title: A Tanács határozata (2000. november 27.) a megkülönböztetés elleni küzdelem közösségi intézkedési programjának létrehozásáról (2001-től 2006-ig)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0750

Hivatalos Lap L 303 , 02/12/2000 o. 0023 - 0028

		A Tanács határozata(2000. november 27.)a megkülönböztetés elleni küzdelem közösségi intézkedési programjának létrehozásáról (2001-től 2006-ig)(2000/750/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 13. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően [2],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően [3],mivel:(1) Az Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság elvén alapul, amely alapelvek közösek a tagállamokban. Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Unió a közösségi jog általános elveiként tartja tiszteletben az alapvető jogokat, ahogyan azokat az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-én Rómában aláírt európai egyezmény biztosítja, továbbá ahogyan azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek.(2) Az Európai Parlament erőteljesen és ismételten sürgette az Európai Uniót, hogy a megkülönböztetés minden területén fejlessze és erősítse az egyenlő bánásmód és az esélyegyenlőség terén gyakorolt politikáját.(3) Az Európai Unió elutasítja azokat az elméleteket, amelyek különböző emberi fajok létezését próbálják bizonyítani. Az e határozatban szereplő "faj" kifejezés nem az ilyen elméletek elfogadására utal.(4) A program végrehajtása során a Közösség a Szerződéssel összhangban arra törekszik, hogy megszüntesse az egyenlőtlenségeket, és a férfiak és nők között az egyenlőséget hirdesse, különösen azért, mert a nők gyakran többszörös megkülönböztetés áldozatai.(5) A megkülönböztetés különböző fajtáit nem lehet rangsorolni: mindegyik egyformán megengedhetetlen. A program célja, hogy a tagállamok közt kicserélje a már létező helyes gyakorlatokat, és hogy a megkülönböztetés elleni küzdelem, beleértve a többszörös megkülönböztetést is, új gyakorlatait és politikáját fejlessze ki. Ez a határozat segíthet bevezetni egy, a különböző okokból eredő, meglévő megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemre irányuló átfogó stratégiát, amelyet ezentúl párhuzamosan kell fejleszteni.(6) A közösségi szintű, különösen a nemek egyenlősége terén hozott intézkedésekből nyert tapasztalat megmutatta, hogy a megkülönböztetés elleni gyakorlati fellépés az egymást kölcsönösen erősítő intézkedések és különösen a jogalkotás és a gyakorlati tettek kombinálását igényli. Hasonló tanulságot lehet levonni a fajon, etnikai származáson és a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem során szerzett tapasztalatokból.(7) A program a megkülönböztetés minden területével foglalkozik, kivéve a nemen alapuló megkülönböztetést, amelylyel külön közösségi program foglalkozik. A különböző területeken meglévő megkülönböztetésnek hasonló tulajdonságai lehetnek, és hasonló módon is lehet ellenük fellépni. Az egyes területeken, beleértve a nemen alapuló megkülönböztetést is, a megkülönböztetés elleni küzdelemben évek alatt szerzett tapasztalatok a megkülönböztetés más területein is hasznosak lehetnek. Mindazonáltal a megkülönböztetés különböző formáinak sajátos tulajdonságait figyelembe kell venni. Ezért a fogyatékossággal élő emberek különleges igényeit az intézkedések és eredmények tekintetében is figyelembe kell venni.(8) A programhoz való hozzáférhetőséget minden, a megkülönböztetés elleni fellépésben részt vevő köz-, illetve magánszervezet és intézmény számára biztosítani kell. E tekintetben figyelembe kell venni mind a helyi, mind a nemzeti nem kormányzati szervezetek tapasztalatát és szakértelmét.(9) Számos európai szintű nem kormányzati szervezet tapasztalattal és szakértelemmel bír a megkülönböztetés elleni fellépésben, csakúgy, mint a megkülönböztetésnek kitett emberek védelmezője szerepében európai szinten. Ezért ők jelentősen hozzájárulhatnak a megkülönböztetés különböző formáinak és hatásainak megértéséhez, és annak biztosításához, hogy a program megtervezésében, végrehajtásában és nyomon követésében figyelembe vegyé a megkülönböztetésnek kitett emberek tapasztalatait. A Közösség a múltban alapvető támogatást biztosított a megkülönböztetés terén működő számos szervezet részére. A hatékony nem kormányzati szervezetek alapvető támogatása értékes eszköz lehet a megkülönböztetés elleni küzdelemben.(10) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [4] összhangban kell elfogadni.(11) A közösségi intézkedés hozzáadott értékének megerősítése érdekében szükséges, hogy a Bizottság a tagállamokkal együttműködve minden szinten biztosítsa az e határozat és az egyéb kapcsolódó közösségi stratégiák, eszközök és cselekvések keretében végrehajtott intézkedések következetességét és egymást kiegészítő jellegét, különös tekintettel az Európai Szociális Alap keretében az oktatás, a szakképzés, és a férfiak és nők esélyegyenlősége, valamint a társadalmi integráció terén. Szintén biztosítani kell a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpont ehhez kapcsolódó tevékenységeivel való összefüggést és egymást kiegészítő jelleget.(12) Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) rendelkezik egyrészt az Európai Közösség és tagállamai, másrészt az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (EFTA) az Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai (EFTA/EGT-államok) közötti szorosabb együttműködésről szociális téren. Rendelkezni kell ennek a programnak a megnyitásáról a közép- és kelet-európai tagjelölt országok részvétele számára, az Európa-megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben, és a vonatkozó társulási tanácsi határozatokban meghatározott feltételekkel összhangban, valaminta Ciprus, Málta és Törökország számára történő, az ezen országokkal közösen megállapítandó eljárásokkal összhangban, kiegészítő előirányzatok útján történő megnyitásáról.(13) E határozat a program teljes időtartamára vonatkozóan tartalmaz egy, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 1999. május 6-i intézményközi megállapodás [5] 34. pontjának megfelelő pénzügyi refe renciaösszeget, anélkül hogy ezzel befolyásolná a Szerződésben meghatározott költségvetési hatóság hatáskörét.(14) A Bizottságnak és a tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy minden, e program keretében nyilvánosságra hozott szöveget, iránymutatást és ajánlatkérést tisztán, egyszerűen és érthetően fogalmazzanak meg.(15) Indokolt, hogy megfelelő esetben különleges segítséget nyújtsanak egyes emberek számára a programban való részvétel akadályainak leküzdése érdekében.(16) Bármely közösségi intézkedés sikeréhez szükséges, hogy annak végrehajtását figyelemmel kísérjék, és a kitűzött célok fényében értékeljék az eredményeket.(17) A Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban a megkülönböztetés elleni fellépéshez való közösségi hozzájárulásra vonatkozó javasolt intézkedés céljait a tagállamok szintjén nem lehet megfelelő módon megvalósítani, többek között a többoldalú partnerség, a nemzetközi információcsere, és a helyes gyakorlat Közösség-szerte történő elterjesztésének szükségessége miatt. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA program létrehozásaEz a határozat egy olyan közösségi intézkedési programot (a továbbiakban: program) hoz létre a 2001. január 1-jétől 2006. december 31-éig tartó időszakra, amely a faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló közvetlen, vagy közvetett megkülönböztetés elleni küzdelemhez kapcsolódó intézkedések előmozdítását célozza.2. cikkCélkitűzésekA Közösség hatáskörének korlátain belül a programnak támogatnia kell és ki kell egészítenie azokat a közösségi és tagállami szintű erőfeszítéseket, amelyek az akár egy, akár több okból származó megkülönböztetés megelőzésére és leküzdésére hozott intézkedések előmozdítására irányulnak, megfelelő esetben figyelembe véve a jövőbeni jogalkotási tevékenységet. Céljai a következők:a) a megkülönböztetéssel kapcsolatos kérdések megértésének fejlesztése a jelenség jobb megismerése, a politikák és a gyakorlat hatékonyságának értékelése útján;b) a megkülönböztetés hatékony megelőzése és az ellene való hatékony küzdelem fejlesztése, különösen a szervezetek tevékenységi eszközeinek erősítésével, és az információcsere, a helyes gyakorlat, és az európai szintű hálózatban való együttműködés támogatása révén, figyelembe véve a megkülönböztetés különböző formáinak jellemzőit;c) a megkülönböztetés elleni küzdelem alapját képező értékek és eljárások előmozdítása és terjesztése, tudatosító kampányok útján is.3. cikkKözösségi intézkedések(1) A 2. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében nemzetközi keretek között a következő intézkedéseket lehet végrehajtani:a) a megkülönböztetéssel kapcsolatos tényezők elemzése, tanulmányok és a mennyiségi és minőségi mutatók fejlesztése útján is, a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban, és a megkülönböztetés elleni jogszabályok és gyakorlatok hatékonyságának értékelése, azok hatékonyságának és hatásának elemzését szem előtt tartva, és az eredmények hatékony terjesztésével;b) nemzetközi együttműködés, és az európai szintű hálózatban való együttműködés előmozdítása a megkülönböztetés megelőzésében és leküzdésében aktívan részt vevő partnerek között, beleértve a nem kormányzati szervezeteket;c) tudatosítás, különösen a megkülönböztetés elleni küzdelem európai dimenziójára helyezve a hangsúlyt, és a program eredményeinek közzététele, különösen közleményekben, publikációkban, kampányokban és rendezvényeken.(2) Az (1) bekezdésben említett közösségi intézkedések végrehajtására vonatkozó megoldásokat a melléklet tartalmazza.4. cikkA program végrehajtása és együttműködés a tagállamokkal(1) A Bizottság:a) gondoskodik a programban szereplő közösségi intézkedések végrehajtásáról a mellékletnek megfelelően;b) európai szinten rendszeres véleménycserét folytat a nem kormányzati szervezetek és a szociális partnerek képviselőivel a program megtervezéséről, végrehajtásáról és nyomon követéséről, és a kapcsolódó politikák irányáról. E célból a Bizottság hasznos információkat bocsát a nem kormányzati szervezetek és a szociális partnerek rendelkezésére. A Bizottság ezekről a véleményekről tájékoztatja a 6. cikk alapján létrehozott bizottságot.(2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy:a) előmozdítsa minden érintett félnek a programba való bekapcsolódását, beleértve a különböző méretű nem kormányzati szervezeteket is;b) előmozdítsa a program minden résztvevője között az aktív partnerséget és párbeszédet, többek között a megkülönböztetés elleni küzdelem integrált és koordinált megközelítésének ösztönzéséért;c) biztosítsa a program keretében megvalósított intézkedések eredményeinek terjesztését;d) a program által támogatott intézkedésekről elérhető információval szolgáljon, és megfelelő nyilvánosságot és nyomon követést biztosítson.5. cikkVégrehajtási intézkedések(1) Az e határozat végrehajtásához szükséges, az alább felsorolt területekre vonatkozó intézkedéseket a 6. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni:a) a program végrehajtásának általános iránymutatásai;b) a program intézkedéseinek végrehajtására vonatkozó éves munkaterv, beleértve a program témája megváltoztatásának, vagy kiegészítésének lehetőségét;c) a Közösség által nyújtandó pénzügyi támogatás;d) az éves költségvetés és a pénzügyi alapok elosztása a program különböző intézkedései között;e) a Közösség által támogatott tevékenységek és szervezetek kiválasztásának módja, és az ilyen támogatásban részesülő intézkedéseknek és szervezeteknek a Bizottság által összeállított listája;f) a program és különösen annak költséghatékonysága nyomon követésének és értékelésének feltételei, és az eredmények továbbítására és terjesztésére tett intézkedések.(2) Az e határozat végrehajtásához szükséges, minden egyéb területre vonatkozó intézkedéseket a 6. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.6. cikkA bizottság(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.A 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam két hónap.(3) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni.(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.7. cikkEgyüttműködés más bizottságokkalAnnak biztosítása érdekében, hogy a program megfeleljen a 8. cikkben említett egyéb intézkedéseknek és kiegészítse azokat, a Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot a Közösség egyéb, a megkülönböztetés elleni küzdelemhez hozzájáruló intézkedéseiről. A Bizottság adott esetben rendszeres és szervezett együttműködést alakít ki a bizottság és az egyéb vonatkozó politikák, okmányok és intézkedések keretében létrehozott, támogatásfelügyeleti bizottságok között.8. cikkÖsszeegyeztethetőség és kölcsönösen kiegészítő jelleg(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve gondoskodik a program és a Közösségnek az egyéb vonatkozó politikái, okmányai és intézkedései közötti összeegyeztethetőség megteremtéséről, különösen azáltal, hogy létrehozza a program keretében megvalósuló tevékenységek és a kutatásra, a foglalkoztatásra, a nők és férfiak közötti egyenlőségre, társadalmi integrációra, a kultúrára, az oktatásra, a szakképzésre és az ifjúságpolitikára, valamint a Közösség külkapcsolataira vonatkozó intézkedések közötti összhang megteremtésére alkalmas mechanizmusokat.(2) A Bizottság és a tagállamok biztosítják a program keretében hozott intézkedések és az egyéb, kapcsolódó uniós és közösségi intézkedések közötti összeegyeztethetőséget és ezek egymást kölcsönösen kiegészítő jellegét, különösen a strukturális alapok és a Közösség EQUAL kezdeményezése keretében végrehajtott intézkedések tekintetében.(3) A tagállamok mindent megtesznek annak érdekében, hogy gondoskodjanak a program és a nemzeti, regionális és helyi szinten végzett tevékenységek összeegyeztethetőségéről és egymást kölcsönösen kiegészítő jellegéről.9. cikkAz EFTA/EGT-államok, a közép- és kelet-európai társult országok, Ciprus, Málta és Törökország részvételeA programban a következő országok vehetnek részt:a) az EFTA/EGT-államok, összhangban az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel;b) a közép- és kelet-európai társult országok, összhangban az Európa-megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a vonatkozó társulási tanácsi határozatokban megállapított feltételekkel;c) Ciprus, Málta és Törökország kiegészítő előirányzatok útján kapnak támogatást, összhangban az egyes országokkal közösen megállapítandó eljárásokkal.10. cikkFinanszírozás(1) A program végrehajtásának pénzügyi referenciaösszegét a 2001-től 2006-ig terjedő időszakra 98,4 millió euróban állapítják meg.(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi tervek szabta keretek között a költségvetési hatóság engedélyezi.11. cikkFigyelemmel kísérés és értékelés(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve a 6. cikk (2) vagy (3) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban rendszeresen figyelemmel kíséri a programot.(2) A Bizottság független szakértők segítségével értékeli a programot. Ez az értékelés a 2. cikkben említett célkitűzések megvalósítása érdekében kezdeményezett intézkedések relevanciájára, hatékonyságára és költséghatékonyságára vonatkozik. Meg kell vizsgálni a program egészének hatását is.Az értékelés során vizsgálják a program alapján kezdeményezett tevékenységek és a Közösségnek az egyéb vonatkozó politikái, okmányai és intézkedései alapján megvalósuló tevékenységek egymást kölcsönösen kiegészítő jellegét.(3) A Bizottság 2005. december 31-éig a program végrehajtásáról szóló értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.12. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2000. november 27-én.a Tanács részérőlaz elnökÉ. Guigou[1] 2000. október 5-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL C 204., 2000.7.18., 82. o.[3] HL C 226., 2000.8.8., 1. o.[4] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[5] HL C 172., 1999.6.18., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETJAVASLATOK A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁRAI. Tevékenységi területekA program az alábbi tevékenységi területeken működhet, a Szerződés által a Közösségre ruházott hatáskörök korlátain belül:a) a közigazgatáson belüi és áltai megkülönböztetésmentesség;b) a médián belüi és áltai megkülönböztetésmentesség;c) egyenlő részvétel a politikai, gazdasági és szociális döntéshozatalban;d) a nyilvánosság számára rendelkezésre álló árukkal és szolgáltatásokkal való egyenlő ellátás, és az azokhoz való egyenlő hozzáférés, beleértve a lakhatás, közlekedés, kultúra, szabadidő és sport területét;e) a megkülönböztetés hatékony figyelemmel kísérése, beleértve a több okból eredő megkülönböztetést is;f) az egyenlő bánásmódhoz való jogokról, és a megkülönböztetésmentességről szóló információk hatékony terjesztése;g) a stratégiai és gyakorlati intézkedések bevonása a megkülönböztetés elleni küzdelembe az egyéb területeken.A program minden tevékenysége során szem előtt tartja a nők és férfiak esélyegyenlőségének elvét.A program megvalósítása során a Bizottság, önmaga és a kedvezményezettek kölcsönös hasznára, technikai, és/vagy adminisztratív segítséghez folyamodhat a program, vagy a projektek meghatározásában, előkészítésében, irányításában, megfigyelésében, auditálásában és ellenőrzésében.A Bizottság a program céljaihoz közvetlenül kapcsolódó tanulmányokat folytathat, szakértői találkozókat szervezhet, információs kampányokat folytathat, és publikációkat adhat ki.II. Hozzáférés a programhozA végrehajtásnak az e mellékletben meghatározott feltételei mellett és rendelkezéseinek megfelelően a megkülönböztetés elleni küzdelemben részt vevő köz- és/vagy magánszervezetek és intézmények csatlakozhatnak a programhoz, különösen:a) a tagállamok;b) helyi és regionális hatóságok;c) egyenlő bánásmódot támogató szervezetek;d) szociális partnerek;e) nem kormányzati szervezetek;f) egyetemek és kutatóintézetek;g) nemzeti statisztikai hivatalok;h) a média.III. Tevékenységek1. terület – Elemzés és értékelésAz alábbi intézkedéseket lehet támogatni:1. a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban, összehasonlítható statisztikai sorozatok kifejlesztése és terjesztése, amelyekkel a Közösségben történő megkülönböztetés mértéke felmérhető;2. a megkülönböztetés elleni politika és gyakorlat hatékonysága értékelése eljárásainak és mutatóinak kifejlesztése és terjesztése a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban;3. a megkülönböztetés elleni jogszabályok és gyakorlat elemzése éves beszámolók révén, a hatékonyságuk elemzése és a levont tanulságok terjesztése céljából;4. tematikus tanulmányok az elsődleges fontosságú témák keretében, a megkülönböztetés különböző formának, magának a megkülönböztetének általában, valamint a megkülönböztetés elleni küzdelem megközelítéseinek összehasonlításáról és szembeállításáról.Ezen intézkedések végrehajtása során a Bizottság különösen az alábbiakkal való összhangot és kiegészítő jelleget biztosítja: a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja, a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek keretprogramja, és a Közösség statisztikai programja.2. terület – KapacitásnövelésAz alábbi intézkedések támogathatók a programba tartozó területeken a megkülönböztetés elleni küzdelemben érintett szereplők kapacitásának és hatékonyságának növelése céljából:1. az információ, a megszerzett tapasztalatok és a példaértékű megoldások cseréjére irányuló nemzetközi csereakciók legalább három tagállam szereplőinek bevonásával. A tevékenységek közé tartozhat a választott témákhoz tartozó folyamatok, módszerek és eszközök hatékonyságának összehasonlítása, a helyes gyakorlat kölcsönös átadása és alkalmazása, a személyzet cseréje, a termékek, eljárások, stratégiák és módszerek közös fejlesztése, a "helyes gyakorlat"–ként besorolt eszközök és eljárások különböző keretfeltételekhez való igazítása, és/vagy az eredmények, információs anyagok és rendezvénykoncepciók közös terjesztése. A pályázatoknak a program keretében való támogatásra történő kiválasztásánál figyelembe veszi a megkülönböztetés számos, egymástól különböző természetét;2. a megkülönböztetés elleni küzdelemben és a megkülönböztetésnek kitett emberek védelmében tapasztalattal rendelkező, európai szintű nem kormányzati szervezetek alapvető támogatása, a megkülönböztetés elleni küzdelem integrált és együttműködésen alapuló megközelítése kialakításának elősegítése céljából.Az alapvető támogatás felső határa a támogatásra jogosult kiadások 90 %-a.Az említett szervezetek kiválasztására irányuló eljárások figyelembe vehetik a megkülönböztetéssel szembesülő csoportok különböző, heterogén természetét.3. terület – A tudatosítás növeléseAz alábbi intézkedések támogathatók:1. európai szintű konferenciák, szemináriumok és rendezvények szervezése;2. a tagállamok által a megkülönböztetésmentesség terén a közösségi jog átültetésének támogatására szervezett szemináriumok, és a nemzeti szinten szervezett rendezvények európai dimenziójának hangsúlyozása;3. az európai médiában kampányok szervezése, rendezvények szervezése a nemzetközi információcsere, valamint a helyes gyakorlat meghatározásának és terjesztésének támogatására, beleértve a 2. terület eredményes intézkedéseinek jutalmazását, a megkülönböztetés elleni küzdelem nyilvánosság számára történő középpontba állítása érdekében;4. a program eredményeinek terjesztése céljából anyagok publikálása, beleértve egy, a helyes gyakorlat példáit bemutató, az ötletek cseréjére fórumot biztosító, és a nemzetközi csereakciókban részt vevő lehetséges partnerek számára adatbázist biztosító internetes oldal létrehozását.IV. A támogatás iránti kérelmek benyújtása1. terület : az e területhez tartozó intézkedéseket alapvetően pályázati felhívásokon keresztül hajtják végre. A nemzeti statisztikai hivatalokkal folytatott együttműködés során az Eurostat-eljárásokat kell alkalmazni.2. terület : a 2. terület 1) és 2) pontját a Bizottságnak benyújtandó javaslati felhívásokra válaszul hajtják végre.3. terület : ezt a részt általában pályázati felhívásokra válaszul hajtják végre. Azonban a 3. terület 2) és 3) pontjába tartozó intézkedések kérelemre, például a tagállamok kérelmére, támogathatók.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament És A Tanács 50/2002/EK határozata (2001. december 7.) a tagállamok társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló együttműködése ösztönzésére szolgáló közösségi cselekvési programról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0050

Hivatalos Lap L 010 , 12/01/2002 o. 0001 - 0007

		Az Európai Parlament és a Tanács 50/2002/EK határozata(2001. december 7.)a tagállamok társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló együttműködése ösztönzésére szolgáló közösségi cselekvési programrólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (2) bekezdésének második és harmadik albekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],a Szerződés 251. cikkében [4] megállapított eljárásnak megfelelően, az egyeztető bizottság által 2001. szeptember 18-án jóváhagyott közös szövegtervezet fényében,mivel:(1) A Szerződés 2. cikke értelmében a Közösség feladatainak része a foglalkoztatottság és a szociális védelem magas szintjének előmozdítása, a Közösség egész területén az életszínvonal és az életminőség emelése, valamint a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása.(2) A Szerződés 136. cikke értelmében a Közösség és a tagállamok a politikai alapelvek, többek között az 1961. október 18-án Torinóban aláírt Európai szociális chartában, az Európa Tanács felülvizsgált szociális chartájában (1996), különösen annak a szegénység és a szociális kirekesztés elleni védelem jogáról szóló 30. cikkében, valamint a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló 1989. évi közösségi chartában megfogalmazott politikai elvek figyelembevételével, emlékeztetve arra, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2000. december 7-én közösen kihirdetett, az Európai Unió alapjogi chartájában [5] elismert alapvető jogok és elvek célja a kirekesztés elleni fellépés.(3) A Tanács 92/441/EGK ajánlásában [6] a tagállamoknak elismerésre ajánlja a személyek alapvető jogát az emberi méltósággal összeegyeztethető élethez szükséges erőforrásokhoz és a szociális segélyhez. A Tanács 92/442/EGK ajánlásában [7] ajánlja, hogy a tagállamok biztosítsák az erőforrásoknak az emberi méltóság megőrzésével összeegyeztethető mértékét. A Tanács 1999. december 17-i következtetéseiben [8] kötelezettséget vállal a társadalmi integráció támogatására, amely a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése és javítása érdekében kitűzött alapvető célok egyike.(4) Az Európai Parlament, a Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága egyaránt szorgalmazta, hogy a Közösség nyújtson fokozott támogatást a társadalmi kirekesztés megelőzése és megfékezése érdekében tett tagállami erőfeszítésekhez.(5) A Bizottság 2000. március 1-jei, a "Befogadó Európa építése" közleményében ismertette a társadalmi kirekesztés és a szegénység kihívását, valamint a tagállamok és a Közösség erre adott koncepcionális válaszait, és ennek alapján javaslatot tett arra, hogy az Európai Unió együttműködése ezen a területen kapjon újabb ösztönzést.(6) A lisszaboni Európai Tanács 2000. március 23-án és 24-én az Unió átfogó stratégiájának integráns részévé tette a társadalmi integráció támogatását, mint olyan feladatot, amelynek megoldása nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az Unió megvalósítsa a következő évtizedre meghatározott stratégiai célkitűzését, és a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb, tudásalapú gazdasági térségévé váljék, amely képes a fenntartható gazdasági növekedésre, jobb és több munkahellyel és erősebb társadalmi kohézióval.(7) Az említett lisszaboni Európai Tanács, miután megállapította, hogy elfogadhatatlanul nagy számú ember él a szegénységi küszöb alatt és társadalmi kirekesztettségben, szükségesnek vélte, hogy a megfelelő célkitűzések megfogalmazásában olyan lépéseket tegyen, amelyek érzékelhető hatást gyakorolhatnak a szegénység határozott felszámolására. Az Európai Tanács 2000. december 7-én, 8-án és 9-én Nizzában elfogadta ezeket a célkitűzéseket.(8) Az említett lisszaboni Európai Tanács továbbá megállapította, hogy az új tudásalapú társadalom lehetőséget kínál a társadalmi kirekesztés csökkentésére egyrészt azzal, hogy a nagyobb gazdasági növekedésen és foglalkoztatáson keresztül megteremti a jólét gazdasági feltételeit, másrészt azzal, hogy új lehetőségeket teremt a társadalom életében való részvételre. Ugyanakkor mindez azzal a kockázattal is jár, hogy esetleg növekedni fog a szakadék az új ismeretekhez hozzáférni képes személyek és az ebből kizártak között. Elfogadott az az álláspont, hogy erőfeszítéseket kell tenni e veszély elkerülésére, fokozni kell az új lehetőségek kihasználását, és hogy a társadalmi kirekesztéssel szemben a legjobb biztosíték a foglalkoztatottság.(9) Az Európai Tanács az említett ülésén megállapodott abban, hogy a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem intézkedéseinek a nemzeti cselekvési terveket, valamint a Bizottság együttműködésre vonatkozó kezdeményezését egyesítő koordináció nyílt módszerén kell alapulniuk.(10) A Bizottság kezdeményezésének, amelynek része a tagállamok közötti együttműködést ösztönző többéves cselekvési program, az ismeretek gyarapodását, az információk és a legjobb gyakorlat kicserélését, valamint a tapasztalatok értékelését kell megcéloznia a kirekesztés elleni intézkedések hatékonyságának és eredményességének fokozása érdekében.(11) Az összehangolt felmérések és elemzések elkészítése, a közösen megállapított mennyiségi és minőségi mutatók vizsgálata megteremti az alapokat a koordináció nyílt módszerének fejlesztéséhez.(12) A társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem megköveteli, hogy mindenki számára lehetővé tegyék a minőségi foglalkoztatásban való részvételt és az erőforrásokhoz, jogokhoz, árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést.(13) A társadalmi kirekesztés ellen hozott intézkedéseknek azt a célt kell szolgálniuk, hogy jövedelemszerző foglalkoztatásban való részvétellel vagy egyéb módon mindenki önállóan gondoskodhasson önmagáról és integrálódhasson a társadalomba.(14) A 2000/436/EK tanácsi határozattal [9] a tagállamok közötti szociálpolitikai együttműködés fokozása céljából létrehozott, a szociális védelemmel foglalkozó bizottság hozzájárul a 2000. március 23-i és 24-i lisszaboni és 2000. június 19-i és 20-i feirai Európai Tanács elnökségének következtetéseivel összhangban a szociális védelem korszerűsítéséhez és a társadalmi integráció támogatását szolgáló intézkedések fejlesztéséhez és rendszeres nyomon követéséhez.(15) Számos különböző (helyi, regionális, nemzeti és európai) szintű nem kormányzati szervezet szerzett tapasztalatokat és ismereteket a társadalmi kirekesztés elleni harcban, illetve a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett emberek érdekeinek európai szinten történő védelmében. A helyi és regionális hatóságok ugyancsak rendelkeznek erre vonatkozó tapasztalattal és tudással. Ezért a nem kormányzati szervezetek, a szociális partnerek, valamint a helyi és regionális hatóságok európai szinten is jelentősen hozzájárulhatnak a társadalmi kirekesztés különböző formáinak és hatásainak megismeréséhez, és gondoskodhatnak arról, hogy a program tervezése és végrehajtása, illetve nyomon követése során vegyék figyelembe a társadalmi kirekesztésnek kitett emberek tapasztalatait.(16) A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [10] összhangban el kell fogadni az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket.(17) A közösségi intézkedés hozzáadott értékének gyarapításához szükséges, hogy a Bizottság a tagállamokkal együttműködve minden szinten gondoskodjék az e határozat keretében megvalósított intézkedések és valamennyi egyéb vonatkozó közösségi okmány, politika és intézkedés közötti összhangról és egymást kölcsönösen kiegészítő voltáról, különös tekintettel a Strukturális Alapok intézkedéseire.(18) Az Unió jövőbeli bővítésére való tekintettel a társadalmi kirekesztés problémája kiemelt figyelmet igényel.(19) Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) rendelkezik egyrészt az Európai Közösség és tagállamai, másrészt az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (EFTA) az Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai (EFTA/EGT-államok) közötti szorosabb együttműködésről szociális téren. Rendelkezni kell ennek a programnak a megnyitásáról a közép- és kelet-európai tagjelölt országok részvétele számára, az Európa-megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a vonatkozó társulási tanácsi határozatokban meghatározott feltételekkel összhangban, valamint Ciprus, Málta és Törökország számára történő, az ezen országokkal közösen megállapítandó eljárásokkal összhangban kiegészítő előirányzatok útján történő megnyitásáról.(20) E program végrehajtása során különös jelentőséggel bír a nemzetközi szervezetek, többek között az Egyesült Nemzetek, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet és az Európa Tanács tevékenysége.(21) Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatározza a pénzügyi kereteket, amelyek a költségvetési fegyelemről és költségvetési eljárás továbbfejlesztéséről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 1999. május 6-án létrejött intézményközi megállapodás [11] 33. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során a költségvetési hatóság első számú hivatkozási pontjaként szolgálnak. A programban javasolt pénzügyi keret összege összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi tervekkel.(22) A férfiak és nők egyenlősége olyan átfogó, döntő fontosságú kérdés, amely nagymértékben befolyásolja a kirekesztés hatásait és okait. A Szerződés 2. és 3. cikke értelmében a nők és férfiak közötti egyenlőtlenségek megszüntetése és az egyenjogúság előmozdítása a Közösség olyan feladata, amelynek célkitűzésként meg kell jelennie a Közösség valamennyi tevékenységében.(23) Fontos, hogy a program végrehajtásának nyomon követésével és értékelésével gondoskodjanak a program célkitűzéseinek megvalósításáról.(24) Mivel a Közösségnek a társadalmi kirekesztés elleni fellépésre vonatkozó célkitűzéseit a tagállamok önállóan nem tudják kellő mértékben megvalósítani, hiszen ehhez többoldalú együttműködésre, transznacionális információcserére és a jó gyakorlatnak a Közösség egész területén történő elterjesztésére van szükség, illetve mivel a megfogalmazott célkitűzések megvalósítása a javasolt tevékenység terjedelmét és hatásait figyelembe véve, közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA program létrehozásaA Közösség a 2002. január 1-je és 2006. december 31-e közötti időszakra a tagállamok közötti, a társadalmi kirekesztés elleni fellépést szolgáló együttműködés ösztönzésére szolgáló cselekvési programot (a továbbiakban: program) fogad el.2. cikkAlapelvek(1) A program része a tagállamok közötti koordináció nyílt módszerének, amelynek közösségi szinten a megfelelő célkitűzések megfogalmazásával és a nemzeti cselekvési tervek megvalósításával döntő lökést kell adnia a társadalmi kirekesztés és a szegénység felszámolásához.(2) A program és a nemzeti cselekvési tervek együttesen hozzájárulnak a társadalmi kirekesztés alaposabb megismeréséhez, a tagállamok és a Közösség politikájában és intézkedéseiben a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem nagyobb fokú figyelembevételéhez, valamint a kialakult helyzettel összhangban a tagállamok által kiválasztott, elsőbbséget élvező intézkedések megvalósításához.(3) A programhoz tartozó tevékenységek tervezése, végrehajtása és nyomon követése során figyelembe kell venni a tagállamokban különböző szinteken felhalmozott tapasztalatokat, és a társadalmi kirekesztés és a szegénység hatásának kitett emberek, a szociális partnerek, a nem kormányzati és önkéntes szervezetek, a szociális szolgáltatásokkal foglalkozó testületek, valamint a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni harcban részt vevő további szereplők tapasztalatait.3. cikkCélkitűzésekA 2. cikk (1) bekezdésében említett koordináció említett nyílt módszerének alkalmazásával összefüggésében a program támogatja az együttműködést, amely lehetővé teszi, hogy a Közösség és a tagállamok fokozzák a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem hatékonyságát és eredményességét a következőkkel:a) a társadalmi kirekesztés és a szegénység megértésének javítása, különösen az összehasonlítható mutatók segítségével;b) az alkalmazott stratégia tapasztalatainak kicserélése és az egymástól való tanulás segítése, többek között az egyes tagállamok nemzeti cselekvési terveinek összefüggésében, különösen az összehasonlítható mutatók segítségével;c) az egyes szereplőknél a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni hatékony fellépéshez és az innovatív megközelítések támogatásához szükséges kapacitások fejlesztése, különösen európai szintű hálózatok építésével, valamint az érintettek között nemzeti és regionális szinten megvalósuló párbeszéd támogatásával.4. cikkKözösségi intézkedések(1) A 3. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósításának céljából transznacionális keretek között a következő közösségi intézkedéseket lehet végrehajtani:a) a társadalmi kirekesztés jellemzőinek, okainak, folyamatainak és tendenciáinak elemzése, beleértve a társadalmi kirekesztés különböző formáira vonatkozó adatok összegyűjtését ezen adatok összehasonlítása érdekében, a mennyiségi és minőségi mutatók elemzését, egységes módszerek fejlesztését és tematikus tanulmányok elkészítését;b) a mennyiségi és minőségi mutatók fejlesztését ösztönző információk és a legjobb gyakorlat cseréje az Európai Parlament és a Tanács által egyeztetett célkitűzések alapján, értékelési kritériumok és a teljesítményértékelés fejlesztése, monitoring, értékelés és szakmán belüli értékelés;c) az összes érdekelt részvételével folyó párbeszéd támogatása, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni harcban tevékeny szervezetek, különösen a nem kormányzati szervezetek európai hálózatainak fejlesztése.(2) Az (1) bekezdésben említett közösségi intézkedések végrehajtására vonatkozó megoldásokat a melléklet tartalmazza.5. cikkVégrehajtás és együttműködés a tagállamokkal(1) A Bizottság:a) gondoskodik a programban szereplő közösségi intézkedések végrehajtásáról;b) európai szinten rendszeres véleménycserét folytat a nem kormányzati szervezetek és a szociális partnerek képviselőivel a program megszervezéséről és végrehajtásáról, ezek nyomon követéséről, valamint a kapcsolódó politikák irányairól. E célból a Bizottság hasznos információkat bocsát a nem kormányzati szervezetek és szociális partnerek rendelkezésére. A Bizottság ezekről a véleményekről tájékoztatja a 8. cikk alapján létrehozott bizottságot;c) támogatja az aktív partnerségi kapcsolatokat és a párbeszédet a programban részt vevő valamennyi szereplő között a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem integrált és egyeztetett megközelítésének ösztönzése érdekében.(2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy:a) előmozdítsa valamennyi érintett fél bevonását a programba;b) biztosítsa a program keretében a Közösség által megvalósított intézkedések eredményeinek terjesztését;c) gondoskodjék a program által támogatott közösségi intézkedésekre vonatkozó megfelelő tájékoztatásról és annak nyomon követéséről.6. cikkFinanszírozás(1) A program megvalósításának pénzügyi kerete az 1. cikkben említett időtartamra 75 millió euró, amely tartalmazza a technikai és igazgatási kiadásokat.(2) Az éves előirányzatokat, beleértve a humán erőforrásokra vonatkozó előirányzatokat is, a pénzügyi tervek szabta keretek között a költségvetési hatóság engedélyezi.7. cikkVégrehajtási intézkedések(1) Az e határozat végrehajtásához szükséges, az alább felsorolt területekre vonatkozó intézkedéseket a 8. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni:a) a program közösségi intézkedéseinek és éves munkatervének évenkénti végrehajtása;b) a pénzeszközök elosztása a program különböző részei között;c) a Közösség által támogatott tevékenységek és szervezetek kiválasztására vonatkozó megoldások;d) a program értékelésére vonatkozó kritériumok, beleértve a költséghatékonyságra vonatkozó intézkedéseket, valamint az eredmények terjesztésére vagy továbbítására vonatkozó megoldások.(2) Az e határozat végrehajtásához szükséges, minden egyéb ügyre vonatkozó intézkedéseket a 8. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban fogadják el.8. cikkA bizottság(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam két hónap.(3) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.9. cikkEgyüttműködés más bizottságokkal és kapcsolattartás a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal(1) A program és a 10. cikkben említett más intézkedések összeegyeztethetőségének és egymást kölcsönösen kiegészítő jellegének biztosítása érdekében a Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot a Közösség egyéb, a társadalmi kirekesztés elleni fellépést szolgáló intézkedéseiről. A Bizottság adott esetben rendszeres és szervezett együttműködést alakít ki a bizottság és az egyéb vonatkozó politikák, okmányok és intézkedések keretében létrehozott támogatásfelügyeleti bizottságok között.(2) A Bizottság az e határozatban említett közösségi intézkedések keretében megteremti a szükséges kapcsolatokat a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal.10. cikkÖsszeegyeztethetőség és kölcsönösen kiegészítő jelleg(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve gondoskodik a program és a Közösségnek az egyéb vonatkozó politikái, okmányai és intézkedései közötti összeegyeztethetőség megteremtéséről, különösen azáltal, hogy létrehozza a program keretében megvalósuló tevékenységek és a kutatásra, a foglalkoztatásra, a gazdaság-, ipar- és vállalkozáspolitikára, a diszkriminációmentességre, a bevándorlásra, a nők és férfiak közötti egyenlőségre, a szociális védelemre, az oktatásra, a szakképzésre és az ifjúságpolitikára, az egészségügyre és a bővítésre, valamint a Közösség külkapcsolataira vonatkozó intézkedések közötti összhang megteremtésére alkalmas mechanizmusokat.(2) A tagállamok mindent megtesznek annak érdekében, hogy gondoskodjanak a program és a nemzeti, regionális és helyi szinten végzett tevékenységek összeegyeztethetőségéről és egymást kölcsönösen kiegészítő jellegéről.(3) A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak a program keretében hozott intézkedések és a foglalkoztatás területén, valamint a strukturális alapok, különösen a közösségi EQUAL kezdeményezés működésének területén hozott intézkedések összeegyeztethetőségéről és egymást kölcsönösen kiegészítő jellegéről.11. cikkAz EFTA/EGT-államok, a közép- és kelet-európai társult országok, Ciprus, Málta és Törökország részvételeA programban a következő országok vehetnek részt:- az EFTA/EGT-államok, összhangban az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel,- a közép- és kelet-európai társult országok, összhangban az Európa-megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a vonatkozó társulási tanácsi határozatokban megállapított feltételekkel,- Ciprus, Málta és Törökország kiegészítő előirányzatok útján kapnak támogatást, összhangban az egyes országokkal közösen megállapítandó eljárásokkal.12. cikkFigyelemmel kísérés és értékelés(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban rendszeresen figyelemmel kíséri a programot.(2) A Bizottság az Európai Tanács tavaszi ülésén éves összegző beszámolójában jelentést tesz a társadalmi kohézió politikái közötti általános összeegyeztethetőségről, beleértve az e program végrehajtása során elért eredményeket, amelyet az Európai Parlament megfelelő időben véleményez.(3) A Bizottság a harmadik év végén és a program befejeztével független szakértők segítségével értékeli a programot. Ez az értékelés a 3. cikkben említett célkitűzések megvalósítása érdekében kezdeményezett intézkedések relevanciájára, hatékonyságára és költséghatékonyságára vonatkozik. Vizsgálat tárgyát képezi továbbá a program egészének hatása. Az értékelés során vizsgálják a program alapján kezdeményezett tevékenységek és a Közösségnek az egyéb vonatkozó politikái, okmányai és intézkedései alapján megvalósuló tevékenységek egymást kölcsönösen kiegészítő jellegét.(4) A Bizottság legkésőbb 2006. december 31-ig a program végrehajtásáról szóló záróbeszámolót terjeszt az Európai Parlament, a Tanács, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága elé.13. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2001. december 7-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökI. Durant[1] HL C 337. E, 2000.11.28., 130. o. ésHL C 96. E, 2001.3.27., 229. o.[2] HL C 14., 2001.1.16., 69. o.[3] HL C 144., 2001.5.16., 52. o.[4] Az Európai Parlament 2000. november 16-i véleménye (HL C 223., 2001.8.8., 284. o.), a Tanács 2001. február 12-i közös álláspontja (HL C 93., 2001.3.23., 11. o.) és az Európai Parlament 2001. május 17-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2001. november 15-i határozata és a Tanács 2001. november 21-i határozata.[5] HL C 364., 2000.12.18., 1. o.[6] HL L 245., 1992.8.26., 46. o.[7] HL L 245., 1992.8.26., 49. o.[8] HL C 8., 2000.1.12., 7. o.[9] HL L 172., 2000.7.12., 26. o.[10] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[11] HL C 172., 1999.6.18., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETJAVASLATOK A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁRA1. Tevékenységi területekA 3. cikkben megfogalmazott célkitűzések megvalósítása és a 4. cikkben megállapított közösségi intézkedések végrehajtása céljából transznacionális keretek között az alábbi intézkedések végrehajtására nyílik lehetőség:1. terület:A társadalmi kirekesztés jellemzőinek, folyamatainak, okainak és tendenciáinak elemzéseA társadalmi kirekesztés jelenségének alaposabb megismerése érdekében az alábbi intézkedések támogathatók:1.1. a társadalmi kirekesztés és a szegénység, annak terjedelme, jellemzői, folyamatai, okai és tendenciáinak mérésére és alaposabb megértésére alkalmas egységes módszerek fejlesztésével és a mutatókkal összefüggő szakmai munkával kapcsolatos tanulmányok és tanácskozások;1.2. a különböző jellegű társadalmi kirekesztésre vonatkozó statisztikai adatok összegyűjtése és terjesztése a Közösségben és a tagállamokban az ilyen adatok hatékony összehasonlítása céljából. Ennek az intézkedésnek segítenie kell a nemzeti statisztikai hivatalok és a Bizottság közötti együttműködést, fokoznia kell a statisztikai referenciaforrások hatékonyságát közösségi szinten, illetve azok hozzájárulását a társadalmi kirekesztés és a szegénység elemzéséhez;1.3. innovatív megközelítések támogatása, tematikus tanulmányok készítése a társadalmi kirekesztés jelenségének alaposabb megértése érdekében a tagállamok alapvető fejleményeivel kapcsolatos közös problémák megoldása céljából, beleértve a tudásalapú társadalommal kapcsolatban felmerülő kérdéseket.Fontos, hogy figyelembe vegyék a társadalmi kirekesztés és a szegénység hatásának kitett emberek tapasztalatait és felhasználják a társadalmi kirekesztésről és a szegénységről valamennyi, a vonatkozó forrásból rendelkezésre álló információkat, beleértve a nem kormányzati szervezetektől származó adatokat.A kirekesztés és a szegénység elemzése során megkülönböztetett figyelmet kell szentelni a társadalmi kirekesztés és a szegénység különböző dimenzióinak és az érintett társadalmi csoportok eltérő helyzetének, beleértve a gyermekek szegénységét, valamint a társadalmi kirekesztés kockázatának fokozottan kitett földrajzi térségeket.2. terület:Elvi-politikai együttműködés és az információk és a legjobb gyakorlat kicseréléseA nemzeti cselekvési tervek keretében az elvi-politikai együttműködést és a kölcsönös tanulás folyamatát segítendő, az alábbi transznacionális intézkedések támogathatók:2.1. az információk és a legjobb gyakorlat kicserélését, összehasonlító vizsgálatok ösztönzését szolgáló transznacionális cserék, viszonyítási pontokra, politikákra és gyakorlati módszerekre vonatkozó tanácskozások/műhelyek/szemináriumok, valamint a cserék más formái, többek között közös stratégiafejlesztés és információk közös terjesztése, helyszíni látogatások és szakembercserék stb. az egyes tagállamok és/vagy a kulcsszereplők szervezésében, a tagállamok vagy európai szervezetek tevékeny közreműködésével. Nemzeti megfigyelő központok és hasonló elismert testületek közötti transznacionális cserék támogatása is lehetséges ezen a területen;2.2. mutatók és teljesítményértékelés fejlesztésével kapcsolatos szakmai munka és szakmai tanulmányok, beleértve a tudásalapú társadalomra vonatkozókat is;2.3. a társadalmi kirekesztésről szóló éves jelentés, amely bemutatja a végrehajtott intézkedéseket, különösen a nemzeti cselekvési programokat azokon a legfontosabb területeken, ahol különösen fontos a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel szembeni fellépés.Tekintettel arra, hogy a társadalmi kirekesztés többdimenziós jelenség, megkülönböztetett figyelmet kell szentelni a szociális védelmi, a foglalkoztatási, az oktatási és szakképzési, az egészségügyi és a lakáspolitikai fejleményeknek.3. terület:A különböző szereplők részvétele és az európai szintű hálózatépítés támogatásaA szereplőkkel fenntartott párbeszéd érdekében az alábbi intézkedések támogathatók:3.1. a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni harcban részt vevő európai hálózatok alapfinanszírozása; az alapfinanszírozás felső határa a támogatásra jogosult költségek 90 %-a. Ez a felső határ csak rendkívüli körülmények között érhető el;3.2. évente megrendezendő európai uniós kerekasztal-konferencia a társadalmi kirekesztésről. A konferenciát az Európai Unió Tanácsa Elnökségének közreműködésével rendeznék meg, az előkészületekbe bevonnák valamennyi érintett szereplőt, többek között a szociális partnereket, az ezen a területen tapasztalatokkal rendelkező nem kormányzati szervezetek képviselőit, az Európai Parlament, a Tanács, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága képviselőit.2. Hozzáférés a programhozA végrehajtásnak az e mellékletben meghatározott feltételei mellett és e feltételek szerint a programban való részvétel nyitott valamennyi, a társadalmi kirekesztés elleni harcban részt vevő köz- és/vagy magánszervezet, szereplő és intézmény, különösen az alábbiak számára:a) tagállamok;b) helyi és regionális hatóságok;c) társadalmi kirekesztés elleni küzdelemért felelős szervezetek;d) szociális partnerek;e) szociális szolgáltatást nyújtó testületek;f) nem kormányzati szervezetek;g) egyetemek és kutatóintézetek;h) nemzeti statisztikai hivatalok;i) média.3. Általános megjegyzésekA program figyelembe veszi a Közösség egyéb vonatkozó politikái, okmányai és intézkedései előkészülete és végrehajtása során szerzett eredményeket.A programhoz tartozó tevékenységek tervezése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során figyelembe kell venni a szegénységnek és a társadalmi kirekesztésnek kitett emberek, valamint a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és a társadalmi kirekesztés és a szegénység ellen harcban részt vevő más társadalmi testületek tapasztatait. A program valamennyi tevékenysége során tiszteletben tartja a nemek egyenlőségének elvét.4. A támogatás iránti kérelmek benyújtása1. terület: | Az e területhez tartozó intézkedéseket alapvetően pályázati felhívásokon keresztül hajtják végre. A nemzeti statisztikai hivatalokkal folytatott együttműködés során az Eurostat-eljárásokat kell alkalmazni. |2. terület: | A 2.1. területhez tartozó intézkedéseket alapvetően az évenként esedékes javaslati felhívások keretében hajtják végre (egyes koncepcionális üléseket/tanfolyamokat közvetlenül a Bizottság is szervezhet). A javaslatokban legalább három tagállam testületeinek, szereplőinek és intézményeinek kell részt vennie, és azokat a Bizottsághoz a tagállamok és/vagy a kulcsszereplők a tagállamok vagy európai szervezetek tevékeny közreműködésével nyújthatják be. A 2.2. és 2.3. terület esetében külön pályázati felhívásokra van szükség. |3. terület: | A 3.1. terület keretében támogatásban részesíthetők a Bizottság által a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadott kritériumoknak megfelelő európai hálózatok. A 3.2. terület a tagállamok támogatás iránti kérelme alapján támogatható. |5. A tevékenységek elvégzéseAz elvégzendő tevékenységek finanszírozásának lehetséges módja ajánlati felhívást követő szolgáltatási szerződés vagy támogatás több forrásból történő közös finanszírozásnál. Utóbbi esetben a Bizottság által nyújtott pénzügyi támogatás mértéke általában nem haladhatja meg a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült költségek 80 %-át.A program végrehajtása során a Bizottság többleterőforrásokat, többek között szakértők alkalmazását kérheti. Ezekről az igényekről az erőforrás elosztásának folyamatban levő bizottsági felmérésével összefüggésben határoznak.A program végrehajtása során a Bizottság saját maga és a kedvezményezett közös érdekében szakmai és/vagy igazgatási segítséget (fogalommeghatározás, előkészítés, igazgatás, felügyelet, könyvvizsgálat és ellenőrzés) vehet igénybe.A Bizottság tájékoztató, publikációs és terjesztési tevékenységeket is végezhet. A Bizottság kezdeményezheti értékelő tanulmányok elkészítését, valamint szemináriumok, műhelyek és más szakértői ülések szervezését.A tevékenységek során maradéktalanul tiszteletben kell tartani az adatvédelem elveit.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 1926/2006/EK határozata ( 2006. december 18. ) a fogyasztóvédelmi politika területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               30.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 404/39

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1926/2006/EK HATÁROZATA

   (2006. december 18.)
   a fogyasztóvédelmi politika területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 153. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően (2),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),
   mivel:

               (1)

               A Közösség a fogyasztóvédelem területén történő cselekvésekkel hozzájárulhat a polgárok egészségének, biztonságának, és gazdasági és törvényes érdekeinek védelméhez.

               (2)

               Ezért a fogyasztóvédelmi politika területén helyénvaló létrehozni egy, a 2004–2007. évekre vonatkozóan a fogyasztóvédelmi politikát támogató közösségi cselekvések finanszírozását szolgáló általános keret létrehozásáról szóló, 2003. december 8-i 20/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) helyébe lépő közösségi cselekvési programot. Az említett határozatot ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.

               (3)

               Kiemelkedő fontosságot kell kapnia annak, hogy a fogyasztói érdekek a Szerződés 153. cikkének megfelelően beépüljenek az összes közösségi szakpolitikába, az e programban lefektetett fogyasztóvédelmi politikai célkitűzésekkel együtt. A más közösségi szakpolitikákkal és programokkal való összehangolás meghatározó eleme annak biztosításának, hogy a fogyasztói érdekeket más szakpolitikák teljes mértékben figyelembe vegyék. A szinergiák elősegítése és a párhuzamos munka elkerülése érdekében más közösségi alapoknak és programoknak kell pénzügyi támogatást nyújtaniuk a fogyasztói érdekek beépítéséhez az adott területeken.

               (4)

               Ez a jogi aktus meghatározza a program teljes időtartamára azt a pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás (5) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges kiindulási pont.

               (5)

               Általános európai érdek, hogy az a szolgáltatások és az élelmiszertől különböző termékek egészségügyi és biztonsági szempontjai, és a polgárok gazdasági és törvényes érdekei, valamint a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó szabványok kidolgozása során a fogyasztói érdekek képviselete közösségi szinten történjen. Az érintett szervezetek jellegénél fogva nem kívánatos, hogy e szervezetek működésére nyújtott közösségi támogatás megújítására vonatkozzék a közösségi támogatás mértékének fokozatos csökkentésére vonatkozó elv.

               (6)

               Helyénvaló a program, és a korábbi program között átmenetet biztosítani, különösen a több évre kiterjedő intézkedések folyamatosságának, valamint az előző program sikereinek, illetve a nagyobb figyelmet igénylő területeinek az értékelése tekintetében. Szükség esetén 2014. január 1. után a technikai és adminisztratív segítségre vonatkozó előirányzatnak tartalmaznia kell a 2013 végéig be nem fejezett cselekvések kezelésére vonatkozó kiadásokat.

               (7)

               A határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell megállapítani.

               (8)

               A program végrehajtásakor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a belső piac nem működhet megfelelően, ha néhány tagállamban a fogyasztók védelme alacsonyabb szintű, mint más tagállamokban. A programnak ezért megkülönböztetett figyelmet kell fordítania a fogyasztóvédelemre és a fogyasztói tudatosságra a 2004. május 1-je óta csatlakozott tagállamok körében, a tagállamoknak egyenlő esélyek biztosítása érdekében.

               (9)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: „EGT-megállapodás”) rendelkezik a fogyasztóvédelem területén egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai (a továbbiakban: „EFTA/EGT-államok”) közötti együttműködésről. Gondoskodni kell továbbá arról, hogy a program nyitott legyen más országok, különösen a Közösség szomszédságában fekvő, valamint a közösségi tagságot kérelmező, tagjelölt vagy a csatlakozó országok részvételére is.

               (10)

               A program végrehajtása keretében bátorítani kell az együttműködést a programban részt nem vevő harmadik országokkal, figyelembe véve az ezen országok és a Közösség között fennálló megállapodásokat.

               (11)

               A program keretében hozott intézkedések értékét és hatását rendszeres jelleggel mérni és értékelni kell, ideértve a független külső szakértők által végzett értékelést is. A fogyasztóvédelmi politika értékeléséhez mérhető célokat kell megfogalmazni és mutatókat kell kidolgozni.

               (12)

               Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani az érintett kérdéskörök határokon átnyúló jellege miatt, és ezért a közösségi cselekvésnek a polgárok egészségének, biztonságának, valamint gazdasági és törvényes érdekeinek védelmére hatékonyabb és eredményesebb volta miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A program létrehozása
   A 2006. december 31. és 2013. december 31. közötti időszakra a fogyasztóvédelmi politika területén létrejön egy közösségi cselekvési program (a továbbiakban: a program).
   2. cikk
   Célkitűzések
   (1)   A program célja, hogy kiegészítse, támogassa és nyomon kövesse a tagállamok szakpolitikáit, és hozzájáruljon a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági és törvényes érdekeinek védelméhez, valamint információhoz való joguk erősítéséhez, oktatásukhoz, és ahhoz, hogy megszervezzék saját érdekeik védelmét.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott cél elérése a következő célkitűzések megvalósítása révén történik:

               a)

               a fogyasztóvédelem magasabb szintjének biztosítása, főleg pontosabb adatok, jobb konzultáció és a fogyasztói érdekek jobb képviselete révén;

               b)

               a fogyasztóvédelmi szabályok eredményesebb alkalmazásának biztosítása, különösen a jogalkalmazói együttműködés, a tájékoztatás, az oktatás és a jogérvényesítés révén.

         Ezeket a célkitűzéseket az e határozat I. mellékletében felsorolt cselekvések és eszközök kombinációjával, a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett éves munkatervben meghatározott prioritásoknak megfelelően kell megvalósítani.
   3. cikk
   Finanszírozás
   (1)   A program végrehajtására előirányzott pénzügyi keret a 2006. december 31. és 2013. december 31. közötti időszakra 156 800 000 EUR.
   (2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül.
   4. cikk
   Pénzügyi hozzájárulás
   (1)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a következő mértéket:

               a)

               a Közösség és egy vagy több tagállam, vagy a Közösség és a 8. cikk szerint részt vevő harmadik ország illetékes hatóságai által közösen finanszírozott cselekvések költségeinek 50 %-a, kivéve a kivételesen hasznos cselekvéseket, amelyek esetén a Közösség hozzájárulása nem haladhatja meg a 70 %-ot;

               b)

               fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzések kialakítását célzó cselekvések költségeinek 85 %-a;

               c)

               a kiadások 50 %-a európai fogyasztói szervezetek működése esetén;

               d)

               a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó közösségi szintű szabványok kidolgozásában a fogyasztói érdekeket képviselő közösségi fogyasztói szervezetek működésére fordított kiadások 95 %-a.

         (2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulások formái lehetnek:

               a)

               ösztöndíj tanárok és diákok egyéni mobilitásának elősegítésére a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzések keretében. Az ösztöndíjak kezelésére az élethosszig tartó tanulási program nemzeti Erasmus hivatalai kaphatnak megbízást;

               b)

               a jogalkalmazás területén működő tisztviselők cseréjéhez kapcsolódó utazási költségek térítése és napidíjak.

         (3)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti kivételes hasznosság meghatározásának kritériumait az éves munkatervben előre meg kell állapítani. A kivételesen hasznos cselekvések előnyeit főleg az Európai Unióhoz 2004. május 1-jét követően csatlakozott tagállamok fogyasztóinak kell élvezniük.
   (4)   Az (1) bekezdés c) és d) pontjaiban megállapított pénzügyi hozzájárulások megújítása mentesül a fokozatos csökkentés elve alól.
   (5)   Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában a közösségi pénzügyi hozzájárulás átalányfinanszírozás vagy egyösszegű finanszírozás formájában is nyújtható, amennyiben azt az érintett cselekvések természete indokolja az éves munkatervben meghatározottak szerint. Átalányfinanszírozás vagy egyösszegű finanszírozás esetén az (1) bekezdésben előírt százalékos határok nem alkalmazandók, noha a társfinanszírozás továbbra is előírás.
   5. cikk
   Kedvezményezettek
   A pénzügyi hozzájárulásoknak a 4. cikkben említett kedvezményezettjeit a határozat II. melléklete határozza meg.
   6. cikk
   Adminisztratív és technikai segítség
   (1)   A program pénzügyi kerete fedezheti a program irányításához és a célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítő, nyomon követési, ellenőrzési, auditálási és értékelési tevékenységhez tartozó költségeket is, különösen a tanulmányok, értekezletek, tájékoztatási és közzétételi tevékenységek kiadásait, az információcserére összpontosító információs technológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, továbbá minden, a Bizottság által a program irányításra fordított technikai és adminisztrációs kiadást.
   (2)   A programra vonatkozó pénzügyi keret fedezheti továbbá a program és a 20/2004/EK határozat alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és adminisztratív segítséggel kapcsolatos kiadásokat. Szükség esetén előirányzatok vehetők fel a 2013 utáni költségvetésbe e kiadások fedezésére, hogy kezelni lehessen a 2013. december 31-ig le nem záruló cselekvéseket.
   7. cikk
   Végrehajtás
   (1)   A program végrehajtásáért a Bizottság felel.
   A 2. cikkben meghatározott célokat a rendelkezésre álló alkalmas végrehajtási módszerek teljes mértékű kihasználásával kell megvalósítani, ideértve különösen a Bizottság által központosított alapon történő közvetlen vagy közvetett végrehajtást.
   (2)   A 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárás az alábbiak elfogadására vonatkozik:

               a)

               a program végrehajtásáról szóló éves munkaterv, amely meghatározza a következőket:

                           —

                           fontossági sorrend és elvállalandó cselekvések, ideértve a pénzügyi erőforrások elosztását is,

                           —

                           a közösségi pénzügyi hozzájárulás százalékos arányára vonatkozó kritériumok és a kiválasztási és odaítélési kritériumok,

                           —

                           átalánydíjas finanszírozás és átalányösszegek alkalmazása, és

                           —

                           az ajánlati felhívások, a közös cselekvések és az ajánlatkérések tervezett ütemezése;

               b)

               a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában szereplő cselekvések végrehajtásának megszervezése, beleértve a kiválasztási és odaítélési kritériumokat is.

         (3)   A Bizottság tájékoztatja a 10. cikkben említett bizottságot a program végrehajtása során megtett cselekvésekről.
   8. cikk
   Harmadik országok részvétele
   A programban az alábbiak vehetnek részt:

               a)

               az EFTA/EGT-országok, összhangban az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel;

               b)

               harmadik országok, különösen az európai szomszédságpolitika alá tartozó országok, az európai uniós tagságot kérelmező, arra jelölt vagy a csatlakozási folyamatban részt vevő országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvétel alapelveit meghatározó, az említett országokkal kötött, vonatkozó két- vagy többoldalú megállapodásban megállapított feltételekkel.

         9. cikk
   Felügyelet, értékelés és az eredmények terjesztése
   (1)   A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben, a program célkitűzéseinek fényében felügyeli a program keretében végrehajtott cselekvéseket. A Bizottság erről jelentést tesz a 10. cikkben említett bizottságnak, és folyamatosan tájékoztatja a Tanácsot és a Parlamentet.
   (2)   A Bizottság kérésére a tagállamok információkat szolgáltatnak a program végrehajtásáról és hatásairól.
   (3)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program értékelésére annak megkezdését követően három évvel, valamint annak befejezését követően sor kerüljön. A Bizottság ezen értékelés eredményeit saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.
   A Bizottság a határozat alapján végrehajtott cselekvések eredményeit nyilvánosan hozzáférhető formában közzéteszi.
   10. cikk
   A bizottság eljárása
   (1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni e határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartása mellett.
   (3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
   11. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 20/2004/EK határozat hatályát veszti.
   12. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BORRELL FONTELLES

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-E. ENESTAM

      (1)  HL C 88., 2006.4.11., 1. o.

      (2)  HL C 192., 2006.8.16., 8. o.

      (3)  Az Európai Parlament 2006. március 23-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. november 14-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament 2006. december 12-i állásfoglalása.

      (4)  HL L 5., 2004.1.9., 1. o. A legutóbb a 786/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 7. o.) módosított határozat.

      (5)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

      I. MELLÉKLET
      A 2. CIKKBEN EMLÍTETT CSELEKVÉSEK ÉS ESZKÖZÖK
      I. célkitűzés
      A fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása, főleg a pontosabb adatok, jobb konzultáció és a fogyasztói érdekek jobb képviselete révén.
      1. cselekvés
      Olyan adatok és információk gyűjtése, cseréje és elemzése, amelyek alapként szolgálhatnak a fogyasztóvédelmi politika kidolgozásához, valamint a fogyasztói érdekeknek más közösségi szakpolitikákba történő integrálásához, ideértve a következőket:

                  1.1.

                  A fogyasztók gazdasági és más érdekeire hatást gyakorló piaci fejlemények nyomon követése és értékelése, például tanulmányok, árakról készült felmérések, a piaci szerkezet változásairól készült felmérések, a fogyasztói és üzleti felmérések, fogyasztói panaszok gyűjtése és elemzése, a határokon átnyúló végfogyasztói kereskedelemről és piacokról szóló adatok gyűjtése és elemzése.

                  1.2.

                  Adatbázisok kialakítása és fenntartása.

                  1.3.

                  Statisztikai és más vonatkozó bizonyítékok gyűjtése és elemzése, aminek a statisztikai elemét a Közösség vonatkozó statisztikai programja segítségével kell kidolgozni.

            2. cselekvés
      Olyan adatok és információk összegyűjtése, cseréje és elemzése, valamint értékelési eszközök kidolgozása, amelyek alapként szolgálnak a fogyasztási cikkek és szolgáltatások biztonságáról, ideértve a termékekből származó vegyi anyagoknak való fogyasztói kitettséget, egyes fogyasztási termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatba hozható kockázatokat és sérüléseket, és a figyelmeztető bejelentések technikai elemzését.
      3. cselekvés
      Tudományos tanácsadás és kockázatértékelés támogatása, ideértve a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén tudományos bizottságok létrehozásáról szóló 2004/210/EK bizottsági határozattal (1) létrehozott független tudományos bizottságok feladatait is.
      4. cselekvés
      Jogalkotási és más szabályozási kezdeményezések kidolgozása és a társszabályozási és az önszabályozási kezdeményezések elősegítése, beleértve a következőket is:

                  4.1.

                  Jogi és műszaki szakértelem a szabályozásról és annak hatásairól, ideértve a tanulmányokat is.

                  4.2.

                  Jogi és műszaki szakértelem, ideértve a tanulmányokat is, a termékek és szolgáltatások biztonságáról és a fogyasztók gazdasági és jogi érdekeiről szóló szakpolitikák kidolgozásához.

                  4.3.

                  A termékbiztonsági szabványok szükségességének megítéléséhez és a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó szabványosítási megbízások megszövegezéséhez szükséges jogi és műszaki szakértelem, ideértve tanulmányokat is.

                  4.4.

                  Előadások, konferenciák, munkaértekezletek és az érintett felek és a szakértők találkozói.

            5. cselekvés
      Pénzügyi hozzájárulás európai fogyasztói szervezetek működéséhez.
      6. cselekvés
      Pénzügyi hozzájárulás a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó közösségi szintű szabványok kidolgozásában a fogyasztói érdekeket képviselő európai fogyasztói szervezetek működéséhez.
      7. cselekvés
      Kapacitásépítés a regionális, nemzeti és európai fogyasztói szervezetek számára, különösen a munkatársak képzésével, valamint a legjobb gyakorlat és szakértelem cseréje révén, főleg az Európai Unióhoz 2004. május 1-jét követően csatlakozott tagállamok fogyasztói szervezetei számára.
      II. célkitűzés
      A fogyasztóvédelmi szabályok eredményesebb alkalmazásának biztosítása, különösen jogalkalmazási együttműködés, tájékoztatás, oktatás és jogérvényesítés révén.
      8. cselekvés
      Cselekvések a közösségi fogyasztóvédelmi jogszabályok, különösen az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 24-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) eredményes alkalmazásának javítása érdekében, beleértve:

                  8.1.

                  A monitoring és jogalkalmazás összehangolásának és az illetékes hatóságok közötti együttműködésnek a javítását célzó cselekvések, ideértve informatikai eszközök (például adatbázisok, információs és kommunikációs rendszerek) kialakítását és fenntartását, valamint előadások, konferenciák, műhelyek és találkozók szervezését az érintettek és a jogalkalmazás területén dolgozó szakértők számára, a jogalkalmazás terén dolgozó szakértők cseréjét és képzését, ideértve az igazságszolgáltatásban dolgozókat is.

                  8.2.

                  Az élelmiszertől eltérő termékek és szolgáltatások biztonságának felügyelete és elemzése, beleértve a RAPEX riasztórendszer hatókörének és működésének megerősítését és kiterjesztését, a piacfelügyeleti információk cseréjének figyelembevételét, és az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelvben előírt fogyasztói termékbiztonsági hálózat továbbfejlesztését is.

                  8.3.

                  Közös monitoring, jogalkalmazási és más cselekvések az igazgatási és jogalkalmazási együttműködés keretében.

                  8.4.

                  Cselekvések a programban részt nem vevő harmadik országokkal való igazgatási és jogérvényesítési együttműködése érdekében.

            9. cselekvés
      Jogi és technikai szakértelem, ideértve tanulmányokat is, a tagállamok fogyasztóvédelmi jogszabályainak, különösen a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4), valamint a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendeletnek és a nemzeti fogyasztóvédelmi politikáknak az átültetésekor, végrehajtásakor és alkalmazásakor a nyomon követés és értékelés terén. Ide tartozik a közösségi fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtására vonatkozó, egyszerűen és nyilvánosan hozzáférhető adatbázisok kialakítása és fenntartása.
      10. cselekvés
      Cselekvések az információkra, tanácsadásra és jogérvényesítésre vonatkozóan, köztük:

                  10.1.

                  Az alternatív vitarendezési formák működésének monitoringja és hatásuk értékelése.

                  10.2.

                  Pénzügyi hozzájárulás azon, közösségi hálózatba szerveződött köztestületek vagy üzleti haszonszerzésre nem törekvő más testületek közös cselekvéseihez, amelyek tájékoztatást és segítséget nyújtanak a fogyasztóknak jogaik gyakorlásában és a megfelelő vitarendezési fórumokhoz való hozzáférésben (az európai fogyasztói központok hálózata).

                  10.3.

                  Az uniós polgárokkal a fogyasztóvédelmi kérdésekről folytatott kommunikációt javító tevékenységek, különösen az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott tagállamokban, beleértve a fogyasztóvédelmi politika szükségességének kérdéseiről szóló kiadványokat, online információk biztosítását, és tájékoztatási kampányokat a fogyasztóvédelmi intézkedésekről és fogyasztói jogokról.

            11. cselekvés
      Cselekvések a fogyasztók oktatásával kapcsolatban, beleértve:

                  11.1.

                  A fiatal fogyasztókat, az idősebb fogyasztókat és a saját érdekeit egyértelműen kevéssé megvédeni tudó, sebezhető fogyasztói csoportokat, és interaktív fogyasztóoktatási eszközök kifejlesztését megcélzó konkrét cselekvések.

                  11.2.

                  Pénzügyi hozzájárulás fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzések kialakításához, beleértve egy olyan ösztöndíjrendszert is, amely lehetővé teszi a hallgatók számára hogy legfeljebb hat hónapot eltölthessenek egy másik országban.

         (1)  HL L 66., 2004.3.4., 45. o.

         (2)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

         (3)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o. A 2005/29/EK irányelvvel (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.) módosított rendelet.

         (4)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

      II. MELLÉKLET
      A PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSOKNAK A 4. CIKKBEN EMLÍTETT KEDVEZMÉNYEZETTJEI

                  1.

                  A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett cselekvésekre vonatkozó pénzügyi hozzájárulást a tagállam vagy az érintett illetékes hatóság által átlátható eljárással kijelölt köztestület vagy nonprofit szervezet kaphatja, a Bizottság egyetértésével.

                  2.

                  A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulást az e határozat 8. cikke értelmében részt vevőnek minősülő tagállamok és harmadik országok felsőfokú oktatási intézményei kaphatják, a felsőoktatásban a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a minőség javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program létrehozásáról (Erasmus Mundus) szóló, 2003. december 5-i 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 2. cikke (1) szerint.

                  3.

                  A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat a határozat 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti társfinanszírozást élvező fogyasztóvédelemmel kapcsolatos integrált európai mesterfokozatú képzésben részt vevő diákok és tanárok kaphatják.

                  4.

                  A 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat a 2006/2004/EK rendeletben és a 2001/95/EK irányelvben említett, a fogyasztóvédelmi jogalkalmazás területén dolgozó tisztviselők kaphatják.

                  5.

                  A 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat olyan európai fogyasztói szervezetek kaphatják, amelyek:

                              a)

                              az ipari, kereskedelmi és üzleti vagy más érdek-összeütközésektől független nem kormányzati, nonprofit szervezetek, melyeknek elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a Közösségben a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági és törvényes érdekeinek az előmozdítása és védelme;

                              b)

                              a tagállamok legalább felében működő, a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően reprezentatív, és regionális vagy nemzeti szinten aktív nemzeti fogyasztói szervezetek által a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletével megbízott szervezetek; és

                              c)

                              a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról.

                  6.

                  A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett cselekvésekhez a pénzügyi hozzájárulásokat olyan európai fogyasztói szervezetek kaphatják, amelyek:

                              a)

                              az ipari, kereskedelmi és üzleti vagy más érdek-összeütközésektől független nem kormányzati, nonprofit szervezetek, melyeknek elsődleges céljuk, illetve tevékenységük a fogyasztói érdekeknek a szabványalkotási folyamatban való közösségi szintű képviselete;

                              b)

                              a tagállamok legalább kétharmadában megbízást kaptak a fogyasztói érdekek közösségi szintű képviseletére:

                                          —

                                          olyan testületektől, amelyek a nemzeti szabályok vagy gyakorlat szerint reprezentatívak a tagállamokban a nemzeti fogyasztói szervezetekre, vagy

                                          —

                                          ilyen testületek hiányában a tagállamokban lévő olyan nemzeti fogyasztóvédelmi szervezetektől, amelyek a nemzeti szabályoknak vagy gyakorlatnak megfelelően reprezentatívak és nemzeti szinten aktívak.

                              c)

                              a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról.

         (1)  HL L 345., 2003.12.31., 1. o.


title: A Tanács határozata (1996. március 4.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek átmeneti befogadásával és tartózkodásával kapcsolatos, a közös teherviselésre vonatkozó figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos és sürgősségi eljárásról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996D0198

Hivatalos Lap L 063 , 13/03/1996 o. 0010 - 0011

		A Tanács határozata(1996. március 4.)a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek átmeneti befogadásával és tartózkodásával kapcsolatos, a közös teherviselésre vonatkozó figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos és sürgősségi eljárásról(96/198/IB)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak K.3. cikke (2) bekezdése a) pontjára,tekintettel a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek átmeneti befogadásával és tartózkodásával kapcsolatos közös teherviselésről szóló, 1995. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalására [1],mivel a fent említett állásfoglalást ki kell egészíteni, a megfogalmazott alapelvek hatékony alkalmazása érdekében, amikor válsághelyzetek gyors cselekvést tesznek szükségessé,mivel e célból szükséges figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos és sürgősségi eljárást bevezetni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. Az eljárás megindításaAz elnökség, egy tagállam vagy a Bizottság kezdeményezésére a K.4. cikkben említett koordinációs bizottság – amelynek tagjait azon szervek jelölik, amelyek a tagállamokban a menekült- és bevándorlási ügyekért felelősek – rendkívüli ülésre hívható össze, annak megvitatására, hogy fennáll-e olyan helyzet, mely az Európai Unió összehangolt fellépését teszi szükségessé a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek átmeneti befogadására és tartózkodására tekintettel.Ha ilyen összehangolt lépés várható, akkor annak meg kell felelnie az 1995. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalás (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek.Időszakonként és az ülést megelőző bármely esetben az elnökség – a Bizottsággal együttműködve – az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa véleményének tükrében, valamint a Tanács Főtitkárságának segítségével jelentést készít a kialakult helyzetről. E jelentést el kell juttatni a tagállamoknak.2. Az ülés napirendjeAz ülés napirendje különösen a következőkre terjed ki:- a helyzet tanulmányoza és a népességvándorlás kiterjedésének felmérése,- a sürgős, az Európai Unió szintjén szükséges beavatkozás célszerűségének felmérése,- az egyéb lehetőségek tanulmányozása, ideértve a helyi szintű fellépést is,- egy programterv és egy folyamatterv felvázolása a várható befogadási követelményekre vonatkozóan,- az egyes tagállamok által egy olyan kimutatás elkészítése, mely feltünteti a befogadni kívánt személyek számát, várható befogadásuk időpontját, a 1995. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalásának (4) bekezdése alapján,- a Bizottság humanitárius segélyek területén tett lépéseinek összehangolása,- az ENSZ Menekültügyi Főbiztosával való információcsere és a befogadási terv összehangolása,- a harmadik országokkal való együttműködés.3. A közös teherviselésre vonatkozó döntésA fent említett koordinációs bizottság ülésén elfogadottakra tekintettel egy javaslatot kell benyújtani a Tanácshoz elfogadásra.Amennyiben azt szükségesnek ítélik – a 1995. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalás (3) bekezdésével összhangban, valamint akkor, ha a koordinációs bizottságban egy hónap telt el anélkül, hogy megegyezésre jutottak volna – a Tanács eljárási szabályzatában a sürgős esetekre meghatározott rendelkezések alkalmazhatók.4. A helyzet ellenőrzéseA lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadására vonatkozó részletes szabályokat az egyes tagállamok maguk határozzák meg.A válság fennállása alatt a fent említett koordinációs bizottság az általa megállapított időszakonként, és ezen határozat (2) bekezdésének alapján, időszakos üléseket tarthat.Kelt Brüsszelben, 1996. március 4-én.a Tanács részérőlaz ElnökP. Baratta[1] HL C 262. 1995.10.7., 1. o.--------------------------------------------------