title: Az Európai Rendszerkockázati Testület határozata (2016. október 12.) az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának létrehozásáról szóló ERKT/2011/1 határozat módosításáról (ERKT/2016/13)

text:
               25.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 437/8

         AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET HATÁROZATA
   (2016. október 12.)
   az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának létrehozásáról szóló ERKT/2011/1 határozat módosításáról
   (ERKT/2016/13)
   (2016/C 437/05)
   AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,
   tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról szóló, 2010. november 17-i 1096/2010/EU tanácsi rendeletre (2),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) által kiadott figyelmeztetések és ajánlások olyan jogi eszközök, amelyeket megfelelően közölni kell a címzettekkel. Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/1 határozata (3) 19. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az ERKT elnöke írja alá az ERKT figyelmeztetéseket és ajánlásokat.

               (2)

               Ezért valamennyi ERKT figyelmeztetést és ajánlást az ERKT titkársága vezetőjének kell aláírnia annak igazolása érdekében, hogy megfelel az igazgatótanács határozatának.

               (3)

               Az ERKT/2011/1 határozatot erre tekintettel megfelelően módosítani szükséges,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyetlen cikk
   Módosítások
   Az ERKT/2011/1 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 5. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(4)   Az ERKT elnöke legkésőbb az ülést követő két héten belül írásbeli eljárással, vagy ha ez nem lehetséges, a következő ülésen nyújtja be a jegyzőkönyv tervezetét az igazgatótanácsa tagjainak észrevételezésre és jóváhagyásra. A jóváhagyott jegyzőkönyvet az ERKT titkárságának vezetője írja alá.”;

               2.

               A 10. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   Az ERKT titkárságának vezetője készíti el az irányítóbizottság jegyzőkönyvének tervezetét és azt – főszabályként az igazgatótanács ülése előtt – írásbeli eljárással benyújtja az irányítóbizottság tagjainak észrevételezésre és jóváhagyásra. A jegyzőkönyvet az ERKT titkárságának vezetője írja alá.”;

               3.

               A 19. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Az ERKT figyelmeztetéseket és ajánlásokat az igazgatótanács fogadja el, és az ERKT titkárságának vezetője írja alá annak igazolása érdekében, hogy megfelelnek az igazgatótanács határozatának.”

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. október 12-én.

            az ERKT elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

      (2)  HL L 331., 2010.12.15., 162. o.

      (3)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/1 határozata (2011. január 20.) az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának létrehozásáról (HL C 58., 2011.2.24., 4. o.).


title: 2013/474/EU: A Tanács határozata ( 2013. szeptember 23. ) a Régiók Bizottsága három cseh tagjának és két cseh póttagjának kinevezéséről

text:
               27.9.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/18

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. szeptember 23.)
   a Régiók Bizottsága három cseh tagjának és két cseh póttagjának kinevezéséről
   (2013/474/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a cseh kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Stanislav EICHLER, Jaroslav PALAS és Jana VAŇHOVÁ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett. Radko MARTÍNEK és Martin TESAŘÍK hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Jana VAŇHOVÁ, Náměstkyně hejtmana Ústeckého kraje,

                           —

                           Martin PŮTA, Hejtman Libereckého kraje,

                           —

                           Miroslav NOVÁK, Hejtman Moravskoslezského kraje;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Dr. Martin NETOLICKÝ, Ph.D., Hejtman Pardubického kraje,

                           —

                           Jiří ROZBOŘIL, Hejtman Olomouckého kraje.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. JUKNA

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: 2008/195/EK: A Tanács határozata ( 2008. február 18. ) az Európai Közösség és a Kirgiz Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

text:
               5.3.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 60/29

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. február 18.)
   az Európai Közösség és a Kirgiz Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről
   (2008/195/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Kirgiz Köztársasággal egy, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás (a megállapodás) megkötésére a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban.

               (3)

               A megállapodás annak későbbi időpontban történő esetleges megkötésére figyelemmel, a 2007/470/EK tanácsi határozattal (1) összhangban a Közösség nevében aláírásra kerül.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Kirgiz Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 9. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítés megtételére jogosult személyt.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. RUPEL

      (1)  HL L 179., 2007.7.7., 38. o.


title: A Tanács (KKBP) 2017/632 határozata (2017. április 3.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a támogatásáról szóló 2014/129/KKBP határozat módosításáról

text:
               4.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 90/10

         A TANÁCS (KKBP) 2017/632 HATÁROZATA
   (2017. április 3.)
   a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a támogatásáról szóló 2014/129/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. március 10-én elfogadta a 2014/129/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2014/129/KKBP határozat úgy rendelkezik, hogy a konkrét tevékenységekkel foglalkozó projekteket a Bizottság és a végrehajtó szerv (a továbbiakban: EU Nonproliferációs Konzorciuma) közötti finanszírozási megállapodás megkötését követő 36 hónapon belül kell végrehajtani.

               (3)

               Az EU Nonproliferációs Konzorciuma 2016. december 9-én felhatalmazást kért az Uniótól a végrehajtási időszak 2017. július 2-ig történő meghosszabbítására, hogy a tevékenységek végrehajtása a 36 hónapos végrehajtási időszakon túl is folytatódhasson.

               (4)

               A konkrét tevékenységeknek az EU Nonproliferációs Konzorciuma kérésének megfelelő folytatása nem jár külön erőforrások igénybevételével.

               (5)

               Következésképpen a 2014/129/KKBP határozatot az időtartam meghosszabbításával ennek megfelelően módosítani kell, hogy az említett határozatban foglalt tevékenységeket teljes körűen végre lehessen hajtani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2014/129/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „a)

                           a nem hagyományos és a hagyományos fegyverekre egyaránt kiterjedő, a nonproliferációval és a leszereléssel kapcsolatos kérdések teljes körét magában foglaló, a szakértőknek és a gyakorlati szakembereknek szánt négy, éves gyakoriságú konzultációs találkozó és legfeljebb nyolc ad hoc szeminárium megrendezésének lehetővé tétele, a főképviselő megbízottjainak benyújtandó jelentések és/vagy ajánlások elkészítése céljából;”.

               2.

               Az 5. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Ez a határozat 2017. július 2-án hatályát veszti.”

               3.

               A melléklet a következőképpen módosul:

                           a)

                           a 3.1. pont a következőképpen módosul:„3.1.
                              1. projekt: Diplomaták és tudományos szakértők számára négy, éves gyakoriságú konzultációs találkozó és legfeljebb nyolc ad hoc szeminárium megszervezése jelentéssel és/vagy ajánlásokkal”;

                           b)

                           a 3.1.3. pont első mondata helyébe a következő szöveg lép:
                           „A projekt célja négy, éves gyakoriságú konzultációs találkozó és legfeljebb nyolc ad hoc szeminárium megszervezése a kapcsolódó jelentések és/vagy ajánlások elkészítésével együtt.”;

                           c)

                           a 3.2.3. pont a végén a következő franciabekezdéssel egészül ki:

                                       „—

                                       a következő éves konferencia logisztikai megvalósítását biztosító előkészítő tevékenységek.”;

                           d)

                           a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:
                           „4.   Időtartam

                           Ez a határozat 2017. július 2-án hatályát veszti.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2017. április 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2014/129/KKBP határozata (2014. március 10.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtását támogató, nonproliferációval foglalkozó független szellemi műhelyek európai hálózatának a támogatásáról (HL L 71., 2014.3.12., 3. o.).


title: A Bizottság határozata (2003. december 29.) a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia részére az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegéből a 2004–2006 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó indikatív felosztás megállapításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0021

Hivatalos Lap L 005 , 09/01/2004 o. 0087 - 0088

		A Bizottság határozata(2003. december 29.)a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia részére az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegéből a 2004–2006 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó indikatív felosztás megállapításáról(2004/21/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EGK tanácsi rendeletre [1], és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,mivel:(1) Az 1. célkitűzés programjaiba tartozó vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatokat az 1257/1999/EK rendelet 35. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésével összhangban az EMOGA Garanciarészlege társfinanszírozza.(2) Az egyéb vidékfejlesztési intézkedésekre nyújtott közösségi támogatást az 1257/1999/EK rendelet 47a. cikke (1) bekezdésének megfelelően az EMOGA Garanciarészlege társfinanszírozza.(3) Az Európai Tanács a 2002 decemberében Koppenhágában tartott ülésén megállapította az EMOGA Garanciarészlege által finanszírozott vidékfejlesztési és kísérő intézkedésekre vonatkozó pénzügyi tervet a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia vonatkozásában a 2004–2006 közötti időszakra (az elnökség következtetéseinek I. melléklete).(4) A Bizottság az 1257/1999/EK rendelet 46. cikke (2) bekezdésének megfelelően, éves bontásban megállapítja az EMOGA Garanciarészlege által társfinanszírozott vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó kezdeti keretösszegeket a tagállamok számára, olyan objektív kritériumok alapján, amelyek figyelembe veszik a konkrét helyzetet és igényeket, csakúgy, mint különösen a környezetvédelem, a munkahely-teremtés és a táj megőrzése érdekében vállalt erőfeszítéseket.(5) A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányához [2] mellékelt nyilatkozatban feltüntetett, az 1999-es árfolyamon kifejezett indikatív juttatásokat átszámították a jelenlegi árfolyamra,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia részére a 2004–2006 közötti időszakra a vidékfejlesztési támogatásokra biztosított és az EMOGA Garanciarészlege által társfinanszírozott kezdeti juttatásokat a melléklet tartalmazza.2. cikkEz a határozat kizárólag a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésével együtt, annak hatálybalépése napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2003. december 29-én.a Bizottság részérőlFranz Fischlera Bizottság tagja[1] HL L 160., 1999.6.26., 80. o. A legutóbb az 1783/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 70. o.) módosított rendelet.[2] HL L 236., 2003.9.23., 974. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETVidékfejlesztési támogatás (2004–2006)Éves juttatások(millió EUR) |Kezdeti juttatások a jelenlegi árfolyamon || 2004 | 2005 | 2006 | 2004–2006 |Cseh Köztársaság | 163,3 | 182,0 | 197,5 | 542,8 |Észtország | 45,3 | 50,4 | 54,8 | 150,5 |Ciprus | 22,5 | 25,1 | 27,2 | 74,8 |Lettország | 98,7 | 110,0 | 119,4 | 328,1 |Litvánia | 147,3 | 164,1 | 178,1 | 489,5 |Magyarország | 181,2 | 201,9 | 219,2 | 602,3 |Málta | 8,1 | 9,0 | 9,8 | 26,9 |Lengyelország | 862,4 | 961,0 | 1043,0 | 2866,4 |Szlovénia | 84,7 | 94,4 | 102,5 | 281,6 |Szlovákia | 119,5 | 133,1 | 144,5 | 397,1 |--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2003. augusztus 25.) az AKCS-EK partnerségi megállapodás 96. cikke alapján különösen sürgõs esetben Libériára vonatkozó intézkedések elfogadásáról

text:
11/48. kötet         HU                              Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                    21
32003D0631
L 220/3                                         AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA                                                 2003.9.3.
                                                      A TANÁCS HATÁROZATA
                                                          (2003. augusztus 25.)
             az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke alapján különösen sürgõs esetben Libériára vonatkozó
                                                       intézkedések elfogadásáról
                                                               (2003/631/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,                                                (4)     Következésképpen szükséges azon feltételek felülvizsgá-
                                                                                lata, amelyek mellett a Libéria számára tartalékolt alapok
                                                                                hozzáférhetõvé tehetõk Libériában a békefolyamat támo-
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerzõdésre, és külö-               gatásának lehetõvé tételére, különösen a békefenntartó
nösen annak 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,                  mûveletek, egy demobilizációs és újrabeilleszkedési pro-
                                                                                gram, intézményfejlesztés és a demokratikus berendezke-
                                                                                dés visszaállítása lehetséges támogatása útján,
tekintettel a tagállamok kormányainak a tanács keretében ülésezõ
képviselõinek az AKCS–EK Partnerségi Megállapodás végrehajtá-
sát követõen meghozandó intézkedésekrõl és követendõ eljárá-
sokról szóló belsõ megállapodásra (1), és különösen annak 3. cik-       A KÖVETKEZÕKÉPPEN HATÁROZOTT:
kére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,                                                                    1. cikk
mivel:                                                                  A Libéria külügyminiszteréhez címzett mellékelt levéltervezetben
                                                                        meghatározott intézkedések ezennel elfogadásra kerülnek, mint
                                                                        az AKCS–EK Partnerségi Megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének
                                                                        b) és c) pontja értelmében sürgõs esetben megfelelõ intézkedések.
(1)    Az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. és 97. cikke
                                                                        E rendelkezések hatálya 2004. december 31-én jár le. E határidõ
       alapján Libériával folytatott tárgyalások lezárásáról szóló,
                                                                        nem érinti a határozat hatálya alá tartozó pénzügyi eszközökben
       2002. március 25-I 2002/274/EK tanácsi határozat (2) ren-
                                                                        foglalt külön határidõket.
       delkezik az AKCS-EK Partnerségi Megállapodás 96. cikke
       (2) bekezdésének c) pontja és 97. cikkének (3) bekezdése
       értelmében megfelelõ intézkedések elfogadásáról.
                                                                                2. cikk
(2)    Az AKCS–EK Partnerségi Megállapodás 9. cikkében idézett
       alapvetõ elveket Libéria kormánya továbbra is folyamato-         A 2002/274/EK határozat 2. cikkében említett, a Közösségi által
       san megsérti és a jelenlegi helyzet Libériában nem bizto-        hozott egyéb intézkedéseket e határozat hatálybalépésétõl kezdve
       sítja az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogál-      nem kell alkalmazni.
       lamiság tiszteletben tartását.
                                                                        A konzultációk kimenetele a 2002/274/EK határozathoz
(3)    A politikai és biztonsági helyzet drámaian romlott Libéri-       mellékelt levéltervezetben meghatározott módon változatlan
       ában a 2002/274/EK határozat elfogadása óta. A helyzet           marad.
       ezért különösen sürgõs esetnek minõsül az AKCS–EK Part-
       nerségi Megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének b) pontja
       értelmében.
                                                                                3. cikk
(1) HL L 317., 2000.12.15., 376. o.
(2) HL L 96., 2002.4.13., 23. o.                                        Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
 ---pagebreak--- 22        HU                              Az Európai Unió Hivatalos Lapja                   11/48. kötet
                                                        4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   Kelt Brüsszelben, 2003. augusztus 25-én.
                                                                          a Tanács részéről
                                                                              az elnök
                                                                            F. FRATTINI
 ---pagebreak--- 11/48. kötet    HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                              23
                                                                   MELLÉKLET
                                           LEVÉLTERVEZET LIBÉRIA KÜLÜGYMINISZTERÉNEK
             H.E. Monie Catan úr
             Külügyminiszter
             Libéria
             Tisztelt Miniszter úr!
             Az Európai Uniót aggodalom tölti el az országában kialakult helyzet miatt és segítséget kíván nyújtani a béke és a
             stabilitás helyreállításában. Ennélfogva szándékában áll egy libériai békefenntartó mûvelethez pénzügyi támogatást
             nyújtani. Az Európai Unió további pénzeszközöket kíván a békefolyamatot kísérõ más intézkedésekhez rendelkezésre
             bocsátani, amint egy átfogó békeszerzõdés megszületik és aláírásra kerül.
             A Közösség ezért elhatározta, hogy a 2002. március 27-I, SGS 272745 számú levélben vázolt intézkedéseket az alábbi,
             az AKCS–EK Partnerségi Megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében különösen sürgõs esettõl
             indíttatott új intézkedésekkel váltja fel, támogatásának végrehajtását illetõen:
             –   a rendszeres nyomon követés biztosított lesz az Európai Unió Elnöksége és az Európai Bizottság bevonásával folyó
                 szoros politikai párbeszéd és hathavonként politikai felülvizsgálat révén,
             –   tovább folytatódik az AKCS–EK Partnerségi Megállapodás 72. cikke alapján támogatott, jelenleg 25 millió EUR
                 értékû és a lakóhelyét elhagyni kényszerült személyek szükségleteinek kielégítését célzó projektek,
             –   változatlan marad a regionális projektekhez való hozzájárulás, a humanitárius jellegû mûveletek, a kereskedelmi
                 együttmûködés és a kereskedelmi kedvezmények,
             –   a konzultációk során vállalt kötelezettségek végrehajtását célzó intézkedések végrehajtását lehetõvé tevõ
                 intézményi támogatás nyújtható,
             –   az AKCS–EK Partnerségi Megállapodás 4. mellékletének 1. fejezete felfüggesztésre kerül. A 8. EFÁ-ból Libéria
                 számára fennmaradó egyenlegek a végrehajtáshoz rendelkezésre állnak. A pénzeszközöknek a libériai
                 békefolyamat támogatását kell fedezniük, amely kiterjedhet a libériai békefenntartó mûveletek támogatására, a
                 demobilizációs és újrabeilleszkedési programra, intézményfejlesztésre és a demokratikus berendezkedés
                 helyreállítására.
             –   a 9. EFA elosztásának bejelentése akkor fog megtörténni, ha az átfogó békemegállapodás hatályba lépett és a
                 megállapodást aláíró felek láthatóan kimutatták elkötelezettségüket a megállapodás végrehajtására. A bejelentõ
                 határozat egy, az elsõ franciabekezdésben meghatározott hat havonkénti politikai felülvizsgálatot követõen fog
                 megszületni. Az AKCS–EK Partnerségi megállapodás 4. mellékletének 1. fejezete felfüggesztése nem vonatkozik
                 a 9. EFA végrehajtására.
             –   továbbra is a Bizottság fogja gyakorolni a nemzeti programengedélyezõ feladatait ez utóbbi részérõl a 8. EFA-ból
                 megmaradt egyenlegek fenti írt végrehajtására.
             Az Európai Unió továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni a helyzetet Libériában. Javasoljuk a fokozott politikai
             párbeszéd folytatását, az AKCS-EK Partnerségi Megállapodás 8. cikke és a konzultációk 2002. március 27-i, SGS
             272745 számú levelünkben rögzített eredménye alapján.
             Tisztelettel,
                                A Bizottság részérõl                                                        A Tanács részérõl


title: 2009/901/EK: A Tanács határozata ( 2009. november 30. ) az Európai Közösség, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               8.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 321/43

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2009. november 30.)
   az Európai Közösség, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről
   (2009/901/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjára, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, valamint 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Saint Kitts és Nevis Államszövetséggel a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (2)

               A 2009/483/EK tanácsi határozattal (2) összhangban e megállapodást a Közösség nevében 2009. május 28-án aláírták és ettől az időponttól kezdődően ideiglenesen alkalmazták, figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötésére.

               (3)

               A megállapodást jóvá kell hagyni.

               (4)

               A megállapodás működésének felügyelete céljából a megállapodás vegyes bizottságot hoz létre, amely elfogadja eljárási szabályzatát. Helyénvaló egyszerűsített eljárásról rendelkezni ezen eljárási szabályzat elfogadásakor képviselendő közösségi álláspont kialakítására vonatkozóan.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a határozatnak az elfogadásában, és az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség, valamint a Saint Kitts és Nevis Államszövetség közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást (3) a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A megállapodás 8. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értesítést a Tanács elnöke küldi meg (4).
   3. cikk
   A megállapodás 6. cikkével létrehozott szakértői vegyes bizottságban a Közösséget – a tagállamok szakértőinek támogatásával – a Bizottság képviseli.
   4. cikk
   A Tanács által kijelölt különbizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság alakítja ki a megállapodás 6. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint a Közösségnek a szakértői vegyes bizottság keretében képviselendő álláspontját az eljárási szabályzat elfogadására vonatkozóan.
   5. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  2009. október 20-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 169., 2009.6.30., 37. o.

      (3)  A megállapodás szövegét lásd: HL L 169., 2009.6.30., 38. o.

      (4)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.


title: 2009/77/EK: A Bizottság határozata ( 2009. január 23.) az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               29.1.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 25/18

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. január 23.)
   az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának létrehozásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2009/77/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               Az úgynevezett Lámfalussy-folyamat részeként a Bizottság 2001. június 6-án elfogadta az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának (a továbbiakban: a bizottság) létrehozásáról szóló 2001/527/EK határozatot (1). A bizottság 2001. június 7-én kezdte meg működését független véleményező, vita- és tanácsadó testületként segítve a Bizottság tevékenységét az értékpapírok területén.

               (2)

               A 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, a 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról szóló, 2005. március 9-i 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság 2007-ben felülvizsgálta a Lámfalussy-folyamatot és értékelését 2007. november 20-án„A Lámfalussy-eljárás felülvizsgálata – A felügyeleti konvergencia megerősítése” című közleményében (3) tette közzé.

               (3)

               A közleményben a Bizottság kiemelte az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának, az európai bankfelügyelők bizottságának és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának (a továbbiakban: a felügyeleti bizottságok) jelentőségét az egyre inkább integrálódó európai pénzügyi piacon. Úgy ítélte meg, hogy e bizottságoknak a felügyeleti konvergencia és együttműködés területén folytatott tevékenységeihez egyértelmű keretre van szükség.

               (4)

               A Lámfalussy-folyamat működésének felülvizsgálata során a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy tisztázza a felügyeleti bizottságok szerepét, és vegyen figyelembe minden olyan lehetőséget, amellyel munkájuk a jelenlegi intézményi struktúra egyensúlyának fenntartása mellett és a felügyelők elszámoltathatóságának csorbítása nélkül erősíthető (4).

               (5)

               2008. március 13–14-i ülésén (5) az Európai Tanács a felügyeleti bizottságok működésének gyors javítására szólított fel.

               (6)

               2008. május 14-én (6) a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a felügyeleti bizottságok létrehozásáról szóló bizottsági határozatokat annak érdekében, hogy a bizottságok megbízatása és feladatköre egységes és következetes legyen, továbbá hogy azok erőteljesebben hozzá tudjanak járulni a felügyeletek közötti együttműködéshez és tevékenységük közelítéséhez. A Tanács megjegyezte, hogy a bizottságok számára kifejezetten konkrét feladatokat kell meghatározni a felügyeletek közötti együttműködésnek és a tevékenységük közelítésének elősegítése, valamint a bizottságoknak a pénzügyi stabilitást érintő kockázatok értékelésében betöltött szerepének az erősítése érdekében. Ezért meg kell erősíteni a bizottságnak az ebben az összefüggésben betöltött szerepére és feladataira vonatkozó jogi keretet.

               (7)

               A bizottságnak független tanácsadó csoportként kell segítenie a Bizottság munkáját az értékpapírok területén.

               (8)

               A bizottságnak hozzá kell járulnia a közösségi jogszabályok közös és egységes napi végrehajtásához és a felügyeleti hatóságok általi következetes alkalmazásához is.

               (9)

               A bizottság nem rendelkezik közösségi szintű szabályozó hatáskörrel. Feladata, hogy szakértői értékeléseket végezzen, elősegítse a bevált gyakorlatok terjesztését és jogilag nem kötelező erejű iránymutatásokat, ajánlásokat és szabványokat adjon ki a konvergencia közösségi szintű növelése céljából.

               (10)

               A jobb két- és többoldalú felügyeleti együttműködés feltétele a felügyeleti hatóságok közötti kölcsönös megértés és bizalom. A bizottságnak hozzá kell járulnia az együttműködés javításához.

               (11)

               A bizottságnak elő kell segítenie továbbá a Közösségen belüli felügyeleti konvergenciát. E célkitűzés konkrétabb meghatározása érdekében ki kell dolgozni a bizottság által végrehajtandó feladatok tájékoztató jellegű és nem kimerítő jegyzékét.

               (12)

               A bizottságnak önkéntes és nem kötelező érvényű közvetítő mechanizmust kell biztosítania a felügyeleti hatóságok között – különösen a felügyeleti kollégiumokban – felmerülő, több országot érintő viták megoldásához.

               (13)

               A bizottság által összegyűjtött szakértelem kihasználása érdekében a felügyeleti hatóságoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy hatáskörük sérelme nélkül különböző ügyekben kikérjék a bizottság jogilag nem kötelező erejű véleményét.

               (14)

               A felügyeleti hatóságok közötti információcsere alapvető fontosságú a működésükhöz. Elengedhetetlen az értékpapírpiac hatékony felügyelete és a pénzügyi stabilitás szempontjából. Míg az értékpapírokra vonatkozó jogszabályok az együttműködés és az információcsere tekintetében egyértelmű jogi kötelezettségeket írnak elő a felügyeleti hatóságok számára, a bizottságnak az alkalmazandó jogszabályokban meghatározott vonatkozó titoktartási előírások betartása mellett meg kell könnyítenie a köztük zajló napi információcserét.

               (15)

               A bizottságnak – különösen a vonatkozó jogszabályokban meghatározott esetekben – elő kell segítenie a felügyeleti hatóságok közötti feladatátruházást annak érdekében, hogy csökkenjen a felügyeleti feladatok megkettőződése, és így egyszerűsödjön a felügyeleti folyamat, valamint enyhüljön a piaci résztvevőkre nehezedő teher.

               (16)

               A felügyeleti kollégiumok közötti konvergencia és következetesség előmozdítása és ezáltal egyenlő feltételek biztosítása céljából a bizottságnak a kollégiumokban részt vevők függetlenségének korlátozása nélkül ellenőriznie kell azok tevékenységét.

               (17)

               A felügyeleti jelentések minősége, összehasonlíthatósága és következetessége alapvető a Közösség felügyeleti szabályainak költséghatékonysága és a határokon átnyúló intézményeknek a szabályok betartásával összefüggő terhei szempontjából. A bizottságnak hozzá kell járulnia az átfedések és a felesleges párhuzamos munkavégzés elkerüléséhez és ahhoz, hogy a jelentések adatai összehasonlíthatók és megfelelő minőségűek legyenek.

               (18)

               A Közösség pénzügyi rendszerei szorosan összefonódnak, és az egyik tagállamban lezajló eseményeknek jelentős hatásuk lehet más tagállamok pénzügyi intézményeire és piacaira. A pénzügyi konglomerátumok további létrejötte és a banki, értékpapír- és biztosítási ágazatban működő cégek tevékenységei közötti különbségek elmosódása mind tagállami, mind közösségi szinten újabb kihívásokat jelent a felügyelet szempontjából. A pénzügyi stabilitás védelme érdekében a bizottság, az európai bankfelügyelők bizottsága és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága szintjén olyan rendszerre van szükség, amely lehetővé teszi, hogy az esetleges kockázatok határokon és ágazatokon átnyúlóan, megfelelő időben azonosíthatók legyenek, és szükség esetén tájékoztatást biztosít a Bizottság és a többi bizottság részére. Lényeges továbbá, hogy a bizottság biztosítsa a pénzügyminisztériumoknak és a tagállamok központi bankjainak a tájékoztatását. A bizottság szerepe e tekintetben az, hogy megállapítsa az értékpapír-ágazatban felmerülő kockázatokat, és rendszeresen jelentést tegyen a Bizottságnak az eredményről. A Tanács is tájékoztatást kap ezekről az értékelésekről. A bizottságnak együtt kell működnie az Európai Parlamenttel is, és rendszeres időközönként tájékoztatnia kell az értékpapír-ágazat helyzetéről. A bizottság ebben az összefüggésben nem tesz közzé információt az egyes felügyelt szervezetekről.

               (19)

               Az ágazatközi kérdések megfelelő kezeléséhez a bizottság tevékenységét össze kell hangolni az európai bankfelügyelők bizottságában, az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságában és a központi bankok európai rendszerének bankfelügyeleti bizottságában folyó tevékenységgel. Ennek meghatározó jelentősége van a pénzügyi stabilitást fenyegető, esetleges ágazatközi kockázatok kezelése szempontjából.

               (20)

               A bizottság részt vehet a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó vegyes bizottságban annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a párhuzamos munkavégzés, megelőzhető legyen a következetlenség, hogy a bizottság lépést tarthasson a fejlődéssel és lehetőséget kapjon a pénzügyi konglomerátumok tekintetében az európai bankfelügyelők bizottságával és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságával folytatott információcserére.

               (21)

               A pénzügyi szolgáltatások globalizációját és a nemzetközi standardok megnövekedett jelentőségét tekintve a bizottságnak elő kell mozdítania a Közösségen kívüli felügyeletekkel folytatott eszmecserét és együttműködést.

               (22)

               A bizottság elszámoltathatósága a közösségi intézmények felé kiemelkedő fontossággal bír, és a felügyelők függetlenségének figyelembevétele mellett jól meghatározott előírásoknak kell szabályoznia.

               (23)

               A bizottság kidolgozza saját eljárási szabályzatát, és teljes mértékben tiszteletben tartja az intézmények előjogait, valamint a Szerződésben meghatározott intézményi egyensúlyt. A bizottság működését szabályozó keret megerősítése együtt jár a munkafolyamatok fejlesztésével. Ezért, amennyiben nem sikerül konszenzusra jutni, a Szerződésben meghatározott szabályoknak megfelelően minősített többséggel kell határozatot hozni.

               (24)

               A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében a 2001/527/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Megalakul a Közösség értékpapírokkal foglalkozó független tanácsadó csoportja, az „európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága” (a továbbiakban: a bizottság).
   2. cikk
   A bizottság feladata, hogy a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére tanácsot adjon a Bizottságnak, különös tekintettel végrehajtási intézkedések tervezeteinek kidolgozására az értékpapírok terén, többek között az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokkal (ÁÉKBV) kapcsolatban.
   Ha a Bizottság tanácsot kér a bizottságtól, megállapíthat egy határidőt, amelyen belül annak tanácsot kell adnia. A határidőt az ügy sürgősségének figyelembevételével kell megállapítani.
   3. cikk
   A bizottság végrehajtja a rábízott feladatokat és jogilag nem kötelező erejű iránymutatások, ajánlások és szabványok kibocsátásával hozzájárul a közösségi jogszabályok közös és egységes végrehajtásához és következetes alkalmazásához.
   4. cikk
   (1)   A bizottság elősegíti az együttműködést az értékpapír-ágazatban működő tagállami felügyeleti hatóságok között, és közösségi szinten előmozdítja a tagállamok felügyeleti gyakorlatának és szemléletmódjának közelítését. E célból legalább az alábbi feladatokat kell végrehajtania:

               a)

               közvetít vagy megkönnyíti a közvetítést a felügyeleti hatóságok között a vonatkozó jogszabályokban meghatározott esetekben vagy a felügyeleti hatóság kérésére;

               b)

               a vonatkozó jogszabályokban meghatározott esetekben vagy a felügyeleti hatóság kérésére véleményt ad ki;

               c)

               az alkalmazandó titoktartási előírások figyelembevételével előmozdítja a felügyeleti hatóságok közötti hatékony két- és többoldalú információcserét;

               d)

               megkönnyíti a feladatok átruházását a felügyeleti hatóságok között, különösen az átruházható feladatok azonosítása és a bevált gyakorlatok terjesztése révén;

               e)

               hozzájárul ahhoz, hogy a felügyeleti kollégiumok hatékony és következetes módon működhessenek, mindenekelőtt azok operatív működésére vonatkozó iránymutatások kidolgozásával, a különböző kollégiumok gyakorlata közötti koherencia ellenőrzésével és a bevált gyakorlatok megosztásával;

               f)

               hozzájárul kiváló minőségű közös felügyeleti jelentéstételi szabványok kidolgozásához;

               g)

               felülvizsgálja a bizottság által közzétett jogilag nem kötelező erejű iránymutatások, ajánlások és szabványok gyakorlati alkalmazását.

         (2)   A bizottság folyamatosan ellenőrzi a tagállamok felügyeleti gyakorlatát és értékeli azok konvergenciáját. A bizottság évente jelentést tesz az előrelépésről és meghatározza a még fennálló akadályokat.
   (3)   A bizottság az egységes felügyeleti szemléletmód elősegítéséhez a konvergenciát szolgáló új gyakorlati eszközöket fejleszt ki.
   5. cikk
   (1)   A bizottság ellenőrzi és értékeli az értékpapír-ágazatban zajló fejleményeket és szükség esetén tájékoztatja az európai bankfelügyelők bizottságát, az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságát és az Európai Bizottságot. A bizottság biztosítja, hogy a tagállamok pénzügyminisztériumai és központi bankjai tájékoztatást kapjanak az esetleges vagy küszöbön álló problémákról.
   (2)   A bizottság legalább évente kétszer a mikro-prudenciális trendekről, az esetleges kockázatokról és az értékpapír-ágazat gyenge pontjairól szóló értékelést nyújt be a Bizottsághoz.
   A bizottság ezekben az értékelésekben meghatározza a fő kockázatokat és a gyenge pontokat és megállapítja, hogy azok milyen mértékben jelentenek fenyegetést a pénzügyi stabilitás tekintetében, és – amennyiben szükséges – megelőző vagy helyreállító intézkedéseket javasol.
   A Tanács tájékoztatást kap ezekről az értékelésekről.
   (3)   A bizottságnak olyan eljárásokat kell kidolgoznia, amelyek lehetővé teszik a felügyeleti hatóságok számára a gyors reagálást. A bizottság adott esetben elősegíti a Közösségen belüli felügyelők között a Közösség pénzügyi rendszerének stabilitására esetlegesen károsan ható kockázatok és gyenge pontok közös értékelését.
   (4)   A bizottság biztosítja az ágazatközi fejlemények, a kockázatok és gyenge pontok megfelelő kezelését azáltal, hogy szorosan együttműködik az európai bankfelügyelők bizottságával, az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságával és a központi bankok európai rendszerének bankfelügyeleti bizottságával.
   6. cikk
   (1)   A bizottság az európai bankfelügyelők bizottságával és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságával szorosan együttműködve hozzájárul az értékpapír-ágazatban, valamint ágazatközi alapon alkalmazandó közös felügyeleti gyakorlatok fejlesztéséhez.
   (2)   E célból ágazati és ágazatközi képzési programokat dolgoz ki, megkönnyíti a személyzet cseréjét, és az illetékes hatóságokat ösztönzi a szakemberek kirendelési rendszerének, a közös ellenőrzési csoportoknak, a felügyeleti látogatásoknak és egyéb eszközöknek az intenzívebb használatára.
   (3)   A bizottság adott esetben új eszközöket fejleszt ki a közös felügyeleti gyakorlatok elősegítéséhez.
   (4)   A bizottság erősíti az együttműködést harmadik országok felügyeleti hatóságaival, különösen a közös képzési programokban való részvétel révén.
   7. cikk
   (1)   A bizottság az értékpapírok, köztük az ÁÉKBV-k területén illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok magas rangú képviselőiből áll. Minden tagállam kijelöli saját illetékes hatóságának egy magas rangú képviselőjét, aki részt vesz a bizottság ülésein.
   (2)   A Bizottság képviselteti magát a bizottság ülésein és kijelöl egy magas rangú képviselőt, aki részt vesz a bizottság tanácskozásain.
   (3)   A bizottság tagjai közül választja meg elnökét.
   (4)   A bizottság szakértőket, illetve megfigyelőket kérhet fel az ülésein való részvételre.
   8. cikk
   (1)   A bizottság tagjai számára elő kell írni, hogy nem tehetnek közzé a szakmai titoktartás kötelezettsége alá tartozó információkat. A megbeszélések összes résztvevője köteles betartani a szakmai titoktartás alkalmazandó szabályait.
   (2)   Amennyiben valamely napirendi pont tárgyalása valamely felügyelt intézményre vonatkozó bizalmas információ cseréjét is magában foglalja, úgy az ilyen pontok tárgyalásában való részvétel a közvetlenül érintett tagokra korlátozható.
   9. cikk
   (1)   A bizottság rendszeresen tájékoztatja a Bizottságot tevékenységének eredményéről. Rendszeresen kapcsolatot tart a 2001/528/EK bizottsági határozattal (7) létrehozott európai értékpapír-bizottsággal és az Európai Parlament illetékes bizottságával.
   (2)   A bizottság az európai bankfelügyelők bizottságával és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságával rendszeresen és szorosan együttműködve biztosítja a pénzügyi szolgáltatással foglalkozó ágazatok tevékenységének ágazatközi következetességét.
   (3)   A bizottság elnöke rendszeresen, legalább havonta egyszer kapcsolatba lép az európai bankfelügyelők bizottságával és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának az elnökével.
   10. cikk
   A bizottság munkacsoportokat állíthat fel. A Bizottságot megfigyelőként meg kell hívni a munkacsoportok üléseire.
   11. cikk
   A bizottság részt vehet a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó vegyes bizottságban.
   12. cikk
   A bizottság, mielőtt véleményét megküldené a Bizottságnak, már korai fázisban mindenre kiterjedő, nyílt és átlátható konzultációkat folytat a piaci résztvevőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal. Ha a válaszadók másképp nem kívánják, a bizottság közzéteszi a konzultációk eredményét.
   13. cikk
   A bizottság éves munkaprogramot dolgoz ki, amelyet minden év október végéig megküld a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és a Bizottságnak. A bizottság rendszeres időközönként, legalább évente tájékoztatja a Tanácsot, az Európai Parlamentet és a Bizottságot a munkaprogramban meghatározott tevékenységekben elért eredményekről.
   14. cikk
   A bizottság tagjai konszenzusával hoz határozatot. Amennyiben a tagok nem jutnak konszenzusra, minősített többséggel hoznak határozatot. A bizottság tagjai képviselőinek szavazatai a tagállamok szavazatainak felelnek meg, a Szerződés 205. cikkének (2) és (4) bekezdésében meghatározottak szerint.
   A bizottság azon tagjainak, akik nem követik a bizottság által meghatározott iránymutatásokat, ajánlásokat, szabványokat és egyéb intézkedéseket, ezen választásukat meg kell tudniuk indokolni.
   15. cikk
   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát és megállapítja működési rendjét.
   Az eljárási szabályzat módosítására, és a bizottság elnökségének megválasztására és elbocsátására vonatkozó határozatok tekintetében az eljárási szabályzat a 14. cikkben meghatározott döntéshozatali eljárástól eltérő eljárást is előírhat.
   16. cikk
   A 2001/527/EK határozat hatályát veszti.
   17. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. január 23-án.

            a Bizottság részéről

         Charlie McCREEVY

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 191., 2001.7.13., 43. o.

      (2)  HL L 79., 2005.3.24., 9. o.

      (3)  COM(2007) 727 végleges.

      (4)  A Tanács 2007. december 4-i 15698/07. számú következtetései.

      (5)  7652/1/08 Rev 1 tanácsi következtetések.

      (6)  8515/3/08 Rev 3 tanácsi következtetések.

      (7)  HL L 191., 2001.7.13., 45. o.


title: 2012/571/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/183

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2012/571/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 60. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0124/2012),

               1.

               jóváhagyja az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 21. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Bizottság határozata (2017. május 23.) a Libériai Köztársaságnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

text:
               30.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 169/11

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2017. május 23.)
   a Libériai Köztársaságnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről
   (2017/C 169/12)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,
   mivel:
   1.   BEVEZETÉS

               (1)

               Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

               (2)

               Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó demarsokat.

               (3)

               Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködőnek tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő országként, ha nem teljesíti a nemzetközi jog szerint rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettséget, hogy fellépjen az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében.

               (4)

               A Bizottság a harmadik országoknak az IUU-rendelet 31. cikke alapján nem együttműködő országként való azonosítását megelőzően először értesíti a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy az említett rendelet 32. cikkével összhangban nem együttműködő országként kerülnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi demarsot figyelembe kell vennie az értesített harmadik országok vonatkozásában. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig észszerű időt köteles biztosítani.

               (5)

               A nem együttműködő harmadik országoknak az IUU-rendelet 31. cikke szerinti azonosítása valamennyi, az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében meghatározott információ áttekintésén alapul.

               (6)

               Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanács állítja össze a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezekkel az országokkal szemben a többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók.

               (7)

               Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések végrehajtására, ellenőrzésére és érvényesítésére vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket az érintett harmadik országok halászhajóiknak be kell tartaniuk.

               (8)

               Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést kell folytatnia a harmadik országokkal.

         2.   A LIBÉRIAI KÖZTÁRSASÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

               (9)

               A Libériai Köztársaság (a továbbiakban: Libéria) lobogó szerinti államként nem küldött a Bizottságnak az IUU-rendelet 20. cikke szerinti értesítést.

               (10)

               2014. február 5-től mostanáig a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében együttműködött Libériával. Az együttműködés Libéria törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek, valamint állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseinek alkalmazásával, ellenőrzésével és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre terjedt ki. Ennek keretében sor került az észrevételek szóbeli és írásbeli cseréjére, valamint egy, a Libériai Köztársaságban 2015. október 19. és 23. között tett látogatásra is, amelynek során a Bizottság bekért és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a Libéria által az IUU-halászat elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedések tekintetében szükségesnek ítélt.

               (11)

               Libéria szerződő fele az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságnak (ICCAT), együttműködő nem szerződő fele az Indiai-óceáni Tonhalbizottságnak (IOTC), az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságnak (NEAFC) és a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetnek (SPRFMO), valamint tagsággal nem rendelkező együttműködő fele a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságnak (WCPFC) és az Amerika-közi Trópusitonhal-bizottságnak (IATTC). Libéria ratifikálta az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményét és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodást (UNFSA). (2)

               (12)

               Annak megállapítása érdekében, hogy Libéria eleget tesz-e a (11) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, a Libériára mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden szükségesnek információt bekért, összegyűjtött és megvizsgált.

         3.   LIBÉRIA NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

               (13)

               A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése értelmében megvizsgálta a Libériára mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeket. Ezen értékelés során a Bizottság figyelembe vette az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat.

         3.1.   Az ismétlődő IUU-halászati tevékenység és IUU-kereskedelem vonatkozásában hozott intézkedések (az IUU-rendelet 31. cikkének (4) bekezdése)

               (14)

               A libériai nemzeti halászati jogi keret (a továbbiakban: a 2010-es halászati szabályzat) a halászhajókat a következőképpen határozza meg: „halászati vagy kapcsolódó tevékenységekre használt bármely hajó”. A 2010-es halászati szabályzat hatálya kiterjed a libéria joghatósága alá tartozó vizeken folytatott valamennyi halászati és halászattal kapcsolatos tevékenységre, valamint valamennyi, a libériai joghatóságon kívül eső területeken tartózkodó libériai hajó és személy tevékenységére, amennyiben ez nem ellentétes egy másik állam joghatóságával.

               (15)

               Míg a nemzeti hajólajstromért felelős libériai hatóság konzultál a halászati hatóságokkal olyan új halászhajók lajstromozásáról, amelyek nemzeti vizeken fognak tevékenykedni, a nemzetközi hajólajstromért felelős szervezet (Libériai Tengerészeti Hatóság) (3) nem egyeztet a nemzeti halászati hatóságokkal (4) olyan halászhajók lajstromozása előtt, amelyek Libéria kizárólagos gazdasági övezetén kívül fognak tevékenységet folytatni. Ez nem teszi lehetővé egy olyan, egységes szerkezetbe foglalt jegyzék létrehozását, amely a Libéria lobogója alatt közlekedő valamennyi halászhajót tartalmazza. Úgy tűnik, a nemzeti halászati hatóság semmilyen információval nem rendelkezik a Libéria kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenységet folytató libériai halászhajókról. A Libériai Tengerészeti Hatóság és a nemzeti halászati hatóságok közötti együttműködés nyilvánvaló hiánya olyan helyzetnek tekinthető, amely gyengíti Libéria azon képességét, hogy nyomon kövesse flottájának méretét és kapacitását, és amely lehetővé teszi a jogellenesen tevékenykedő piaci szereplők számára, hogy Libéria lobogóját megfelelő ellenőrzés nélkül használják.

               (16)

               A Bizottság megállapította, hogy több mint száz olyan hajó van, amely Libéria lobogója alatt közlekedik és az ország kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedik a Libéria halászati hatóságainak engedélye nélkül. A libériai halászati hatóságok elismerték, hogy noha a Libériai Tengerészeti Hatóság figyelemmel kíséri a libériai lobogó alatt nemzetközi vizeken közlekedő flottát, a halászati hatóság által végzett megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet nem terjed ki a kizárólagos gazdasági övezeten kívül tevékenykedő halászhajókra. Nem jelentik földrajzi helyzetüket Libéria halászati felügyelő központja felé és nem közölnek adatokat a libériai halászati hatóságokkal a fogásokról, átrakásokról és kirakodásokról.

               (17)

               A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgálta azokat az intézkedéseket, amelyeket Libéria hozott az IUU-halászatból származó halászati termékek libériai piacra jutásával kapcsolatban.

               (18)

               A libériai halászati hatóságok semmilyen formában nem ellenőrzik a Libéria kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenységet folytató libériai hajókat. E hajók nem tesznek jelentést és nem továbbítanak információkat a libériai halászati hatóságoknak tevékenységeikről, valamint az általuk átrakott, illetve kirakodott mennyiségekről. Ezért nem valószínű, hogy garantálható az e hajókról származó halak és halászati termékek nyomon követhetősége.

               (19)

               Libériának a (15)–(17) preambulumbekezdésekben ismertetett teljesítménye nincs összhangban a Tengerjogi Egyezmény 94. cikkének (1) és (2) bekezdésével, amelyek értelmében minden államnak tényleges joghatóságot és ellenőrzést kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók felett. Nincs összhangban az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló cselekvési tervének (az IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terv) (5) 24. pontjával sem, amely előírja, hogy gondoskodni kell a halászati tevékenységek átfogó és hatékony ellenőrzéséről, valamint a szóban forgó nemzetközi cselekvési terv 35. pontjával, amely előírja, hogy a lobogó szerinti államnak egy halászhajó lajstromozása előtt hatáskörét gyakorolva gondoskodnia kell arról, hogy a szóban forgó hajó ne folytasson IUU-halászatot. Ellentétben áll továbbá az IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terv 36. pontjával, amely szerint a lobogó szerinti államoknak kerülniük kell az előírásokat korábban be nem tartó hajók fellobogózását, valamint a cselekvési terv 42. pontjával, amely szerint minden állam köteles hajólajstromot vezetni, amelynek tartalmaznia kell az adott ország lobogója alatt közlekedő hajók nevét és adatait. Ezenkívül nem felel meg az IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terv 71. pontjának sem, amely az államoknak azt javasolja, hogy tegyenek lépéseket piacaik átláthatóságának javítására és a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségének biztosítására. Nem felel meg továbbá a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexe (FAO magatartási kódex) 11. cikkének sem, amely meghatározza a halfogást követő tevékenységek és a felelős nemzetközi kereskedelem helyes gyakorlatait.

               (20)

               Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és az ország által tett valamennyi nyilatkozat alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy Libéria az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségek teljesítését, és nem akadályozta meg az IUU-halászatból származó halászati termékek libériai piacra történő bejutását.

         3.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

               (21)

               A libériai halászati hatóságok általában együttműködőek voltak, válaszoltak a Bizottságtól érkező információkérésekre és visszajelzéseket küldtek, azonban – a 3.1. szakaszban foglaltak szerint – a nemzetközi hajólajstrom státusza, valamint a Libériai Tengerészeti Hatóság és a nemzeti halászati hatóságok közötti együttműködés hiánya miatt egyes kérdéseket csak korlátozott mértékben tudtak megválaszolni.

               (22)

               Libéria jelentős lobogó szerinti állam: a világ második legnagyobb nemzetközi hajólajstromával rendelkezik, amelyen olyan harmadik országokból származó hajók is szerepelnek, amelyek nem állnak közvetlen kapcsolatban Libériával. A (16) preambulumbekezdésben leírtak szerint ezek a hajók Libéria kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykednek a nyílt tengeren és harmadik országok vizein. Libéria hat regionális halászati gazdálkodási szervezet tagja vagy részes fele, és a Guineai-öböl Középnyugati Részéért Felelős Halászati Bizottság (FCWC) révén szubregionális szinten más országokkal is együttműködik. A Bizottság azonban megállapította, hogy a libériai halászati hatóságok a jelek szerint nem működnek együtt, illetve nem áll módjukban együttműködni minden olyan térségben található harmadik országokkal (az Atlanti-óceán keleti részének kivételével), ahol libériai halászhajók folytatnak tevékenységet. Az együttműködés nyilvánvaló hiánya továbbra is fennáll annak ellenére, hogy Libéria hat regionális halászati gazdálkodási szervezet tagja vagy részes fele; az együttműködés abból is eredhet, hogy a libériai halászati hatóságok – a Libériai Tengerészeti Hatósággal folytatandó belső igazgatási együttműködés hiánya miatt – a jelek szerint nem rendelkeznek információkkal a Libéria lobogója alatt közlekedő, a nemzeti kizárólagos gazdasági övezeten kívül és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság illetékessége alá tartozó területen kívül tevékenységet folytató hajókról.

               (23)

               A 2010-es halászati szabályzat elavult, és a nemzeti, illetve a vonatkozó nemzetközi és regionális szabályok közötti összhang biztosítása érdekében felülvizsgálatra szorul. A 2010-es halászati szabályzatban előírt halászati tevékenységek meghatározása a halak felkutatását, fogását, kihalászását vagy kitermelését foglalja magában, valamint minden ezeket támogató vagy előkészítő – többek között repülőgép igénybevételével végzett – tevékenységet. A halászhajó fogalommeghatározása magában foglalja a halászattal kapcsolatos tevékenységeket folytató hajókat. A halászattal kapcsolatos tevékenységek magukban foglalják az átrakást, a tárolást, a feldolgozást, a szállítást, valamint a halászhajók üzemanyaggal való feltöltését és ellátását. A szankciórendszer a bűncselekmény súlyossága szerinti kategóriákra tagolódik, amelyeket az egyes bűncselekmény-típusok után kiszabott bírságok összege határoz meg; a szankciók a nemzetközi kötelezettségeknek megfelelően lehetnek elrettentőek és arányosak. Ezek a szövegek azonban a nemzetközi joggal ellentétben nem határozzák meg konkrétan az IUU-halászati tevékenységek vagy a súlyos jogsértések körét.

               (24)

               A libériai Nemzeti Halászati Hivatal a halászat megfigyelésével, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos feladatoknak való megfelelés érdekében egy halászati felügyelő központot működtet. A halászati felügyelő központ rendelkezik a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti feladatok ellátásához szükséges eszközökkel. A központ azonban csak a nemzeti kizárólagos gazdasági övezetben végzett tevékenységre engedéllyel rendelkező hajókat kíséri figyelemmel; A halászati felügyelő központ nem követi nyomon a nyílt tengeren vagy harmadik országok vizein tevékenységet folytató, libériai lobogó alatt közlekedő hajókat. Ráadásul úgy tűnik, a szűkös finanszírozás miatt bizonyos megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti feladatokat – különösen a légi felügyeletet – csak korlátozott mértékben látja el. Ez akadályozza Libériát abban, hogy hatékony és átfogó megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszert biztosítson a lobogója alatt közlekedő halászhajók számára. Ezért Libéria a jelek szerint nem rendelkezik elegendő pénzügyi forrással vagy nem különít el megfelelő forrásokat az IUU-halászat elleni küzdelemhez.

               (25)

               A libériai jogi keret és végrehajtási intézkedések a jelek szerint nem felelnek meg az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61., 62., és 117–119. cikkében foglalt alapvető követelményeknek. A (20)–(23) preambulumbekezdésben ismertetett tények arra utalnak, hogy Libéria nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt feltételeket, amely előírja, hogy a lobogó szerinti állam köteles belső joga szerint vállalni a joghatóságot minden, lobogója alatt közlekedő hajó, annak parancsnoka, tisztjei és személyzete felett, továbbá Libéria megsérti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (3) bekezdését, amely meghatározza azon intézkedések körét, amelyeket az államok a lobogójuk alatt közlekedő hajók vonatkozásában kötelesek meghozni. Emellett úgy tűnik, Libéria nem vette figyelembe az IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek arra ösztönzik a lobogó szerinti államokat, hogy a fogástól a kirakodás helyszínén át egészen a végső rendeltetési helyig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, többek között a hajók fedélzetére felszerelt műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) használata révén, a vonatkozó nemzeti, regionális és nemzetközi előírásokkal összhangban.

               (26)

               Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Libéria elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését.

         3.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

               (27)

               A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Libériának az ENSZ Tengerjogi Egyezménye, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás és az ICCAT szerződő feleként, valamint az NEAFC, az SPRFMO és az IOTC együttműködő nem szerződő feleként, továbbá a WCPFC-ben és az IATTC-ben tagsággal nem rendelkező együttműködő félként betöltött státuszával kapcsolatban jelentősnek vélt.

               (28)

               2014 és 2016 között Libéria hat regionális halászati gazdálkodási szervezetben (6) vált szerződő féllé, együttműködő nem szerződő féllé vagy tagsággal nem rendelkező együttműködő fellé. A 2015. október 19. és 23. között Monroviában lezajlott értékelő látogatás során kiderült, hogy az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetekhez való csatlakozáshoz (az ICCAT kivételével) szükséges lépéseket a Libériai Tengerészeti Hatóság tette meg úgy, hogy erről nem egyeztetett a nemzeti halászati hatóságokkal. Az ICCAT-hoz való csatlakozásért a nemzeti halászati hatóságok voltak felelősek. Ez a helyzet azzal a fenyeget, hogy Libéria nem lesz képes eleget tenni az egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetekben vállalt kötelezettségeinek: egy jelentést késve nyújtott be (az ICCAT-nak), egyet pedig nem nyújtott be (az SPRFMO-nak) és ezzel megszegte az adott regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel szemben meglévő kötelezettségeit.

               (29)

               Libéria a halászati gazdálkodással összefüggésben két nemzetközi okmányt ratifikált: az ENSZ Tengerjogi Egyezményét és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodást. Libériának a nemzetközi okmányok végrehajtásában felmutatott teljesítménye nincs összhangban az IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terv 11. pontjában foglalt ajánlásokkal; az említett nemzetközi cselekvési terv az államokat prioritásként arra ösztönzi, hogy a nemzetközi okmányok ratifikálását, elfogadását, illetve az azokhoz való csatlakozást ne csupán az ENSZ Tengerjogi Egyezménye és a halállományokról szóló ENSZ-egyezmény esetében hajtsák végre, hanem a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló FAO-megállapodás esetében is. Ez ellentmond az IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terv 14. pontjának is, amely szerint az államoknak maradéktalanul és hatékonyan végre kell hajtaniuk a magatartási kódexet és a kapcsolódó nemzetközi cselekvési tervet.

               (30)

               Libéria nem ratifikálta a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009-es megállapodást (PSMA). Míg Libériában jelenleg nem gyakori a halászati termékek közvetlen kirakodása, kirakodásra mégis van példa, és Libéria egy nemzetközi projekt keretében kirakodási létesítményeket fejleszt. Ezt követően Libériának képesnek kell lennie teljesíteni a kikötő szerinti államként rá háruló kötelezettségeket.

               (31)

               Az IUU-halászat elleni nemzetközi cselekvési terv 25–27. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben Libéria nem dolgozott ki a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzeti cselekvési tervet.

               (32)

               Ezen túlmenően a libériai hatóságok a 2015. március 24-i értékelő megbeszélésen kifejtették a Bizottságnak, hogy Libéria nemzetközi hajólajstromának vezetését egy Libéria területén kívül található magánvállalat végzi. A találkozón és az azt követő megbeszélések során Libéria nem tudta bemutatni, miként biztosítja, hogy a lobogója alatt közlekedő halászhajók tényleges kapcsolatban álljanak magával az országgal. Ez ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 91. cikkével, amely kimondja, hogy a lobogó szerinti állam és annak hajói között tényleges kapcsolatnak kell fennállnia.

               (33)

               Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Libéria elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló, nemzetközi jog szerinti kötelezettségek teljesítését.

         3.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai (az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése)

               (34)

               Az ENSZ humán fejlettségi mutatója (UNHDI) (7) alapján Libéria 2015-ben alacsony humán fejlettségű országnak minősült (188 ország közül a 177. volt).

               (35)

               Noha a megfigyelés, az ellenőrzés és a felügyelet terén létezhetnek sajátos kapacitáskorlátok, a Libéria fejlettségi szintjéből adódó sajátos korlátok nem indokolják az előző szakaszokban ismertetett összes hiányosságot. Ez különösen vonatkozik a halászhajóknak a libériai nemzetközi hajólajstromra való felvétele tekintetében a belső koordináció hiányára, valamint arra, hogy e hajók azonosításával kapcsolatban nincsenek konszolidált információk, aminek következtében nem végezhető hatékony ellenőrzés.

               (36)

               Úgy tűnik, hogy a megállapított problémák elsősorban a közigazgatási környezet hiányosságaiból erednek, amely nem tudja biztosítani, hogy Libéria lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként hatékonyan tejesítse a rá háruló kötelezettségeket. Libéria olyan regionális kezdeményezésektől kapott támogatást, amelyek arra irányulnak, hogy hatékonyabb megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet révén megerősödjön az IUU-halászat elleni küzdelem irányítása, valamint hogy fokozódjon az Európai Unióval megkötött fenntartható halászati partnerségi megállapodás szerinti ágazati támogatás összege. Libéria az ENSZ libériai misszióján keresztül is kapott támogatást a légi felügyelet fejlesztésére. Az említett misszió keretében nyújtott támogatás lehívása után azonban e támogatás megszűnt, és Libéria nem biztosított nemzeti támogatást a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek fenntartásához, ami gátolta Libéria megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerének hatékony működését.

               (37)

               Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Libéria fejlettségi szintje hátrányosan érintheti az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és halászati gazdálkodás területén felmutatott átfogó teljesítményét. Ugyanakkor tekintettel a Libériát jellemző hiányosságok jellegére, az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat teljes mentségként vagy más jellegű igazolásként Libéria lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként nyújtott átfogó halászati teljesítményére, sem az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére.

         4.   A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT TÖRTÉNŐ LEHETSÉGES AZONOSÍTÁSSAL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉSEK

               (38)

               A fentiekben tett megállapításokra figyelemmel, amelyek szerint Libéria elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, Libériát az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

               (39)

               A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi demarsot meg kell tennie Libériával szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet.

               (40)

               Továbbá ki kell jelenteni, hogy Libéria értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő harmadik országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Bizottság értesíti Libériát arról az eshetőségről, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 23-án.

            a Bizottság részéről

         Karmenu VELLA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

      (2)  https://treaties.un.org/

      (3)  Ezt a libériai nemzetközi hajó- és cégnyilvántartáson keresztül hajtják végre.

      (4)  Nemzeti Halászati Hivatal (Bureau of National Fisheries).

      (5)  A jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési terv, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete, 2001.

      (6)  Az ICCAT szerződő fele; az NEAFC, az SPRFMO és az IOTC együttműködő nem szerződő fele; a WCPFC és az IATTC tagsággal nem rendelkező együttműködő fele. Libéria nem tagja/tagsággal nem rendelkező együttműködő fele a déli kékúszójú tonhal védelmével foglalkozó bizottságnak (CCSBT), de 18 hajója jogosult tevékenységet folytatni e regionális halászati gazdálkodási szervezet illetékességi területén.

      (7)  Forrás: http://hdr.undp.org/sites/default/files/2015_human_development_report_1.pdf


title: 2012/299/EU: A Tanács határozata ( 2012. június 7. ) a DNS-adatok tekintetében az Észtországgal való automatizált adatcsere megindításáról

text:
               12.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 151/31

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. június 7.)
   a DNS-adatok tekintetében az Észtországgal való automatizált adatcsere megindításáról
   (2012/299/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 2. cikkének (3) bekezdésére és 25. cikkére,
   tekintettel a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 20. cikkére és mellékletének 4. fejezetére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, átmeneti rendelkezéseket tartalmazó jegyzőkönyv alapján az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződések alapján hatályon kívül nem helyezik, nem érvénytelenítik, vagy nem módosítják.

               (2)

               Ennek megfelelően a 2008/615/IB határozat 25. cikke alkalmazandó, és a Tanácsnak egyhangúlag kell határoznia arról, hogy a tagállamok végrehajtották-e az említett határozat 6. fejezetének rendelkezéseit.

               (3)

               A 2008/616/IB határozat 20. cikke úgy rendelkezik, hogy a Tanács a 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdésében említettek szerinti határozatokat egy kérdőíven alapuló értékelő jelentés alapján hozza meg. A 2008/615/IB határozat 2. fejezetének megfelelően végzett automatizált adatcsere tekintetében az értékelő jelentés ezenkívül értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén alapul.

               (4)

               Észtország a 2008/615/IB határozat 36. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatta a Tanács Főtitkárságát a határozat 2–6. cikkének hatálya alá tartozó nemzeti DNS-elemzési állományokról, valamint az automatizált keresésnek a határozat 3. cikkének (1) bekezdésében említett feltételeiről.

               (5)

               A 2008/616/IB határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoportok által összeállított kérdőív valamennyi automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy az adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet.

               (6)

               Észtország kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a DNS-adatok cseréjére vonatkozó kérdőívet.

               (7)

               Észtország sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre Hollandiával.

               (8)

               Észtországban értékelő látogatásra került sor, és erről a holland értékelő csoport értékelő jelentést készített, amelyet elküldött az érintett tanácsi munkacsoportnak.

               (9)

               A kérdőív, az értékelő látogatás és a DNS-adatok tekintetében a kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A DNS-adatok automatizált keresése és összehasonlítása tekintetében Észtország maradéktalanul végrehajtotta a 2008/615/IB határozat 6. fejezetében foglalt, az adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezéseket, és e határozat hatálybalépésének napjától jogosult a személyes adatoknak az említett határozat 3. és 4. cikke szerinti átvételére és átadására.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. június 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BØDSKOV

      (1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

      (2)  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.


title: 2011/614/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/250

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/614/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás 2009. december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05894/2011 – C7-0051/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 73/2008/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0129/2011),

               1.

               mentesítést ad az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás ügyvezető igazgatója számára a vállalkozás 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 342., 2010.12.16., 15. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 30., 2008.2.4., 38. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/252

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2011. május 10.)
   az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás 2009. december 31-ig tartó pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05894/2011 – C7-0051/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 73/2008/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozásra vonatkozó, annak irányítótestülete által 2009. február 2-án elfogadott pénzügyi szabályokra,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0129/2011),

               A.

               mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozást 2007 februárjában hozták létre a gyógyszerfejlesztési folyamat hatékonyságának és eredményességének jelentős mértékű javítása érdekében, azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszeripari ágazat által gyártott innovatív gyógyszerek hatékonyabbá és biztonságosabbá váljanak,

               C.

               mivel a közös vállalkozás kezdeti szakaszban van, és 2009 végéig még nem alakította ki teljes mértékben belső ellenőrzési és pénzügyi információs rendszereit,

      A költségvetés végrehajtása

               1.

               megjegyzi, hogy a közös vállalkozás 2009-es költségvetése 82 000 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzatot és 82 000 000 EUR kifizetési előirányzatot tartalmazott; továbbá tudomásul veszi, hogy a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok felhasználási aránya 97 %-os, illetve 1 %-os volt;

               2.

               tudatában van annak, hogy a közös vállalkozás még mindig kezdeti szakaszban van; mindazonáltal aggasztónak találja, hogy a kifizetési előirányzatok felhasználási aránya csupán 1 % volt;

      A tagok hozzájárulása

               3.

               felhívja a közös vállalkozást, hogy a Bizottság iránymutatása alapján elszámolásában harmonizálja tagjai hozzájárulásának ismertetését;

               4.

               felhívja ezenkívül a közös vállalkozást, hogy fejlessze tovább a tagságra és a társfinanszírozásra vonatkozó rendelkezéseit, különös tekintettel az alábbiakra:

                           —

                           új tagok csatlakozására vonatkozó rendelkezések,

                           —

                           a tagok természetbeni hozzájárulása,

                           —

                           azon feltételek, amelyek alapján a közös vállalkozás ellenőrizheti tagjainak hozzájárulásait,

                           —

                           azon feltételek, amelyek alapján az irányítótestület jóváhagyhatja a társfinanszírozást;

      Belső ellenőrzési rendszerek

               5.

               sürgeti a közös vállalkozást, hogy fejezze be a belső ellenőrzési és pénzügyi információs rendszerének megvalósítását;

               6.

               felhívja továbbá a közös vállalkozást, hogy a közösségi szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletben foglaltak alapján pénzügyi szabályzatába illesszen be külön hivatkozást a belső ellenőrzési szolgálatnak (IAS) mint belső ellenőrének hatáskörére;

               7.

               különösen úgy véli, hogy az IAS-nek belső ellenőrként az lenne a szerepe, hogy az igazgatási és ellenőrzési rendszerek minőségéről szóló független vélemények megalkotásával, valamint a tevékenység végrehajtási feltételeinek javítására és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás támogatására vonatkozó ajánlások megtételével tanácsot adjon a közös vállalkozásnak a kockázatkezeléssel kapcsolatban; szintén fontosnak tartja, hogy a közös vállalkozás ügyvezető igazgatója jelentést készítsen a mentesítésért felelős hatóságnak, amelyben összefoglalja a belső ellenőr által végzett belső ellenőrzések számát és fajtáit, ajánlásait és az ezen ajánlások nyomán tett lépéseket;

               8.

               úgy véli, hogy – tekintettel költségvetésének nagyságára és feladatai összetettségére – a közös vállalkozásnak létre kellene hoznia egy közvetlenül az irányítótestület alá tartozó pénzügyi ellenőrző bizottságot;

      Befogadási megállapodás hiánya

               9.

               sürgeti a közös vállalkozást, hogy hamarosan kössön befogadási megállapodást Belgiummal az irodák elhelyezéséről, a kiváltságokról és mentességekről, valamint a Belgium által a közös vállalkozás számára az annak létrehozásáról szóló 73/2008/EK rendelet alapján nyújtott egyéb támogatásokról.

      (1)  HL C 342., 2010.12.16., 15. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 30., 2008.2.4., 38. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: Az Európai Parlament (EU, Euratom) 2017/1710 határozata (2017. április 27.) az Euratom Ellátási Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/302

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU, Euratom) 2017/1710 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az Euratom Ellátási Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Euratom Ellátási Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Euratom Ellátási Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében az ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra (05873/2017 – C8-0069/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 1. cikke (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabályának megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/114/EK tanácsi határozatra (4), és különösen annak 8. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0126/2017),

               1.

               jóváhagyja az Euratom Ellátási Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Euratom Ellátási Ügynökség főigazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 449., 2016.12.1., 184. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 41., 2008.2.15., 15. o.