlásainak Bizottság általi nyomon követése és minden tervezett visszavonás részletes megindokolása tekintetében;

               D.

               mivel 2015. június 25-én formálisan megnyitották az intézményközi tárgyalásokat;

               E.

               mivel 2015. december 16-án az Elnökök Értekezlete a szavazatok egyszerű többségével jóváhagyta a három intézmény tárgyalói által 2015. december 8-án elért ideiglenes megállapodást a jogalkotás minőségének javításáról szóló új intézményközi megállapodás szövegéről (az „új intézményközi megállapodás”);

               F.

               mivel az új intézményközi megállapodás célja a 2003. évi intézményközi megállapodás, valamint a hatásvizsgálatokról szóló 2005. évi intézményközi közös megközelítés felváltása, és mivel az új intézményközi megállapodás melléklete szándék szerint a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló 2011. évi egyetértési megállapodás helyébe lép;

               G.

               mivel az Európai Parlament és a Bizottság e határozat II. mellékletében foglalt nyilatkozatával összhangban az új intézményközi megállapodás nem érinti a 2010. évi keretmegállapodást;

               H.

               mivel mindazonáltal a 2010. évi keretmegállapodás bizonyos rendelkezései idejétmúlttá válhatnak, vagy naprakésszé teendők az új intézményközi megállapodás eredményeként;

               I.

               mivel az új intézményközi megállapodás további intézményközi tárgyalásokat irányoz elő, nevezetesen a nemzetközi szerződések megkötése keretében az együttműködésre és az információcserére vonatkozó gyakorlati intézkedésekről, valamint az EUMSZ felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról rendelkező 290. cikke, illetve a végrehajtási jogi aktusokról rendelkező 291. cikke alkalmazásának kritériumairól;

               J.

               mivel a Parlament eljárási szabályzatának egyes rendelkezéseit, például a Bizottság munkaprogramjával kapcsolatos és a jogi aktusok jogalapjának ellenőrzésével kapcsolatos rendelkezéseket az új intézményközi megállapodás következtében ki kell igazítani;

               K.

               mivel az új intézményközi megállapodás valamilyen módon kezeli a Parlament Alkotmányügyi Bizottsága által készített „Az AFCO észrevételei az Európai Parlament álláspontjához a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás felülvizsgálatára irányuló tárgyalások során” című, 2015. április 22-i dokumentumban foglalt fő aggályokat;

               1.

               üdvözli az intézmények által elért megállapodást és azt megfelelőnek tartja a közöttük lévő kapcsolat új alapokra helyezéséhez és egy új, nyíltabb és átláthatóbb viszony kialakításához az Unió polgárainak érdekét szolgáló minőségi jogalkotás érdekében;

               2.

               mélységes sajnálatát fejezi ki a jogalkotás minőségének javításával összefüggésben amiatt, hogy az intézményközi megállapodásra irányuló tárgyalások során nem követték az Európai Parlament bizottsági eljárások tekintetében kialakult állandó gyakorlatát;

               3.

               üdvözli különösen a többéves és éves intézményközi programtervezésre vonatkozó tárgyalások eredményét, a Parlament kezdeményezései nyomán a Bizottság által teendő intézkedéseket, és a jogalkotási javaslatok visszavonásának megindokolását, illetve az előirányzott visszavonásokkal kapcsolatos konzultációkat; hangsúlyozza, hogy a Bizottság munkaprogramjának erőteljes előtérbe helyezésének elfogadása nem értelmezhető a Parlament saját jogalkotási hatáskörei vagy kezdeményezési joga bármely korlátozásának igazolásaként; üdvözli azt is, hogy megállapodás született az intézményközi eszmecseréről arra az esetre, ha valamely jogi aktus jogalapjának módosítását irányoznák elő, és határozott eltökéltségét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy ellenálljon az Európai Parlament jogalkotási hatáskörének a jogalap módosítása révén történő korlátozását célzó bármely kísérletnek;

               4.

               hangsúlyozza az új intézményközi megállapodásnak a jogalkotás minőségének javítását szolgáló eszközökről (hatásvizsgálatok, a nyilvánossággal és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció, értékelések stb.) szóló rendelkezéseinek fontosságát egy, megalapozott, inkluzív és átlátható döntéshozatali folyamat és a jogszabályok helyes alkalmazása szempontjából, ugyanakkor tudomásul veszi, hogy e rendelkezések védik a jogalkotók előjogait; úgy véli, hogy a hatásvizsgálatoknak átfogóknak és kiegyensúlyozottaknak kell lenniük, és értékelniük kell többek között a szükséges jogszabályok elmulasztásának árát az előállítók, a fogyasztók, a munkavállalók, az adminisztrátorok és a környezet szempontjából; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a hatásvizsgálatokra vonatkozó szöveg nem kötelezi el kellőképp a három intézményt a kis- és középvállalatok (kkv-k) és a versenyképességi tesztek hatásvizsgálatokba való bevonása mellett; hangsúlyozza, hogy a jogalkotási ciklus valamennyi szakaszában tekintettel kell lenni a kkv-k szükségleteire, és figyelmet kell fordítani azokra; hangsúlyozza, hogy a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2015. május 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentummal (SWD(2015)0111) összhangban a kkv-kra gyakorolt hatások értékelését bele kell foglalni a hatásvizsgálatokról szóló jelentésekbe, és felhívja a Bizottságot, hogy erről a gyakorlatról adjon kiegészítő tájékoztatást; üdvözli az uniós jogszabályok végrehajtása és alkalmazása javításának célját, többek között az átültetendő uniós jogszabály által elő nem írt nemzeti intézkedések jobb azonosítása révén (túlszabályozás), és míg figyelemmel van arra, hogy a tagállamok szabadon alkalmazhatnak szigorúbb követelményeket, ha az uniós jog csak minimumkövetelményeket határoz meg, elvárja, hogy a tagállamok az ilyen intézkedéseket világosan jelezzék és dokumentálják;

               5.

               megjegyzi, hogy a jogszabályok kumulatív költsége az uniós szabályok által érintett vállalkozások és egyének számára jelentős nehézségeket eredményezhet;

               6.

               tudomásul veszi a Bizottság első alelnökének 2015. december 15-i levelét az új Szabályozói Ellenőrzési Testület működéséről, amelynek feladata a bizottsági hatásvizsgálatok minőségének ellenőrzése (a Testület azonban nem kap vétójogot a jogalkotási javaslatokra vonatkozóan, ami a választott hatalmi szervekre tartozik); emlékeztet arra, hogy a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatáról és a kkv-teszt szerepéről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalásában (5) kérte a Szabályozói Ellenőrzési Testület (korábban Hatásvizsgálati Testület) függetlenségének megerősítését, és különösen hogy a Testület tagjai ne álljanak politikai ellenőrzés alatt; úgy véli e tekintetben, hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testület létrehozása üdvözlendő első lépés annak függetlensége eléréséhez; rámutat arra, hogy a jogalkotók saját hatásvizsgálatot is végezhetnek, ha ezt szükségesnek tartják; megjegyzi, hogy a hatásvizsgálatok nem helyettesítik a politikai döntéshozatali folyamatot; hangsúlyozza továbbá, hogy az új intézményközi megállapodás rendelkezik a hatásvizsgálatokkal kapcsolatos bevált gyakorlatokra és módszerekre vonatkozó intézmények közötti információcseréről, lehetőséget adva ezzel a Szabályozói Ellenőrzési Testület működésének a megfelelő időben való felülvizsgálatára egy közös módszertan megvalósítása érdekében;

               7.

               üdvözli az intézmények megállapodását arról, hogy együttműködnek a jogszabályok egyszerűsítése érdekében és erről eszmecserét folytatnak a Bizottság munkaprogramjának véglegesítését megelőzően; hangsúlyozza a megállapodásban szereplő, a terhekre vonatkozó éve áttekintés, mint az Unió törekvései eredményeinek világos és átlátható módon való mérésére szolgáló eszköz fontosságát, melynek célja a túlszabályozás elkerülése és az adminisztratív terhek csökkentése, és amelynek tartalmaznia kellene egy listát külön a kkv-kra vonatkozóan, és meg kellene különböztetnie az egyes bizottsági javaslatok és az egyes tagállamok jogi aktusai által bevezetni kívánt terheket; rámutat arra, hogy a konkrét ágazati terhek csökkentésére vonatkozó célkitűzések megvalósíthatóságát és kívánatosságát az intézmények között szoros együttműködésben eseti alapon gondosan meg kell vizsgálni, egyúttal összpontosítva a jogszabályok minőségére, a releváns uniós normák veszélyeztetése nélkül; elvárja, hogy a Bizottság rendszeresen tegyen javaslatot jogi aktusok hatályon kívül helyezésére, ha ez szükségesnek mutatkozik; üdvözli e tekintetben, hogy a három intézmény megállapodott abban, hogy a hatásvizsgálatokban a javaslatok adminisztratív terhekre gyakorolt hatásával is foglalkozni kell, különösen a kkv-kat illetően; felismeri, hogy a megfelelő uniós jogszabályok a kkv-k adminisztratív terheit csökkenthetik azzal, hogy 28 különféle szabályozást a belső piacra vonatkozó egyetlen szabályrendszerrel váltanak fel;

               8.

               úgy véli, hogy elvben kiegyensúlyozott megoldás született a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási jogi aktusok tekintetében, amely átláthatóságot és egyenrangúságot biztosít a jogalkotók között, azonban rámutat arra, hogy gyors megállapodásra van szükség a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási jogi aktusok elhatárolásának megfelelő kritériumairól, és valamennyi alap-jogiaktust haladéktalanul hozzá kell igazítani a Lisszaboni Szerződés által bevezetett jogi keretekhez;

               9.

               elismeri, hogy a Parlament és a Tanács mint jogalkotók közötti kölcsönös vélemény- és információcsere javítása érdekében elfogadott intézkedések előrelépést jelentenek; úgy véli azonban, hogy ezeket az intézkedéseket tovább kellene fejleszteni, különösen az információkhoz való kölcsönös hozzáférés és a találkozókon való kölcsönös részvétel tekintetében, a teljes jogalkotási folyamaton keresztül a jogalkotók közötti valódi egyensúly és egyenlő bánásmód biztosítása, valamint az intézmények közötti jóhiszemű és kölcsönös együttműködés elve betartásának garantálása érdekében; figyelmeztet arra, hogy a megállapodás szerinti informális eszmecsere ne váljon az átláthatatlan intézményközi tárgyalások új színterévé;

               10.

               emlékeztet arra, hogy az EUMSZ egy három olvasatból álló rendes jogalkotási eljárást hoz létre; rámutat arra, hogy ha a Parlament és a Tanács teljes mértékben élnek az őket a jogalkotási eljárásban megillető előjogokkal, a második olvasatbeli megállapodásnak kellene az általában követett eljárásnak lennie, és az első olvasatbeli megállapodásokat csak akkor szabadna alkalmazni, ha erről megfontolt és kifejezett döntés született;

               11.

               üdvözli a jogalkotási eljárások átláthatóságának biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalást, azonban hangsúlyozza, hogy ennek megvalósításához konkrétabb rendelkezésekre és eszközökre van szükség, különösen az első olvasatbeli megállapodások alkalmazása tekintetében;

               12.

               úgy véli továbbá, hogy jobban ki kellene használni a nemzeti parlamentekkel való politikai párbeszédre vonatkozó szabályokat; kiemeli ezzel összefüggésben a Lisszaboni Szerződés által a nemzeti parlamenteknek biztosított fontos szerepet, és hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás és arányosság elve tiszteletben tartásának ellenőrzésén kívül lehetőségük nyílik érdemben hozzájárulni a politikai párbeszédhez, és élnek is ezzel a lehetőségükkel; bátorít a Szerződésekben lefektetett meglévő szubszidiaritási és arányossági mechanizmusok jobb alkalmazására; hangsúlyozza, hogy nagyobb rugalmasságra van szükség a szubszidiaritás elvének be nem tartása esetén a nemzeti parlamentek számára az indokolt vélemény kibocsátására meghatározott 8 hetes határidő érvényesítése terén;

               13.

               felhív annak átfogó értékelésére. hogy az új intézményközi megállapodás milyen hatást gyakorol majd a 2010. évi keretmegállapodásra és más kapcsolódó, hatályos intézményközi megállapodásokra, szem előtt tartva, hogy meg kell védeni az Európai Parlament pozícióját és előjogait, továbbá egyszerűsíteni kell az intézményközi kapcsolatokat szabályozó számos megállapodásból álló struktúrát;

               14.

               úgy véli, hogy egy ilyen egyszerűsítést akkor kell elvégezni, amikor az új intézményközi megállapodás végrehajtására irányuló valamennyi gyakorlati intézkedést elfogadták, melyek alapján az intézmények szintén értékelhetnék, hogy az új intézményközi megállapodás végrehajtása során addig szerzett tapasztalatok fényében szükség van-e az új intézményközi megállapodás kiigazítására;

               15.

               hangsúlyozza a megfelelő végrehajtás és annak fontosságát, hogy biztosítsák az új intézményközi megállapodásban vállalt kötelezettségek és az ott meghatározott határidők tiszteletben tartását;

               16.

               rámutat arra, hogy különösen a következő kérdések esetében további nyomon követésre van szükség szakértői és/vagy politikai szinten, valamennyi releváns tapasztalattal rendelkező parlamenti bizottság aktív részvételével és ezek tapasztalataira támaszkodva:

                           —

                           programozás (a 2010. évi keretmegállapodás és a Parlament eljárási szabályzatának felülvizsgálata);

                           —

                           a jogi aktusok jogalapjának ellenőrzése (az eljárási szabályzat technikai felülvizsgálata a háromoldalú eszmecserére vonatkozó intézkedések belefoglalása érdekében);

                           —

                           a Bizottság fent említett minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásai Bizottság általi végrehajtásának, valamint az újonnan létrehozott Szabályozói Ellenőrzési Testület tényleges működésének értékelése, különösen annak ellenőrzése érdekében, hogy a 6. bekezdésnek megfelelően függetlenül működik-e, és tagjai nem állnak semmiféle politikai ellenőrzés alatt;

                           —

                           a jogalkotási folyamat átláthatósága és koordinálása (ideértve a következőket: az első és második olvasatbeli megállapodásokra irányuló eljárások megfelelő alkalmazása; az eszmecserére vonatkozó gyakorlati intézkedések, információcsere és a menetrendek összehasonlítása, átláthatóság a háromoldalú tárgyalásokkal összefüggésben, a jogalkotási ügyek állására vonatkozó közös adatbázis létrehozására szolgáló platformok és eszközök kifejlesztése, a nemzeti parlamentek tájékoztatása, valamint a nemzetközi megállapodásokra irányuló tárgyalásokkal és az azok megkötésével kapcsolatos együttműködésre és információcserére vonatkozó gyakorlati intézkedések);

                           —

                           a Szabályozói Ellenőrzési Testület függetlenségének értékelése és nyomon követése a hatásvizsgálatok ellenőrzésére és azokkal kapcsolatos objektív tanácsadásra vonatkozó szerepének ellátása során;

                           —

                           a Parlament arra vonatkozó elvárása, hogy az új intézményközi megállapodás releváns rendelkezései alapján a Bizottság olyan javaslatokat terjesszen elő, amelyek – ha ez megvalósítható – célokat határoznak meg a kulcságazatok terheinek lehető leghamarabbi csökkentésére, egyúttal biztosítva a jogszabályokban foglalt célok teljesülését;

                           —

                           az új intézményközi megállapodás és az Unió tanácsadó szerveivel kapcsolatos együttműködési megállapodások közötti működési és jogi koherencia biztosítása;

                           —

                           felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok, a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalása (6) alapján (tárgyalások a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok elhatárolási kritériumairól, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok nyilvántartásának létrehozása és a Lisszabon előtti jogi aktusok teljes körű kiigazítása);

                           —

                           az uniós jog végrehajtása és alkalmazása (az irányelvek átültetéséről szóló tagállami közlések és minden olyan nemzeti intézkedés alapos megvizsgálása, amely túlmegy az uniós jogszabályok által előírtakon („túlszabályozás”));

               17.

               jóváhagyja a megállapodás tervezetét az e határozat I. mellékletében foglaltak szerint;

               18.

               jóváhagyja a Parlament és a Bizottság nyilatkozatát az e határozat II. mellékletében foglaltak szerint;

               19.

               felkéri illetékes bizottságát annak megvizsgálására, hogy az új intézményközi megállapodás végrehajtásához mennyiben van szükség az eljárási szabályzat módosítására vagy értelmezésére, illetve a Parlament gyakorlatainak, igazgatásának vagy a más intézményekkel való kapcsolattartásra szolgáló csatornáinak megváltoztatására;

               20.

               utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével és a Bizottság elnökével közösen írja alá az új intézményközi megállapodást, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

               21.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot mellékleteivel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

      (1)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

      (2)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

      (3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0061.

      (4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0323.

      (5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0069.

      (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0127.

         I. MELLÉKLET

         Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról

         (E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett intézményközi megállapodással (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.)

         II. MELLÉKLET

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA A JOGALKOTÁS MINŐSÉGÉNEK JAVÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁS ELFOGADÁSA ALKALMÁBÓL

      Az Európai Parlament és a Bizottság úgy véli, hogy ez a megállapodás tükrözi az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság Szerződésekben rögzített hatásköreit, és az ezek közötti egyensúlyt.
      Ez a megállapodás nem érinti az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodást (1).

         (1)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.


title: A Tanács határozata (2018. február 15.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsa összetételének megújításáról

text:
               20.2.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 64/5

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2018. február 15.)
   az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsa összetételének megújításáról
   (2018/C 64/04)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány által benyújtott jelölésre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2015. július 14-i (2) és a 2015. szeptember 14-i határozatával (3) a 2015. szeptember 18-tól2018. szeptember 17-ig tartó időszakra kinevezte az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Marinella COLUCCI lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik olasz tag helye megüresedett.

               (3)

               A hivatali idő fennmaradó részére, azaz a 2018. szeptember 17-ig tartó időszakra ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának új tagjait,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz a 2018. szeptember 17-ig tartó időszakra az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává nevezi ki a következő személyt:
   KORMÁNYKÉPVISELŐK:

               OLASZORSZÁG

               Ugo MENZIANI

         2. cikk
   Ezt a határozatot tájékoztatási célból ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2018. február 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. VALCHEV

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 232., 2015.7.16., 2. o.

      (3)  HL C 305., 2015.9.16., 2. o.


title: A Tanács (EU) 2018/404 határozata (2018. március 13.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

text:
               16.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 74/1

         A TANÁCS (EU) 2018/404 HATÁROZATA
   (2018. március 13.)
   az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országoknak az említett rendelettel összhangban részt kell venniük a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközben, valamint hogy pénzügyi hozzájárulásaikról megállapodásokat kell kötni, és meg kell határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket.

               (2)

               A Tanács 2014. július 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Norvég Királysággal, az Izlandi Köztársasággal, a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel ezen országoknak a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközben való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodásról. A tárgyalások sikeresen lezárultak, és a Svájci Államszövetség 2017. április 21-én parafálta a megállapodást.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e határozatról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

               (4)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (2) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozatnak (3) megfelelően nem vesz részt; Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)

               A megállapodást ezért – figyelemmel annak későbbi megkötésére – az Unió nevében alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak (4) az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. GORANOV

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 515/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

      (2)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

      (3)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

      (4)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.


title: A Tanács (KKBP) 2018/458 határozata (2018. március 19.) az 1997. február 10-i mostari események idején erőszakos cselekményeket elkövető személyekkel szemben meghozandó korlátozó intézkedésekről a 97/193//KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről

text:
               20.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 77/16

         A TANÁCS (KKBP) 2018/458 HATÁROZATA
   (2018. március 19.)
   az 1997. február 10-i mostari események idején erőszakos cselekményeket elkövető személyekkel szemben meghozandó korlátozó intézkedésekről a 97/193//KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 1997. március 17-én elfogadta a 97/193/KKBP közös álláspontot (1).

               (2)

               A 97/193/KKBP közös álláspont felülvizsgálata alapján a közös állásponttal bevezetett intézkedéseket vissza kell vonni.

               (3)

               A 97/193/KKBP közös álláspontot ezért hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 97/193/KKBP közös álláspont hatályát veszti.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  97/193/KKBP Közös Álláspont (1997. március 17.) amelyet a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés J.2. cikke alapján fogadott el, az 1997. február 10-i mostari események idején erőszakos cselekményeket elkövető személyekkel szemben meghozandó korlátozó intézkedésekről (HL L 81., 1997.3.21., 1. o.).


title: A Tanács (KKBP) 2018/459 határozata (2018. március 19.) a bosznia-hercegovinai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról

text:
               20.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 77/17

         A TANÁCS (KKBP) 2018/459 HATÁROZATA
   (2018. március 19.)
   a bosznia-hercegovinai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a bosznia-hercegovinai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2011/173/KKBP határozat felülvizsgálata alapján ezeket a korlátozó intézkedéseket 2019. március 31-ig meg kell újítani.

               (3)

               Ezért a 2011/173/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/173/KKBP határozat 6. cikke második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „Ezt a határozatot 2019. március 31-ig kell alkalmazni.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2011/173/KKBP határozata (2011. március 21.)a bosznia-hercegovinai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről (HL L 76., 2011.3.22., 68. o.).


title: A Bizottság határozata (2018. március 14.) a törökországi menekülteket támogató eszközről és a C(2015) 9500 bizottsági határozatnak a törökországi menekülteket támogató eszközhöz való hozzájárulás tekintetében történő módosításáról

text:
               21.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 106/4

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2018. március 14.)
   a törökországi menekülteket támogató eszközről és a C(2015) 9500 bizottsági határozatnak a törökországi menekülteket támogató eszközhöz való hozzájárulás tekintetében történő módosításáról
   (2018/C 106/05)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 210. cikke (2) bekezdésére és 214. cikke (6) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozat (a továbbiakban: nyilatkozat) 6. pontja kimondta, hogy az Unió további 3 000 000 000 EUR-t mozgósít 2018 végéig, amennyiben a törökországi menekülteket támogató eszköz keretében első lépésként elkülönített 3 000 000 000 EUR teljes mértékben felhasználásra kerül, feltéve ha a vonatkozó feltételek teljesülnek.

               (2)

               A tagállami kormányok képviselői 2016. február 3-án kidolgozták a törökországi menekülteket támogató eszközre vonatkozó irányítási és feltételrendszer-keretet létrehozó, az uniós tagállamok és a Bizottság között létrejött egyetértési megállapodást (a továbbiakban: egyetértési megállapodás).

               (3)

               A Bizottság megjegyzi, hogy az első részletnél a hozzájárulások megoszlása a következőképpen alakult: 1 000 000 000 EUR származott az uniós költségvetésből, 2 000 000 000 EUR pedig a tagállamoktól. A Bizottság azt tartja megfelelőnek, ha a második részlet ugyanazt a megoszlást követhetné a 2018–2019-es évre.

               (4)

               A segítségnyújtás fokozatos megvalósítása az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti megállapodás folyamatos végrehajtásától függ, amelynek célja a válság megoldására irányuló, az átmeneti védelem alatt álló személyek számára és a migrációkezelés keretében összehangolt erőfeszítéssel nyújtott támogatással kapcsolatos együttműködés erősítése.

               (5)

               A tagállamok egyéni pénzügyi hozzájárulásait az uniós költségvetésbe külső címzett bevételként kell belefoglalni, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 21. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban. A Bizottságnak – amely a Szerződés 317. cikkével összhangban egyedüli felelősséggel rendelkezik az uniós költségvetés végrehajtásáért – az Unió nevében hozzájárulási igazolást kell kapnia a tagállamoktól. Az euróban kifejezett hozzájárulási igazolás lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikke (2) bekezdésével összhangban a megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatot rendelkezésre bocsássa az említett igazolás kézhezvételekor. Az egyéni hozzájárulási igazolások alapját egyetlen minta fogja képezni, amely szükség esetén lehetővé tenné a konkrét szükségletekhez való alkalmazkodást.

               (6)

               A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos határozatok és fellépések az 1257/96/EK tanácsi rendelettel (3) összhangban és a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusban meghatározott elvek (4) szerint kerülnek végrehajtásra.

               (7)

               A fenti indokok alapján a C(2015) 9500 tanácsi határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A C(2015) 9500 bizottsági határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „E határozat koordinációs mechanizmust hoz létre – a törökországi menekülteket támogató eszközt (a továbbiakban: az eszköz) – annak érdekében, hogy segítséget nyújtson Törökországnak a menekültek és kiegészítő védelmet biztosító jogállásra jogosult személyek azonnali humanitárius és fejlesztési szükségleteinek megoldásában, valamint a befogadó közösségeik, nemzeti és helyi hatóságaik számára a menekültek és a kiegészítő védelemre jogosult személyek beáramlásából adódó következmények kezelésében és megoldásában.”;

               2.

               A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „Egyedi célkitűzése, hogy fokozza a menekülteknek és a kiegészítő védelemre jogosult személyeknek, valamint befogadó közösségeiknek, nemzeti és helyi hatóságaiknak nyújtott támogatás hatásosságát és egymást kiegészítő jellegét a menekültek és a kiegészítő védelemre jogosult személyek beáramlásából adódó következmények kezelésének és megoldásának tekintetében.”

               3.

               A 4. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

                           „1.

                           Az eszköz a 2016–2017-es időszakra vonatkozóan 3 000 000 000 EUR-t kitevő összeget, a 2018–2019-es időszakra vonatkozóan pedig további 3 000 000 000 EUR-t hangol össze.

                              Uniós költségvetési hozzájárulások

                           2.

                           A 2016–2017-re, valamint 2018–2019-re vonatkozó, egyenként 3 000 000 000 EUR-t kitevő teljes összegből 1 000 000 000 EUR-t finanszíroz az uniós költségvetés, a későbbi egyedi finanszírozási döntések alapján, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 84. cikke (2) bekezdésének megfelelően, valamint összhangban saját pénzügyi szabályaival és az érintett alap-jogiaktus követelményeivel.”

               4.

               A 4. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

                           „4.

                           2018–2019-re a tagállamok 2 000 000 000 EUR-t biztosítanak az [Európai Unió 2018. évi költségvetésén alapuló] GNI-kulcs (bruttó nemzeti jövedelem) alapján tett hozzájárulások felosztásának megfelelően.”

               5.

               Az 5. cikk (1) bekezdése iv. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

                           „iv.

                           nyomon követi a tagállamok hozzájárulásait az egyes tagállamok hozzájárulási igazolásában a hozzájárulásokra vonatkozóan meghatározott időzítésnek megfelelően.”

               6.

               A 8. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „A Bizottság a tagállamokkal való teljeskörű egyeztetés mellett 2021. december 31-ig értékelést végez az eszköz első részletéről, valamint 2023. december 31-ig a második részletről.”

               7.

               A 9. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                           „1.

                           Ez az eszköz 2016. január 1-jével jön létre a 2016. és 2017. költségvetési év részét képező pénzügyi hozzájárulásokra, valamint a 2018. és 2019. költségvetési év részét képező pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozóan. Az eszköz kezelése a tagállami hozzájárulások és időzítésük alapján történik, amelyről tájékoztatják a Bizottságot, aki azt visszaigazolja.”

         2. cikk
   (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   (2)   Ezt a határozatot a Hivatalos Lapban ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 14-én.

            a Bizottság részéről

         Johannes HAHN

            a Bizottság tagja

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

      (2)  HL L 362., 2012.12.31., 1. o.

      (3)  A Tanács 1257/96/EK rendelete (1996. június 20.) a humanitárius segítségnyújtásról (HL L 163., 1996.7.2., 1. o.).

      (4)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat – „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus” (HL C 25., 2008.1.30., 1. o.).

      INDOKOLÁS
      A törökországi menekülteket támogató eszközről és a C(2015) 9500 bizottsági határozatnak a törökországi menekülteket támogató eszközhöz való hozzájárulás tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági határozat elfogadásáról
      A törökországi menekülteket támogató eszközt 2015-ben hozták létre a törökországi menekültek támogatása melletti uniós kötelezettségvállalás meggyőző bizonyítására. Az eszköz humanitárius és nem humanitárius támogatást nyújt, azzal a céllal, hogy segítse Törökországot a menekültek befogadása érdekében kifejtett erőfeszítéseiben. Az eszköz keretében nyújtott támogatás 2016-ra és 2017-re vonatkozó első részletének összege 3 milliárd EUR volt.
      A törökországi menekülteket támogató eszköz első részletének igénybevétele sikeres volt. Az eszköz összesen 3 milliárd EUR összegű operatív keretét a 2016. márciusi EU–Törökország nyilatkozattól számított 21 hónap alatt programozták, kötötték le, valamint kötöttek rá szerződést. A támogató eszközről szóló második éves jelentés (1) összesen 72 projekt eredményeiről és végrehajtásáról tartalmaz részletes információkat. A jelentés kézzelfogható eredményeket erősít meg. Például a szükséghelyzeti szociális védőhálóból folyósított havi készpénz-átutalások révén a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő, közel 1,2 millió menekült havi jövedelemtámogatáshoz jut; török nyelvoktatásban részesül 312 000 menekült státuszú gyermek, valamint 500 000 diák jut oktatási segédanyaghoz; továbbá majdnem körülbelül 764 000 menekült vett részt alapegészségügyi-ellátás körébe tartozó konzultáción, továbbá több mint 217 000 szír menekült státuszú gyermek kapott oltást. A támogató eszköz kezelése partnerségi megközelítést tett lehetővé az EU és a tagállamok között, mivel a közös irányítás nem lehetett volna lehetséges, ha a támogatás kizárólag az EU költségvetéséből származott volna.
      Az EU-nak komoly érdeke fűződik ahhoz, hogy folytatódjék az, ami úgy tűnik, hogy jól működik. Ezt a bizottsági határozatot ezért azzal a céllal készítettük, hogy a támogatási eszköz értékes munkája folytatódhasson, az EU–Törökország nyilatkozatban meghatározottak szerint.
      Az EU–Törökország nyilatkozat megerősítette, hogy az EU további 3 milliárd EUR-t vesz igénybe a támogatási eszközre, amennyiben a vonatkozó feltételek teljesülnek. A támogatási eszközből származó projektek folyamatosságának biztosítása, valamint a menekültek számára nyújtandó folyamatos támogatás érdekében ezért további támogatásról szóló határozatra van szükség. A Bizottság ezért a törökországi menekülteket támogató eszköz címén újabb 3 milliárd EUR elkülönítéséről szóló határozatot fogad el. A támogatási eszközre mozgósított 2016. és 2017. évi költségvetés összegét az uniós költségvetésből származó 1 milliárd EUR, valamint a tagállamok külső címzett bevételként történő, 2 milliárd EUR összegű hozzájárulása tette ki. Javasoljuk, hogy ez a konstrukció folytatódjon a 2018. és 2019. évre. Ez a megoszlás biztosítja, hogy megfelelő mozgástér maradjon az uniós költségvetésben ahhoz, hogy megbirkózzunk a szükséghelyzetekkel és váratlan válságokkal a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig, különösen a migráció területén.
      A tagállamoknak a 2016-ra és 2017-re vonatkozó támogatási eszközhöz nyújtott hozzájárulásának igénybevételére azt követően került sor, hogy a Bizottság és a 28 tagállam képviselője között létrejött a törökországi menekülttámogatás irányítási és feltételrendszer keretét létrehozó egyetértési megállapodás (2). Nagyon hatékonynak bizonyult a támogató eszköz irányítási szerkezete, amelynek központjában egy bizottság áll, amelyben minden tagállam szavazattal rendelkezik, Törökország pedig tanácsadói minőségben vesz részt. Abban az esetben, ha a második részlet kizárólag az uniós költségvetésből származna, a rendes uniós szabályok vonatkoznának, és a tagállamok ki lennének zárva a támogató eszköz irányításából. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy hasonló konstrukciót hozzanak létre a 2018. és 2019. év tekintetében, ez esetben a tagállamok egyéni pénzügyi hozzájárulásait az uniós költségvetésbe külső címzett bevételként kell belefoglalni, ugyanúgy, ahogyan az az első részletnél történt.

         (1)  A Bizottság 2018. március 13-i COM(2018)91 közleménye.

         (2)  A Bizottság és a 28 tagállam képviselője között 2016. február 5-én létrejött egyetértési megállapodás a törökországi menekülttámogatás irányítási és feltételrendszer keretének létrehozásáról.


               21.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 106/7

         Az Európai Politikai Pártokkal és Európai Politikai Alapítványokkal Foglalkozó Hatóság határozata
   (2017. november 13.)
   az Identités & traditions européennes nyilvántartásba vételének elutasításáról
   (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
   (2018/C 106/06)
   AZ EURÓPAI POLITIKAI PÁRTOKKAL ÉS EURÓPAI POLITIKAI ALAPÍTVÁNYOKKAL FOGLALKOZÓ HATÓSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,
   tekintettel az Identités & traditions européennes ASBL beadványára,
   mivel:

               (1)

               az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága (továbbiakban: „a Hatóság”) 2017. szeptember 28-án megkapta az Identités & traditions européennes ASBL („ITE”) arra irányuló beadványát (a továbbiakban: „a beadvány”), hogy európai politikai alapítványként jegyezzék be,

               (2)

               a beadványhoz csatoltak egy az ITE elnöke és a szervezethez alapszabályának 16a. cikke értelmében formálisan kapcsolódó szövetség, az Alliance européenne des mouvements nationaux („AEMN”) elnöke által aláírt levelet,

               (3)

               a Hatóság 2017. október 4-én előzetes értékelést küldött az ITE részére, amelyben előzetesen megállapította, hogy nem érintve azt a kérdést, hogy a beadvány kérelemnek minősült-e az 1141/2014/EU, Euratom rendelet értelmében, a beadvány elfogadhatatlan, vagy nem felelt meg legalább egy, az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételnek,

               (4)

               a Hatóság felkérte az ITE-t, hogy amennyiben írásos észrevételeket kíván előterjeszteni, ezt 2017. október 20-ig tegye meg,

               (5)

               az ITE nem élt ezzel a lehetőséggel és eddig nem terjesztett elő egy észrevételt sem,

               (6)

               a Hatóság értékelte a beadvány elfogadhatóságát és megalapozottságát, nem érintve azt a kérdést, hogy az az 1141/2014/EU, Euratom rendelet értelmében kérelemnek minősül-e

               (7)

               a Hatóság úgy véli, hogy a beadvány akkor sem volna elfogadható, ha az 1141/2014/EU, Euratom rendelet értelmében kérelemnek minősülne, mivel a rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében európai politikai alapítvány bejegyzésére irányuló kérelem kizárólag azon az európai politikai párton keresztül nyújtható be, amelyhez a szóban forgó alapítvány formálisan kapcsolódik,

               (8)

               az ITE formálisan kapcsolódik az AEMN-hez, amely nem az 1141/2014/EU, Euratom rendeletben meghatározott feltételek és eljárások szerint bejegyzett európai politikai párt,

               (9)

               ezért a beadvány nem felel meg az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében megállapított alaki előírásoknak,

               (10)

               emellett a Hatóság úgy véli, hogy a beadvány megalapozottság szempontjából akkor sem volna megfelelő, ha az 1141/2014/EU, Euratom rendelet értelmében elfogadható kérelemnek minősülne, mivel a szóban forgó rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint a bejegyzésnek az a feltétele, hogy a kérelmező a szóban forgó rendeletben meghatározott feltételek és eljárások szerint bejegyzett európai politikai párthoz kapcsolódjon,

               (11)

               a (8) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az AEMN nem az 1141/2014/EU, Euratom rendeletben meghatározott feltételek és eljárások szerint bejegyzett európai politikai párt,

               (12)

               ezért a beadvány nem felel meg az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében rögzített feltételeknek, nevezetesen a rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti feltételnek,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Identités & traditions européennes által benyújtott, a szervezet európai politikai alapítványként való bejegyezésére irányuló kérelmet elutasítjuk.
   2. cikk
   Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.
   3. cikk
   E határozat címzettje:

               Identités & traditions européennes

               Rue des Alliés 15

               6044 Roux (Charleroi)

               BELGIQUE/BELGIË

      Kelt Brüsszelben, 2017. november 13-án.

            az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság részéről

            az igazgató

         M. ADAM

      (1)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.


title: A Tanács (KKPB) 2018/466 határozata (2018. március 21.) az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP határozat módosításáról

text:
               21.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               LI 78/3

         A TANÁCS (KKPB) 2018/466 HATÁROZATA
   (2018. március 21.)
   az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. március 21-én elfogadta az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2011/172/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2019. március 22-ig meg kell újítani.

               (3)

               A 2011/172/KKBP határozat mellékletében felsorolt négy személy esetében módosítani kell a jegyzékbe vételük indokolását.

               (4)

               A 2011/172/KKBP határozat mellékletében foglalt, természetes és jogi személyeket, szervezeteket és szerveket tartalmazó jegyzékből hat személyt törölni kell.

               (5)

               A 2011/172/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/172/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 5. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „Ezt a határozatot 2019. március 22-ig kell alkalmazni.”

               2.

               A melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács 2011/172/KKBP határozata (2011. március 21.) az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 76., 2011.3.22., 63. o.).

      MELLÉKLET

                  1.

                  A 2011/172/KKBP határozat mellékletében szereplő következő személyekre vonatkozó bejegyzések helyébe az alábbi bejegyzések lépnek:

                              Név (és névváltozatok)

                              Azonosító adatok

                              A jegyzékbe vétel indoka

                              2.

                              „Suzanne Saleh Thabet

                              Mohamed Hosni Elsayed Mubaraknak, az Egyiptomi Arab Köztársaság egykori elnökének házastársa.
                              Születési idő: 1941.2.28.
                              Neme: nő

                              Kapcsolatban áll Mohamed Hosni Elsayed Mubarakkal, aki ellen az egyiptomi hatóságok bírósági eljárást folytatnak állami pénzeszközök hűtlen kezelése miatt az ENSZ korrupció elleni egyezménye alapján, vagy akivel szemben az egyiptomi hatóságok jogerős bírósági ítélet alapján vagyon-visszaszerzési eljárást folytatnak állami pénzeszközök hűtlen kezelése miatt az ENSZ korrupció elleni egyezménye alapján, és.

                              4.

                              Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh

                              Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubaraknak, az Egyiptomi Arab Köztársaság egykori elnöke fiának a házastársa.
                              Születési idő: 1971.10.5.
                              Neme: nő

                              Olyan személy, aki ellen az egyiptomi hatóságok bírósági eljárást folytatnak állami pénzeszközök hűtlen kezelése miatt az ENSZ korrupció elleni egyezménye alapján, vagy akivel szemben az egyiptomi hatóságok jogerős bírósági ítélet alapján vagyon-visszaszerzési eljárást folytatnak állami pénzeszközök hűtlen kezelése miatt az ENSZ korrupció elleni egyezménye alapján, és kapcsolatban áll Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarakkal.

                              6.

                              Khadiga Mahmoud El Gammal

                              Gamal Mohamed Hosni Elsayed Mubaraknak, az Egyiptomi Arab Köztársaság egykori elnöke fiának a házastársa.
                              Születési idő: 1982.10.13.
                              Neme: nő

                              Olyan személy, aki ellen az egyiptomi hatóságok bírósági eljárást folytatnak állami pénzeszközök hűtlen kezelése miatt az ENSZ korrupció elleni egyezménye alapján, vagy akivel szemben az egyiptomi hatóságok jogerős bírósági ítélet alapján vagyon-visszaszerzési eljárást folytatnak állami pénzeszközök hűtlen kezelése miatt az ENSZ korrupció elleni egyezménye alapján, és kapcsolatban áll Gamal Mohamed Hosni Elsayed Mubarakkal.

                              19.

                              Elham Sayed Salem Sharshar

                              Habib Ibrahim Eladli házastársa.
                              Születési idő: 1963.1.23.
                              Neme: nő

                              Olyan személy, aki ellen az egyiptomi hatóságok bírósági eljárást folytatnak állami pénzeszközök hűtlen kezelése miatt az ENSZ korrupció elleni egyezménye alapján, és kapcsolatban áll Habib Ibrahim Eladli-val.”

                  2.

                  A 2011/172/KKBP határozat mellékletében szereplő következő személyekre vonatkozó bejegyzéseket törölni kell:

                              7.

                              Ahmed Abdelaziz Ezz,

                              8.

                              Abla Mohamed Fawzi Ali Ahmed Salama,

                              9.

                              Khadiga Ahmed Ahmed Kamel Yassin,

                              10.

                              Shahinaz Abdel Aziz Abdel Wahab Al Naggar,

                              11.

                              Ahmed Alaeldin Amin Abdemaksoud Elmaghraby,

                              12.

                              Naglaa Abdallah El Gazaerly.


title: A Tanács (EU, Euratom) 2018/472 határozata (2018. március 19.) a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről

text:
               22.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 79/23

         A TANÁCS (EU, Euratom) 2018/472 HATÁROZATA
   (2018. március 19.)
   a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 286. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
   tekintettel a Belga Királyság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               Karel PINXTEN-nek a Számvevőszék tagjaként eltöltött hivatali ideje 2018. február 28-án lejárt.

               (2)

               Ezért ki kell nevezni a Számvevőszék új tagját,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2018. május 1. és 2024. április 30. közötti időszakra Annemie TURTELBOOM-ot a Számvevőszék tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PORODZANOV

      (1)  A 2018. március 1-jei vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).


title: A Tanács (EU) 2018/467 határozata (2017. szeptember 25.) a Libanoni Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

text:
               22.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 79/1

         A TANÁCS (EU) 2018/467 HATÁROZATA
   (2017. szeptember 25.)
   a Libanoni Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2017/1324 európai parlamenti és a tanácsi határozat (1) értelmében az Unió részt vesz a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban.

               (2)

               A PRIMA célja egy olyan közös program végrehajtása, amelynek célja a kutatási és innovációs kapacitások építése, az ismeretek fejlesztése és közös innovatív megoldások kifejlesztése a földközi-tengeri térségben az agrár-élelmiszeripari rendszerek fenntarthatóvá tétele, és az integrált vízellátás és vízgazdálkodás területén annak érdekében, hogy az éghajlatváltozásnak jobban ellenállóvá, hatékonyabbá, költséghatékonyabbá, valamint környezeti és szociális szempontból fenntarthatóbbá tegye ezeket a rendszereket és az említett vízellátást és vízgazdálkodást, továbbá hozzájáruljon a vízhiány, az élelmezésbiztonság, az élelmezés, az egészségügy, a jólét és a migráció területén fennálló problémák helyi szintű megoldásához.

               (3)

               A PRIMA programot együttesen elindító tagállamok és harmadik országok (a továbbiakban: a részt vevő államok) közösen és azonos feltételek mellett vesznek részt a programban, komolyan elköteleződve a tudományos, igazgatási és pénzügyi integráció mellett.

               (4)

               A Libanoni Köztársaság (Libanon) kifejezte abbéli szándékát, hogy részt vevő államként és a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) PRIMA programban is részt vevő részes uniós tagállamaival és társult harmadik országaival egyenrangú félként csatlakozzon a PRIMA programhoz.

               (5)

               Az (EU) 2017/1324 határozat 1. cikkének (2) bekezdésének megfelelően Libanon a PRIMA programban részt vevő állammá a PRIMA programban való részvétele feltételeit meghatározó, az Unióval a tudományos és technológiai együttműködés területén kötendő nemzetközi megállapodás megkötésétől függően válik.

               (6)

               A Tanács 2017. május 30-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat kezdjen Libanonnal egy a Libanoni Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás), figyelemmel az (EU) 2017/1324 határozat elfogadására. A tárgyalások sikeresen lezárultak.

               (7)

               A megállapodást alá kell írni.

               (8)

               Annak érdekében, hogy Libanon a PRIMA programban már a kezdetektől részt vehessen, a megállapodást a hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Libanoni Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A megállapodást az aláírásának napjától a hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MAASIKAS

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1324 határozata (2017. július 4.) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről (HL L 185., 2017.7.18., 1. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/473 határozata (2018. március 19.) a Régiók Bizottságának a Németországi Szövetségi Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

text:
               22.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 79/24

         A TANÁCS (EU) 2018/473 HATÁROZATA
   (2018. március 19.)
   a Régiók Bizottságának a Németországi Szövetségi Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a német kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

               (2)

               Hans-Josef VOGEL hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Dr. Eckhard RUTHEMEYER, Bürgermeister der Stadt Soest.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PORODZANOV

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).


title: A Tanács határozata (2018. március 19.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsa összetételének megújításáról

text:
               22.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 107/3

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2018. március 19.)
   az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsa összetételének megújításáról
   (2018/C 107/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel a román kormány által benyújtott jelölésre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2015. július 14-i (2) és a 2015. szeptember 14-i határozatával (3) a 2015. szeptember 18-tól2018. szeptember 17-ig tartó időszakra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Gabriel PETRE lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik román tag helye megüresedett.

               (3)

               A hivatali idő fennmaradó részére, azaz a 2018. szeptember 17-ig tartó időszakra ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának új tagjait,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz a 2018. szeptember 17-ig tartó időszakra az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává nevezi ki a következő személyt:
   KORMÁNYKÉPVISELŐK:

               ROMÁNIA

               Felicia Ioana SĂNDULESCU

         2. cikk
   Ezt a határozatot tájékoztatási célból ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PORODZANOV

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 232., 2015.7.16., 2. o.

      (3)  HL C 305., 2015.9.16., 2. o.