title: 2012/510/EU: A Tanács határozata ( 2012. július 10. ) a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. és III. mellékletének a szerződő felek tizenhetedik ülésén (Párizs, Franciaország, 2012. február 8 – 10. ) elfogadott módosítása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
               22.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 256/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. július 10.)
   a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. és III. mellékletének a szerződő felek tizenhetedik ülésén (Párizs, Franciaország, 2012. február 8–10.) elfogadott módosítása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
   (2012/510/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Unió szerződő fele a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek, későbbi nevén a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek (1) (barcelonai egyezmény), és szerződő fele az ahhoz csatolt, a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyvnek és mellékleteinek (2) (a továbbiakban: jegyzőkönyv). A jegyzőkönyv II. melléklete a veszélyeztetett vagy fenyegetett fajok jegyzékét tartalmazza, III. mellékletében pedig azon fajok jegyzéke található, amelyek kiaknázása szabályozott.

               (2)

               A barcelonai egyezmény 18. cikkének megfelelően az egyezmény döntéshozatali szerve az egyezmény szerződő feleinek ülése; a ráruházott hatáskörök kiterjednek többek között az egyezményhez és jegyzőkönyveihez csatolt mellékletek szükség szerint módosítására. A barcelonai egyezmény 23. cikkének (2) bekezdésével és a jegyzőkönyv 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban a jegyzőkönyv mellékleteinek módosítása a módosítás elfogadásakor az érintett szerződő felek által megállapított időszak lejártával a jegyzőkönyv valamennyi szerződő fele számára hatályba lép, kivéve azokat, amelyek írásban értesítették a letéteményest arról, hogy az említett időszakon belül nem tudják jóváhagyni a módosítást.

               (3)

               A Bizottság 2012. február 8-án tanácsi határozati javaslatot nyújtott be a Tanácsnak a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. és III. mellékletének módosítására irányuló javaslatok tekintetében a szerződő felek tizenhetedik ülésén (Párizs, 2012. február 8–10.) az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról. Tekintettel a bizottsági javaslat megérkezésének időpontjára, a Tanácsnak nem volt alkalma sem arra, hogy még a szerződő felek ülését megelőzően megvizsgálja azt, illetve hogy az abban foglaltaknak megfelelően lépjen fel, ezért az Unió álláspontját és érdekeit nem volt lehetséges kellő időben és megfelelő módon kifejezni és megvédeni.

               (4)

               A barcelonai egyezmény és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek szerződő felei a tizenhetedik ülésükön az IG.20/5 határozattal módosításokat fogadtak el a jegyzőkönyv II. és III. mellékletére vonatkozóan annak érdekében, hogy tíz cápafaj esetében nagyobb fokú védelmet írjanak elő.

               (5)

               A barcelonai egyezmény 23. cikke (2) bekezdésének vi. pontjával összhangban a mellékletek módosítása az érintett szerződő felek által a módosítás elfogadásakor megállapított időszak lejártával a jegyzőkönyv valamennyi szerződő fele számára hatályba lép, kivéve azokat a szerződő feleket, amelyek arról értesítették a letéteményest, hogy nem tudják a módosításokat jóváhagyni. A szerződő felek tizenhetedik ülése ezt az időszakot 180 napban állapította meg, így az értesítések benyújtásának határideje 2012. augusztus 8-án jár le. Az Uniónak ezért tájékoztatnia kell a jegyzőkönyv letéteményesét azokról a módosításokról, amelyeket az említett határidőn belül nem fogad el.

               (6)

               A jegyzőkönyv módosításai nem igénylik az uniós jog módosítását.

               (7)

               A szerződő felek tizenhetedik ülése által elfogadott módosítások, a II. mellékletbe való felvétele, és azoknak megfelelő módon a III. mellékletből való törlése tudományos szempontból megalapozott, megfelel az uniós jognak és a biológiai sokféleség megőrzéséért folytatott nemzetközi együttműködés melletti uniós elkötelezettségnek, valamint összhangban van mind a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény (3) 5. cikkével, mind pedig a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes feleinek 2010. évi konferenciáján közösen meghatározott céllal, amely a biológiai sokféleség jelenlegi leépülési sebességének 2020-ig való jelentős mérséklésére irányul. Kívánatos ezért, hogy az Unió ezeket a módosításokat támogassa,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Unió elfogadja azon módosításokat, amelyek az alábbi fajoknak a jegyzőkönyv II. mellékletébe való felvételére és a III. mellékletből való törlésére irányulnak:

               a)

                  Galeorhinus galeus (Linnaeus, 1758);

               b)

                  Isurus oxyrinchus (Rafinesque, 1810);

               c)

                  Lamna nasus (Bonnaterre, 1788);

               d)

                  Leucoraja circularis (Couch, 1838);

               e)

                  Leucoraja melitensis (Clark, 1926);

               f)

                  Rhinobatos cemiculus (Saint-Hilaire, 1817);

               g)

                  Rhinobatos rhinobatos (Linnaeus, 1758);

               h)

                  Sphyrna lewini (Griffith & Smith, 1834);

               i)

                  Sphyrna mokarran (Rüppell, 1837);

               j)

                  Sphyrna zygaena (Linnaeus, 1758).

         2. cikk
   A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a barcelonai egyezmény 23. cikke (2) bekezdésének iv. pontjával összhangban írásban értesítse a jegyzőkönyv letéteményesét arról, hogy az Unió elfogadja az 1. cikkben megnevezett módosításokat. A Bizottságnak az értesítést a módosításoknak a Szerződő felek tizenhetedik ülése általi elfogadásától számított 180 napon belül kell megküldenie.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  A Tanács 1977. július 25-i 77/585/EGK határozata a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény megkötéséről, valamint a Földközi-tenger hajókról és légi járművekről történő kidobással okozott szennyezésének megelőzéséről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 240., 1977.9.19., 1. o.). Az egyezmény módosításait a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez, valamint a hajókról és légi járművekről történő kidobással okozott szennyezésének megelőzéséről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt módosítások elfogadásáról szóló, 1999. október 22-i 1999/802/EK tanácsi határozattal (HL L 322., 1999.12.14., 32. o.) fogadták el.

      (2)  A Tanács 1999. október 22-i 1999/800/EK határozata a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv létrehozásáról és e jegyzőkönyv mellékleteinek elfogadásáról (Barcelonai egyezmény) (HL L 322., 1999.12.14., 1. o.).

      (3)  A Tanács 1993. október 25-i 93/626/EGK határozata a biológiai sokféleségről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 309., 1993.12.13., 1. o.).


title: 2007/790/EK: Az Európai Központi Bank határozata ( 2007. november 23. ) a 2008-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2007/16)

text:
               5.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 317/81

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2007. november 23.)
   a 2008-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről
   (EKB/2007/16)
   (2007/790/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 106. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Ciprus általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2007. július 10-i 2007/503/EK tanácsi határozat (1) 1. cikkére,
   tekintettel az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Málta általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2007. július 10-i 2007/504/EK tanácsi határozat (2) 1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult az eurót bevezető tagállamokban (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok) kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére.

               (2)

               A 2003-as csatlakozási okmány 4. cikkében említett, Ciprus és Málta javára vonatkozó eltérés 2008. január 1-jei hatállyal megszűnik.

               (3)

               A jelenlegi tizenhárom részt vevő tagállam, valamint Ciprus és Málta benyújtotta engedélyezésre az EKB-hoz a 2008-ban kibocsátandó euroérmék becsült mennyiségét az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2008-ban kibocsátandó euroérmék mennyiségének engedélyezése
   Az EKB engedélyezi a részt vevő tagállamok által 2008-ban kibocsátandó érméknek az alábbi táblázatban meghatározott mennyiségét:

               (millió EUR)

               A forgalomba szánt euroérmék és (a forgalomba nem szánt) euro-emlékérmék kibocsátása 2008-ban

               Belgium

               130,0

               Németország

               655,0

               Írország

               114,0

               Görögország

               97,3

               Spanyolország

               550,0

               Franciaország

               500,0

               Olaszország

               375,2

               Ciprus

               147,4

               Luxemburg

               49,0

               Málta

               56,7

               Hollandia

               57,5

               Ausztria

               185,0

               Portugália

               50,0

               Szlovénia

               39,0

               Finnország

               60,0

         2. cikk
   Záró rendelkezés
   Ennek a határozatnak a részt vevő tagállamok a címzettjei.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2007. november 23-án.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 186., 2007.7.18., 29. o.

      (2)  HL L 186., 2007.7.18., 32. o.


title: 2008/507/EK: Az Európai Parlament határozata (2007. április 24.) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/78

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2007. április 24.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2008/507/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Központ válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 – C6-0080/2007),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központot létrehozó 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 12a. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (5) 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0097/2007),

               1.

               mentesítést ad az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatója számára a Központ 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint gondoskodjon azok közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL C 266., 2006.10.31., 28. o.

      (2)  HL C 312., 2006.12.19., 60. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o. A legutóbb a 2051/2004/EK rendelettel (HL L 355., 2004.12.1., 1. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/79

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2007. április 24.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Központ válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 – C6-0080/2007),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központot létrehozó 1975. február 10-i 337/1975/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 12a. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (5) 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0097/2007),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2005. december 31-én zárt pénzügyi év éves beszámolójának megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek – fenntartások megfogalmazása mellett – egészében véve jogszerűek és szabályszerűek;

               B.

               mivel 2006. április 27-én a Parlament megadta a mentesítést a Központ 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan az igazgatónak (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           sürgette, hogy a Központ biztosítsa az elszámolás teljességét, és az összes tevékenység megfelelő ellenőrzését, beleértve az alkalmazotti étkezde beszerzéseit és értékesítéseit is,

                           —

                           a szerződések odaítélésének eljárásában tudomásul vette azokat az intézkedéseket, amelyeket a Központ annak érdekében tett, hogy az említett szabálytalanságok ne ismétlődjenek meg; felhívja a Központot, hogy biztosítsa a pályázati kiírások és a versenyszabályok szigorú betartását,

                           —

                           hangsúlyozta a felvételi eljárás tisztességességének, nyitottságának és átláthatóságának szükségességét,

         Általános észrevételek az egyedi mentesítést igénylő EU-ügynökségek többségével kapcsolatban

               1.

               úgy véli, hogy a közösségi ügynökségek folyamatosan növekvő száma, valamint számos ügynökség tevékenysége nem illeszkedik egy átfogó orientációs keretbe; úgy véli, hogy egyes ügynökségek feladatköre nem mindig tükrözi az Unió valós igényeit, sem pedig a polgárok elvárásait, valamint megállapítja, hogy nem mindig rendelkeznek jó hírnévvel és sajtónyilvánossággal;

               2.

               felkéri a Bizottságot ezért, hogy határozzon meg az új közösségi ügynökségek létrehozására vonatkozó átfogó orientációs keretet; bármilyen új ügynökség létrehozása előtt nyújtson be költség-haszon tanulmányt, az ügynökségek, illetve az egyéb európai szervezetek képviseletei közötti párhuzamos tevékenységek elkerülése érdekében;

               3.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy a Parlament határozatát megelőzően nyilvánítson véleményt a költség-haszon tanulmányról;

               4.

               felhívja a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy amennyiben egy ügynökség hozzáadott értékéről negatív értékelés születik, tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának újrafogalmazására vagy az ügynökség bezárására;

               5.

               tekintettel a szabályozó ügynökségek növekvő számára, sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ezen ügynökségek szervezeti beépítéséről szóló intézményközi megállapodástervezetre vonatkozó tárgyalások még nem vezettek eredményre, és felkéri a Bizottság illetékes szolgálatait, hogy a Számvevőszékkel egyeztetve tegyenek meg minden intézkedést egy ilyen megállapodás gyors létrehozására;

               6.

               megállapítja, hogy a Bizottság költségvetési felelőssége az ügynökségek és a Bizottság közötti kapcsolat szorosabbá tételét teszi szükségessé; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést, hogy a Bizottság számára 2007. december 31-ig biztosítsanak blokkoló kisebbséget a szabályozó ügynökségek felügyelő testületeiben és újraalapításuk során ezt előzetesen vegyék figyelembe;

               7.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy éves jelentésében hozzon létre további fejezetet a Bizottság elszámolása alatt mentesítésben részesülő ügynökségek számára annak érdekében, hogy sokkal tisztább képet lehessen kapni az uniós források ügynökségek által történő felhasználásáról;

               8.

               emlékeztet arra az elvre, amelynek értelmében a Parlament általi mentesítés valamennyi közösségi ügynökségre vonatkozik – függetlenül attól, hogy részesülnek-e támogatásban vagy nem –, még abban az esetben is, ha alapszabályzatuk alapján egy másik mentesítő hatóság is közreműködik;

               9.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy minden ügynökség esetében ellenőrizze a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, és készítsen erről jelentést a Parlament illetékes bizottságai számára, beleértve a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot is;

               10.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek száma egyre nő, valamint összhangban a Bizottság ügynökségek működésére vonatkozó politikai felelősségével, mely felelősség jelentősen túlmegy egyfajta egyszerű logisztikai támogatásnál, még nagyobb szükség van arra, hogy a Bizottság ügynökségek felállításával és ellenőrzésével megbízott főigazgatóságai közös megközelítést dolgozzanak ki az ügynökségekkel kapcsolatban; az ügynökségekkel kapcsolatos valamennyi ügyre vonatkozó közös bizottsági megközelítés kialakítása felé pragmatikus lépés lenne egy olyan struktúra kidolgozása, amely hasonló ahhoz, amelyet az ügynökségek hoztak létre az illetékes főigazgatóságok közötti koordináció érdekében;

               11.

               felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az ügynökségeknek nyújtott adminisztratív és technikai segítséget, tekintettel a Közösség egyre összetettebb adminisztratív szabályaira és technikai problémáira;

               12.

               megállapítja az összes ügynökségben a felügyeleti szerv hiányát, és felkéri a Bizottság szolgálatait, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket egy ilyen mechanizmus lehető leggyorsabban történő létrehozására;

               13.

               üdvözli az uniós ügynökségek közötti koordinációban bekövetkezett jelentős javulást, amelynek köszönhetően az ügynökségek kezelni tudják az ismétlődő problémákat, és hatékonyabban tudnak együttműködni a Bizottsággal és a Parlamenttel;

               14.

               úgy véli, hogy a több ügynökség által létrehozandó közös támogató szolgálat, melynek célja a pénzügyi gazdálkodás informatikai rendszerének a Bizottság rendszerével történő összehangolása, olyan intézkedés, amelyet folytatni és bővíteni kell;

               15.

               felszólítja az ügynökségeket az adott terület kulcsszereplőivel való fokozottabb együttműködésre és összehasonlító teljesítményértékelésük (benchmarking) javítására; kéri a Bizottságot az általa szükségesnek ítélt olyan eszközök elfogadására, amelyek segítik az ügynökségeket abban, hogy javítsák hírnevüket és megerősítsék tevékenységeik láthatóságát;

               16.

               felszólítja a Bizottságot, tegyen javaslatot az ügynökségek által készítendő éves jelentések formátumának összehangolására, és fejlesszen ki teljesítménymutatókat, amelyek segítségével az ügynökségek hatékonysága összehasonlíthatóvá válik;

               17.

               felszólítja az ügynökségeket, hogy minden év elején határozzanak meg mutatókat, amelyek alapján teljesítményük mérhető lesz;

               18.

               felszólítja az ügynökségeket, hogy a reális tervezés és a kitűzött célok végrehajtása érdekében fokozottabban alkalmazzák a SMART célokat;

               19.

               egyetért abban a Számvevőszékkel, hogy a Bizottság felelősséggel tartozik az ügynökségek (pénz)gazdálkodásáért; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy ellenőrizze, illetve ahol szükséges irányítsa és segítse a különböző ügynökségek vezetőségét, különösen a pályázati eljárások megfelelő alkalmazása, a felvételi eljárások átláthatósága, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás (alulköltés és az túlzott költségvetés) vonatkozásában és leginkább az integrált belső ellenőrzési keretre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásában;

               20.

               úgy véli, hogy az ügynökségeknek munkaprogramjukban operatív és mérhető módon kell kifejezni tevékenységüket, és kellő figyelmet kell fordítaniuk a Bizottság belső ellenőrzési szabványaira;

         Egyedi észrevételek

               21.

               felhívja a Központot, hogy kerülje el a 2005-ös pénzügyi évhez hasonló helyzetet, amikor a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok felhasználási aránya 90 %-os, illetve közel 85 %-os volt; ugyanakkor a működési tevékenységek előirányzatait viszont – különösen a szerződés-odaítélési eljárások átszervezése után – nem használták ki kellően (a kötelezettségvállalási előirányzatok 15 %-át és a kifizetési előirányzatok 20 %-át törölték, az előirányzatok 15 %-át pedig átvitték);

               22.

               felhívja a Központot, hogy az év során végezze el a programozás „finomhangolását” és javítsa az ellenőrzést. Ebben az összefüggésben a Számvevőszék megjegyzi, hogy a Központ – saját pénzügyi szabályzatának előírása ellenére – nem állt át a tevékenységalapú irányításra, pedig ennek a teljesítményellenőrzés javítása érdekében meg kellett volna történnie;

               23.

               felhívja a Központot, hogy orvosolja az általa használt számviteli szoftverben (FIBUS) felismert hiányosságokat, amely nem teszi lehetővé a lejárt kötelezettségvállalások zárolását, és a kifizetési utalványok elektronikus aláírására szolgáló eljárás nem felel meg a hatályos rendelkezéseknek, és amelyben nem könnyű a műveletek nyomon követése;

               24.

               kéri, hogy teljes mértékben alkalmazzák a számvitelért felelős tisztviselő és az engedélyező tisztviselő feladatai szétválasztásának elvét, a 2005-ös helyzethez hasonló helyzetek elkerülésére, amikor is a számvitelért felelős tisztviselő egyes feladatait az engedélyező tisztviselő alá tartozó szervezeti egységek látták el;

               25.

               megállapítja, hogy a Központ válaszában utal arra, hogy a hozott intézkedések biztosítják az eljárások szabályszerűségét, ezért bízik abban, hogy a Központ eleget tesz a Számvevőszék ajánlásainak, annál is inkább, mivel a belső ellenőrzési szolgálat 2006 őszén nem állapított meg szabálytalanságokat, és igazolja, hogy a Központ által hozott intézkedések a kívánt hatást eredményezték;

               26.

               felhívja a Központot, hogy készítsen kockázatelemzést, határozza meg az utólagos ellenőrzések gyakoriságát és jellegét, és készítsen leírást az irányítási eljárásokról és a belső ellenőrzési rendszerekről;

               27.

               felhívja a Központot, hogy sürgősen alakítsa ki az alkalmazottak panaszainak kezelésére létrehozott fellebbezési bizottság megbízását, amely bizottság nem lépheti túl hatáskörét;

               28.

               ragaszkodik hozzá, hogy a Központ alkalmazzon szabványos munkaerő-felvételi eljárásokat a 2005-ös helyzet elkerülése érdekében, amikor is belső versenyvizsga útján töltöttek be egy fontos vezetői állást, amelyre több jelentkező lett volna, ha a versenyvizsgán külsősök is indulhatnak;

               29.

               aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék által a megvizsgált szerződésekben feltárt szabálytalanságok igen magas aránya miatt, ahol hat szerződés közül egy kivételével mindegyiknél talált hiányosságokat (7); követeli, hogy a Központ tegyen lépéseket a szervezeti felépítésben, illetve a pályázati eljárásokban megállapított hiányosságok orvoslása érdekében;

               30.

               úgy véli, hogy a Központnak harmonizálnia kellene az informatikai kérdésekhez való hozzáállását, különösen az internetes és intranetes oldalak létrehozásakor, és hogy a jelenlegi szétaprózottság műszaki kockázatokat és túlzott költségeket von maga után;

               31.

               ösztönzi a Központot, hogy folytassa kommunikációja javítása érdekében tett erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a nyilvánosság bővebb tájékoztatást kapjon a tevékenységéről.

      (1)  HL C 266., 2006.10.31., 28. o.

      (2)  HL C 312., 2006.12.19., 60. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o. A legutóbb a 2051/2004/EK rendelettel (HL L 355., 2004.12.1., 1. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 340., 2006.12.6., 63. o.

      (7)  A Központ nem tudta megindokolni, hogy miért választotta az alkalmazott eljárást, vagy nem tudta megmondani, hogy miért az illető pályázókat kérték fel pályázatok benyújtására, illetve nem volt megfelelő a szerződések dokumentációja.


title: A Tanács határozata (1992. október 26.) az Európai Gazdasági Közösség és az Albán Köztársaság közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992D0535

Hivatalos Lap L 343 , 25/11/1992 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata(1992. október 26.)az Európai Gazdasági Közösség és az Albán Köztársaság közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről(92/535/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. és 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a Közösség külkapcsolatok területén kitűzött céljainak elérése érdekében szükség van az Európai Gazdasági Közösség és az Albán Köztársaság közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás megkötésére,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és az Albán Köztársaság közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 21. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg. [2]3. cikkA tagállamok képviselőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviseli a megállapodás 18. cikkével létrehozott vegyes bizottságban.Kelt Luxembourgban, 1992. október 26-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. Gummer[1] HL C 284., 1992.11.2.[2] HL L 343., 1992.11.25., 10. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1987. november 30.) a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény E 5. mellékletének a Közösség nevében történő elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31987D0593

Hivatalos Lap L 362 , 22/12/1987 o. 0001 - 0007 finn különkiadás fejezet 11 kötet 13 o. 0095  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 13 o. 0095

		A Tanács határozata(1987. november 30.)a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény E 5. mellékletének a Közösség nevében történő elfogadásáról(87/593/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 28., 43. és 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a 75/199/EGK [2] határozat alapján a Közösség megkötötte a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezményt;mivel a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény mellékleteinek elfogadása hatékonyan hozzájárul a nemzetközi kereskedelem könnyítéséhez és fejlődéséhez;mivel az ugyanabba az államba történő újrakivitel alá eső termékek ideiglenes behozatalára vonatkozó E 5. mellékletet a Közösség elfogadhatja;mivel a melléklet elfogadását mindazonáltal bizonyos fenntartásokkal kell kiegészíteni azért, hogy a vámunió sajátos követelményeit és a vámjogszabályok összehangolásának jelenleg elért stádiumát figyelembe vegyék,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Közösség általános fenntartással, illetve a 14. és 23. kötelező rendelkezésre, valamint a 33., 37., és 38. ajánlott gyakorlatra vonatkozó fenntartással elfogadja a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezménynek az ugyanabba az államba irányuló újrakivitel alá eső termékek ideiglenes behozatalára vonatkozó E 5. mellékletét.Az említett melléklet szövegét a fenntartásokkal együtt csatolták e határozathoz..2. cikkA Tanács elnöke nevezi ki azt a személyt, akit feljogosítanak arra, hogy értesítse a Vámegyüttműködési Tanács főtitkárát az 1. cikkben említett melléklet Közösség általi elfogadásáról, a cikkben említett fenntartásokra is figyelemmel.Kelt Brüsszelben, 1987. november 30-án.a Tanács részérőlaz elnökN. Wilhjelm[1] HL C 318., 1987.11.30.[2] HL L 100., 1975.4.21, 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETE 5. MELLÉKLETAZ UGYANAZON ÁLLAMBA ÚJRAKIVITELRE KERÜLŐ ÁRUK IDEIGLENES BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ MELLÉKLETBEVEZETÉSSzámos gazdasági, társadalmi és kulturális indok vezethet egy országot az áruk ideiglenes behozatalának ösztönzésére.Továbbá, ha az áruknak csak átmenetileg kell az állam vámterületén maradniuk, a rájuk kiszabható behozatali vámok és adók végleges megfizetését általában nem indokolt követelni, mivel ennek a hatása például az lenne, hogy az áruk behozatali vám- és adófizetési kötelezettség alá esnének minden egyes alkalommal, amikor ideiglenesen behozzák azokat egyik vagy másik országba.A legtöbb ország nemzeti jogszabályai tehát tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik az ideiglenesen behozott áruk bizonyos körére a vámok és adók megfizetése alóli feltételes mentességet.Az ideiglenes behozatali eljárás az a vámeljárás, amelynek alapján a behozatali vámok és adók fizetésének kötelezettsége alól feltételes mentesség adható a meghatározott célból behozott, és ugyanabba az államba újrakivinni szándékozott termékek vonatkozásában.Általános szabályként az ideiglenes behozatal magába foglalja a behozatali vámok és adók fizetésének kötelezettsége alóli teljes mentességet. Bizonyos sajátos esetekben viszont, például ha a termékeket olyan célokra használják, mint a termelés, munkavégzés, vagy belföldi fuvarozás, akkor a megadott mentesség csak részleges lehet.Ez a melléklet nem vonatkozik sem az utasok által személyes használatukra ideiglenesen behozott árucikkekre, sem pedig a magánjellegű szállításokra.FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKA melléklet alkalmazásában:a) az "ideiglenes behozatal" olyan vámeljárás, amelynek alapján bizonyos áruk a behozatali vámok és adók megfizetése alóli feltételes mentesség mellett hozhatók be egy vámterületre; az ilyen termékeket meghatározott célra hozzák be és meghatározott időn belül újrakivitelre szánják, úgy hogy közben változatlan állapotban maradnak, kivéve a termékek használatából következő szokásos értékcsökkenést;b) a "behozatali vámok és adók" a vámokat és minden olyan illetéket, adót, díjat vagy más költséget jelentenek, amelyeket az áruk behozatalakor vagy azzal kapcsolatban szednek be, de ebbe a kifejezésbe nem tartoznak bele azok a díjak és költségek, amelyek a teljesített szolgáltatások hozzávetőleges költségének összegében korlátozva vannak;c) a "vámellenőrzés" azokat az intézkedéseket jelenti, amelyeket azon jogszabályok és rendelkezések betartásának érdekében alkalmaznak, amely jogszabályoknak és intézkedéseknek a vámszervezetek kötelesek érvényt szerezni.d) a "biztosíték" azt a dolgot jelenti, amely a vámszervezetek előtt megfelelően garantálja, hogy a vámszervezetek felé fennálló valamely kötelezettséget teljesíteni fogják. A biztosíték "általános", ha több vámkezelésből eredő kötelezettség teljesítését garantálja;e) a "személy" mind a természetes, mind pedig a jogi személyt jelenti, hacsak a szövegösszefüggés nem kívánja másként.ALAPELV1. Kötelező rendelkezésAz ideiglenes behozatalra vonatkozóan a melléklet rendelkezései mérvadók.AZ ALKALMAZÁS TERÜLETE2. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok sorolják fel azokat az eseteket, amelyekben ideiglenes behozatal engedélyezhető, és megállapítják azokat a követelményeket, amelyeknek eleget kell tenni.3. Kötelező rendelkezésAz ideiglenesen behozott termékek teljes mentességet élveznek a behozatali vámok és adók alól. A behozatali vámok és adók megfizetése alóli mentesség azonban csak részleges lehet a 38. ajánlott gyakorlatban említett esetekben.4. Kötelező rendelkezésAz ideiglenes behozatal nem korlátozódik a külföldről behozott árukra, hanem engedélyezni kell a tranzitból, vámraktárból, illetve a szabadkikötőből vagy vámszabad területről érkező áruk részére is.5. Ajánlott gyakorlatAz ideiglenes behozatalt az áruk származási országára, arra az országra, ahonnan érkeztek, vagy a rendeltetési országukra való tekintet nélkül kell engedélyezni.AZ IDEIGLENES BEHOZATAL ENGEDÉLYEZÉSEa) Az ideiglenes behozatal engedélyezését megelőző alakiságok6. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg azokat az eseteket, amelyekben előzetes engedélyezés szükséges az ideiglenes behozatalhoz, valamint az ilyen engedély kiadására jogosult hatóságokat.7. Ajánlott gyakorlatA lehető legkevesebb esetben legyen szükséges előzetes engedélyezés az ideiglenes behozatalhoz.b) Nyilatkozat az ideiglenes behozatalhoz8. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg azokat a feltételeket, amelyek alapján az ideiglenes behozatalra kerülő árukat be kell mutatni az illetékes vámhivatalnál, és amelyek alapján az árunyilatkozatot be kell nyújtani.9. Ajánlott gyakorlatAz ideiglenes behozatalhoz használt nemzeti nyomtatványoknak összhangban kell lenni a belföldi forgalom számára történő vámkezeléshez alkalmazott árunyilatkozatokkal.c) Biztosíték10. Kötelező rendelkezésAz ideiglenes behozatalra vonatkozó biztosíték nyújtásának módját a nemzeti jogszabályok állapítják meg, vagy a nemzeti jogszabályokkal összhangban a vámhatóságok határozzák meg.11. Ajánlott gyakorlatA különböző elfogadható módok közti választást a bejelentőre kell hagyni.12. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok a nemzeti jogszabályokkal összhangban határozzák meg az ideiglenes behozatalhoz nyújtott biztosíték összegét.13. Ajánlott gyakorlatAz ideiglenes behozatalhoz nyújtott biztosíték összege nem haladhatja meg a behozatali vámok és adók azon összegét, amely alól az áruk mentesülnek.MegjegyzésAz ajánlott gyakorlat nem akadályozza meg a biztosíték összegének egységes tételek alapján történő meghatározását, ha az áruk több vámtarifaszám alá tartoznak.14. Kötelező rendelkezésAzon személyek számára, akik egy adott vámterület egy vagy több vámhivatalánál rendszeresen alkalmazzák az ideiglenes behozatali eljárást, engedélyezni kell általános biztosíték nyújtását.15. Ajánlott gyakorlatA vámhatóságoknak el kell állniuk a biztosíték követelésétől, ha kellő bizonyítást nyert előttük, hogy bármely esedékessé vált összeg teljesítése más módon is biztosítható.d) ATA-igazolvány16. Ajánlott gyakorlatA Szerződő Feleknek figyelmesen meg kell vizsgálniuk az áruk ideiglenes behozatalához használt ATA-igazolványokról szóló, 1962. december 6-i vámegyezményhez való csatlakozás lehetőségét és ezáltal az ATA-igazolványoknak a nemzeti vámokmányok helyett, illetve a vámok és adók alól teljes mentességet élvező ideiglenesen behozott árukra vonatkozó vámok és adók tekintetében biztosítékul történő elfogadását.e) Az áruk vizsgálata17. Ajánlott gyakorlatAz importőr kérésére és indokolt esetben a vámhatóságok – a lehetséges mértékben – engedélyezik az ideiglenesen behozott áruk magánterületen történő vizsgálatát, ha az ilyen vizsgálattal együtt járó költségeket az importőr viseli.f) Azonosítási intézkedések18. Ajánlott gyakorlatAz ideiglenesen behozott áruk azonosítása céljából a vámhatóságoknak csak akkor kell vámjelek alkalmazásához (zárak, bélyegzők, lyukasztások, stb.) folyamodniuk, ha a termékeket a külföldi zárak, jelölések, számok vagy más tartósan rögzített jelzések segítségével, áruleírás vagy mintavétel által nem lehet könnyen azonosítani.AZ ÁRUK VÁMTERÜLETEN VALÓ TARTÓZKODÁSA19. Kötelező rendelkezésAz ideiglenes behozatal időtartamát – minden egyes esettípusnál – az ideiglenes behozatalhoz szükséges időtartammal összhangban kell meghatározni, de legfeljebb a nemzeti jogszabályokban megállapított maximális időtartam erejéig, ha van ilyen.20. Ajánlott gyakorlatAz érintett személy kérésére és indokolt esetben a vámhatóság a korábban meghatározott időtartamot meghosszabbítja.AZ IDEIGLENES BEHOZATAL MEGSZÜNTETÉSE21. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok állapítják meg az ideiglenes behozatalban vámkezelt áruknak az illetékes vámhivatalnál történő bemutatására, és az árunyilatkozat benyújtására vonatkozó feltételeket.a) Újrakivitel22. Kötelező rendelkezésRendelkezést kell hozni az ideiglenesen behozatalban vámkezelt áruk egy vagy több szállítmányban történő újrakivitelének engedélyezéséről.23. Kötelező rendelkezésRendelkezést kell hozni az ideiglenes behozatalnak az áruk szabadkikötőben vagy vámszabad területen való elhelyezésével történő megszüntetéséről.24. Kötelező rendelkezésRendelkezést kell hozni az ideiglenes behozatalban vámkezelt áruknak az attól a vámhivataltól eltérő vámhivatalnál való újrakivitelének engedélyezéséről, amelynél a behozatal történt.25. Ajánlott gyakorlatAz exportőr kérésére és indokolt esetben a vámhatóságok – a lehetőségekhez mérten – engedélyezik az újrakivitelre szánt áruk magánterületen történő vizsgálatát, ha az ilyen vizsgálattal együtt járó költségeket az exportőr viseli.b) Egyéb elintézési módok26. Kötelező rendelkezésRendelkezést kell hozni az ideiglenes behozatalnak az áruk belföldi forgalom számára történő vámkezelésével való megszüntetésére, feltéve hogy az ilyen esetben alkalmazandó feltételeket és alakiságokat betartják.27. Kötelező rendelkezésNemzeti jogszabályok határozzák meg azt az időpontot, amelyet figyelembe kell venni a belföldi forgalom számára történő vámkezelés céljából bejelentett áruk értékének és mennyiségének, valamint a rájuk vonatkozó vámok és adók mértékének meghatározása céljából.28. Ajánlott gyakorlatRendelkezést kell hozni az ideiglenes behozatal megszüntetésére, amennyiben az árukat vámraktárba betárolják későbbi kivitel vagy más engedélyezett elintézés céljából.29. Ajánlott gyakorlatRendelkezést kell hozni az ideiglenes behozatal megszüntetésére, amennyiben az árukat későbbi kivitel céljából árutovábbítási eljárás alá vonják.30. Kötelező rendelkezésRendelkezést kell hozni az ideiglenes behozatal megszüntetésére, amikor – az érintett személy kérelmére – az árukat az állam javára felajánlják vagy vámfelügyelet mellett megsemmisítik, vagy kereskedelmileg értéktelennek nyilvánítják, a vámhatóság döntése szerint. Az ilyen felajánlás vagy megsemmisítés az államra nézve semmilyen költséggel nem járhat.A megsemmisítés után visszamaradó hulladék vagy törmelék – ha belföldi forgalomba kerül – ugyanolyan behozatali vámok és adók alá esik, amelyeket az ilyen hulladékok vagy törmelékek behozatala esetén az adott államban alkalmaznának.31. Kötelező rendelkezésAzok az ideiglenes behozatalban vámkezelt áruk, amelyek baleset, illetve vis maior következtében megsemmisültek vagy végleg elvesztek, nem esnek behozatali vámok és adók hatálya alá, feltéve hogy a megsemmisülés vagy elvesztés tényét a vámhatóságok előtt megfelelően igazolják.A megsemmisülés után visszamaradó hulladék vagy törmelék – ha belföldi forgalomba kerül – ugyanolyan behozatali vámok és adók alá esik, amelyeket az ilyen hulladékok vagy törmelékek behozatala esetén az adott államban alkalmaznának.MegjegyzésA behozatali vámok és adók alóli részleges mentesség esetén a 30. és 31. kötelező rendelkezések akkor alkalmazhatók, ha az áruk felajánlása, megsemmisülése vagy elvesztése idején fizetendő behozatali vám és adó megfelelő hányadát megfizették.A BIZTOSÍTÉK FELSZABADÍTÁSA32. Kötelező rendelkezésAz ideiglenes behozatal megszüntetését követően minden felajánlott biztosítékot a lehető legrövidebb időn belül fel kell szabadítani.33. Ajánlott gyakorlatHa a biztosítékot készpénzletét formájában adták, akkor rendelkezést kell hozni arról, hogy azt annál a vámhivatalnál fizessék vissza, ahol az újrakivitel történt, még akkor is, ha az árukat nem azon a hivatalon keresztül vitték be az országba.AZ IDEIGLENES BEHOZATALRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK34. Kötelező rendelkezésA vámhatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az ideiglenes behozatalra vonatkozó összes információ könnyen hozzáférhető legyen az érintett személyek számára.HATÁLYa) Ideiglenes behozatal a behozatali vámok és adók alóli teljes mentességgel.35. Ajánlott gyakorlatBiztosítani kell az alábbi áruk ideiglenes behozatalát:1. A göngyölegek ideiglenes behozataláról szóló vámegyezmény 2. cikkében említett "göngyölegek" (Brüsszel, 1960. október 6.).2. A kiállításokon, vásárokon, találkozókon vagy hasonló eseményeken bemutatni vagy felhasználni kívánt áruk behozatalának megkönnyítéséről szóló vámegyezmény 2. cikkének (1) bekezdésében említett "kiállításokon, vásárokon, találkozókon vagy hasonló eseményeken bemutatni vagy felhasználni kívánt áruk" (Brüsszel, 1961. június 8.).3. A foglalkozás gyakorlásához szükséges felszerelések ideiglenes behozataláról szóló vámegyezmény A–C mellékletében említett "foglalkozás gyakorlásához szükséges felszerelések" (Brüsszel, 1961. június 8.).4. A tengerészek jóléti ellátására szolgáló anyagokra vonatkozó vámegyezmény 1. cikkének a) pontjában említett "tengerészek jóléti ellátására szolgáló anyagok" (Brüsszel, 1964. december 1.).5. A tudományos berendezések ideiglenes behozataláról szóló vámegyezmény 1. cikkének a) pontjában említett "tudományos berendezések" (Brüsszel, 1968. június 11.).6. Az oktatási anyagok ideiglenes behozataláról szóló vámegyezmény 1. cikkének a) pontjában említett "oktatási anyagok" (Brüsszel, 1970. június 8.).7. A kereskedelmi áruminták és reklámanyagok behozatalának könnyítését célzó nemzetközi egyezmény III. és V. cikkében említett "áruminták" és "reklámfilmek" (Genf, 1952. november 7.).8. A turizmus könnyítésére vonatkozó, az idegenforgalmi reklámdokumentumok és anyagok behozatalához kapcsolódó egyezmény kiegészítő jegyzőkönyve 3. cikkében említett "idegenforgalmi reklámanyagok". (New York, 1954. június 4.).9. A szállítótartályokról szóló vámegyezmény 1. cikk c) pontjában említett "szállítótartályok" (Genf, 1972. december 2.).10. A nemzetközi fuvarozásban használt raklapok vámkezeléséről szóló európai egyezmény 1. cikkében említett "raklapok" (Genf, 1960. december 9.).11. A közúti kereskedelmi járművek ideiglenes behozataláról szóló vámegyezmény 1. cikkében említett "közúti kereskedelmi járművek" (Genf, 1956. május 18.).Felkérik a Szerződő Feleket, hogy tegyék megfontolás tárgyává a fenti nemzetközi egyezményekhez való csatlakozás lehetőségét.36. Ajánlott gyakorlatA vámhatóságok eltekintenek az írásbeli árunyilatkozat-tételi, valamint a biztosítéknyújtási kötelezettségtől a 35. ajánlott gyakorlat 1., 9., 10. és 11. pontjában említett ideiglenes behozatal eseteiben.37. Ajánlott gyakorlatBiztosítani kell az ideiglenes behozatalt az alábbi áruk tekintetében, kivéve ha azok a nemzeti jogszabályok szerint vámmentes behozatalra jogosultak:1. Olyan személy használt ingóságai, aki a behozatali országban ideiglenesen telepszik le.2. Az olyan termékek (beleértve a járműveket is), amelyek jellegüknél fogva más célra nem alkalmasak, mint meghatározott termékek reklámozására vagy meghatározott célú népszerűsítésére.3. Automatikus adatfeldolgozásnál használt adathordozók.4. Áruk gyártásánál használt rajzok, tervek és modellek.5. Folyóiratok vagy könyvek illusztrációinak nyomtatására való, kölcsön vagy bérbe vett matricák, vázlatok, lemezek és hasonló termékek.6. Külföldre szállítandó termékek gyártásánál használt, kölcsön vagy bérbe vett matricák, vázlatok, lemezek, öntőformák és hasonló termékek.7. Tesztelendő vagy ellenőrizendő műszerek, készülékek és gépek.8. Az olyan műszerek, készülékek és gépek, amelyeket beszállító vagy javító által vagy rajtuk keresztül ingyen bocsátottak a vevő rendelkezésére hasonló termékek kiszállításáig vagy megjavításáig.9. ESzíntársulatoknak vagy színházaknak küldött, kölcsön vagy bérbe vett kosztümök és díszletek.10. Olyan termékek, amelyeket át kell csomagolni, mielőtt azokat külföldre szállítanák.11. Olyan áruk, mint például öltözékek, ékszerek és szőnyegek, amelyeket megtekintésre küldenek olyan személyek számára, akik nem az ilyen áruk kereskedelmével foglalkoznak.12. Külföldi lakóhellyel rendelkező személy tulajdonában levő állatok, sportkellékek vagy egyéb cikkek, amelyeket az adott személy sportversenyeken vagy bemutatókon használ.13. Kiállításokon – beleértve maguk a művészek által szervezett kiállításokat is – bemutatásra kerülő műtárgyak, gyűjtemény részét képező darabok és régiségek.14. Az olyan személyeknek kölcsön elküldött könyvek, akik abban az országban rendelkeznek lakóhellyel, ahova a behozatal irányul.15. Fényképészek illetve operatőrök részére szervezett kiállításon vagy versenyen bemutatásra kerülő fotográfiák, diák és filmek.16. Határmenti földek külföldön lakóhellyel rendelkező személyek általi megműveléséhez szükséges igavonó állatok és felszerelések.17. Határmenti, külföldön lakóhellyel rendelkező személyek által művelt földekre legelni kihajtott állatok.18. Patkolás, mérlegelés vagy kezelés céljából, vagy egyéb állatorvosi célokkal behozott lovak és egyéb állatok.19. Hajón érkező és a parton a (menetrendszerű) kikötőállomásokon a rakományok ki- és berakodása, valamint mozgatása céljára használt speciális berendezések.b) Ideiglenes behozatal a behozatali vámok és adók alóli részleges mentességgel38. Ajánlott gyakorlatA 35. és 37. ajánlott gyakorlatban említett áruktól eltérő olyan áruk számára, amelyeket például termeléshez, munkavégzéshez vagy belföldi fuvarozáshoz ideiglenesen kívánnak használni, biztosítani kell a vámok és adók alóli részleges mentességgel történő ideiglenes behozatalt.MegjegyzésNemzeti jogszabályok előírhatják, hogy az ilyen áruk után fizetendő vámok vagy adók összegének kiszámításához figyelembe kell venni a vámterületen való tartózkodásuk időtartamát, a használatuk miatt bekövetkezett értékcsökkenést, vagy pedig az értük kifizetett bérleti díjakat.--------------------------------------------------A vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény E 5. mellékletére vonatkozóan a Közösség által bevezetendő fenntartások1. Általános jellegű fenntartás (általános észrevétel)"A közösségi jogszabályok csak részben terjednek ki ennek a mellékletnek a rendelkezéseire. Azokon a területeken, amelyekre nem terjednek ki a közösségi jogszabályok, a tagállamok – ha szükséges – saját fenntartásokat vezetnek be."2. 14. kötelező rendelkezés"Ezt a kötelező rendelkezést nem alkalmazzák, amikor különböző tagállamokban lévő vámhivatalokban bonyolítják le az eljárást."3. 23. kötelező rendelkezés"Azokban a tagállamokban, ahol vannak vámszabad területek, ezt a kötelező rendelkezést csak akkor alkalmazzák, ha az adott árukat azzal a céllal tárolják be a vámszabad területre, hogy azokat később a Közösség vámterületéről kiviszik."4. 33. ajánlott gyakorlat"Ezt a ajánlott gyakorlatot nem alkalmazzák minden esetben, különösen akkor nem, amikor az eljárást különböző tagállamokban lévő vámhivatalokban folytatják le, kivéve a Benelux Gazdasági Uniót érintő bizonyos eseteket."5. 37. ajánlott gyakorlat"A 3. pontban említett árukat akkor lehet ideiglenes behozatali eljárásban behozni, ha azokat nyilvántartásba vették és ingyen bocsátották valaki rendelkezésére, függetlenül attól, hogy az adott személy rendelkezik-e székhellyel a Közösség vámterületén belül.Az ajánlott gyakorlat 4. és 5. pontjában felsorolt árukra vonatkozóan a közösségi jogszabályok teljes mentességgel járó ideiglenes behozatalt biztosítanak, amennyiben az azok használatával előállított termékek legalább 75 %-át kiviszik a Közösség vámterületéről.A 7. pontban megállapított tesztek és ellenőrzések nem képezhetnek jövedelemszerző tevékenységet.A 10. pontban említett művelet nem szerepel a közösségi jogszabályokban az ideiglenes behozatal könnyítései között. De ez megvalósítható (például) a vámraktárban vagy a vámszabad területen történő kezelés szokásos formájaként, vagy az aktív feldolgozás könnyített eljárásban.A közösségi jogszabályok nem tartalmaznak rendelkezéseket a 19. pontban említett műveletre vonatkozóan."6. 38. ajánlott gyakorlat"A részleges mentesség nem vonatkozik a hozzáadottérték-adóra. A behozatali vámok alóli részleges felfüggesztés alapján történő ideiglenes behozatal nem alkalmazható olyan árukra, amelyek használata károsíthatja a Közösség gazdaságát, különös tekintettel azok gazdasági élettartama és várható otttartózkodása közötti összefüggésre."--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

2013/358/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2013. június 21. ) az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló EKB/2010/29 határozat módosításáról (EKB/2013/16)

Hivatalos Lap L 187 , 06/07/2013 o. 0013 - 0014

		Az Európai Központi Bank határozata( 2013. június 21.)az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló EKB/2010/29 határozat módosításáról(EKB/2013/16)(2013/358/EU)AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 16. cikkére,mivel:(1) Tekintettel arra, hogy Horvátország csatlakozik az Európai Unióhoz, és nemzeti központi bankja (NKB-ja), a Hrvatska narodna banka 2013. július 1-jén csatlakozik a Központi Bankok Európai Rendszeréhez, a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2013. június 21-i EKB/2013/17 határozat [1] előírja az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsának bővítését (továbbiakban: tőkejegyzési kulcs), illetve 2013. július 1-jei hatállyal megállapítja a kibővített tőkejegyzési kulcsban az egyes nemzeti központi bankokhoz rendelt új súlyokat (a továbbiakban: tőkejegyzésikulcs-súlyok).(2) Az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2010. december 13-i EKB/2010/29 határozat [2] 1. cikkének d) pontja a "bankjegyelosztási kulcs" fogalmát a határozat I. mellékletére való hivatkozással határozza meg, amely a 2011. január 1-jétől alkalmazandó bankjegyelosztási kulcsot tartalmazza. Mivel az új tőkejegyzésikulcs-súlyok 2013. július 1-jétől alkalmazandók, a 2013. július 1-jétől érvényes bankjegyelosztási kulcs meghatározásának érdekében az EKB/2010/29 határozatot módosítani kell,ELFOGATA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkMódosítás(1) Az EKB/2010/29 határozat 1. cikke d) pontjának utolsó mondata helyébe az alábbi szöveg lép: "E határozat I. melléklete határozza meg a 2013. július 1-jétől hatályos bankjegyelosztási kulcsot."(2) Az EKB/2010/29 határozat I. melléklete helyébe az e határozat mellékletében meghatározott szöveg lép.2. cikkHatálybalépésEz a határozat 2013. július 1-én lép hatályba.Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. június 21-én.az EKB elnökeMario Draghi[1] Lásd e Hivatalos Lap 15. oldalát.[2] HL L 35., 2011.2.9., 26. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETBANKJEGYELOSZTÁSI KULCS 2013. JÚLIUS 1-TŐLEurópai Központi Bank | 8,0000 % |Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,1975 % |Deutsche Bundesbank | 24,8130 % |Eesti Pank | 0,2355 % |Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,4695 % |Bank of Greece | 2,5770 % |Banco de España | 10,916 % |Banque de France | 18,6945 % |Banca d’Italia | 16,4760 % |Central Bank of Cyprus | 0,1765 % |Banque centrale du Luxembourg | 0,2300 % |Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0840 % |De Nederlandsche Bank | 5,2460 % |Oesterreichische Nationalbank | 2,5620 % |Banco de Portugal | 2,3325 % |Banka Slovenije | 0,4325 % |Národná banka Slovenska | 0,9100 % |Suomen Pankki | 1,6475 % |ÖSSZESEN | 100,0000 % |--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata ( 2010. május 25. ) a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) elnökének, elnökhelyettesének, fellebbezési tanácsai elnökének, valamint három fellebbezési tanácsa elnökének a Tanács által történő kinevezéséről

text:
               11.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 152/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. május 25.)
   a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) elnökének, elnökhelyettesének, fellebbezési tanácsai elnökének, valamint három fellebbezési tanácsa elnökének a Tanács által történő kinevezéséről
   2010/C 152/01
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 125. és 136. cikkére,
   tekintettel a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) igazgatótanácsa által 2010. április 12-én benyújtott pályázatokra,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács António-Serge DE PINHO CAMPINOS-t – született 1968. október 24-én Poitiers-ben (Franciaország) – ötéves időtartamra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) elnökévé nevezi ki.
   A Tanács Christian L. L. G. ARCHAMBEAU-t – született 1960. április 11-én Vielsalmban (Belgium) – ötéves időtartamra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) elnökhelyettesévé nevezi ki.
   A Tanács Paul Alexandre MAIER-t – született 1958. május 4-én Strasbourgban (Franciaország) – ötéves időtartamra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsainak elnökévé nevezi ki.
   A Tanács Théophilos MARGELLOS-t – született 1953. november 21-én Athénben (Görögország) – ötéves időtartamra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) egyik fellebbezési tanácsa elnökévé nevezi ki.
   A Tanács Tomás DE LAS HERAS LORENZO-t – született 1951. július 22-én Zamorában (Spanyolország) – ötéves időtartamra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) egyik fellebbezési tanácsa elnökévé nevezi ki.
   A Tanács Detlef Michael SCHENNEN-t – született 1956. szeptember 10-én Münsterben (Németország) – ötéves időtartamra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) egyik fellebbezési tanácsa elnökévé nevezi ki.
   2. cikk
   Az 1. cikkben említett ötéves időtartamok kezdeti időpontját a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) igazgatótanácsa határozza meg.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. május 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. SEBASTIÁN

      (1)  HL L 78., 2009.3.24., 1. o.


title: 2013/13/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2012. december 12. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen” referenciaszámú kérelme)

text:
               12.1.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 8/12

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. december 12.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen” referenciaszámú kérelme)
   (2013/13/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak, akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

               (2)

               Az EGAA hatályát kiterjesztették a 2009. május 1. és 2011. december 30. között benyújtott kérelmek olyan munkavállalók támogatása érdekében, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (4)

               Ausztria Steiermark (AT22) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev.2. rendszer szerinti 88. ágazatban („Szociális ellátás bentlakás nélkül”) működő 105 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2011. december 21-én az EGAA igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, 2012. június 25-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 5 200 650 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (5)

               Az EGAA-t ezért igénybe kell venni az Ausztria által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2012. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 5 200 650 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2012. december 12-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/468 határozata ( 2015. március 11. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Belgium „EGF/2013/007 BE/Hainaut Steel (Duferco-NLMK)” referenciaszámú kérelme)

text:
               20.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 76/52

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/468 HATÁROZATA
   (2015. március 11.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Belgium „EGF/2013/007 BE/Hainaut Steel (Duferco-NLMK)” referenciaszámú kérelme)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2), és különösen annak 13. pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésben.

               (2)

               Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               (3)

               Belgium a Duferco Belgium SA és az NLMK La Louvière SA vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2013. szeptember 27-én az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, és 2014. július 4-ig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)

               Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Belgium által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 981 956 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2015. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 981 956 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2015. március 11-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

      (2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

      (3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.


title: 2011/483/CFSP: A Tanács 2011/483/KKBP határozata ( 2011. július 28. ) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Szomália) szóló 2010/96/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

text:
               30.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/37

         A TANÁCS 2011/483/KKBP HATÁROZATA
   (2011. július 28.)
   az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Szomália) szóló 2010/96/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 43. cikkének (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. február 15-én elfogadta az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A Tanács 2010. március 31-én elfogadta az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Szomália) szóló 2010/197/KKBP tanácsi határozatot (2).

               (3)

               A Tanács 2011. július 20-án jóváhagyta az EUTM Szomáliára vonatkozó felülvizsgált válságkezelési koncepciót.

               (4)

               Az Egyesült Nemzetek főtitkára 2011. április 28-án, a Biztonsági Tanácsnak tett S/2011/277. sz. jelentésében területszerzésről és a biztonság terén tett előrelépésről számolt be, és megemlítette az EU által nyújtott képzést. A főtitkár azt javasolja, hogy a szomáliai biztonsági ágazat intézményeinek továbbfejlesztésén legyen a hangsúly és különösen ajánlja a nemzeti biztonsági erők parancsnoklási és ellenőrzési struktúráinak a megerősítését.

               (5)

               Az Afrikai Unió (AU) Bizottságának elnöke 2011. április 21-én benyújtotta a szomáliai helyzetről szóló jelentését a Béke- és Biztonsági Tanácsnak. Abban hangsúlyozta a biztonság terén elért eredményeket, és a kiképzéshez nyújtott támogatás folytatását kérte.

               (6)

               Az uniós külügyi és biztonságpolitikai főképviselőnek 2011. május 4-én írt levelében Szomália miniszterelnöke közölte, hogy a szomáliai átmeneti szövetségi kormány nagyra értékeli az EU segítségét, és újból hangsúlyozta, hogy a szomáliai átmeneti szövetségi kormány maradéktalanul elkötelezett a nemzeti biztonsági erők parancsnoklási és ellenőrzési struktúráinak kiépítése, a polgári lakosság megvédése, valamint a különböző milíciáknak és klánok által fenntartott fegyveres csoportoknak a nemzeti biztonsági erőkbe történő integrálása iránt.

               (7)

               Az átmeneti szövetségi kormány a biztonsággal foglalkozó vegyes bizottság 2011. június 23-i kampalai ülésén újra kifejezésre juttatta, hogy milyen nagyra értékeli az uniós támogatást.

               (8)

               Az AU Politikai és Biztonsági Bizottságának és az EU Politikai és Biztonsági Bizottságának 2011. május 10-én Addisz-Abebában tartott közös konzultációs ülésén az Afrikai Unió megelégedését fejezte ki az EUTM Szomália által a professzionális és egyesített szomáliai nemzeti biztonsági erők kiépítésében nyújtott támogatást illetően.

               (9)

               Az ugandai politikai és katonai hatóságok megelégedéssel nyilatkoztak az EU-val (és az Amerikai Egyesült Államokkal) fennálló partnerségről, és jelezték, hogy szándékukban áll folytatni a képzést.

               (10)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában, és ezért nem vesz részt a művelet finanszírozásában sem.

               (11)

               Az EUTM Szomáliát újból meg kell hosszabbítani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/96/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               (1)   Az Európai Uniónak egy, a biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) – annak érdekében, hogy hozzájáruljon az átmeneti szövetségi kormánynak az összes szomáliai állampolgárt szolgáló, működőképes kormányként való megerősítéséhez – hozzájárul a szomáliai biztonsági ágazat fejlesztéséhez azáltal, hogy katonai képzést nyújt a nemzeti biztonsági erőknek. A képzés a szomáliai nemzeti biztonsági erők parancsnoklási és ellenőrzési, valamint speciális és önképzési képességeinek a fejlesztésére fog összpontosítani abból a célból, hogy átadja az uniós képzési tapasztalatokat a helyi szereplőknek. Az EUTM Szomália továbbra is a nemzetközi közösség más szereplőivel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével, az AMISOM-mal és az Amerikai Egyesült Államokkal és Ugandával folytatott szoros együttműködés és koordináció keretében, az átmeneti szövetségi kormány egyeztetett szükségleteivel összhangban fog működni.
               (2)   Az e célt szolgáló uniós katonai kiképzésre – a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló uniós missziónak a Tanács által 2011. július 20-án jóváhagyott felülvizsgált válságkezelési koncepcióban meghatározott politikai célkitűzésével összhangban – továbbra is elsősorban Ugandában fog sor kerülni. Az EUTM Szomália egyes elemei Nairobiban és Brüsszelben fognak állomásozni.”

               2.

               A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               (1)   A Tanács az uniós misszió parancsnokának 2011. augusztus 9-től kezdődő hatállyal Michael BEARY ezredest nevezi ki.”

               3.

               A 10. cikk a következőképp módosul:

                           a)

                           a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           (2)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg a 2011. augusztus 9-ig tartó időszakra 4,8 millió EUR. Az ATHENA-ról szóló határozat 32. cikkének (3) bekezdésében említett referenciaösszeg aránya 60 %.”;

                           b)

                           a 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                           (3)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg a 2011. augusztus 9-én kezdődő időszakra 4,8 millió EUR. Az ATHENA-ról szóló határozat 32. cikkének (3) bekezdésében említett referenciaösszeg aránya 30 %.”

               4.

               A 12. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               (2)   Az uniós katonai misszió 2012-ben, két hat hónapos kiképzési időszak elteltével és az uniós egységek és személyi állomány Európába történő visszatelepítése után fejeződik be.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. július 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL L 44., 2010.2.19., 16. o.

      (2)  HL L 87., 2010.4.7., 33. o.