title: A Tanács (KKBP) 2015/1837 határozata (2015. október 12.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról

text:
               13.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/83

         A TANÁCS (KKBP) 2015/1837 HATÁROZATA
   (2015. október 12.)
   az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelem terén az Unión belül és a harmadik országokban egyaránt meghozandó intézkedések listáját.

               (2)

               Az Unió aktívan végrehajtja a stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a többoldalú intézmények – mint például az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén.

               (3)

               A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről szóló 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont szorgalmazza – többek között – az Átfogó Atomcsend-szerződés (CTBT) aláírásának és megerősítésének előmozdítását.

               (4)

               A CTBT aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott és nemzetközi szervezetként elismert előkészítő bizottságot.

               (5)

               A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a stratégia fontos célkitűzései. E tekintetben a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által 2006 októberében, 2009 májusában és 2013 februárjában végrehajtott nukleáris kísérletek ismételten felhívták a figyelmet a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságára és a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere meggyorsított kiépítésének és megerősítésének szükségességére.

               (6)

               A CTBTO előkészítő bizottsága elvállalta annak meghatározását, hogy ellenőrzési rendszerét miként lehetne a legmegfelelőbb módon megerősíteni, többek között a nemesgázokra vonatkozó monitoring terén való képességfejlesztés és a CTBT aláíró államainak az ellenőrzési rendszer végrehajtásába történő teljes mértékű bevonására irányuló erőfeszítések révén.

               (7)

               A stratégia végrehajtásának keretében a Tanács a CTBTO előkészítő bizottsága tevékenységeit támogatva három együttes fellépést és két határozatot fogadott el, mégpedig: a 2006/243/KKBP együttes fellépést (2) az ellenőrzésre vonatkozó képzés és kapacitásépítés terén, továbbá a 2007/468/KKBP (3) és a 2008/588/KKBP (4) együttes fellépést, valamint a 2010/461/KKBP (5) és a 2012/699/KKBP (6) határozatot a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési kapacitásának megerősítése érdekében.

               (8)

               Ezt az uniós támogatást folytatni kell.

               (9)

               E határozat technikai végrehajtását a CTBTO előkészítő bizottságára kell bízni, amely a 85 ország több mint 280 létesítményéből álló Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) hálózata és a Nemzetközi Adatközpont (IDC) révén szerzett egyedülálló szakértelme és képességei alapján az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amely képes és megfelelő felhatalmazással rendelkezik e határozat végrehajtására. Az Unió által támogatott projekteket csak úgy lehet finanszírozni, ha kiegészítő költségvetési hozzájárulást nyújtanak a CTBTO előkészítő bizottsága számára,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A stratégia egyes elemeinek folyamatos és gyakorlati végrehajtásának biztosítása céljából az Unió támogatja a CTBTO előkészítő bizottságának tevékenységeit az alábbi célkitűzések elérése érdekében:

               a)

               a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere képességeinek megerősítése, beleértve a radionuklidok érzékelését;

               b)

               a CTBT aláíró államainak a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségei teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételből fakadó előnyök teljes mértékű kihasználását célzó képességeinek megerősítése.

         (2)   Az Unió által támogatandó projektek különös célkitűzései a következők:

               a)

               a megfigyelőrendszer üzemeltetésének támogatása annak érdekében, hogy jobban észlelni lehessen az esetleges nukleáris robbantásokat, különösen a kiválasztott szeizmológiai kiegészítő állomásoknak, valamint a globális radioaktívxenon-háttér jellemzőinek leírásához és a xenonsugárzás csökkentéséhez nyújtott támogatás révén; a virtuális adatfeldolgozó központ (vDEC) igazgatásának és kapcsolódó tevékenységeinek fejlesztése; a Nemzetközi Adatközpont (IDC) szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere fejlesztési programja 2. szakaszának végrehajtása; valamint a tesztlefedettség növelése az IDC-alkalmazások esetében;

               b)

               a CTBTO előkészítő bizottsága ellenőrzési képességeinek megerősítése a helyszíni ellenőrzések területén, különösen a helyszíni ellenőrzések operatív képességei oly módon történő fejlesztésének támogatása révén, hogy bővítik és kiegészítik a helyszíni ellenőrzésekre szolgáló Multispektrális és Infravörös -rendszer (MSIR) műszaki képességeit;

               c)

               a CTBT egyetemessé tétele és hatálybalépése előmozdításának és az abban foglalt ellenőrzési rendszer hosszú távú fenntarthatóságának támogatása a tájékoztatáson és a kapacitásépítésen keresztül, többek között azáltal, hogy a CTBT-ben való tényleges részvétel elősegítése érdekében a délkelet-ázsiai, csendes-óceáni és távol-keleti (SEAPFE), illetve a közel-keleti és dél-ázsiai (MESA) térségben támogatást nyújtanak képzéshez és szakmai találkozókhoz; támogatást nyújtanak továbbá a kapacitásépítési rendszer karbantartásához; az annak érdekében végzett tájékoztató tevékenységhez, hogy a tudományos és a döntéshozó/diplomáciai közösségek tájékozottabb legyenek a CTBT-vel kapcsolatban és jobban megértsék azt; valamint az „Extended National Data Centre (NDC) in-a-box” („NDC-in-a-Box”) szoftverajánlat/-csomag jelenlegi funkcióinak megszilárdításához és új funkciókkal való kiegészítéséhez.

         Emellett a projektek célja, hogy biztosítsák az Unió láthatóságát, amely e határozat végrehajtása keretében támogatást nyújt az említett tevékenységekhez és a megfelelő programirányításhoz.
   E projekteket a CTBT valamennyi aláíró államának javára kell végrehajtani.
   A projektek részletes leírását a melléklet tartalmazza.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtásáról a CTBTO előkészítő bizottsága gondoskodik a főképviselő ellenőrzése mellett. A főképviselő e célból megköti a szükséges megállapodásokat a CTBTO előkészítő bizottságával.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 3 024 756 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   Az Európai Bizottság felügyeli az (1) bekezdésben említett pénzügyi referenciaösszeg megfelelő kezelését. E célból a Bizottság finanszírozási megállapodást köt a CTBTO előkészítő bizottságával. A finanszírozási megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a CTBTO előkészítő bizottságának – a hozzájárulás mértékének megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
   (4)   Az Európai Bizottság törekszik a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodásnak az e határozat hatálybalépését követő mielőbbi megkötésére. Az Európai Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a pénzügyi megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   (1)   A főképviselő a CTBTO előkészítő bizottsága által készített rendszeres jelentések alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések alapul szolgálnak a Tanács által végzendő értékeléshez.
   (2)   Az Európai Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően 24 hónappal hatályát veszti. 6 hónappal a hatálybalépését követően veszti hatályát azonban abban az esetben, ha ezen időpontig nem kerül sor a szóban forgó finanszírozási megállapodás megkötésére.

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2003/805/KKBP közös álláspontja (2003. november 17.) a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről (HL L 302., 2003.11.20., 34. o.).

      (2)  A Tanács 2006/243/KKBP együttes fellépése (2006. március 20.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának az ellenőrzésre vonatkozó képzés és kapacitásépítés terén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 88., 2006.3.25., 68. o.).

      (3)  A Tanács 2007/468/KKBP együttes fellépése (2007. június 28.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 176., 2007.7.6., 31. o.).

      (4)  A Tanács 2008/588/KKBP együttes fellépése (2008. július 15.) az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 189., 2008.7.17., 28. o.).

      (5)  A Tanács 2010/461/KKBP határozata (2010. július 26.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 219., 2010.8.20., 7. o.).

      (6)  A Tanács 2012/699/KKBP határozata (2012. november 13.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 314., 2012.11.14., 27. o.).

      MELLÉKLET

         A CTBTO előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése, a CTBT mielőbbi hatálybalépése esélyének javítása, illetve egyetemessé tételének támogatása céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról

      I.   BEVEZETÉS
      1.   A CTBT hatálybalépését követő végrehajtási szakasz előkészítése szempontjából alapvető fontosságú, hogy egy jól működő monitoring- és ellenőrzési rendszert építsenek ki a CTBTO előkészítő bizottsága (a továbbiakban: az előkészítő bizottság) számára. Az előkészítő bizottság által a nemesgázok monitoringja terén szerzett képességek fejlesztése fontos eszköz annak megítélésében, hogy egy észlelt robbanás esetében nukleáris kísérletet hajtottak-e végre. Ezenfelül a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerének működőképessége és teljesítménye a CTBT valamennyi aláíró államának hozzájárulásától függ. Fontos lehetővé tenni ezért, hogy a CTBT aláíró államai teljes mértékben részt vehessenek a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerében és hozzájárulhassanak ahhoz. A határozat végrehajtása keretében végzett munka fontos lesz a CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele kilátásainak javításához is.
      Az e határozatban leírt projektek jelentős mértékben hozzá fognak járulni a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia célkitűzéseinek megvalósításához.
      2.   Az Unió e célból az alábbi kilenc projektet támogatja:

                  a)

                  az IMS támogatásra szoruló országokban található szeizmológiai kiegészítő állomásainak üzemeltetése;

                  b)

                  a globális radioaktívxenon-háttér jellemzőinek leírását célzó projekt;

                  c)

                  a vDEC igazgatása és kapcsolódó tevékenységei;

                  d)

                  az IDC szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere fejlesztési programja 2. szakaszának támogatása;

                  e)

                  a xenonsugárzás csökkentése;

                  f)

                  a tesztlefedettség növelése az IDC-alkalmazások esetében;

                  g)

                  a helyszíni ellenőrzésekre szolgáló MSIR rendszer hardverelemeinek fejlesztése;

                  h)

                  a SEAPFE és MESA térségben szervezett képzés és szakmai találkozók; a kapacitásépítési rendszer karbantartása; a tudományos és a döntéshozó/diplomáciai közösségek körében végzett tájékoztató tevékenység, valamint

                  i)

                  az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag.

            A CTBT hatálybalépésének kilátásai javultak a kedvezőbb politikai környezet hatására, amit az is jelez, hogy a közelmúltban több ország is aláírta és megerősítette a CTBT-t, köztük Indonézia, amely a CTBT 2. mellékletében felsorolt államok egyike. Ezen pozitív lendületnek köszönhetően a következő években sürgősen még nagyobb hangsúlyt kell fektetni a CTBT ellenőrzési rendszere kiépítésének befejezésére, valamint készenlétének és működési képességének biztosítására egyaránt, továbbá folytatni kell a CTBT hatálybalépése és egyetemessé tétele érdekében megkezdett munkát. A Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által 2006 októberében, 2009 májusában és 2013 februárjában végzett nukleáris kísérletek nemcsak a nukleáris kísérletekre vonatkozó általános tilalom jelentőségét bizonyították, hanem arra is felhívták a figyelmet, hogy szükség van az említett tilalom betartását ellenőrző hatékony rendszerre. A teljes mértékben működőképes és megbízható CTBT ellenőrzési rendszer a nemzetközi közösség számára hiteles és független eszközt biztosít, amely garantálja az említett tilalom tiszteletben tartását. A CTBTO-adatok emellett a 2011. márciusi fukusimai nukleáris szerencsétlenséget követően döntő fontosságú szerepet játszik a korai szökőár-előrejelzésben és a radioaktív sugárzás diszperziójának meghatározásában.
      Az említett projektek támogatása hozzájárul a közös kül- és biztonságpolitika keretében kitűzött célok megvalósításához. Ezeknek az összetett projekteknek a végrehajtása révén ugyanis jelentősen javul a jelenlegi biztonsági kihívásokra adott multilaterális válaszok hatékonysága. A projektek különösen a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia célkitűzéseinek megvalósulását segítik elő, ideértve a CTBT-ben szereplő előírások és az ellenőrzési rendszer egyetemessé tételét és megerősítését is. Az előkészítő bizottság az IMS létrehozásán dolgozik annak érdekében, hogy egyetlen nukleáris robbantás se maradhasson észrevétlen. Az IMS kiegészítő állomásainak 85 ország több mint 280 létesítményéből álló globális hálózata és az IDC révén szerzett egyedülálló szakértelme alapján az előkészítő bizottság az egyetlen olyan szervezet, amely megfelelő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy végrehajtsa ezeket a projekteket, amelyeket csak úgy lehet finanszírozni, ha kiegészítő költségvetési hozzájárulást nyújtanak az előkészítő bizottság számára.
      A 2006/243/KKBP, a 2007/468/KKBP és a 2008/588/KKBP együttes fellépéssel, valamint a 2010/461/KKBP és a 2012/699/KKBP határozattal az Unió a következőket támogatta: e-képzési program létrehozása, a helyszíni ellenőrzésekre irányuló 2008. évi integrált terepgyakorlat és a 2014. évi integrált terepgyakorlat (IFE14), a radioaktívxenon-értékelés és -mérés, -jellemzés és -csökkentés, technikai segítségnyújtás és kapacitásépítés, kapacitásfejlesztés a CTBT-szakértők következő generációi számára, a légköri terjedési modell (ATM) továbbfejlesztése, szeizmológiai kiegészítő állomások, a tudományos közösséggel folytatott együttműködés megerősítése, a helyszíni ellenőrzési képességek megerősítése egy nemesgáz-érzékelő rendszer kifejlesztésével, továbbá a fejlődő országokból érkező szakértőknek az előkészítő bizottság technikai és döntéshozatali ülésein való részvételét támogató kísérleti projekt. Az e határozatban leírt projektek a korábbi együttes fellépéseken alapuló projektekre és az azok végrehajtása terén elért eredményekre épülnek. Az e határozatban szereplő projektek kidolgozása során arra törekedtek, hogy elkerüljék az esetleges átfedéseket a 2012/699/KKBP határozattal. Az e határozatban leírt projektek némelyike tartalmaz olyan elemeket, amelyek hasonlóak az előző együttes fellépések keretében végzett tevékenységekhez, de más a tárgyi hatályuk, vagy más fogadó országokra vagy régiókra irányulnak.
      Az előkészítő bizottság tevékenységeit támogató, fent említett kilenc projektet az ideiglenes technikai titkárság fogja végrehajtani és irányítani, és azok ki fogják egészíteni mindazon önkéntes hozzájárulást és természetbeni támogatást, amelyet a CTBTO a tevékenységeihez kap a támogatóktól, például uniós és nem uniós államoktól, intézményektől stb.
      II.   A PROJEKTEK LEÍRÁSA

         1. fejezet: a megfigyelőrendszer üzemeltetése

      Ez a fejezet a következő hat komponensből áll:

                  —

                  :

                  1. komponens

                  :

                  az IMS támogatásra szoruló országokban található szeizmológiai kiegészítő állomásainak üzemeltetése

                  —

                  :

                  2. komponens

                  :

                  a globális radioaktívxenon-háttér jellemzőinek leírását célzó projekt

                  —

                  :

                  3. komponens

                  :

                  a vDEC igazgatása és kapcsolódó tevékenységei

                  —

                  :

                  4. komponens

                  :

                  az IDC szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere fejlesztési programja 2. szakaszának támogatása

                  —

                  :

                  5. komponens

                  :

                  a xenonsugárzás csökkentése

                  —

                  :

                  6. komponens

                  :

                  a tesztlefedettség növelése az IDC-alkalmazások esetében

         1. komponens: az IMS támogatásra szoruló országokban található szeizmológiai kiegészítő állomásainak üzemeltetése

      1.   Háttér

      A helyi hatóságok ennek a projektnek a keretében kapnak továbbra is segítséget az IMS-hez tartozó szeizmológiai kiegészítő állomások hálózatának azon hitelesített állomásai működésének és fenntarthatóságának javításához, amelyek támogatásra szoruló országokban találhatók.
      2.   A projekt tárgya

      Egyes országok számára jelentős kihívást jelent, hogy az IMS-hez tartozó szeizmológiai kiegészítő állomások az elvárások szerint teljesítsék az adatok magas szintű minőségére és rendelkezésére állására vonatkozó követelményeket. A konkrét helyi feltételek részletes értékelése, az állomás infrastruktúrájának célzott javításai (a korábbi üzemeltetési tapasztalatok alapján), a várható elavulással kapcsolatos problémák megoldása, valamint az üzemeltetést és a karbantartást támogató megfelelő belső szabályok és megállapodások kialakításában történő segítségnyújtás általánosságban javítani fogja az adott állomás fenntarthatóságát, és segítséget nyújt a helyi állomásüzemeltetőnek ahhoz, hogy az állomás a jövőben képes legyen a megkívánt teljesítmény nyújtására.
      A projekt keretében ezért folytatódna a szükséges tények gyűjtése és a fenntarthatósági feltételek felülvizsgálata a szeizmológiai kiegészítő állomások hálózatának a projekt hatálya alá tartozó létesítményeivel kapcsolatban, továbbá többek között az alábbi tevékenységeket is végeznék: állomáslátogatások – a rendszerkalibrációt és a kisebb javításokat is beleértve –, az üzemeltetők képzése, a helyi állomásüzemeltetők kiegészítő képzése, infrastrukturális és biztonsági korszerűsítés, a készenléti elektromos rendszerek korszerűsítése, valamint az elavult berendezések korszerűsítése vagy lecserélése.
      A projekt keretében emellett folytatódnak a szeizmológiai kiegészítő állomásoknak otthont adó országok helyi hatóságainál tett célzott látogatások, hogy tudatosítsák bennük és felhívják a figyelmüket arra, hogy az IMS-létesítmények üzemeltetése és karbantartása tekintetében teljesíteniük kell a CTBT-ben foglalt kötelezettségeiket, hogy sor kerüljön az állomás üzemeltetésére és karbantartására vonatkozó aktuális szabályok értékelésére, és hogy ösztönözzék az előírt nemzeti támogatási struktúra és erőforrások létrehozását vagy javítását.
      3.   Előnyök és eredmények

      A szeizmológiai kiegészítő állomásokból származó adatok rendelkezésre állásának a szinten tartása, illetve javítása.

         2. komponens: a globális radioaktívxenon-háttér jellemzőinek leírását célzó projekt

      1.   Háttér

      Az előkészítő bizottság a CTBT ellenőrzési rendszerének fontos részeként igen érzékeny rendszerekkel méri a környezetben megjelenő radioaktív xenon szintjét. A 2008/588/KKBP együttes fellépés keretében kapott uniós hozzájárulás segítségével a CTBTO beszerzett két, a 133Xe, 135Xe, 133mXe és 131mXe nemesgáz radióizotópok mérésére szolgáló hordozható rendszert. Ezen rendszereket Indonéziában, Japánban és Kuvaitban használják a radioaktívxenon-háttér mérésére. E célból partnerintézményekkel együttműködési megállapodásokat kötöttek.
      2.   A projekt tárgya

      Ahhoz, hogy a mérési kampányokat folytatni lehessen, forrásokra van szükség a nemesgázokat mérő mobil rendszereknek az új helyszínekre történő szállításához, valamint a rendszereknek egyetlen helyszínen legalább 12 hónapon keresztül történő üzemeltetéséhez annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a szezonális változásokat is.
      A kuvaiti helyszín az IMS nemesgázokat mérő rendszereitől távol lévő területen helyezkedik el. A kuvaiti mobil állomásnak ezért a Perzsa-öböl térségében nagy jelentősége van a hálózati lefedettség szempontjából. Mivel ez a helyszín fontos információkkal szolgál a globális radioaktívxenon-háttér jellemzőire vonatkozóan, a cél először is az, hogy a projekt végrehajtási szakaszának keretében meghosszabbítsa a kuvaiti mérési kampányok időtartamát.
      A másik rendszer Manadóban (Indonézia) kezdi majd meg a 2012/699/KKBP határozat alapján a méréseket. A mérési kampány meghosszabbítása lehetővé tenné e helyszín teljes 12 hónapos ciklusra vonatkozó jellemzését a különböző szezonális viszonyok figyelembevételével. Az említett mérési kampány lezárultát követően a CTBTO további mérések elvégzését tervezi olyan területeken, amelyek globális radioaktívxenon-háttere még nincs teljesen feltárva és nem ismert. Erre a legmegfelelőbb helyszínek Latin-Amerikában, Ázsiában és Afrikában az egyenlítői területek.
      3.   Előnyök és eredmények

      Az előnyök közé tartozik, hogy több ismeretünk lesz a globális nemesgáz-háttér változásairól, a nemesgázok monitoringjára szolgáló hálózatnak pedig jobb lesz a lefedettsége. A mérési kampányok lezárultával a rendszerek a CTBTO rendelkezésére állnak majd, hogy az a nemesgáz-háttérrel kapcsolatban utóvizsgálatokat végezhessen különböző földrajzi szinteken, illetve készenléti rendszerként és/vagy képzési célokra használja fel őket.

         3. komponens: a vDEC igazgatása és kapcsolódó tevékenységei

      1.   Háttér

      Az IDC tartja fenn a vDEC-et, amelyen keresztül a külső kutatók, a nemzeti adatközpontok (NDC) és az ideiglenes technikai titkárság szerződéses vállalkozói hozzáférhetnek az IMS-adatokhoz, valamint az IDC-termékekhez és -szoftverekhez. A vDEC-et a 2010/461/KKBP határozat hozta létre.
      2.   A projekt tárgya

      E projekt célja, hogy a vDEC az IMS-adatokat és az IDC-termékeket és -szoftvereket felhasználó együttműködési platformként továbbra is támogatásban részesüljön.
      3.   Előnyök és eredmények

      A vDEC a CTBT szerinti monitoringhoz szükséges fejlett technológiákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést támogatja. Ennek során kutatási lehetőségeket biztosít fiatal tudósok és mérnökök, valamint a kevésbé fejlett, kevesebb forrással rendelkező országokból érkező kutatók számára.

         4. komponens: az IDC szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere fejlesztési programja 2. szakaszának támogatása

      1.   Háttér

      Az ideiglenes technikai titkárság – a szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftver egyes részeinek fejlesztésére irányuló első szakaszra építve és kihasználva az USA által nyújtott tekintélyes természetbeni támogatást – megkezdte az IDC szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere fejlesztési programjának 2. szakaszát. A program célja egy olyan általános szoftverarchitektúra létrehozása, amely megadja az irányt a következő 5–7 év során a már meglévő szoftverekkel kapcsolatos új fejlesztésekre és frissítésekre irányuló projektekhez. A fejlesztési program 2. szakasza további rövidebb szakaszokra oszlik a Rational Unified Process (RUP) szoftverfejlesztési modell alapján. A RUP első szakaszának, azaz az előkészítési fázisnak a tervek szerint a rendszerkövetelményekre, illetve a rendszerspecifikációra vonatkozó dokumentum kidolgozásával 2014-ben kellett lezárulnia. A RUP következő szakasza a kidolgozás, amely 2016–17-ben esedékes, és magában foglalja a szoftverarchitektúra-terv elkészítését, valamint a prototípus ahhoz elegendő szintű kifejlesztését, hogy mérsékelhetők legyenek a tervben azonosított legnagyobb kockázatok. Az átfogó szoftverarchitektúra meghatározásának az egyik legfontosabb célja, hogy az ideiglenes technikai titkárságot segítse az üzemeltetési tevékenységek fontossági sorrendjének felállításában. Noha az USA által biztosított természetbeni támogatás jelentős részben járul hozzá a projekthez, elengedhetetlen, hogy a CTBTO összes tagállama részt vegyen a folyamatban. Ez a munkacsoportok rendszeres tájékoztatásával és szakmai találkozók révén valósul majd meg.
      2.   A projekt tárgya

      E projekt célja, hogy: (1) támogatást nyújtson a szoftverfejlesztéssel kapcsolatos két szakmai találkozóhoz, és (2) szerződéses szolgáltatásokat/rövid távra felvett munkatársakat biztosítson a prototípus kifejlesztéséhez.
      3.   Előnyök és eredmények

      A projekt átfogó célja, hogy az elkövetkező 20 évben korszerűbb és jól alakítható kereteket nyújtson a szoftverfejlesztéshez és -karbantartáshoz. A projekt eredményeként olyan rendszernek és támogató szervezetnek kell létrejönnie, amely rugalmasabban reagál a változásokra, működtetése és fenntartása pedig kevesebbe kerül.

         5. komponens: a xenonsugárzás csökkentése

      1.   Háttér

      Az előkészítő bizottság a CTBT ellenőrzési rendszerének fontos részeként igen érzékeny nemesgáz-érzékelő rendszerekkel méri a környezetben megjelenő radioaktív xenon szintjét. A radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekből származó radioaktívxenon-kibocsátások jelentős mértékben befolyásolják a CTBTO Nemzetközi Megfigyelőrendszerének nemesgáz-érzékelő állomásain mért háttérsugárzási szinteket.
      A 2012/699/KKBP határozat keretében kapott uniós hozzájárulás segítségével a CTBTO megrendelt egy olyan műszaki megoldás kidolgozását célzó vizsgálatot, amelynek segítségével csökkenthető a radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekből származó radioaktívxenon-kibocsátás. A vizsgálatot az SCKߦCEN (Belgium) végezte, és ennek keretében kidolgoztak egy ezüst-zeolit adszorbensen alapuló olyan csapdarendszer-prototípust, amely ígéretes eredményekkel kecsegtet.
      2.   A projekt tárgya

      A xenonsugárzás csökkentését célzó jelenlegi erőfeszítések támogatása érdekében, valamint a 2012/699/KKBP határozat alapján elvégzett munka eredményét követő intézkedés keretében forrásokra van szükség a xenoncsapda-rendszer továbbfejlesztéséhez, melynek elsődleges céljai a következők:

                  a)

                  Az SCKߦCEN (Belgium) által a 2012/699/KKBP határozat keretében kifejlesztett ezüst-zeolit adszorbensen alapuló csapdarendszer-prototípus nagyobb léptékű, a működési feltételek szélesebb körére kiterjedő vizsgálata a rendszerteljesítmény további értékelése érdekében.

                  b)

                  További radioaktív gyógyszereket gyártó létesítmények bevonása a tesztelésbe különféle működési környezetben végzett konkrét tervezési vizsgálatok és demonstrációs gyakorlatok révén. A KAERI új puszani (Korea) radioaktív gyógyszereket gyártó létesítménye alkalmas lehet arra, hogy az SCKߦCEN-nel (Belgium) együttműködve helyet adjon az említett vizsgálatoknak.

                  c)

                  A kiválasztott anyagok hosszú távú viselkedésének vizsgálata valós működési környezetben, abból a szempontból, hogy mennyire ellenállók az őket érő magas szintű besugárzással szemben. Erre működési feltételek mellett végzett tesztelés keretében kerül majd sor.

                  d)

                  A radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekbe nagy hatékonyságú emissziómérési rendszerek beépítése, ami lehetővé teszi majd jó minőségű emissziós adatok kinyerését és azoknak a CTBTO-val és a CTBT aláíró államaival való megosztását. A detektorrendszerek egy nagy tisztaságú germánium detektoron alapulnak majd, amely jól teljesít a radioaktív xenon különféle aktivitási szinteken történő elemzése terén.

                  e)

                  Az ATM eszközök továbbfejlesztése annak érdekében, hogy az IMS-állomásokon mért adatok alapján megbízhatóan lehessen vizsgálni a radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekből származó radioaktívxenon-kibocsátásokat. Az eszközöket a CTBTO fogja használni, de azokat a CTBT aláíró államainak is a rendelkezésére bocsátják, hogy az emissziómérési adatok alapján független értékelést végezhessenek. Az eszközök az IMS nemesgázokat ellenőrző rendszerének konfigurálható konfigurációját is támogatják majd.

            3.   Előnyök és eredmények

      A xenon szintjét csökkentő rendszerek különféle működési feltételek mellett történő teljes körű tesztelése lehetővé teszi majd egy olyan konkrét műszaki megoldás végleges kidolgozását, amellyel csökkenthető a radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekből származó xenonkibocsátás. Az IMS nemesgázokat ellenőrző rendszere a jobb teljesítmény révén a CTBT ellenőrzési értéke szempontjából jobb minőségű mérési adatokat szolgáltat majd a CTBT aláíró államainak.

         6. komponens: a tesztlefedettség növelése az IDC-alkalmazások esetében

      1.   Háttér

      A unit, az integrációs és a regressziós tesztelés visszatérő, igen speciális és időigényes feladatot jelent az IDC számára a hullámformájú és a radionuklid adatokkal kapcsolatos alkalmazások karbantartása során. Kiterjedt tesztelésre van szükség az operációs rendszer új változata bevezetésének, illetőleg az adott alkalmazás új verziója kibocsátásának vagy a már meglévő szoftver konfigurációja módosításának keretében egyaránt.
      Mivel a szoftver meglehetősen összetett és több ezer konfigurációban futtatható, továbbá a működése gyakran lemez és adatbázis alapú hozzáférésre egyaránt támaszkodik, a tesztfejlesztés is bonyolult. Az eddigi tesztelések során általában az adott terület szakértője futtatta a szoftver gyakori konfigurációit, majd megvizsgálta az eredményeket és összevetette őket a korábbi és a várható eredményekkel. Ez a manuális eljárás ritkán ismételhető meg, és nagyban épít arra, hogy rendelkezésre áll a megfelelő emberi erőforrás, illetve a területen való jártasság.
      Az előkészítő bizottság az említett problémák megoldása érdekében 2013 novemberében elindított egy projektet, amelynek célja egy olyan nyílt forráskódú tesztelési keretrendszer meghatározása és alkalmazása, amely lehetővé teszi a tesztek folyamatos, automatizált futtatását. A projektre egy hároméves szerződés keretében kerül sor, amely 2013 novemberében vette kezdetét és várhatóan 2016 novemberében fejeződik be. Az előkészítő bizottság ennek érdekében szerződést kötött bizonyos szoftverfejlesztési szolgáltatásokra vonatkozóan. Az a szándék, hogy uniós forrásokat vesznek igénybe ahhoz, hogy ezt a jelenlegi szerződést esetleg utoljára – 2016. januártól novemberig – meg lehessen hosszabbítani. A folyamatos, automatizált tesztelési keretrendszer (CATS) arra hivatott, hogy megkönnyítse a tesztkészletek létrehozását és karbantartását, továbbá hogy a keretében kidolgozzák a hullámformájú adatok automatizált feldolgozására szolgáló komponensek első integrációs tesztjét.
      A projekt jelenleg a terveknek megfelelően halad. A rendszerkövetelményekre vonatkozó dokumentum elkészült, továbbá azonosítottak két nyílt forráskódú szoftvercsomagot (Jenkins és FitNesse), amelyek együttesen teljesítik az előkészítő bizottság követelményeit.
      2.   A projekt tárgya

      A projekt célja a CATS bevezetését követő lépések támogatása oly módon, hogy unit, regressziós és integrációs tesztek fejlesztése révén növelik a kódlefedettséget, elsősorban a hullámformájú adatok hálózati feldolgozása, a radionuklid adatokat feldolgozó szoftverek, valamint a termékek és az adatok terjesztése terén.
      3.   Előnyök és eredmények

      A projekt segítségével megismételhető minőségellenőrzési eljárások alakíthatók ki, továbbá hatékonyabbak lesznek az IDC szoftverfejlesztési műveletei. Ennek eredményeként a hullámformájú és radionuklid adatok automatizált feldolgozására szolgáló szoftverek jobb minőségűek lesznek, a CTBTO tagállamai pedig végső soron jobb szolgáltatást kapnak, különösen az adatok, a termékek és a szoftverek terjesztése terén.

         2. fejezet: a helyszíni ellenőrzésekre szolgáló MSIR-rendszer hardver- és szoftverelemeinek fejlesztése

      1.   Háttér

      Az MSIR-rendszert az ideiglenes technikai titkárság hozta létre a 2012/699/KKBP határozat keretében biztosított forrásból, amelyet az IFE14-hez nyújtott természetbeni támogatás egészített ki. A rendszer fedélzeti szenzorok révén képes befogni a spektrális adatokat a látható tartományból egészen a termális infravörös tartományig. A rendszer egy stabilizált platformon elrendezett szenzorokból, valamint a helyszíni ellenőrzések szempontjából releváns információk kinyerését támogató eszközökből és adatfeldolgozási eszközökből áll.
      Ezenfelül az ideiglenes technikai titkárság fedélzeti gamma-spektrométer rendszerébe beépítettek és teszteltek olyan rendszerelemeket, mint a missziótervező szoftver, inerciális mérőegység, rendszerellenőrzési mechanizmus, a segédpilótát és az operátort segítő navigációs rendszer, továbbá videokamera, ami lehetővé teszi az adatok előre meghatározott repülési útvonalak mentén történő befogását. Ezek a rendszerelemek a helyszíni ellenőrzések egyéb légi műveleteihez is rendelkezésre állnak, többek között az első átrepüléshez és a légi mágneses méréshez.
      2.   A projekt tárgya

      A célok közé tartozik az MSIR-rendszer képességeinek továbbfejlesztése, ami által az ellenőrző csoportnak a helyszíni ellenőrzések szempontjából releváns jellemzők tekintetében javulhat az észlelési képessége. Az MSIR-rendszert modulárisan alakították ki, hogy amennyiben a rendelkezésre álló források lehetővé teszik, a későbbiekben további komponensekkel lehessen kiegészíteni. Az ideiglenes technikai titkárság által végzett tesztekből kiderült, milyen hasznosak azok az egyéb MSIR-szenzorok, amelyekkel a meglévő szenzorrendszer kiegészülhet. E javaslat célja, hogy a rendszert dedikált szenzorokkal egészítse ki.
      a)   Multispektrális szenzor
      Az ideiglenes technikai titkárság a természetbeni támogatás keretében rendelkezésre bocsátott rendszert vette igénybe a teszteléshez, amelynek során bebizonyosodott, hogy milyen hasznosak a több – közeli infra tartományon és a rövid hullámhosszú infravörös tartományon belüli – diszkrét spektrális sávból nyert adatok. Emellett a spektrum e részében való észlelés képességét a fedélzeti MSIR-rendszer alapvető követelményeként határozták meg a helyszíni ellenőrzésekkel foglalkozó 2011-es és 2012-es szakértői találkozó résztvevői is. Ezért ez az elem a javaslat kritikus fontosságú eleme.
      A természetbeni támogatás keretében biztosított, az IFE14 során használt hardver nem áll hosszú távú kölcsönzés keretében az ideiglenes technikai titkárság rendelkezésére, és mivel az ilyen eszközöket egész évben használják, kicsi a valószínűsége annak, hogy a CTBT aláíró államai kölcsönzési megállapodás keretében hasonló eszközt felajánlanának. Éppen ezért a javaslat célja egy olyan azonnal felhasználható multispektrális eszköz beszerzése, amely a meglévő komponensek közé teljes mértékben integrálható, és amely a közeli infra tartományban és a rövid hullámhosszú infravörös tartományban is képes a helyszíni ellenőrzések szempontjából releváns jellemzők észlelésére.
      b)   Távolságmérő eszköz
      Ahogyan az már több, terepen végzett teszt során bebizonyosodott, a fedélzeti platformra telepített, szkennelési funkcióval ellátott lézeres távolságmérő eszköz jelentős előnyökkel szolgál az ellenőrző csoport számára. Az MSIR-rendszer jelenleg nem rendelkezik olyan képességgel, hogy terepadatokat generáljon, de egy szkennelő lézeres távolságmérő eszközzel kiegészítve már képes ilyen adatokat szolgáltatni. Ez az eszköz:

                  —

                  lehetővé teszi a felszíni és domborzati adatok gyors generálását, aminek révén azonosíthatók a növényzet által beárnyékolt, a helyszíni ellenőrzések szempontjából releváns jellemzők,

                  —

                  megkönnyíti az egyéb MSIR-adatok korrekcióját és ortokorrigált felvételek készítését,

                  —

                  lehetővé teszi háromdimenziós képi modellek alkotását, amivel fokozottan segíti a helyszíni ellenőrzésekkel foglalkozó ellenőrző csoporton belüli döntéshozatali folyamatot és támogatja a missziótervezést.

            Ez az eszköz az MSIR-rendszeren kívül hasznosítható még a radionuklid mérési rendszer kiegészítő komponenseként is annak érdekében, hogy az átrepülések során szerzett gammasugárzási adatok korrekciójához a repülési magasságról pontos adatokat szolgáltasson. Az eszköz különösen értékes a magas domborzatú területeken (az IFE14 során szerzett tapasztalatok alapján).
      3.   Előnyök és eredmények

      A hatékonyabb és eredményesebb MSIR-rendszer segíti majd a helyszíni ellenőrzések során az ellenőrök munkáját; és ezáltal támogatja a CTBT hatálybalépését célzó uniós politikát és az arra irányuló uniós eltökéltséget. A projektben továbbá megvan a lehetőség, hogy hiányokat pótoljon Európában a fedélzeti szenzorokat gyártó ágazat tekintetében és azt tovább erősítse. Az Unióban több olyan vállalat is található, amely ezen a területen kínál termékeket.

         3. fejezet: Tájékoztatás és az országok szintjén történő kapacitásépítés

      Ez a fejezet a következő két komponensből áll:

                  1. komponens

                  :

                  a SEAPFE és a MESA térségben szervezett képzés és szakmai találkozók; a kapacitásépítési rendszer karbantartása, valamint a tudományos és a döntéshozó/diplomáciai közösségek körében végzett tájékoztató tevékenység

                  2. komponens

                  :

                  az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag

         1. komponens: a SEAPFE és a MESA térségben szervezett képzés és szakmai találkozók; a kapacitásépítési rendszer karbantartása, valamint a tudományos és a döntéshozó/diplomáciai közösségek körében végzett tájékoztató tevékenység

      1.   Háttér

      Az ideiglenes technikai titkárság sikeres kapacitásépítő tevékenységet folytatott a nemzeti adatközpontok és az engedélyezett felhasználók szisztematikus támogatása érdekében Afrika, Latin-Amerika és a Karib-térség, Kelet-Európa, valamint a SEAPFE térség egyes területein. Az elért pozitív eredményekhez nagyban hozzájárult az uniós támogatás. Ebből logikusan következik, hogy ezt az országok szintjén történő kapacitásépítést ki kell terjeszteni a SEAPFE, illetve a MESA térség több más országára. Ezenfelül a kapacitás fenntartásához elengedhetetlenek a több ország adatközpontjába már telepített kapacitásépítési rendszerek (40 már telepített rendszer, továbbá 20 esetben a telepítés folyamatban van), amelyek azonban sokszor olyan műszaki problémákkal küzdenek, amelyek a kedvezőtlen helyi éghajlati viszonyokból vagy infrastrukturális körülményekből fakadnak. Az említett rendszerek bizonyos fokú karbantartására van szükség ahhoz, hogy az országok szintjén történő kapacitásépítés előnyei teljes körűen kiaknázhatók legyenek. Az előkészítő bizottsággal folytatott szakértői szintű együttműködés kulcsfontosságú eszköz abban, hogy a CTBT valamennyi aspektusát illetően továbbra is biztosítva legyen a politikai támogatás és a technikai szakértelem is. A rendszeresen tartott konferenciák, valamint a felsőoktatási, a diplomáciai és a tudományos körökben szervezett tájékoztató rendezvények (például a kétévente megrendezett tudományos és technológiai CTBT-konferencia, a regionális CTBT szakmai találkozók és -konferenciák, a CTBT közpolitikai tanfolyamok és a tudósoknak szervezett szakmai találkozók) hozzájárultak egyrészt ahhoz, hogy kialakuljon és fennmaradjon az ellenőrzési rendszer iránti bizalom, másrészt a globális nonproliferációs és leszerelési rendszer sarokkövét jelentő CTBT fontosságának hangsúlyozásához. Az említett tevékenységek hasznosnak bizonyulhatnak a II. mellékletben felsorolt, de a CTBT-t meg nem erősítő államok bevonásához is a CTBT hatálybalépésének előmozdítása érdekében.
      2.   A projekt tárgya

      Ez az alprojekt megerősíti a korábbi, országok szintjén történő technikai kapacitásépítési erőfeszítéseket azáltal, hogy a SEAPFE és a MESA térségben támogatást nyújt képzésekhez és szakmai találkozókhoz e térségek országainak CTBT-ben való tényleges részvételének elősegítése érdekében. Külön hangsúly helyeződik a radionuklid-elemzőknek nyújtott képzésre, amely arra a szoftverre épül, amellyel az „NDC-in-a-box” szoftvercsomagot 2013-ban kiegészítették. Az említett két térség külön figyelmet kap majd a kilencedik projekthez tartozó, az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal és annak alapelemével (SeisComp3) kapcsolatos tevékenységek résztvevőinek kiválasztásakor. Az egyik fő célkitűzés a CTBT aláíró államainak támogatása abban, hogy az IMS állomások adatait és a nemzeti és a regionális szeizmológiai hálózatokból származó adatokat integrálják, és hogy az olyan szokásos rutinműveleteket, mint a szeizmológiai veszélyek helyi és regionális figyelése, egyesítsék a nukleáris robbantások nemzeti adatközpontoknak otthont adó létesítmények általi megfigyelésével. E javaslat keretében törekedni kell a két másik alprojekttel való kapcsolatok kialakítására, például a képzéseken és a szakmai találkozókon a megfelelő közös anyagok használata és az egyes országok szintjén levont tanulságok összegyűjtése révén.
      Az olyan, az egyes országok szintjén eredményesen alkalmazott kapacitásépítési rendszerek esetében, amelyeknek a működését ugyanakkor kisebb műszaki akadályok hátráltatják, ideértve a megfelelő internet-hozzáférés biztosítását is, az akadályok elhárításához biztosítva lesz a technikai támogatás.
      Ez az alprojekt a CTBT-kérdésekkel kapcsolatos – különösen a CTBT tudományos és műszaki aspektusait megvilágító – tanfolyamok és képzési programok nyújtásával elő fogja segíteni, hogy a tudományos közösség, valamint a szakemberek és a döntéshozók tájékozottabbak legyenek a CTBT-vel kapcsolatban és jobban megértsék azt, különös tekintettel a 2. mellékletben felsorolt, de a CTBT-t meg nem erősítő államokra. A fejlődő országokra és a 2. mellékletben felsorolt, de a CTBT-t meg nem erősítő államokra az ideiglenes technikai titkárságnak a CTBT hatálybalépésére és egyetemessé tételére vonatkozó stratégiáival összhangban külön figyelmet kell fordítani.
      3.   Előnyök és eredmények

      A tevékenységek összhangban vannak az uniós célkitűzésekkel, mivel előmozdítják a nagyobb globális biztonságot azáltal, hogy növelik a CTBT-vel kapcsolatos tájékozottságot és elősegítik annak jobb megértését, továbbá támogatják a 2003/805/KKBP közös álláspont érvényesítését és a CTBT 2. mellékletben felsorolt államok intenzívebb tájékoztatását, valamint az országok szintjén történő kapacitásépítést, többek között annak a SEAPFE és a MESA térségben való fokozása révén.

         2. komponens: az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag

      1.   Háttér

      Az előkészítő bizottság 2013-ban arra vállalkozott, hogy az aktuális „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagot kibővíti egy olyan új szoftverrel, amelynek segítségével a felhasználók könnyebben kombinálhatják az IMS-hálózat adatait a helyi és az országos állomásoktól származó adatokkal, és amely jelentősen javítja a nemzeti adatközpontok feldolgozási képességét is. Ennek az erőfeszítésnek a keretében 2013 decemberében licencmegállapodás aláírására került sor a potsdami Helmholtz-központtal (német geotudományos kutatóközpont), amely lehetővé tette, hogy az előkészítő bizottság az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag részeként az engedélyezett felhasználók rendelkezésére bocsássa a SeisComp3 szoftvert az IMS-adatok feldolgozásának és elemzésének céljára. Az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag első verziójának alfa tesztelését megelőző szoftverfejlesztési fázis mostanában lezárult, a nemzeti adatközpontok általi tesztelés pedig folyamatban van. A nemzeti adatközpontok képviselői a nemzeti adatközpontok számára szervezett szakmai találkozó (2014. május 12–16., Bécs) adatokkal, termékekkel, szolgáltatásokkal és támogatással foglalkozó ülésein megvitatták az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag kereteit, pontosították a követelményeket és elfogadhatónak találták a szoftvercsomagot. A projekt végén a nemzeti adatközpontok említett képviselőinek lehetősége lesz arra, hogy a saját adatközpontjukban elvégezzék az új szoftvercsomag alfa tesztelését. A nemzeti adatközpontok projektben részt vevő képviselői számára a határidőre és a berendezésre vonatkozóan előírt követelmények ellenére a CTBTO tagállamai nagyfokú érdeklődést mutattak a követelmények meghatározásával és a teszteléssel kapcsolatban.
      2.   A projekt tárgya

      Ez az alprojekt megszilárdítja az új „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag helyzetét, elősegítve ezáltal annak a nemzeti adatközpontok által történő bevezetését, és biztosítva egyúttal az összhangot az IDC szoftverfejlesztési tevékenységével. Az alprojekt az alábbi komponensekből áll: a) az alfa tesztelés nyomán kapott visszajelzések alapján az azonosított problémák megoldása és a tesztelők által kért kisebb szoftvermódosítások elvégzése. E munka eredményeként meg kell születnie az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag első hivatalos verziójának; továbbá b) a nemzeti adatközpontok képzési igényeinek kezelése, különösen az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomagba beépülő, újonnan kifejlesztett eszközökkel és a SeisComP3 szoftverrel kapcsolatosan. Ennek érdekében a nemzeti adatközpontok számára a hullámformájú adatok elemzésének témájában két tanfolyamot, a SeisComp3 szoftverrel kapcsolatban pedig további két tanfolyamot szerveznek majd, illetve szakértői missziókra kerül sor a helyszíni támogatásra szoruló nemzeti adatközpontokban.
      3.   Előnyök és eredmények

      A tevékenységek összhangban vannak az uniós célkitűzésekkel, mivel előmozdítják a nagyobb globális biztonságot azáltal, hogy növelik a CTBT-vel kapcsolatos tájékozottságot és elősegítik annak jobb megértését, továbbá támogatják a 2003/805/KKBP közös álláspont érvényesítését és a CTBT 2. mellékletben felsorolt államok intenzívebb tájékoztatását, valamint az országok szintjén történő kapacitásépítést, beleértve a kapacitásépítési rendszerek karbantartását és az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag szélesebb körű bevezetését is.
      III.   IDŐTARTAM
      A projektek végrehajtásának teljes becsült időtartama 24 hónap.
      IV.   KEDVEZMÉNYEZETTEK
      Az e határozat alapján támogatandó projektek kedvezményezettjei a CTBT valamennyi aláíró állama, továbbá az előkészítő bizottság.
      V.   VÉGREHAJTÓ SZERV
      A projektek technikai végrehajtására az előkészítő bizottság kap megbízást. A projekteket közvetlenül az előkészítő bizottság személyzete, és a CTBT aláíró államainak szakértői vagy szerződéses vállalkozók hajtják végre. A tervek szerint finanszírozást fognak biztosítani egy projektirányítási tanácsadó szerződtetéséhez, akinek az lesz a feladata, hogy segítse az előkészítő bizottságot a határozat végrehajtásában, a végrehajtás teljes időszaka alatt támogatást nyújtson a jelentéstételi – többek között a beszámoló zárójelentés és a pénzügyi zárójelentés elkészítésére vonatkozó – kötelezettségek teljesítéséhez, archívumot hozzon létre a határozattal kapcsolatos dokumentumok számára, különös tekintettel az esetleges ellenőrző missziókra, minden tekintetben biztosítsa az Unió láthatóságát, szavatolja a pénzügyi, jogi és közbeszerzési tevékenységeknek az e határozat 3. cikkének (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodással való összhangját, továbbá gondoskodjon arról, hogy az összes információ – ideértve a költségvetéssel kapcsolatos információkat is – teljes és pontos legyen, és időben rendelkezésre álljon.
      A projektek megvalósítására a pénzügyi és igazgatási keretegyezménnyel (FAFA), valamint az Európai Bizottság és az előkészítő bizottság között megkötendő, az e határozat 3. cikkének (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodással összhangban kerül sor.
      VI.   HARMADIK FELEK RÉSZVÉTELE
      Az előkészítő bizottságnak és a CTBT aláíró államainak szakértői részt vevő harmadik félnek tekinthetők. E szakértők munkájukat az előkészítő bizottság szakértőire vonatkozó eljárási szabályoknak megfelelően végzik.


title: 2013/399/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUTM Mali/1/2013 határozata ( 2013. július 19. ) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről

text:
               27.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 202/22

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUTM MALI/1/2013 HATÁROZATA
   (2013. július 19.)
   az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről
   (2013/399/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló, 2013. január 17-i 2013/34/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2013/34/KKBP határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazta arra, hogy meghozza az EUTM Mali politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve egy uniós misszió parancsnokának kinevezéséről szóló határozatot is.

               (2)

               A 2013/34/KKBP határozat 2. cikkével a Tanács François LECOINTRE dandártábornokot nevezte ki az EUTM Mali parancsnokának.

               (3)

               2013. június 19-én Franciaország javaslatában François LECOINTRE dandártábornok utódjaként Bruno GUIBERT dandártábornokot jelölte az EUTM Mali uniós misszió új parancsnokának.

               (4)

               2013. június 28-án az Európai Unió Katonai Bizottsága a PBB-nek azt javasolja, hogy hagyja jóvá Bruno GUIBERT dandártábornoknak az EUTM Mali uniós misszió parancsnokává történő kinevezését.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2013. augusztus 1-jei hatállyal Bruno GUIBERT dandártábornokot nevezi ki az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának.
   2. cikk
   Ez a határozat 2013. augusztus 1-jén lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. július 19-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 14., 2013.1.18., 19. o.


title: 2005/319/: Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 319/05/COL ( 2005. december 14. ) az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló 195/04/COL testületi határozat módosításáról

text:
               27.4.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 113/24

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

   319/05/COL
   (2005. december 14.)
   az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló 195/04/COL testületi határozat módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 24. cikkére, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkére,
   MIVEL az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-én elfogadta a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló 195/04/COL határozatot,
   MIVEL az EFTA Felügyeleti Hatóság a 195/04/COL határozat 3. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően 2006. január 1-től elektromos bejelentő rendszert fog alkalmazni,
   MIVEL az EFTA-államok az elektronikus értesítések és a velük kapcsolatos levelezések benyújtásához kapcsolattartó pontot neveztek ki,
   A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 29. cikkében meghatározott eljárás értelmében az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal, a 2005. november 30-i levélben folytatott konzultációt követően,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1a.

               A 195/04/COL határozat 3. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

                  „Az értesítést az érintett EFTA-állam Európai Unió melletti képviselete vagy az EFTA-állam által kijelölt bármely más kapcsolattartó pontja továbbítja a Hatóságnak, amit a Hatóság Versenyügyi és Állami Támogatások Igazgatóságának címeznek. A Hatóság Versenyügyi és Állami Támogatások Igazgatósága kapcsolattartó pontokat jelölhet ki az értesítések fogadására”.

               1b.

               A 195/04/COL határozat 3. cikkének (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

                  „A Hatóság az EFTA-államokkal folytatott konzultációt követően közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében az értesítések elektromos továbbítását illető megállapodások részleteit, beleértve a címeket, továbbá a bizalmas információ védelmére vonatkozó bármiféle szükséges megállapodásokat”.

               1c.

               A 195/04/COL határozat I. melléklete (4) bekezdésének első mondata helyébe a következő rendelkezés lép:

                  „A kitöltött formanyomtatványt az érintett EFTA-állam Európai Unió melletti képviseletének vagy az EFTA-állam által kijelölt bármely más kapcsolattartó pontnak kell továbbítani a Hatóságnak”.

               1d.

               A 195/04/COL határozat mellékleteiben az érintett EFTA-állam Európai Unió melletti képviseletére vagy az EFTA-állam EGT koordináló egységére való hivatkozás az érintett EFTA-állam Európai Unió melletti képviseletére vagy az EFTA-állam által kijelölt bármely más kapcsolattartó pontra való hivatkozásnak tekintendő.

               2.

               E határozat címzettje az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság.

               3.

               Ez a határozat a Hatóság által történő elfogadásának napját követő napon lép hatályba.

               4.

               E határozat angol nyelven hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2005. december 14-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Einar M. BULL

            elnök

         Kurt JÄGER

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: EGT-Megállapodás.

      (2)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.


title: A Tanács (EU) 2015/344 határozata ( 2015. február 17. ) az Európai Közösség és Ukrajna között a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújításáról

text:
               4.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 60/37

         A TANÁCS (EU) 2015/344 HATÁROZATA
   (2015. február 17.)
   az Európai Közösség és Ukrajna között a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               2003/96/EK határozatával (1) a Tanács jóváhagyta az Európai Közösség és Ukrajna között a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: megállapodás) megkötését.

               (2)

               A megállapodás 12. cikkének b) pontja szerint a megállapodást a Felek 2002. december 31-ig tartó kezdeti időszakra kötik, és az a Felek közötti közös megállapodással további ötéves időtartamokra megújítható.

               (3)

               A megállapodást a 2011/182/EU tanácsi határozat (3) visszamenőlegesen, 2009. november 8-i hatállyal további öt évre megújította, és az 2014. november 7-én fogja hatályát veszíteni.

               (4)

               A megállapodás Felei úgy ítélik meg, hogy a megállapodás megújítása kölcsönösen érdekükben áll.

               (5)

               A megújított megállapodás tartalmának meg kell egyeznie a megállapodáséval.

               (6)

               A megállapodás megújítását az Unió nevében jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és Ukrajna között a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás további öt évre történő megújítását az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) – az Európai Unió nevében, a megállapodás 12. cikke a) pontjának megfelelően – Ukrajnát értesíti(k) arról, hogy az Unió e megújított megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásait lezárta.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. REIRS

      (1)  A Tanács 2003/96/EK határozata (2003. február 6.) az Európai Közösség és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 36., 2003.2.12., 31. o.).

      (2)  Megállapodás az Európai Közösség és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködésről (HL L 36., 2003.2.12., 32. o.).

      (3)  A Tanács 2011/182/EU határozata (2011. március 9.) az Európai Közösség és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújításáról (HL L 79., 2011.3.25., 3. o.).


title: A Tanács határozata (2003. július 22.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0578

Hivatalos Lap L 197 , 05/08/2003 o. 0013 - 0021

		A Tanács határozata(2003. július 22.)a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról(2003/578/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [4],tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,mivel:(1) Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke az Unió számára célul tűzi ki a gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítását. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 125. cikke kimondja, hogy a tagállamok és a Közösség összehangolt stratégia kialakítására törekednek a foglalkoztatás, és különösen a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő, valamint a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén.(2) Az Európai Tanács 1997. november 20-án és 21-én Luxembourgban rendezett, a foglalkoztatásról szóló rendkívüli ülését követően az 1998-as foglalkoztatási iránymutatásokról szóló, 1997. december 15-i tanácsi állásfoglalás [5] széles körű, erőteljes politikai elkötelezettségű és az érintett felek által messzemenően elfogadott folyamatot indított útjára.(3) Az Európai Tanács 2000. március 23–24-i lisszaboni ülése azt az új stratégiai célt tűzte az Európai Unió elé, hogy a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely képes a fenntartható gazdasági fejlődésre, több és jobb munkahelyet kínál és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg. E célból a Tanács 2010-re elérendő célkitűzésekről állapodott meg általában a foglalkoztatásra és a nők foglalkoztatására vonatkozóan, amelyeket az Európai Tanács 2001. március 23–24-i stockholmi ülésén 2005. januárjáig elérendő közbenső célkitűzésekkel, valamint 2010-re elérendő újabb, a demográfiai változásokat tükröző, az idősebb nők és férfiak foglalkoztatási arányának növelésére vonatkozó célkitűzéssel egészítettek ki.(4) Az Európai Tanács 2000. december 7-én, 8-án és 9-én tartott nizzai ülése jóváhagyta az Európai Szociális Menetrendet, amely kinyilvánítja, hogy a teljes foglalkoztatottsághoz való visszatéréshez ambiciózus politikára van szükség, a foglalkoztatási arány növelése, a regionális különbségek csökkentése, az egyenlőtlenség csökkentése, valamint a munkahelyek minőségének javítása tekintetében.(5) Az Európai Tanács 2002. március 15–16-i barcelonai ülése az európai foglalkoztatási stratégia megerősített, egyszerűsített és hatékonyabban irányított folyamat – amely magában foglalja a lisszaboni stratégia céljait és célkitűzéseit – révén történő megerősítését szorgalmazta, és ehhez határidőnek a 2010. évet jelölte meg. Az Európai Tanács barcelonai ülésén kérte továbbá a politikák koordinálására szolgáló folyamatok racionalizálását az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és a foglalkoztatási iránymutatások elfogadásának összehangolt ütemterve segítségével.(6) Az Európai Tanács 2003. március 20–21-i brüsszeli ülése megerősítette, hogy a foglalkoztatási stratégiának vezető szerepe van a lisszaboni stratégia foglalkoztatási és munkaerő-piaci célkitűzéseinek végrehajtásában, valamint hogy a Közösség számára átívelő gazdaságpolitikai koordinációt nyújtó foglalkoztatási stratégiának és átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak következetesen kell működniük. Az Európai Tanács ugyanezen ülésén szorgalmazta az iránymutatások számának korlátozását és eredményorientáltságuk fokozását, lehetővé téve ezáltal a tagállamok számára a megfelelő cselekvési formák megtervezését, és ezek megfelelő célkitűzésekkel való támogatását. A 2003-as év különleges lehetőséget nyújt a racionalizált irányadó politika-összehangolási eszközök – az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások, a foglalkoztatási iránymutatások és a belső piaci stratégia – alkalmazására, és azok új, hároméves távlatának meghatározására.(7) A foglalkoztatási stratégia kimerítő értékelése megtörtént, beleértve a 2000-ben elvégzett alapos félidős értékelést, valamint az első öt év tapasztalatainak 2002-ben elvégzett széles körre kiterjedő értékelését. Ez az értékelés rámutatott arra, hogy a még fennálló szerkezeti gyengeségek felszámolása érdekében szükség van a stratégia folyamatosságára, és hogy foglalkozni kell a kibővített Európai Unió előtt álló új kihívásokkal is.(8) A lisszaboni menetrend sikeres végrehajtásához szükséges, hogy a tagállamok foglalkoztatáspolitikái kiegyensúlyozott módon támogassák a teljes foglalkoztatottság, a munkahelyi minőség és termelékenység, valamint a társadalmi kohézió és integráció egymást kiegészítő és kölcsönösen támogató hármas célrendszerét. E célkitűzések megvalósításához további, a tíz kulcsfontosságú, egymással kölcsönösen kapcsolatban álló prioritásokra összpontosító szerkezeti reformokra van szükség, valamint fokozott figyelmet kell szentelni a folyamat koherens irányításának. A politikák reformjához szükséges az esélyegyenlőség általános érvényesítése elvének alkalmazása az összes intézkedés végrehajtása során.(9) 2001. december 6-án a Tanács elfogadott egy sor olyan mutatót, amely a munkahelyi minőségre irányuló beruházások vizsgálatára szolgáló tíz dimenzió mérésére szolgál, és szorgalmazta, hogy az európai foglalkoztatási iránymutatások és ajánlások nyomon követése során ezeket a mutatókat alkalmazzák.(10) Az aktív és megelőző politikáknak hatékonynak kell lenniük, és hozzá kell járulniuk a teljes foglalkoztatottság és a társadalmi integráció céljaihoz, biztosítva, hogy a munkanélküli és az inaktív népesség is képes legyen versenyezni a munkaerőpiacon és integrálódni a munkaerőpiacba. A modern munkaerő-piaci intézmények támogatják ezeket a politikákat.(11) A tagállamoknak kedvező üzleti környezetben a vállalkozási kedv és az innováció támogatásával ösztönözniük kell több és jobb munkahely megteremtését. A tagállamok elkötelezettek a kisvállalkozások európai chartája végrehajtása iránt, és részt vesznek a vállalkozáspolitika teljesítményértékelési folyamatában.(12) A rugalmasság és a biztonság közötti megfelelő egyensúly megteremtése segít a vállalkozások versenyképességének támogatásában, a munkahelyi minőség és termelékenység növelésében, valamint megkönnyíti a vállalkozások és a munkavállalók alkalmazkodását a gazdasági változásokhoz. Ebben a vonatkozásban az Európai Tanács barcelonai és brüsszeli ülésén különösen a foglalkoztatásra vonatkozó jogszabályok felülvizsgálatát szorgalmazta, mindezt a szociális partnerek szerepének tiszteletben tartása mellett. A munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági előírások szintjét emelni kell az új, a 2002–2006-os időszakra vonatkozó közösségi stratégiának megfelelően. Különös hangsúlyt kell fektetni a munkahelyi balesetek tekintetében nagy kockázatnak kitett ágazatokra. A rugalmasság és a biztonság közötti egyensúly jelentős tényezője a munkavállalók hozzájutása a képzési lehetőségekhez, és minden munkavállaló részvételét támogatni kell, figyelembe véve a befektetés megtérülését a munkavállaló, a munkaadó és a társadalom egésze szempontjából. A gazdasági szerkezetátalakítás kihívást jelent a foglalkoztatás tekintetében, mind a jelenlegi, mind a leendő tagállamok szempontjából, és minden érintett szereplő, köztük a szociális partnerek bevonásával megvalósított pozitív irányítást tesz szükségessé.(13) Az Európai Tanács barcelonai ülésén üdvözölte a Bizottság szakismeretekre és mobilitásra vonatkozó cselekvési tervét; ezenkívül a szakismeretekről és a mobilitásról szóló, 2002. június 3-i tanácsi állásfoglalás szintén felkérte a Bizottságot, a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket. A fokozott foglalkozási és földrajzi mobilitás és a hatékonyabb munkaközvetítés segít a foglalkoztatási arány és a társadalmi kohézió növelésében, figyelembe véve a bevándorlás munkaerőpiaci vonatkozásait.(14) Az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó koherens és átfogó stratégiák végrehajtása döntő fontosságú a teljes foglalkoztatottság, a jobb munkahelyi minőség és termelékenység, valamint a hatékonyabb társadalmi kohézió elérésében. Az Európai Tanács barcelonai ülésén üdvözölte "Az egész életen át tartó tanulás európai térségének kialakítása" című bizottsági közleményt, amely pontosan meghatározta az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégia alapvető építőelemeit: együttműködés, a tanulási igények feltérképezése, megfelelő források, a tanulási lehetőségekhez való hozzáférés megkönnyítése, a tanulási kultúra megteremtése és a minőségre való törekvés. Az Európai Tanács lisszaboni ülésén elindított, az oktatási rendszerekre vonatkozó konkrét jövőbeli célkitűzések kapcsán folyó tevékenység fontos szerepet játszik a humán erőforrás fejlesztése tekintetében, és a foglalkoztatási stratégia keretében létrejövő szinergiát is teljes mértékben ki kell aknázni. 2003. május 5-6-i ülésén a Tanács elfogadta az európai oktatási és szakképzési átlagteljesítmény hivatkozási értékeinek sorát, amelyből számos elem különös fontossággal bír a foglalkoztatáspolitika szempontjából. Az Európai Tanács lisszaboni ülésén az egy főre jutó humánerőforrás-beruházások jelentős növelését szorgalmazta. Ehhez szükséges a munkaadók és az egyének megfelelő ösztönzése, valamint a közpénzek átirányítása a hatékonyabb humánerőforrás-beruházások felé a tanulás minden területén.(15) A demográfiai kihívások kezeléséhez, a gazdasági növekedés támogatásához, a teljes foglalkoztatottság előmozdításához, valamint a szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságának támogatásához megfelelő munkaerő-kínálatra van szükség. A Bizottság és a Tanács "A munkaerőrészvétel növelése és az aktív öregedés elősegítése" című közös jelentése, amelyet a Tanács 2002. március 7-én fogadott el, megállapítja, hogy ehhez az életciklus-szemléleten alapuló átfogó nemzeti stratégiák kidolgozására van szükség. A politikáknak ki kell aknázniuk a személyek valamennyi kategóriájának foglalkoztatási potenciálját. Az Európai Tanács barcelonai ülésén megállapodott, hogy az Európai Uniónak törekednie kell arra, hogy 2010-re fokozatosan körülbelül öt évvel emelkedjen a tényleges átlagos nyugdíjkorhatár. Ezt az életkort 2001-ben 59,9 évre becsülték.(16) A munkaerőpiacon a nemek között tapasztalható különbségeket fokozatosan fel kell számolni, ha az Európai Unió teljes foglalkoztatottságot kíván elérni, javítani kívánja a munkahelyi minőséget, és elő kívánja segíteni a társadalmi integrációt és kohéziót. Ehhez szükség van egyrészt az esélyegyenlőség általános érvényesítése elvének alkalmazására, másrészt egyedi politikai intézkedésekre, hogy lehetővé tegyék a nők és férfiak számára a munkaerőpiacra való belépést, visszatérést és a munkaerőpiacon való maradást. Az Európai Tanács barcelonai ülésén megállapodott, hogy 2010-re a tagállamoknak a három év és az iskolaköteles kor közötti gyermekek legalább 90 %-a, és a három év alatti gyermekek legalább 33 %-a részére kell gyermekgondozási szolgáltatást nyújtaniuk. A nemek között a munkanélküliség és a díjazás terén fennálló különbségek problémájával foglalkozni kell, és az ilyen különbségeket ennek eredményeképpen csökkenteni kell, a termelékenység és a munkaerő-piaci helyzet szerinti bérdifferenciálás elvének megkérdőjelezése nélkül.(17) A hátrányos helyzetű személyek hatékony munkaerő-piaci integrációja fokozott társadalmi integrációt biztosít, növeli a foglalkoztatási arányt és javítja a szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságát. A politikának fel kell lépnie a megkülönböztetés ellen, személyre szabott, az egyéni igényeknek megfelelő szemléletet kell biztosítania, valamint megfelelő munkalehetőségeket kell nyújtania a munkaadók számára kialakított munkaerő-felvételi ösztönzők segítségével. A 2001. december 3-i 2001/903/EK tanácsi határozat [6] 2003-at a "fogyatékkal élő emberek európai évének" nyilvánította. A munkaerőpiachoz való hozzáférés a legfőbb prioritás a fogyatékkal élők tekintetében, akiknek száma az Európai Unióban mintegy 37 millió főre tehető, és akik közül sokan képesek és hajlandóak is dolgozni.(18) A teljes foglalkoztatottság és a társadalmi kohézió kilátásainak javítása érdekében a munkából származó jövedelem és a munkanélküliségben vagy inaktivitásban elért jövedelem egyensúlyának olyannak kell lennie, hogy az a munkaerőpiacra való belépést, visszatérést és a munkaerőpiacon való maradást ösztönözze, valamint előmozdítsa a munkahelyteremtést.(19) A be nem jelentett munka "bármely fizetett tevékenység, amely természetét tekintve törvényes, azonban nincs bejelentve a hatóságokhoz". Különböző tanulmányok becslései szerint az informális gazdaság az EU GDP-jének átlagosan 7–16 %-át teszi ki. Az általános vállalkozási környezetnek, az érintettek munkahelye minőségének, a társadalmi kohéziónak, valamint az állami finanszírozási és szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságának javítása érdekében a be nem jelentett munkát bejelentett foglalkozási viszonnyá kell alakítani. Ösztönözni kell a tagállamokban és az Európai Unióban folyó be nem jelentett munka mértékére vonatkozó ismereteket.(20) Az Európai Unió régiói között a foglalkoztatás és a munkanélküliség terén tapasztalható egyenlőtlenségek továbbra is jelentősek és a bővítés után még erőteljesebbek lesznek. Ez ellen széles körű felfogásban kell küzdeni az összes szint szereplőjének bevonásával, a gazdasági és társadalmi kohézió támogatása érdekében, a közösségi strukturális alapok felhasználásával.(21) A foglalkoztatási stratégia első öt évének értékelése a helyes irányítást emelte ki mint a stratégia jövőbeni hatékonyságának kulcsát. A foglalkoztatáspolitika sikeres végrehajtása minden szinten a partnerségtől, számos operatív szolgálat bevonásától, valamint a foglalkoztatási iránymutatások végrehajtásának támogatásához szükséges megfelelő pénzügyi forrásoktól függ. A tagállamok felelősek a foglalkoztatási iránymutatások hatékony végrehajtásáért, beleértve ezek kiegyensúlyozott, regionális és helyi szintű biztosítását.(22) A foglalkoztatási iránymutatások hatékony végrehajtásához szükséges a szociális partnerek aktív részvétele valamennyi fázisban, a politikák megtervezésétől kezdve egészen azok végrehajtásáig. A 2003. december 13-án rendezett szociális csúcstalálkozó kifejezte a háromoldalú konzultáció összehangolása továbbfejlesztésének és koordinálásának szükségességét. Megállapodás született továbbá arról is, hogy az Európai Tanács minden tavaszi ülése előtt megrendezik a háromoldalú növekedési és foglalkoztatási szociális csúcstalálkozót.(23) A foglalkoztatási iránymutatásokon túl a tagállamoknak teljes mértékben végre kell hajtaniuk az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat és biztosítaniuk kell, hogy ezek az intézkedések teljesen összhangban legyenek a rendezett államháztartás és a makrogazdasági stabilitás fenntartásával,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:Egyetlen cikkAz e határozat mellékletében található, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: foglalkoztatási iránymutatások) elfogadásra kerülnek. Foglalkoztatáspolitikáik kialakítása során a tagállamok ezeket figyelembe veszik.Kelt Brüsszelben, 2003. július 22-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Alemanno[1] 2003. április 8-i javaslat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] 2003. június 3-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] 2003. május 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] 2003. július 3-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[5] HL C 30., 1998.1.28., 1. o.[6] HL L 335., 2001.12.19., 15. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETFOGLALKOZTATÁSI IRÁNYMUTATÁSOKEurópai stratégia a teljes foglalkoztatottság elérésére és jobb munkahelyek biztosítására mindenki számáraA tagállamok foglalkoztatáspolitikáikat úgy alakítják, hogy szem előtt tartsák az alábbiakban meghatározott célkitűzések és cselekvési prioritások megvalósítását, és az alábbiakban meghatározott célok teljesítését. Különös figyelmet szentelnek a foglalkoztatáspolitikák helyes irányításának biztosítására.A foglalkoztatási iránymutatások és az azokhoz kapcsolódó foglalkoztatási ajánlások mellett a tagállamok teljes mértékben végrehajtják az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat és biztosítják, hogy a két eszköz egymással összhangban működjön.A lisszaboni menetrenddel összhangban a tagállamok foglalkoztatáspolitikái támogatják a teljes foglalkoztatottság, a munkahelyi minőség és termelékenység, valamint a társadalmi kohézió és integráció átívelő és egymással összefüggő hármas célkitűzését.Ezeket a célkitűzéseket kiegyensúlyozott módon kell megvalósítani, tükrözve jelentőségüket az Unió ambiciózus céljainak elérésében. Megvalósításukba minden érintett szereplőt be kell vonni. Az említett hármas célkitűzés közötti pozitív kölcsönhatásból eredő szinergiát teljes mértékben ki kell aknázni. Az esélyegyenlőség és a nemek közötti egyenlőség alapvető jelentőséggel bír a hármas célkitűzés megvalósítására irányuló folyamatban.Egy ilyen megközelítés hozzájárulna a munkanélküliség és az inaktivitás csökkentéséhez is.Teljes foglalkoztatottságA tagállamok arra törekszenek, hogy keresleti és kínálati oldalra vonatkozó intézkedéseket magában foglaló átfogó stratégia megvalósítása révén a teljes foglalkoztatottságot elérjék, és így foglalkoztatási arányukat a lisszaboni és stockholmi célokban szereplő értékekhez közelítsék.A politikák hozzájárulnak az alábbi európai uniós átlagok eléréséhez:- 2005-re 67 %-os és 2010-re 70 %-os általános foglalkoztatási arány,- 2005-re a nők 57 %-os, 2010-re pedig 60 %-os foglalkoztatási aránya,- 2010-re az idősebb (55 és 64 év közötti) munkavállalók 50 %-os foglalkoztatási aránya.A nemzeti célkitűzéseknek összhangban kell lenniük az Európai Unió szintjén várt eredményekkel, és figyelembe kell venniük az adott ország sajátos körülményeit.A munkahelyi minőség és termelékenység javításaA jobb munkahelyi minőség szoros kapcsolatban van a versenyképes és tudásalapú gazdaságra való törekvéssel, és az összes érintett szereplő összehangolt erőfeszítése, különösen a szociális párbeszéd révén kell megvalósítani. A minőség többdimenziós fogalom, amely mind a munkahely jellemzőire, mind a szélesebb munkaerőpiacra vonatkozik. Magában foglalja a valódi munkahelyi minőséget, a szakismereteket, az egész életen át tartó tanulást és szakmai fejlődést, a nemek közötti egyenlőséget, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, a rugalmasságot és biztonságot, a munkaerőpiacon való részvételt és az ahhoz való hozzáférést, a munkaszervezést, a munka és a magánélet egyensúlyát, a szociális párbeszédet és a munkavállalói részvételt, a sokszínűséget és a megkülönböztetés hiányát, valamint az általános munkateljesítményt.A foglalkoztatási arány növekedésének az általános munkaerő-termelékenység emelkedésével kell együtt járnia. A munkahelyi minőség segíthet a munkaerő termelékenységének növelésében, és az e kettő közötti szinergiát teljes mértékben ki kell aknázni. Ez sajátos kihívást jelent a szociális párbeszéd számára.A társadalmi kohézió és integráció erősítéseA foglalkoztatás a társadalmi integráció kulcsfontosságú tényezője. A társadalmi integráció terén, az összehangolás nyílt módszerével együttműködésben a foglalkoztatáspolitikának meg kell könnyítenie a foglalkoztatásban való részvételt azáltal, hogy minden munkaképes nő és férfi számára hozzáférést biztosítanak a minőségi foglalkoztatáshoz; küzdenie kell a munkaerőpiacon fellépő hátrányos megkülönböztetés ellen, valamint meg kell előznie az emberek kizárását a munka világából.Elő kell segíteni a gazdasági és társadalmi kohéziót a foglalkoztatás és a munkanélküliség terén tapasztalható regionális egyenlőtlenségek csökkentésével, az Európai Unió hátrányos helyzetű térségeiben tapasztalható foglalkoztatási problémák elleni küzdelemmel, valamint a gazdasági és társadalmi szerkezetátalakítás határozott támogatásával.EGYEDI IRÁNYMUTATÁSOKA három átívelő célkitűzés megvalósítása érdekében a tagállamok olyan politikákat hajtanak végre, amelyek figyelembe veszik az alábbi, cselekvési prioritásokat meghatározó egyedi iránymutatásokat. Eközben a tagállamok minden egyes prioritás megvalósítása során alkalmazzák az esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvét.1. AKTÍV ÉS MEGELŐZŐ INTÉZKEDÉSEK A MUNKANÉLKÜLIEK ÉS AZ INAKTÍV NÉPESSÉG SZÁMÁRAA tagállamok aktív és megelőző intézkedéseket dolgoznak ki és hajtanak végre a munkanélküliek és az inaktív népesség számára, hogy megelőzzék a tartós munkanélküliség állapotába kerülést, és elősegítsék a munkanélküli és inaktív népesség fenntartható integrációját a munkaerőpiacba. A tagállamok:a) biztosítják, hogy munkanélkülisége kezdeti szakaszában minden álláskeresőnek segítséget nyújtanak az igényei korai azonosításában, valamint olyan szolgáltatások révén, mint például a tanácsadás és pályaorientáció, segítség a munkakeresésben és személyre szabott cselekvési tervek kialakítása;b) a fenti azonosítás alapján lehetőséget biztosítanak az álláskeresőknek hatékony és eredményes intézkedésekhez, hogy növelhessék foglalkoztathatóságukat és integrációs esélyeiket, különös figyelmet szentelve azoknak, akik a munkaerőpiacon a legnagyobb nehézségekkel néznek szembe.A tagállamok biztosítják, hogy:- minden munkanélküli lehetőséget kap az újrakezdésre képzés, átképzés, szakmai gyakorlat, munkahely vagy más foglalkoztatási intézkedés formájában, fiatalok esetében hathavi munkanélküliség, felnőttek esetében pedig 12 havi munkanélküliség elérése előtt, adott esetben folyamatos, az álláskeresésben nyújtott segítséggel kombinálva,- 2010-re a tartós munkanélküliek 25 %-a részt vesz valamilyen aktív intézkedésben, képzés, átképzés, szakmai gyakorlat vagy más foglalkoztatási intézkedés formájában azzal a céllal, hogy elérjék a három legfejlettebb tagállam átlagát;c) korszerűsítik és megerősítik a munkaerő-piaci igazgatást, különösen a foglalkoztatási szolgálatokat;d) biztosítják a munkaerő-piaci programok hatékonyságának és eredményességének rendszeres értékelését, és ezen értékeléseknek megfelelően felülvizsgálják azokat.2. MUNKAHELYTEREMTÉS ÉS VÁLLALKOZÁSI KEDVA tagállamok a vállalkozási kedv, az innováció, a befektetési kapacitás és a kedvező gazdasági környezet valamennyi vállalkozás számára nyújtandó támogatása révén ösztönzik több és jobb munkahely létrehozását. Különös figyelmet szentelnek az új vállalkozások, a szolgáltatási ágazat és a K + F munkahelyteremtő potenciáljának kiaknázására. A vállalkozáspolitika teljesítményértékelési folyamatának, valamint a kisvállalkozások európai chartája végrehajtásának segítségével a politikákra vonatkozó kezdeményezések az alábbiakra összpontosítanak:- a közigazgatási és szabályozási terhek egyszerűsítése és csökkentése az újonnan induló vállalkozások és a KKV-k esetében, valamint a személyzet felvétele tekintetében, az újonnan induló vállalkozások, az új és meglévő KKV-k, valamint a nagy növekedési és munkahely-teremtési potenciállal rendelkező vállalkozások esetében a tőkéhez való hozzáférés megkönnyítése (lásd még: átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások, 11. iránymutatás),- a vállalkozói és vezetői szakismeretekre vonatkozó oktatás és szakképzés előmozdítása és támogatás nyújtása – a képzést is beleértve – amely által a vállalkozás mindenki számára elérhető szakmai lehetőséggé válik.3. A MUNKAERŐPIAC VÁLTOZÁSAINAK KÖVETÉSE, VALAMINT AZ ALKALMAZKODÁS ÉS A MOBILITÁS ELŐSEGÍTÉSEA tagállamok megkönnyítik a munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodását a változásokhoz, figyelembe véve mind a rugalmasság, mind a biztonság szükségességét, hangsúlyozva a szociális partnerek e tekintetben fennálló kulcsfontosságú szerepét.A tagállamok felülvizsgálják és szükség esetén átalakítják a foglalkoztatásra vonatkozó jogszabályok túlzottan korlátozó elemeit, amelyek kihatnak a munkaerőpiac dinamikájára és a munkaerőpiachoz nehezen hozzáférő személyek foglalkoztatására; továbbfejlesztik a szociális párbeszédet; támogatják a vállalkozások társadalmi felelősségvállalását, valamint megteszik a szükséges intézkedéseket az alábbiak előmozdítására:- a munkaszerződések és a munkaszervezés, beleértve a munkaidőre vonatkozó rendelkezéseket, sokfélesége, a szakmai fejlődés támogatása, jobb egyensúly a hivatás és a családi élet, valamint a rugalmasság és a biztonság között,- a munkavállalók, különösen az alacsony képzettségű munkavállalók hozzájutása a képzéshez,- jobb munkakörülmények, beleértve az egészségvédelmet és a biztonságot; az intézkedések különösen a következők elérését célozzák meg: a munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések előfordulási gyakoriságának jelentős csökkentése,- a munkaszervezés innovatív és fenntartható formáinak kialakítása és terjesztése, amely elősegíti a termelékenységét és a munkahelyi minőséget,- a gazdasági változás és szerkezetátalakítás előrejelzése és pozitív kezelése.A tagállamok a munkaerőpiacon felmerülő hiányokat és szűk keresztmetszeteket az intézkedések széles körével enyhítik, mint például a szakmai mobilitás előmozdítása, a földrajzi mobilitás akadályainak elhárítása, különösen a szakismereti és mobilitási cselekvési terv végrehajtása révén, a képesítések és a szakértelem elismerésének és átláthatóságának fokozása, a társadalombiztosítási és nyugdíjjogosultsági igények átruházhatósága, a megfelelő ösztönzők beépítése az adó- és szociális juttatási rendszerekbe, valamint a bevándorlás munkaerő-piaci vonatkozásainak figyelembevétele.A hatékony munkaközvetítés támogatása érdekében a foglalkoztatás és a képzési lehetőségek átláthatóságát elő kell mozdítani mind nemzeti, mind európai szinten. Különösen 2005-re az álláskeresőknek az Európai Unióban mindenhol hozzá kell férniük a tagállamok foglalkoztatási szolgálatain keresztül meghirdetett állásokhoz.4. A HUMÁN ERŐFORRÁS FEJLESZTÉSE ÉS AZ EGÉSZ ÉLETEN ÁT TARTÓ TANULÁS ELŐMOZDÍTÁSAA tagállamok az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiákat hajtanak végre, többek között az oktatási és szakképzési rendszerek minőségének és hatékonyságának javítása révén, hogy minden egyént ellássanak a tudásalapú társadalom modern munkaerejétől megkívánt szakismeretekkel, hogy lehetővé tegyék az egyének szakmai fejlődését, valamint hogy csökkentsék a munkaerőpiac nem az igényeknek megfelelő szakmai összetételét, illetve megoldást találjanak annak szűk keresztmetszeteire.A nemzeti prioritásokkal összhangban az intézkedések különösen az alábbi eredmények 2010-re való elérésére irányulnak:- az Európai Unióban a 22 éves korosztály legalább 85 %-a vett részt középfokú oktatásban (a középiskola felsőbb évfolyamain folyó oktatásban),- a felnőtt, munkaképes korú népesség (25–64 éves korcsoport) átlagos részvétele az egész életen át tartó tanulásban legalább 12,5 %-os.Az intézkedések célja főként a humán erőforrásokba való befektetések növekedésének elérése. Ezért fontos, hogy jelentősen növekedjen a vállalkozások által a termelékenység és a versenyképesség növelése, valamint az aktív öregedés előmozdítása céljából a felnőttek képzésébe fektetett összeg. A munkaadók és egyének humán erőforrás terén végzett eredményes befektetéseit szintén támogatják.5. A MUNKAERŐ-KÍNÁLAT NÖVELÉSE ÉS AZ AKTÍV ÖREGEDÉS ELŐMOZDÍTÁSAA tagállamok a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében előmozdítják a munkaerő és a foglalkoztatási lehetőségek megfelelő elérhetőségét, figyelembe véve a munkaerő mobilitását, a 3. egyedi iránymutatásban foglaltak szerint. A tagállamok különösen:- növelik a munkaerő-piaci részvételt a népesség minden csoportjának potenciálját felhasználva, átfogó megközelítésen keresztül, amely magában foglalja különösen a rendelkezésre álló munkahelyeket és azok vonzerejét, hangsúlyozva azt, hogy a szakismeretek bővítése megéri a fáradságot, és megfelelő támogatási intézkedéseket hoznak,- előmozdítják az aktív öregedést, nevezetesen a munkahely megtartására ösztönző munkafeltételek – mint például a továbbképzéshez való hozzáférés, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság különös fontosságnak felismerése, innovatív és rugalmas munkaszervezési formák – kialakításának támogatásával, és a munkaerőpiacról való korai kilépésre ösztönző tényezők felszámolásával, nevezetesen a korkedvezményes nyugdíjazási rendszerek reformjával és annak biztosításával, hogy megéri tovább munkában maradni; valamint a munkaadók ösztönzésével az idősebb munkavállalók alkalmazására.Az intézkedések különösen arra irányulnak, hogy 2010-re öt évvel növekedjen európai uniós szinten a munkaerőpiacról kilépők tényleges életkora (2001-ben a becslések szerint ez 59,9 év volt). E tekintetben a szociális partnerek fontos szerepet játszanak. A nemzeti célkitűzéseknek összefüggésben kell lenniük az Európai Unió szintjén várt eredményekkel és figyelembe kell venniük az adott ország sajátos körülményeit,- valamint adott esetben teljes mértékben figyelembe veszik a bevándorlásból származó kiegészítő munkaerő-kínálatot.6. NEMEK KÖZÖTTI EGYENLŐSÉGA tagállamok a nemek esélyegyenlőségét és a konkrét stratégiai intézkedéseket egyesítő integrált szemlélet révén ösztönzik a nők részvételét a munkaerőpiacon, és 2010-re jelentős csökkenést érnek el a nemek között a foglalkoztatási arány, a munkanélküliségi arány és a díjazás terén fennálló különbségek tekintetében. A szociális partnerek szerepe e tekintetben létfontosságú. Különösen a nemek között a díjazás tekintetében fennálló különbségek felszámolása céljából az intézkedések célja 2010-re a szóban forgó különbség jelentős csökkenésének elérése minden egyes tagállamban, többoldalú, a nemek közötti díjazásbeli különbség alapjául szolgáló tényezőket megcélzó megközelítés révén, beleértve az ágazatbeli és foglalkozási elkülönítést, az oktatást és képzést, a munkakör-besorolási és díjazási rendszereket, a tudatosság erősítését és az átláthatóságot.A tagállamok különös figyelmet fordítanak a hivatás és a családi élet összeegyeztetésére, nevezetesen a gyermekek és más eltartottak számára nyújtott gondozási szolgáltatásokkal, amely megkönnyíti a családi és hivatásbeli kötelezettségek összeegyeztethetőségét, valamint a munkától távol töltött időszak után a munkába való visszatérés megkönnyítését. A tagállamoknak fel kell számolniuk minden olyan akadályt, amely visszatartja a női munkaerőt a munkaerőpiactól, valamint arra kell törekedniük, hogy – figyelembe véve a gyermekgondozási létesítményekre mutatkozó igényt és az adott országra jellemző gyermekgondozási rendszert – 2010-re a három év és az iskolaköteles kor közötti gyermekek 90 %-a, míg a három év alatti gyermekek 33 %-a számára nyújtsanak gyermekgondozási szolgáltatást.7. A HÁTRÁNYOS HELYZETŰ SZEMÉLYEK MUNKAERŐ-PIACI INTEGRÁCIÓJÁNAK ELŐMOZDÍTÁSA ÉS KÜZDELEM A VELÜK SZEMBEN TAPASZTALHATÓ HÁTRÁNYOS MEGKÜLÖNBÖZTETÉS ELLENA tagállamok támogatják azon személyek integrációját, akik különösen nehéz helyzetben vannak a munkaerőpiacon, mint például az iskolából kimaradók, az alacsony képzettségű munkavállalók, a fogyatékkal élő személyek, a bevándorlók és valamely etnikai kisebbséghez tartozók, azáltal hogy javítják a foglalkoztathatóságukat, növelik a munkalehetőségek számát, és megakadályozzák a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formáját.Az intézkedések által 2010-re elérendő célok:- az iskolából kimaradók aránya az EU-ban átlagosan legfeljebb 10 %,- a hátrányos helyzetű munkavállalók munkanélkülisége és a teljes munkanélküliség arányában mutatkozó különbségek jelentős csökkentése minden tagállamban, a nemzeti célok és meghatározások szerint,- az uniós és harmadik országbeli állampolgárok között a munkanélküliség arányában mutatkozó különbségek jelentős csökkentése minden tagállamban, a nemzeti célok szerint.8. A MUNKAVÁLLALÁS KIFIZETŐDŐVÉ TÉTELE A MUNKA VONZEREJÉT NÖVELŐ ÖSZTÖNZŐK RÉVÉNA tagállamok végrehajtják a pénzügyi ösztönzők reformját annak érdekében, hogy a munkát vonzóvá tegyék, és a férfiakat és nőket munkakeresésre, munkavállalásra és munkában maradásra ösztönözzék. Ezért a tagállamok kialakítják a megfelelő stratégiákat a dolgozó szegények számának csökkentése céljából. A tagállamok felülvizsgálják és adott esetben átalakítják az adó- és szociális juttatási rendszereiket, valamint azok kölcsönhatását, a munkanélküliség, a szegénység és az inaktivitás csapdáinak felszámolása, továbbá a nők, az alacsony képzettségű munkavállalók, az idősebb munkavállalók, a fogyatékkal élő munkavállalók és a munkaerőpiactól legtávolabb állók foglalkoztatásban való részvételének ösztönzése céljából.A megfelelő szintű szociális védelem megőrzése mellett a tagállamok felülvizsgálják különösen a bér helyettesítés arányát és az ellátások időtartamát; biztosítják az ellátások hatékony kezelését, tekintettel főként a hatékony munkakereséssel való kapcsolatra, beleértve a foglalkoztathatóság támogatását szolgáló aktiváló intézkedésekhez való hozzáférést, figyelembe véve az egyedi helyzeteket; adott esetben megfontolják a bérhez kapcsolódó kiegészítő juttatások nyújtását; és az inaktivitás csapdáinak elkerülésére törekednek.Az intézkedések 2010-re különösen a magas effektív marginális adókulcsok jelentős csökkentését, és adott esetben az alacsony fizetéssel rendelkező munkavállalókra nehezedő adóterhek csökkentését tűzték ki célul, a nemzeti viszonyokat tükrözve.9. A BE NEM JELENTETT MUNKA BEJELENTETT FOGLALKOZÁSI VISZONNYÁ TÖRTÉNŐ ALAKÍTÁSAA tagállamoknak a be nem jelentett munka felszámolását célzó átfogó akciókat és intézkedéseket kell hozniuk és végrehajtaniuk, amelyek egyesítik a vállalkozási környezet egyszerűsítését, az akadályok felszámolását és az adó- és szociális juttatási rendszerbe beépített megfelelő ösztönzők kialakítását, az erőteljesebb bűnüldözést és szankciók alkalmazását. A tagállamok megteszik a szükséges erőfeszítéseket mind nemzeti, mind uniós szinten annak érdekében, hogy felmérjék a probléma nagyságát, valamint a nemzeti szinten elért fejlődést.10. A FOGLALKOZTATÁS REGIONÁLIS EGYENLŐTLENSÉGEINEK KEZELÉSEA tagállamoknak általános szemléletet kell megvalósítaniuk a regionális foglalkoztatási és munkanélküliségi egyenlőtlenségek kapcsán. A helyi szintű munkahelyteremtés lehetőségét – beleértve a szociális szektort is – támogatni kell, és ösztönözni kell az összes érintett szereplők közötti partnerséget. A tagállamok:- igyekeznek kedvező feltételeket teremteni a magánszektor tevékenységéhez és a lemaradt térségekben történő befektetésekhez,- biztosítják, hogy az elmaradt régiókban nyújtott állami támogatást az emberi és tudástőkébe, valamint a megfelelő infrastruktúrába való befektetésre összpontosítják (lásd még átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások, 18. és 19. iránymutatás).A kohéziós és strukturális alapok, valamint az Európai Beruházási Bank nyújtotta lehetőségeket teljes mértékben ki kell aknázni.HELYES IRÁNYÍTÁS ÉS PARTNERSÉG A FOGLALKOZTATÁSI IRÁNYMUTATÁSOK VÉGREHAJTÁSÁBANA tagállamok biztosítják a foglalkoztatási iránymutatások hatékony végrehajtását, regionális és helyi szinten is.A parlamenti testületek, a szociális partnerek és más érintett szereplők bevonásaA helyes irányítás és a partnerség nagy fontossággal bír az európai foglalkoztatási stratégia végrehajtásában, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja a nemzeti hagyományokat és gyakorlatot. Az Európai Parlament e tekintetben fontos szerepet játszik. Az európai foglalkoztatási stratégia végrehajtásáért a tagállamok felelősek. A nemzeti hagyományoknak megfelelően mind az érintett parlamenti testületek, mind a foglalkoztatás területén érintett nemzeti, regionális vagy helyi szereplők nagyban hozzájárulnak a végrehajtáshoz.Nemzeti hagyományaiknak és gyakorlataiknak megfelelően nemzeti szinten a szociális partnereket kell felkérni a foglalkoztatási iránymutatások hatékony végrehajtásának biztosítására, valamint a felelősségi körükhöz tartozó összes területen tett legfontosabb hozzájárulásaikról szóló jelentés megtételére, különösen a változás és az alkalmazkodás kezelése, a rugalmasság és a biztonság közötti szinergia, a humán erőforrás fejlesztése, a nemek közötti egyenlőség, tájékoztatás arról, hogy megéri dolgozni, az aktív öregedés, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság tekintetében.Az európai szociális partnereket szakmaközi és ágazati szinten felkérik arra, hogy járuljanak hozzá a foglalkoztatási iránymutatások végrehajtásához, és hogy minden szinten – mint például szakmaközi, ágazati és helyi szinten – támogassák a nemzeti szociális partnerek erőfeszítéseit. A közös munkaprogramban bejelentetteknek megfelelően az európai szociális partnerek szakmaközi szinten évente jelentést készítenek a foglalkoztatási iránymutatások végrehajtásához való hozzájárulásukról. Az európai szociális partnereket ágazati szinten felkérik, hogy tegyenek jelentést az általuk megtett intézkedésekről.Továbbá az operatív szolgáltatásoknak a foglalkoztatáspolitikákat hatékony és eredményes módon kell végrehajtaniuk.A pénzügyi erőforrások megfelelő felosztásaA tagállamok biztosítják az átláthatóságot és a költséghatékonyságot a pénzügyi erőforrásoknak a foglalkoztatási iránymutatások végrehajtásához való felosztása során, miközben az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások értelmében megfelelnek a rendezett államháztartás követelményének.A tagállamok teljes mértékben kiaknázzák a közösségi strukturális alapok, különösen az Európai Szociális Alap nyújtotta lehetőségeket, az intézkedések végrehajtásának támogatására és a foglalkoztatás terén fennálló intézményi kapacitás megerősítésére.--------------------------------------------------