title: A Tanács (EU) 2015/2037 határozata (2015. november 10.) a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezménye 2014. évi jegyzőkönyvének a szociálpolitikai vonatkozások tekintetében az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról

text:
               14.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 298/23

         A TANÁCS (EU) 2015/2037 HATÁROZATA
   (2015. november 10.)
   a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezménye 2014. évi jegyzőkönyvének a szociálpolitikai vonatkozások tekintetében az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése a) v) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               Az Unió támogatja mindazon nemzetközi munkaügyi egyezmények megerősítését, amelyeket a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) naprakésznek minősít, és amelyek hozzájárulnak az Uniónak az emberi jogok és a mindenkit megillető méltányos munkakörülmények érvényesülése érdekében kifejtett erőfeszítéseihez, valamint az emberkereskedelem felszámolásához az Unión belül és azon kívül, mely utóbbi törekvésnek az alapvető munkaügyi elvek és jogok védelme kulcsfontosságú eleme.

               (2)

               A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezménye, amelyet a 2014. évi jegyzőkönyv egészít ki, alapvető jelentőségű ILO-egyezmény, amely hatással van azokra a szabályokra, amelyek az alapvető munkaügyi normákra hivatkoznak.

               (3)

               A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezményének 2014. évi jegyzőkönyvében (a továbbiakban: jegyzőkönyv) foglalt szabályok egy része az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 153. cikke (2) bekezdése értelmében az Unió hatáskörébe tartozik. A jegyzőkönyvbe foglalt egyes rendelkezéseket lefedik a szociálpolitika területén meglévő uniós vívmányok, A jegyzőkönyv 1. cikkének (1) bekezdése, 2. cikkének a) pontja és 2. cikkének d) pontja különösen olyan kérdéseket tárgyal, amelyek a 91/533/EGK tanácsi irányelv (1), a 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2), valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén hatályos irányelvek – köztük a 89/391/EGK tanácsi irányelv (3), a 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a 94/33/EK tanácsi irányelv (5) és a 92/85/EGK tanácsi irányelv (6) – hatálya alá esnek.

               (4)

               Az ILO-alapokmány 19. cikkének az egyezmények elfogadásáról és megerősítéséről szóló (4) bekezdése a jegyzőkönyvekre is vonatkozik, melyek kötelező erejű nemzetközi megállapodások, egy egyezményhez kapcsolódnak és a feleknek meg kell erősíteniük őket.

               (5)

               Az Unió nem erősítheti meg az egyezményt, mert annak kizárólag államok lehetnek részes felei.

               (6)

               A tagállamoknak ezért az EUMSZ 153. cikke (2) bekezdése értelmében uniós hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében felhatalmazást kell kapniuk arra, hogy az Unió érdekében közösen fellépve megerősítsék a jegyzőkönyvet.

               (7)

               A jegyzőkönyvnek az Unióra átruházott hatáskörökbe tartozó, a szociálpolitikára vonatkozó részektől eltérő részei egy másik, ezzel a határozattal egy időben elfogadott határozat tárgyát képezik.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Azon részek vonatkozásában, amelyek az EUMSZ 153. cikke (2) bekezdése által az Unióra átruházott hatáskörökbe tartoznak, a tagállamok felhatalmazást kapnak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezménye 2014. évi jegyzőkönyvének megerősítésére.
   2. cikk
   A tagállamoknak meg kell tenniük azokat a lépéseket, amelyek a jegyzőkönyvet megerősítő okiratok mielőbbi, lehetőleg 2016. december 31-ig az Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójánál történő letétbe helyezéséhez szükségesek.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2015. november 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. GRAMEGNA

      (1)  A Tanács 91/533/EGK irányelve (1991. október 14.) a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről (HL L 288., 1991.10.18., 32. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/104/EK irányelve (2008. november 19.) a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről (HL L 327., 2008.12.5., 9. o.).

      (3)  A Tanács 89/391/EGK irányelve (1989. június 12.) a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól (HL L 299., 2003.11.18., 9. o.).

      (5)  A Tanács 94/33/EK irányelve (1994. június 22.) a fiatal személyek munkahelyi védelméről (HL L 216., 1994.8.20., 12. o.).

      (6)  A Tanács 92/85/EGK irányelve (1992. október 19.) a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről (tizedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) (HL L 348., 1992.11.28., 1. o.).


title: 2010/523/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2010. május 5. ) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/154

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2010/523/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt, (1)

   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 13. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A7-0092/2010),

               1.

               jóváhagyja az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 60. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Tanács határozata ( 2009. szeptember 21. ) egyrészről az Európai Unió, másrészről Izland és Norvégia között a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és e megállapodás egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról

text:
               31.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 353/1

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. szeptember 21.)
   egyrészről az Európai Unió, másrészről Izland és Norvégia között a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és e megállapodás egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról
   (2009/1023/IB)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 24. és 38. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Izland a Tanács elnökének címzett, 2008. szeptember 24-i levelében és Norvégia a Tanács elnökének címzett, 2008. július 7-i levelében kérte, hogy vehessen részt az uniós tagállamok közötti, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat (1), valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB határozat (2) és annak melléklete által létrehozott igazságügyi és rendőrségi együttműködésben.

               (2)

               Az elnökségnek adott felhatalmazást követően, a Bizottság és a soron következő elnökséget betöltő tagállamot képviselő delegáció közreműködésével 2008. október 24-én lezárultak a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról Izlanddal és Norvégiával folytatott tárgyalások (továbbiakban: a megállapodás).

               (3)

               A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésének függvényében a 2008. november 28-án Brüszszelben parafált megállapodást alá kell írni.

               (4)

               A megállapodás rendelkezik egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról. Ezeket a rendelkezéseket a megállapodás formális megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig és a hatálybalépésig ideiglenes jelleggel alkalmazni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A megállapodás aláírását az Európai Unió nevében a Tanács jóváhagyja, figyelemmel a megállapodás megkötésére.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   Az e határozathoz csatolt nyilatkozatot az Európai Unió nevében jóváhagyja.
   3. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.

      Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         T. BILLSTRÖM

      (1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

      (2)  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.

         MEGÁLLAPODÁS

      egyrészről az Európai Unió, másrészről Izland és Norvégia között a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról
      AZ EURÓPAI UNIÓ,
      egyrészről, és
      IZLAND
      és
      NORVÉGIA,
      másrészről,
      a továbbiakban: „a Szerződő Felek”,
      AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az egyéni szabadság védelmét szolgáló szabályok sérelme nélkül javítsák az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködést,
      ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a Szerződő Felek között jelenleg fennálló kapcsolatok, különösen az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság által megkötött, ez utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez történő csatlakozásáról szóló megállapodás szoros együttműködést tettek lehetővé a bűnözés elleni küzdelem területén,
      RÁMUTATVA ARRA, hogy a Szerződő Felek közös érdeke annak biztosítása, hogy az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia között a rendőrségi együttműködés gyors és hatékony módon valósuljon meg, amely összeegyeztethető nemzeti jogrendszerük alapelveivel, és amely összhangban van az 1950. november 4-én Rómában aláírt, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított egyéni jogokkal és elvekkel,
      TUDATÁBAN ANNAK, hogy az Európai Unió tagállamainak bűnüldöző hatóságai közötti, információk és bűnüldözési operatív információk cseréjének leegyszerűsítéséről szóló, 2006. december 18-i 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (1) már tartalmaz olyan szabályokat, amelyek lehetővé teszik az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia bűnüldöző hatóságai számára, hogy a nyomozások vagy bűnüldözési operatív műveletek végrehajtása céljából hatékonyan és gyorsan kicseréljék a meglévő információkat és bűnüldözési operatív információkat,
      TUDATÁBAN ANNAK, hogy a nemzetközi együttműködés e területen történő élénkítése szempontjából alapvető fontosságú, hogy gyorsan és hatékonyan kerülhessen sor pontos információk kicserélésére. A cél olyan eljárások bevezetése, amelyek révén elősegíthető a gyors, hatékony és költségkímélő adatcsere-eszközök alkalmazása. Az adatok közös felhasználása keretében ezen eljárásoknak meg kell határozniuk a felek kötelezettségeit, valamint megfelelő garanciákat kell tartalmazniuk az adatok pontosságára és biztonságára vonatkozóan a továbbítás és tárolás során, továbbá tartalmazniuk kell az adatcsere rögzítésére és az átadott információk felhasználási korlátozásaira vonatkozó eljárásokat.
      FIGYELEMBE VÉVE, hogy Izland és Norvégia kifejezte azon szándékát, hogy megállapodást kössön a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek egymás között és az Európai Unió tagállamaival fennálló kapcsolataikban történő alkalmazásáról,
      FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió szintén szükségesnek tartja egy ilyen megállapodás megkötését,
      KIFEJTVE, hogy a fentiek értelmében ez a megállapodás a 2008/615/IB határozat, valamint a 2008/616/IB határozat és melléklete fő rendelkezésein alapuló rendelkezéseket tartalmaz, amelyek az információk cseréjének megkönnyítését szolgálják, és lehetővé teszik, hogy az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia hozzáférést biztosítsanak egymás számára automatizált DNS-elemzési állományaikhoz, automatizált daktiloszkópiai azonosítási rendszereikhez és gépjármű-nyilvántartási adataikhoz. A nemzeti DNS-elemzési állományokból és automatizált daktiloszkópiai azonosítási rendszerekből származó adatok esetében a „találat/nincs találat” rendszernek lehetővé kell tennie a keresést végző állam számára, hogy – második lépésként – az adott dokumentációhoz kapcsolódó személyes adatokat kérjen az azt kezelő államtól, és szükség esetén a kölcsönös segítségnyújtási eljárások – többek között a 2006/960/IB kerethatározat alapján elfogadott eljárások – révén további információkat kérjen,
      ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy ezek a rendelkezések jelentősen felgyorsítják a jelenlegi eljárásokat azáltal, hogy a tagállamok, Izland és Norvégia számára láthatóvá válik, hogy van-e olyan másik állam – és ha van, melyik az –, amely rendelkezik a számára szükséges információkkal,
      ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a határokon átnyúló adatösszehasonlítás új dimenziót nyit majd a bűnözéssel szembeni küzdelemben. Az adatok összehasonlítása révén szerzett információk új nyomozási megközelítéseket nyitnak majd meg, és így kulcsfontosságú szerepet játszanak majd az állami bűnüldöző szervek és igazságügyi hatóságok segítésében,
      ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a szabályok az államok nemzeti adatbázisainak hálózatba kapcsolásán alapulnak,
      ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy bizonyos feltételek mellett lehetővé kell tenni az államok számára a személyes és nem személyes adatok átadását a határon átnyúló dimenzióval rendelkező nagyszabású eseményekkel kapcsolatos, a bűncselekmények megelőzése, valamint a közrend és a közbiztonság fenntartása céljából való információcsere javítása érdekében,
      TUDATÁBAN ANNAK, hogy az információcsere javítása mellett szükség van a rendőri szervek közötti szorosabb együttműködés egyéb formáinak szabályozására is, különösen közös biztonsági műveletek (pl. közös járőrszolgálatok) révén,
      ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a büntetőügyekben folytatott szorosabb rendőrségi és igazságügyi együttműködéshez szorosan kapcsolódnia kell az alapvető jogok tiszteletben tartásának, különösen a magánélet és a személyes adatok védelme tiszteletben tartása jogának, amelyet különleges adatvédelmi szabályokkal kell garantálni, amelyeknek igazodniuk kell az adatcsere különböző formáinak egyedi jellegéhez. Az ilyen adatvédelmi rendelkezéseknek figyelembe kell venniük különösen az adatbázisokhoz való, határokon átnyúló, on-line hozzáférés egyedi jellegét. Mivel az on-line hozzáférés esetében a dokumentációt kezelő államnak nem áll módjában előzetes ellenőrzést végezni, gondoskodni kell egy utólagos ellenőrzést biztosító rendszerről.
      ÚGY ÍTÉLVE MEG, hogy a „találat/nincs találat” rendszer struktúrát ad az anonim profilok összehasonlításához, amelynek esetében a további személyes adatok cseréjére csak találatot követően kerül sor, és amely adatok átadására és átvételére a nemzeti jog az irányadó, a jogsegélyre vonatkozó szabályokat is beleértve. Ez a megoldás megfelelő adatvédelmi rendszert biztosít, leszögezve, hogy a személyes adatok más államnak való átadása megfelelő szintű adatvédelmet igényel a fogadó állam részéről,
      TEKINTETTEL a szorosabb rendőrségi és igazságügyi együttműködésből következő jelentős információ- és adatcserére ez a megállapodás megfelelő szintű adatvédelem biztosítására törekszik. Figyelembe veszi a személyes adatok feldolgozására vonatkozóan az Európa Tanácsnak az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i egyezményében és az egyezmény 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvében megállapított védelmi szintet, valamint az Európa Tanácsnak a személyes adatoknak a rendőrségi ágazatban való felhasználása szabályozására irányuló R(87)15. ajánlásában megfogalmazott elveket,
      ANNAK ALAPJÁN, hogy az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia között kölcsönös bizalom áll fenn jogrendszerük felépítése és működése iránt,
      FELISMERVE, hogy a két- és többoldalú egyezmények rendelkezései továbbra is alkalmazandók az e megállapodás által nem érintett valamennyi kérdés tekintetében,
      ÚGY HATÁROZTAK, HOGY MEGKÖTIK E MEGÁLLAPODÁST:
      1. cikk
      Tárgy és cél
      (1)   E megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat 1–24. cikkének, 25. cikke (1) bekezdésének, 26–32. cikkének és 34. cikkének tartalma alkalmazandó az Izland vagy Norvégia és az Európai Unió tagállamai közötti kétoldalú kapcsolatokban, valamint az Izland és Norvégia közötti kapcsolatokban is.
      (2)   E megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozat 1–19. cikkének és 21. cikkének és mellékletének – kivéve annak 4. fejezete 1. pontját – tartalma alkalmazandó az (1) bekezdésben említett kapcsolatokban is.
      (3)   A 2008/615/IB és a 2008/616/IB határozatokkal összhangban a tagállamok által tett nyilatkozatok alkalmazandók a tagállamoknak az Izlanddal és Norvégiával fennálló kapcsolataiban is.
      2. cikk
      Fogalommeghatározások
      E megállapodás alkalmazásában:
      (1)   „Szerződő Felek”: az Európai Unió, Izland és Norvégia;
      (2)   „tagállam”: az Európai Unió valamely tagállama.
      (3)   „állam”: valamely tagállam, Izland vagy Norvégia;
      3. cikk
      Egységes alkalmazás és értelmezés
      (1)   A Szerződő Felek az 1. cikk rendelkezéseinek a lehető legegységesebb alkalmazása és értelmezése érdekében folyamatosan figyelik az Európai Közösségek Bíróságának, valamint Izland és Norvégia hatáskörrel rendelkező bíróságainak az e rendelkezésekkel kapcsolatos ítélkezési gyakorlata alakulását. E célból egy olyan eljárást hoznak létre, amely biztosítja az ilyen ítélkezési gyakorlat rendszeres kölcsönös továbbítását.
      (2)   Izland és Norvégia jogosult beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani a Bírósághoz olyan esetekben, amelyekben egy tagállam bírósága előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel fordult hozzá az 1. cikkben említett bármely rendelkezés értelmezésével kapcsolatban.
      4. cikk
      A jogviták rendezése
      Az Izland vagy Norvégia és valamely tagállam között e megállapodás vagy az 1. cikkben említett bármely rendelkezés értelmezésével vagy alkalmazásával, valamint módosításaival kapcsolatosan felmerülő jogvitát a felek az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia kormányképviselőinek ülésén történő megbeszélésre terjeszthetik fel annak gyors rendezése céljából.
      5. cikk
      Módosítások
      1.   Amennyiben szükségessé válik a 2008/615/IB határozat e megállapodás 1. cikke (1) bekezdésében említett rendelkezéseinek és/vagy a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozat és melléklete e megállapodás 1. cikke (2) bekezdésében említett rendelkezéseinek módosítása, és amennyiben a módosítás érinti Izlandot és Norvégiát, az Európai Unió a lehető leghamarabb értesíti őket a módosításról, és begyűjti esetleges észrevételeiket.
      2.   A letéteményes a módosítások elfogadását követően a lehető legrövidebb időn belül értesíti Izlandot és Norvégiát a 2008/615/IB határozat e megállapodás 1. cikke (1) bekezdésében említett rendelkezéseinek, valamint a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozat és melléklete e megállapodás 1. cikke (2) bekezdésében említett rendelkezéseinek bárminemű módosításáról.
      Izland és Norvégia önállóan dönt a módosítások tartalmának elfogadásáról és belső jogrendjébe történő átültetésükről. Erről a döntéséről a letéteményest az értesítésétől számított három hónapon belül tájékoztatja.
      3.   Amennyiben a módosítás tartalma Izland vagy Norvégia számára csak az alkotmányos követelmények teljesítését követően válhat kötelezővé, Izland vagy Norvégia az értesítéssel egyidejűleg tájékoztatja erről a letéteményest. Izland és Norvégia haladéktalanul és írásban tájékoztatja a letéteményest legkésőbb az értesítéstől számított hat hónapon belül valamennyi alkotmányos követelmény teljesítéséről. A módosítás Izland és Norvégia számára megállapított hatálybalépésének időpontjától az alkotmányos követelmények teljesítéséről szóló értesítésig Izland és Norvégia – amennyiben lehetséges – ideiglenesen alkalmazza az ilyen jogi aktus vagy rendelkezés tartalmát.
      4.   Amennyiben Izland vagy Norvégia, vagy egyikük sem fogadja el a módosítást, e megállapodást a tagállamok általi alkalmazás kezdeteként megjelölt időponttól kezdve hat hónapra fel kell függeszteni a módosítást elutasító állam vagy államok vonatkozásában. A Szerződő Felek megbeszélést tartanak a megállapodás folytatására vonatkozó minden lehetőség megvizsgálása céljából, szükség szerint figyelembe véve a jogszabályok megfelelését is. A felfüggesztés megszűnik, amenynyiben az érintett állam vagy államok értesítést küldenek a módosítás elfogadásáról vagy amennyiben a Szerződő Felek egymás között megállapodnak abban, hogy ismét alkalmazni fogják ezt a megállapodást.
      5.   Amennyiben a megállapodás felfüggesztésére előírt hathónapos időszak lejár, és a Szerződő Felek nem állapodnak meg annak újbóli alkalmazásában, e megállapodás megszűnik a módosítást elutasító állam vonatkozásában.
      6.   A (4) és (5) bekezdés nem alkalmazandó a 2008/615/IB határozat 3., 4. és 5. fejezetének vagy a 2008/616/IB határozat 17. cikkének azon módosításaira, amelyekről Izland vagy Norvégia vagy mindkét állam jelezte a letéteményesnek, hogy elfogadhatatlanok, és ezt meg is indokolta. Ilyen esetben és a 10. cikk sérelme nélkül, az értesítést küldő állam vagy államok tekintetében a vonatkozó rendelkezések módosítást megelőző változatukban foglalt tartalma továbbra is alkalmazandó.
      6. cikk
      Felülvizsgálat
      A Szerződő Felek megállapodnak, hogy e megállapodást annak hatálybalépését követően legkésőbb öt éven belül együttesen felülvizsgálják. A felülvizsgálat különösen a megállapodás gyakorlati végrehajtását, értelmezését és fejlesztését célozza, és olyan kérdésekre is kiterjed, mint az Európai Unió további fejlődésének e megállapodás tárgyával kapcsolatos következményei.
      7. cikk
      Más jogi eszközökkel való kapcsolat
      (1)   Izland és Norvégia továbbra is alkalmazhat a határon átnyúló együttműködésre vonatkozóan a tagállamokkal kötött, e megállapodás elfogadásának időpontjában érvényben lévő két- vagy többoldalú megállapodásokat vagy egyezményeket, amenynyiben e megállapodások vagy egyezmények nem összeegyeztethetetlenek e megállapodás célkitűzéseivel. Izland és Norvégia értesíti a letéteményest az érvényben maradó megállapodásokról és egyezményekről.
      (2)   Izland és Norvégia e megállapodás hatálybalépését követően köthet vagy hatályba léptethet a tagállamokkal határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó, egyéb két- vagy többoldalú megállapodásokat vagy egyezményeket, amennyiben ezek e megállapodás céljainak kiterjesztéséről vagy kibővítéséről rendelkeznek. Izland és Norvégia ezekről az új megállapodásokról vagy egyezményekről az aláírásuktól, vagy amennyiben aláírásukra e megállapodás hatálybalépése előtt került sor, a hatálybalépésüktől számított három hónapon belül értesíti a letéteményest.
      (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett megállapodások és egyezmények nem befolyásolhatják az e megállapodásokban vagy egyezményekben nem részes államokkal fennálló kapcsolatokat.
      (4)   E megállapodás nem érinti a jogsegélyre, illetve a bírósági határozatok kölcsönös elismerésére vonatkozóan fennálló megállapodásokat.
      8. cikk
      Értesítések, nyilatkozatok és hatálybalépés
      (1)   A Szerződő Felek kölcsönösen értesítik egymást az annak kifejezéséhez szükséges eljárások teljesítéséről, hogy e megállapodást magukra nézve kötelezőnek ismerik el.
      (2)   Az Európai Unió e megállapodást magára nézve kötelezőnek ismerheti el abban az esetben is, ha a 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdésében említett határozatokat még hozták meg nem minden olyan tagállam tekintetében, melyre e rendelkezés alkalmazandó.
      (3)   Az 5. cikk (1) és (2) bekezdése e megállapodás aláírásának időpontjától kezdődően ideiglenesen alkalmazandó.
      (4)   Az 5. cikk (2) bekezdésének utolsó mondatában megállapított, az e megállapodás aláírását követő, de a hatálybalépést megelőző módosításokra vonatkozó három hónapos időtartam e megállapodás hatálybalépésének napján kezdődik.
      (5)   Izland és Norvégia az (1) bekezdésben említett értesítés időpontjában, vagy amennyiben úgy rendelkeztek, bármely későbbi időpontban megteszi az e megállapodás által előírt nyilatkozatokat.
      (6)   Ez a megállapodás az Európai Unió és Izland között azt a napot követő harmadik hónap első napján lép hatályba, amelyen az Európai Unió Tanácsának főtitkára megállapította, hogy az e megállapodás kötelező erejének az Európai Unió és Izland által – vagy a nevükben – történő elismerésére vonatkozó valamennyi formai követelmény teljesült.
      (7)   Ez a megállapodás az Európai Unió és Norvégia között azt a napot követő harmadik hónap első napján lép hatályba, amelyen az Európai Unió Tanácsának főtitkára megállapította, hogy az e megállapodás kötelező erejének az Európai Unió és Norvégia által – vagy a nevükben – történő elismerésére vonatkozó valamennyi formai követelmény teljesült.
      (8)   Amint ez a megállapodás az Európai Unió és Izland között, valamint az Európai Unió és Norvégia között hatályba lép, egyúttal Izland és Norvégia között is hatályba lép.
      (9)   Személyes adatok e megállapodás értelmében történő továbbítására csak azt követően kerülhet sor, hogy az adattovábbításban érintett államok nemzeti jogukban hatályba léptették a 2008/615/IB határozat 6. fejezetének rendelkezéseit.
      (10)   Annak ellenőrzésére, hogy ez Izland és Norvégia esetében így történik, értékelő látogatást és teszteket kell végezni az ezen államok által elfogadott feltételeknek és szabályoknak megfelelően, amelyek megegyeznek a 2008/616/IB határozat mellékletének 4. fejezete szerint a tagállamok tekintetében alkalmazott feltételekkel és szabályokkal.
      A Tanács egy átfogó jelentés alapján egyhangúlag határoz arról vagy azokról az időpontokról, amelytől kezdődően a tagállamok személyes adataikat Izland és Norvégia számára e megállapodás szerint kiszolgáltathatják.
      9. cikk
      Csatlakozás
      Új tagállamoknak az Európai Unióhoz való csatlakozása e megállapodás alapján jogokat és kötelezettségeket keletkeztet ezen új tagállamok, valamint Izland és Norvégia között.
      10. cikk
      A megállapodás felmondása
      (1)   Ezt a megállapodást a Szerződő Felek bármikor felmondhatják. Az akár Izland, akár Norvégia által történő felmondás esetén a megállapodás hatályban marad az Európai Unió és azon állam között, amelyre vonatkozóan a felmondás nem történt meg. Az Európai Unió által történő felmondás esetén a megállapodás megszűnik.
      (2)   E megállapodás (1) bekezdés szerinti felmondása a felmondásról szóló értesítés letétbe helyezésétől számított hat hónap múlva lép hatályba.
      11. cikk
      Letéteményes
      (1)   E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.
      (2)   A letéteményes közzéteszi a megállapodásra vonatkozó értesítéseket.

         Készült Stockholmban, 2009. november 26-án és Brüsszelben, 2009. november 30-án, egy eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, izlandi, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, norvég, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Thar ceann an Aontais Eorpaigh
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā
            Europos Sajungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            På Europeiska unionens vägnar
            Fyrir hönd Evrópusambandsins
            For Den europeiske union

            За Република Исландия
            Por la República de Islandia
            Za Islandskou republiku
            For Republikken Island
            Für die Republik Island
            Islandi Vabariigi nimel
            Για την Δημοκρατία της Ισλανδίας
            For the Republic of Iceland
            Pour la République d'Islande
            Thar ceann Phoblacht na hĺoslainne
            Per la Repubblica d'Islanda
            Islandes Republikas vārdā
            Islandijos Respublikos vardu
            Az Izlandi Köztársaság részéről
            Għar-Repubblika ta' l-Islanda
            Voor de Republiek Ijsland
            W imieniu Republiki Islandii
            Pela República da Islândia
            Pentru Republica Islanda
            za Islandskú republiku
            Za Republiko Islandijo
            Islannin tasavallan puolesta
            På Republiken Islands vägnar
            Fyrir hönd lýðveldisins Íslands
            For Republikken Island

            За Кралство Норвегия
            Por el Reino de Noruega
            Za Norské království
            For Kongeriget Norge
            Für das Königreich Norwegen
            Norra Kuningriigi nimel
            Για το Βασίλειο της Νορβηγίας
            For the Kingdom of Norway
            Pour le Royaume de Norvège
            Thar ceann Ríocht na hIorua
            Per il Regno di Norvegia
            Norvēģijas Karalistes vārdā
            Norvegijos Karalystės vardu
            A Norvég Királyság részéről
            Għar-Renju tan-Norvegia
            Voor het Koninkrijk Noorwegen
            W imieniu Królestwa Norwegii
            Pelo Reino da Noruega
            Pentru Regatul Novegiei
            Za Nórske kráľovstvo
            Za Kraljevino Norveško
            Norjan kuningaskunnan puolesta
            På Konungariket Norges vägnar
            Fyrir hönd Konungsríkisins Noregs
            For Kongeriket Norge

         (1)  HL L 386., 2006.12.29., 89. o.

         A MEGÁLLAPODÁS ALÁÍRÁSÁNAK ALKALMÁVAL ELFOGADANDÓ NYILATKOZAT
         Az Európai Unió, Izland és Norvégia, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírói
         kijelentik, hogy:

                     A DNS-profilok, a daktiloszkópiai adatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjének végrehajtása megköveteli, hogy Izland és Norvégia valamennyi tagállammal kétoldalú kapcsolatokat alakítson ki mindezen kategóriákra vonatkozóan.

                     Ezt elősegítendő, az összes rendelkezésre álló dokumentumot, vonatkozó szoftvert és a hasznos elérhetőségek jegyzékét megküldik Izland és Norvégia részére.

                     Izlandnak és Norvégiának lehetősége nyílik majd arra, hogy – a tapasztalatok megosztása, valamint gyakorlati és technikai támogatás megszerzése érdekében – informális partnerségeket alakítson ki azokkal a tagállamokkal, amelyek ilyen adatcserét már végrehajtottak. Ezen partnerségek kialakítása az érintett államok közvetlen megállapodásának tárgyát képezi.

                     Az izlandi és norvég szakértők tájékozódás, kérdések tisztázása vagy egyéb segítségkérés céljából bármikor felvehetik a kapcsolatot a Tanács elnökségével és/vagy a Bizottsággal és/vagy az adott terület vezető szakembereivel. Hasonlóképpen a Bizottság olyan javaslatok vagy közlemények készítésekor, amelynek során felveszi a kapcsolatot a tagállamok képviselőivel, Izland és Norvégia képviselőivel is felveheti a kapcsolatot.

                     Az izlandi és norvég szakértők részt vehetnek olyan ad hoc munkacsoporti üléseken, amelyek keretében a tagállamok szakértői a DNS-profilok, a daktiloszkópiai adatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjének azon különböző technikai vonatkozásait beszélik meg, amelyek a fent említett tanácsi határozatok Izland és/vagy Norvégia általi alkalmazásával közvetlenül kapcsolatosak.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2016/244 határozata (2015. december 18.) a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek nem teljesítéséről szóló EKB/2010/10 határozat módosításáról (EKB/2015/50)

text:
               20.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 45/13

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/244 HATÁROZATA
   (2015. december 18.)
   a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek nem teljesítéséről szóló EKB/2010/10 határozat módosításáról (EKB/2015/50)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1. és 34.1. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló, 1998. november 23-i 2532/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló, 1999. szeptember 23-i 2157/1999/EK európai központi banki rendeletre (EKB/1999/4) (3),
   mivel:

               (1)

               Az EKB/2010/10 határozatot (4) összhangba kell hozni az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (5) és az 1072/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/34) (6) módosításaival.

               (2)

               Ezenkívül az EKB/2010/10 határozatban rögzített, a jogsértésekkel kapcsolatos információgyűjtésre és a szankciók kiszabására vonatkozó eljárást alkalmazni kell az 1073/2013/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2013/38) (7), az 1074/2013/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2013/39) (8) és az 1075/2013/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2013/40) (9) foglaltak nemteljesítésének eseteire is, mivel ez az eljárás hatékony eszköznek bizonyult a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek nemteljesítésének kezelésében, és e nemteljesítésre ezen rendeletek keretében is sor kerülhet,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EKB/2010/10 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               az 1. cikk 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „2.

                           »monetáris pénzügyi intézmény« (MPI): jelentése azonos az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (10) 1. cikkében adott meghatározással;

                  (10)  Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).”;"

               2.

               az 1. cikk a következő fogalommeghatározással egészül ki:

                           „7.

                           »befektetési alap«: jelentése azonos az 1073/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/38) (11) 1. cikkében adott meghatározással;

                  (11)  Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (EKB/2013/38) (HL L 297., 2013.11.7., 73. o.).”;"

               3.

               az 1. cikk a következő fogalommeghatározással egészül ki:

                           „8.

                           »postai zsíróintézmény« (POGI): jelentése azonos az 1074/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/39) (12) 1. cikkében adott meghatározással;

                  (12)  Az Európai Központi Bank 1074/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az euroövezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézményekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményekről (EKB/2013/39) (HL L 297., 2013.11.7., 94. o.).”;"

               4.

               az 1. cikk a következő fogalommeghatározással egészül ki:

                           „9.

                           »értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalat« (PKV): jelentése azonos az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (13) 1. cikkében adott meghatározással.

                  (13)  Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2013/40) (HL L 297., 2013.11.7., 107. o.).”;"

               5.

               a 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az EKB és az NKB-k figyelemmel kísérik azt, hogy az adatszolgáltatók betartják-e az adatszolgáltatási kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) IV. mellékletében, az 1072/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/34) (14) II. mellékletében, az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) IV. mellékletében, az 1074/2013/EU rendelet (EKB/2013/39) III. mellékletében és az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) III. mellékletében meghatározott minimumszabályokat. Az előírások be nem tartása esetén az EKB és az illetékes NKB dönthet a 3. cikk (1) bekezdésében említett vizsgálati szakasz lefolytatása és/vagy a 3. cikk (2) bekezdésében említett, jogsértés miatti eljárás megindítása mellett. A jogsértés miatti eljárást követően az EKB szankciókat róhat ki a 2533/98/EK rendelet 7. cikkének megfelelően.

                  (14)  Az Európai Központi Bank 1072/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris-pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (EKB/2013/34) (HL L 297., 2013.11.7., 51. o.).”"

         2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2016. július 1-jén lép hatályba. A havi és az éves adatszolgáltatási követelmények tekintetében a 2016. júniusi referencia-időszaktól, a negyedéves adatszolgáltatási követelmények tekintetében 2016 második negyedévétől kell alkalmazni.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. december 18-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

      (2)  HL L 318., 1998.11.27., 4. o.

      (3)  HL L 264., 1999.10.12., 21. o.

      (4)  Az EKB/2010/10 határozata (2010. augusztus 19.) a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek nem teljesítéséről (HL L 226., 2010.8.28., 48. o.).

      (5)  Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).

      (6)  Az Európai Központi Bank 1072/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris-pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (EKB/2013/34) (HL L 297., 2013.11.7., 51. o.).

      (7)  Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (EKB/2013/38) (HL L 297., 2013.11.7., 73. o.).

      (8)  Az Európai Központi Bank 1074/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az euroövezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézményekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményekről (EKB/2013/39) (HL L 297., 2013.11.7., 94. o.).

      (9)  Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2013/40) (HL L 297., 2013.11.7., 107. o.).


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1802 határozata (2017. szeptember 28.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUPOL COPPS/1/2017)

text:
               7.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 259/20

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2017/1802 HATÁROZATA
   (2017. szeptember 28.)
   az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUPOL COPPS/1/2017)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló, 2013. július 3-i 2013/354/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2013/354/KKBP tanácsi határozat 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikke harmadik bekezdésének megfelelően felhatalmazással rendelkezik arra vonatkozóan, hogy meghozza az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójának (EUPOL COPPS) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

               (2)

               A PBB 2015. február 17-én elfogadta az EUPOL COPPS/1/2015 határozatot (2), amellyel Rodolphe MAUGET-t nevezte ki az EUPOL COPPS misszióvezetőjévé a 2015. február 16-tól2015. június 30-ig tartó időszakra.

               (3)

               Rodolphe MAUGET-nak az EUPOL COPPS misszióvezetőjeként betöltött megbízatását többször meghosszabbították, legutóbb a PBB EUPOL COPPS/1/2016 határozatával (3), amely 2017. június 30-ig hosszabbította meg az EUPOL COPPS misszióvezetőjének megbízatását.

               (4)

               2017. szeptember 22-én az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy Kauko AALTOMAA-t nevezzék ki az EUPOL COPPS misszióvezetőjévé a 2017. október 1-jétől2018. június 30-ig terjedő időszakra,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság a palesztin területeken folytatott rendőri misszió (EUPOL COPPS) misszióvezetőjévé Kauko AALTOMAA-t nevezi ki a 2017. október 1-jétől2018. június 30-ig terjedő időszakra.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 28-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 185., 2013.7.4., 12. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/381 határozata (2015. február 17.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUPOL COPPS/1/2015) (HL L 64., 2015.3.7., 37. o.).

      (3)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/1193 határozata (2016. július 12.) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjének adott megbízás meghosszabbításáról (EUPOL COPPS/1/2016) (HL L 197., 2016.7.22., 1. o.).


title: 2012/537/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2012. szeptember 12. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámú kérelme)

text:
               4.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 269/8

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. szeptember 12.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámú kérelme)
   (2012/537/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket az újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésben.

               (2)

               Az EGAA hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 30. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (4)

               Dánia az Odense Steel Shipyard vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2011. október 28-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2012. március 8-ig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 6 455 104 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (5)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Dánia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot igénybe kell venni, hogy a 6 455 104 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2012. szeptember 12-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.


title: 2010/80/: Az Európai Tanács határozata ( 2010. február 9. ) az Európai Bizottság kinevezéséről

text:
               11.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 38/7

         AZ EURÓPAI TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. február 9.)
   az Európai Bizottság kinevezéséről
   (2010/80/EU)
   AZ EURÓPAI TANÁCS,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 17. cikke (3) és (4) bekezdésére, valamint (7) bekezdésének harmadik albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Lisszaboni Szerződés megerősítésének folyamatával kapcsolatos körülmények következtében a Bizottság 2004. november 22-én kinevezett tagjai 2009. október 31-ét követően az új Bizottság kinevezési folyamatának lefolytatásáig hivatalban maradnak, az Európai Unióról szóló szerződés Lisszaboni Szerződés által módosított rendelkezéseinek megfelelően.

               (2)

               A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az Európai Tanács 2009. december 1-jén a 2009/880/EU határozattal (1) a Bizottság elnökének egyetértésével Catherine ASHTON-t nevezte ki az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjévé a 2009. december 1-jétől az említett időpontban hivatalban lévő Bizottság hivatali idejének lejártáig terjedő időszakra.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke (4) bekezdésének értelmében a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének időpontjában hivatalban lévő Bizottság hivatali idejének lejártától 2014. október 31-ig terjedő időszakra új Bizottságot kell kinevezni, amely a tagállamok egy-egy állampolgárából áll, beleértve az elnökét, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, aki a Bizottság egyik alelnöke.

               (4)

               Az Európai Tanács José Manuel DURÃO BARROSO-t jelölte ki azon személynek, akit az Európai Parlamentnek a Bizottság elnöki tisztére javasol, az Európai Parlament pedig megválasztotta a jelöltet.

               (5)

               A Tanács a 2009/903/EU határozattal (2) – a Bizottság megválasztott elnökével közös megegyezésben – elfogadta az azon további személyeket tartalmazó listát, akiket a Bizottság tagjává javasol kinevezni. Az Európai Tanács ugyanazon a napon a 2009/950/EU határozattal (3) – a Bizottság elnökével egyetértésben – Catherine ASHTON-t nevezte ki az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjévé az említett időpontban hivatalban lévő Bizottság hivatali idejének lejártától 2014. október 31-ig terjedő időszakra.

               (6)

               A Tanács a 2009/903/EU határozatot hatályon kívül helyező és felváltó 2010/41/EU, Euratom határozattal (4) – a Bizottság megválasztott elnökével közös megegyezésben – újabb listát fogadott el azon további személyek nevével, akiket a Bizottság tagjává javasol kinevezni.

               (7)

               Az Európai Parlament a 2010. február 9-én tartott szavazáson jóváhagyta az elnöknek, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottság többi tagjának mint testületnek a kinevezését.

               (8)

               Ezért ki kell nevezni a Bizottságot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010. február 10-től2014. október 31-ig terjedő időszakra a következő személyeket nevezik ki az Európai Bizottság

               —

               elnökévé:
               José Manuel DURÃO BARROSO

               —

               tagjává, alelnökévé, az Európai Unióról szóló szerződés 18. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában:
               Catherine ASHTON, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője

               —

               tagjává:

                           —

                           Joaquín ALMUNIA AMANN

                           —

                           ANDOR László

                           —

                           Michel BARNIER

                           —

                           Dacian CIOLOȘ

                           —

                           John DALLI

                           —

                           Maria DAMANAKI

                           —

                           Karel DE GUCHT

                           —

                           Štefan FÜLE

                           —

                           Máire GEOGHEGAN-QUINN

                           —

                           Kristalina GEORGIEVA

                           —

                           Johannes HAHN

                           —

                           Connie HEDEGAARD

                           —

                           Siim KALLAS

                           —

                           Neelie KROES

                           —

                           Janusz LEWANDOWSKI

                           —

                           Cecilia MALMSTRÖM

                           —

                           Günther H. OETTINGER

                           —

                           Andris PIEBALGS

                           —

                           Janez POTOČNIK

                           —

                           Viviane REDING

                           —

                           Olli REHN

                           —

                           Maroš ŠEFČOVIČ

                           —

                           Algirdas Gediminas ŠEMETA

                           —

                           Antonio TAJANI

                           —

                           Androulla VASSILIOU

         2. cikk
   Ez a határozat 2010. február 10-én lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 9-én.

            az Európai Tanács részéről

            az elnök

         H. VAN ROMPUY

      (1)  HL L 315., 2009.12.2., 49. o.

      (2)  HL L 321., 2009.12.8., 51. o.

      (3)  HL L 328., 2009.12.15., 69. o.

      (4)  HL L 20., 2010.1.26., 5. o.


title: 2005/844/Euratom: A Bizottság határozata ( 2005. november 25. ) az Európai Atomenergia-közösségnek a nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló egyezménybe való belépéséről

text:
               30.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 314/21

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2005. november 25.)
   az Európai Atomenergia-közösségnek a nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló egyezménybe való belépéséről
   (2005/844/Euratom)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
   tekintettel a nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló egyezmény megkötését jóváhagyó, 2005. május 23-i tanácsi határozatra,
   mivel:

               (1)

               A nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló egyezménynek 24 tagállam szerződő fele.

               (2)

               Az Európai Atomenergia-közösségnek csatlakoznia kell a nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló egyezményhez,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló egyezményhez való csatlakozást a Bizottság az Európai Atomenergia-közösség nevében jóváhagyja.
   A nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló egyezmény szövegét és az Európai Atomenergia-közösségnek az ezen egyezmény 12. cikke (5) bekezdésének c) pontja rendelkezéseinek megfelelően tett nyilatkozatát az ezen határozat melléklete tartalmazza.
   2. cikk
   A csatlakozási okmányt a határozat elfogadása után a lehető leghamarabb el kell juttatni az Európai Bizottság küldöttségének vezetője által aláírt és a bécsi nemzetközi szervezeteknek címzett levélben a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség főigazgatójához, aki a nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló egyezmény letétkezelője.

      Kelt Brüsszelben, 2005. november 25-én.

            a Bizottság részéről

         Andris PIEBALGS

            a Bizottság tagja

   A nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről szóló egyezmény 12. cikke (5) bekezdésének c) pontjában említett nyilatkozat
   A Közösség tagállamaival közösen hatáskörrel rendelkezik a sugárveszélyről szóló értesítés terén, a 2. cikk b) bekezdésében és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés „Egészség és biztonság” c. 3. fejezetének II. címe vonatkozó rendelkezéseiben előírt mértékben.
    ---documentbreak---

               30.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 314/22

         A NUKLEÁRIS BALESETEKRŐL ADANDÓ GYORS ÉRTESÍTÉSRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNY
   EZEN EGYEZMÉNY SZERZŐDŐ FELEIKÉNT SZEREPLŐ ÁLLAMOK,
   TUDATÁBAN ANNAK, hogy számos államban folynak nukleáris tevékenységek,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy átfogó intézkedéseket foganatosítottak a nukleáris tevékenységek magas fokú biztonsága érdekében, azzal a céllal, hogy megelőzzék a nukleáris baleseteket és minimalizálják bárminemű baleset következményeit, amennyiben az bekövetkezne,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy erősítsék a további nemzetközi együttműködést a nukleáris energia biztonságos kifejlesztése és felhasználása terén,
   MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy szükséges az államok részéről a vonatkozó információ mielőbbi rendelkezésre bocsátása a nukleáris balesetekről annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen az országhatárokon átterjedő sugárhatást,
   TUDOMÁSUL VÉVE az ezen a téren történő információcseréről szóló kétoldalú és többoldalú megállapodások hasznosságát,
   MEGÁLLAPODTAK a következőkben:
   1. cikk
   Alkalmazási kör
   (1)   Ez az egyezmény bárminemű, az alább a (2) bekezdésben említett, a joghatósága vagy ellenőrzése alá tartozó állam, személy vagy jogi személy létesítményeit vagy tevékenységeit érintő olyan baleset esetén alkalmazandó, amelynek következményeképpen radioaktív anyag szabadul vagy nagy valószínűséggel szabadulhat fel, és amelynek eredménye (lehet) egy másik állam sugárbiztonsága szempontjából jelentős nemzetközi, országhatárokon átterjedő sugárhatás.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett létesítmények és tevékenységek a következők:

               a)

               bárminemű és bárhol elhelyezett atomreaktor;

               b)

               bárminemű nukleáris üzemenyagciklus-berendezés;

               c)

               bárminemű, radioaktív hulladék kezelésére szolgáló berendezés;

               d)

               a nukleáris üzemanyag és a radioaktív hulladék szállítása és tárolása;

               e)

               radioizotópok előállítása, felhasználása, tárolása, ártalmatlanítása és szállítása, mezőgazdasági, ipari, orvosi és ezekhez kapcsolódó tudományos és kutatói célokból; valamint

               f)

               radioizotópok felhasználása energiatermelésre világűrben lévő objektumokban.

         2. cikk
   Értesítés és tájékoztatás
   Egy, az 1. cikkben meghatározott baleset (a továbbiakban: nukleáris baleset) esetén az abban a cikkben említett szerződő állam köteles:

               a)

               a nukleáris balesetről, annak jellegéről, időpontjáról és szükség szerint pontos helyéről haladéktalanul értesíteni, akár közvetlenül, akár a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségen (a továbbiakban: az Ügynökség) keresztül azokat az államokat, amelyek az 1. cikkben meghatározottak szerint fizikailag érintettek vagy érintve lehetnek, valamint az Ügynökséget; valamint

               b)

               akár közvetve, akár az Ügynökségen keresztül azonnal az a) albekezdésben említett államok, valamint az Ügynökség rendelkezésére bocsátani a rendelkezésre álló, az érintett államokben fellépő sugárhatás minimalizálásával kapcsolatos információt, az 5. cikkben előírtak szerint.

         3. cikk
   Egyéb nukleáris balesetek
   A szerződő államok a sugárhatás minimalizálása érdekében az 1. cikkben említetteken kívül másokat is értesíthetnek nukleáris baleset esetén.
   4. cikk
   Az Ügynökség feladatai
   Az Ügynökség:

               a)

               haladéktalanul értesíti a szerződő államokat, a tagállamokat, az 1. cikkben meghatározottak szerint fizikailag (potenciálisan) érintett más államokat, valamint az illetékes nemzetközi kormányközi szervezeteket (a továbbiakban: nemzetközi szervezetek) a 2. cikk a) albekezdése értelmében kapott értesítésről; valamint

               b)

               kérésre azonnal bármelyik szerződő állam, tagállam vagy illetékes nemzetközi szervezet rendelkezésére bocsátják a 2. cikk b) albekezdése értelmében kapott információt.

         5. cikk
   Rendelkezésre bocsátandó információ
   (1)   A 2. cikk b) albekezdése értelmében rendelkezésre bocsátandó információnak az alábbi, az értesítést küldő szerződő állam számára az adott időpontban rendelkezésre álló adatokat kell tartalmaznia:

               a)

               a nukleáris baleset időpontja, szükség esetén pontos helye, valamint jellege;

               b)

               az érintett létesítmény vagy tevékenység;

               c)

               a nukleáris baleset vélelmezett vagy megállapított oka, valamint a radioaktív anyagok országhatárokon átterjedő kibocsátása szempontjából releváns előre látható folyománya;

               d)

               a radioaktív kibocsátás általános jellegzetességei, beleértve lehetőség és szükség szerint a radioaktív kibocsátás jellegét, lehetséges fizikai és vegyi formáját, mennyiségét, összetételét és tényleges mértékét;

               e)

               a meglévő és az előre jelzett meteorológiai és hidrológiai feltételekre vonatkozó információ, ami a radioaktív anyagok országhatárokon való átterjedése előrejelzéséhez szükséges;

               f)

               a környezetvédelmi ellenőrzés eredményei, melyek a radioaktív anyagok országhatárokon való átterjedése szempontjából relevánsak;

               g)

               a telephelyen kívüli, már meghozott vagy tervezett védintézkedések;

               h)

               a radioaktív kibocsátás természetére vonatkozó hosszú távú előrejelzés.

         (2)   Ezt az információt megfelelő időközönként további releváns adatokkal kell kiegészíteni a vészhelyzettel kapcsolatos fejleményekről, beleértve annak előre látható vagy tényleges befejeződését.
   (3)   A 2. cikk b) albekezdése értelmében megkapott információ korlátozás nélkül felhasználható, kivéve ha azt bizalmas úton bocsátja rendelkezésre a bejelentő szerződő állam.
   6. cikk
   Konzultációk
   A 2. cikk b) albekezdése értelmében információt rendelkezésre bocsátó szerződő államnak, amennyire az ésszerű keretek között megvalósítható, haladéktalanul reagálnia kell az érintett szerződő fél általi, további információra vagy konzultációra irányuló kérelemre, az adott államban bekövetkező sugárhatás minimalizálása érdekében.
   7. cikk
   Illetékes hatóságok és kapcsolattartók
   (1)   Valamennyi szerződő állam közvetlenül vagy az Ügynökségen keresztül az Ügynökséggel és a többi szerződő állammal tudatja, melyek az illetékes hatóságai, és azon kapcsolattartói, amelyek a 2. cikkben említett értesítés és információ kiadásáért és fogadásáért felelősek. Ezeknek az Ügynökségen belüli kapcsolattartóknak és tájékoztatási központoknak folyamatosan elérhetőknek kell lenniük.
   (2)   Valamennyi szerződő állam haladéktalanul értesíti az Ügynökséget az (1) bekezdésben említett információban esetleg bekövetkező bárminemű változásról.
   (3)   Az Ügynökség kezeli a nemzeti hatóságok és kapcsolattartók, valamint az illetékes nemzetközi szervezetek kapcsolattartói aktuális jegyzékét, és azt a szerződő államok, a tagállamok és az illetékes nemzetközi szervezetek rendelkezésére bocsátja.
   8. cikk
   Segítségnyújtás a szerződő államoknak
   Az Ügynökség, összhangban alapokmányával, azon szerződő állam kérésére, amely nem folytat nukleáris tevékenységet, és nem határos aktív nukleáris programot folytató nem szerződő fél állammal, vizsgálatot folytat egy megfelelő sugárfigyelő rendszer megvalósíthatóságát és létrehozhatóságát illetően, annak érdekében, hogy elősegítse az ezen egyezmény célkitűzéseinek megvalósítását.
   9. cikk
   Kétoldalú és többoldalú megállapodások
   A közös érdekek előmozdítása érdekében a szerződő államok, amennyiben azt alkalmasnak találják, fontolóra vehetik az ezen egyezmény tárgyához kapcsolódó kétoldalú és többoldalú megállapodások megkötését.
   10. cikk
   Kapcsolat más nemzetközi megállapodásokkal
   Ez az egyezmény nem érintheti a szerződő államoknak az ezen egyezmény hatálya alá tartozó kérdésekhez kapcsolódó meglévő nemzetközi megállapodások, illetve a jövőbeni, az ezen egyezmény tárgyával és céljával összhangban aláírt nemzetközi megállapodások értelmében fennálló, egymással szembeni jogait és kötelezettségeit.
   11. cikk
   A viták rendezése
   (1)   A szerződő államok között, vagy egy szerződő állam és az Ügynökség között fennálló, az ezen egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vita esetén a felek konzultációt folytatnak a vita rendezése céljából, tárgyalás vagy bármilyen más, számukra elfogadható békés vitarendezési eszköz révén.
   (2)   Amennyiben ilyen jellegű vitát a szerződő felek nem tudnak rendezni az (1) bekezdés értelmében folytatandó konzultációra irányuló kérelem időpontjától számított egy éven belül, a vitát bármelyik vitában álló fél kérésére döntésre választottbírósághoz vagy a Nemzetközi Bírósághoz utalják. Egy vita választottbírósághoz való kerülése esetén, amennyiben a kéréstől számított hat hónapon belül a vitázó felek nem tudnak megegyezésre jutni a választottbíróság szervezeti felépítését illetően, a felek felkérhetik a Nemzetközi Bíróság elnökét vagy az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárát egy vagy több választottbíró kinevezésére. Azokban az esetekben, amikor a vitázó felek kérelmei között összeférhetetlenség áll fenn, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárához intézett kérelem élvez elsőbbséget.
   (3)   Az ezen egyezmény aláírásakor, ratifikálásakor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy az ehhez való csatlakozáskor valamely állam kijelentheti, hogy nem tekinti a (2) bekezdésben előírt vitarendezési eljárás(oka)t vele szemben alkalmazandónak. A többi szerződő államot nem kötheti a (2) bekezdésben előírt vitarendezési eljárás azzal a szerződő állammal szemben, amellyel szemben egy ilyen nyilatkozat érvényben van.
   (4)   Az a szerződő állam, amely a (3) bekezdés értelmében nyilatkozatot tett, a letétkezelőnek küldött értesítéssel azt bármikor visszavonhatja.
   12. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ez az egyezmény aláírásra nyitva áll valamennyi állam, valamint Namíbia előtt, melyet az Egyesült Nemzetek Namíbia Képviseletére Létrehozott Tanácsa képvisel a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség bécsi, illetve az Egyesült Nemzetek Szervezete New York-i székhelyén 1986. szeptember 26-tól, illetve 1986. október 6-tól, annak hatálybalépéséig, illetve tizenkét hónapig, attól függően, hogy melyik időszak a hosszabb.
   (2)   Valamely állam és az Egyesült Nemzetek Namíbia Képviseletére Létrehozott Tanácsa által képviselt Namíbia aláírással vagy megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okmány letétbe helyezésével, ratifikáláshoz, elfogadáshoz, jóváhagyáshoz, vagy csatlakozási okmányhoz kötött aláírást követően kifejezheti beleegyezését abba, hogy ez az egyezmény rá nézve alkalmazható lehessen. A megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmányt a letétkezelőnél kell letétbe helyezni.
   (3)   Ez az egyezmény harminc nappal az után lép hatályba, hogy három állam kifejezte beleegyezését abba, hogy az egyezmény rá nézve alkalmazható lehessen.
   (4)   Minden állam esetében, amely kifejezte beleegyezését, hogy ez az egyezmény rá nézve alkalmazható lehessen harminc nappal a hatálybalépést követően, ez az egyezmény az adott állam esetében a beleegyezést követő harminc nappal lép hatályba.

               (5)

                           a)

                           Ez az egyezmény az ebben a cikkben előírtaknak megfelelően csatlakozásra nyitva áll nemzetközi szervezetek és szuverén államokból álló regionális integrációs szervezetek előtt, melyek hatáskörrel rendelkeznek az ezen egyezmény hatálya alá tartozó kérdésekről szóló nemzetközi megállapodásokról való tárgyalásokat, valamint azok megkötését és alkalmazását illetően.

                           b)

                           Ezek a szervezetek az illetékességi körükbe tartozó kérdések esetén a saját nevükben gyakorolják azokat a jogokat, illetve teljesítik azokat a kötelezettségeket, amelyeket ez az egyezmény a szerződő államokra ró.

                           c)

                           Csatlakozási okmánya letétbe helyezésekor egy ilyen szervezet eljuttat egy közleményt a letétkezelőnek, melyben ismerteti illetékességi körét az ezen egyezmény hatálya alá tartozó kérdések terén.

                           d)

                           Egy ilyen szervezet nem rendelkezhet a tagállamokénál több szavazattal.

         13. cikk
   Ideiglenes alkalmazás
   Az aláírást követően, vagy bármikor később, ezen egyezmény hatálybalépése előtt valamely állam kinyilváníthatja, hogy ezt az egyezményt ideiglenesen fogja alkalmazni.
   14. cikk
   Módosítások
   (1)   Egy szerződő állam javaslatot tehet ezen egyezmény módosítására. A javasolt módosítást a letétkezelőnek kell eljuttatni, aki haladéktalanul továbbítja azt az összes többi szerződő államnak.
   (2)   Ha a szerződő államok többsége arra kéri fel a letétkezelőt, hogy szervezzen konferenciát a javasolt módosítások megtárgyalása céljából, a letétkezelő valamennyi szerződő államot felkéri a konferencián való részvételre, amelyre leghamarabb a meghívást követő harminc napot követően kerülhet sor. Bárminemű, a konferencián a szerződő államok által kétharmados többséggel elfogadott módosítást egy jegyzőkönyvbe kell foglalni, amely valamennyi szerződő állam előtt aláírásra nyitva áll Bécsben és New Yorkban.
   (3)   A jegyzőkönyv harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy három állam beleegyezett abba, hogy az vele szemben alkalmazható lehessen. Minden egyes állam esetében, amely beleegyezett abba, hogy a jegyzőkönyv hatálybalépése után vele szemben alkalmazható lehessen, a jegyzőkönyv a beleegyezést követő harminc nappal lép hatályba.
   15. cikk
   Felmondás
   (1)   Bármely szerződő állam felmondhatja ezt az egyezményt a letétkezelőhöz intézett írásos értesítés útján.
   (2)   A felmondás egy évvel az értesítés letétkezelő általi kézhezvételétének időpontját követően lép hatályba.
   16. cikk
   Letétkezelő
   (1)   Ezen egyezmény letétkezelője az Ügynökség főigazgatója.
   (2)   Az Ügynökség főigazgatója haladéktalanul értesíti a szerződő államokat és az összes többi államot az alábbiakról:

               a)

               az egyezménnyel vagy módosítási jegyzőkönyvvel kapcsolatos minden egyes aláírásról;

               b)

               az ezzel az egyezménnyel vagy egy módosítási jegyzőkönyvvel kapcsolatos megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmány letétbe helyezéséről;

               c)

               az ezeknek a 11. cikk értelmében történő bárminemű kihirdetéséről vagy visszavonásáról;

               d)

               az ezen egyezménynek a 13. cikk értelmében történő ideiglenes alkalmazásáról szóló nyilatkozatról;

               e)

               ezen egyezmény hatálybalépéséről és annak bárminemű módosításáról; valamint

               f)

               a 15. cikk alapján történő bárminemű felmondásról.

         17. cikk
   Hiteles szövegek és hitelesített másolatok
   Az ezen egyezmény eredeti példányát, melynek arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol nyelvű változatai egyaránt hitelesek, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség főigazgatójánál kell letétbe helyezni, aki megküldi a hitelesített másolatokat a szerződő államoknak és az összes többi államnak.
   FENTIEK HITELÉÜL a kellően felhatalmazott alulírottak kézjegyükkel látták el ezt az egyezményt, mely a 12. cikk (1) bekezdésében előírtak szerint aláírásra nyitva áll.
   ELFOGADVA a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség különleges alkalommal Bécsben megtartott általános konferenciáján, 1986. szeptember 26-án.


title: A Tanács (KKBP) 2017/299 határozata (2017. február 17.) az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               21.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 43/214

         A TANÁCS (KKBP) 2017/299 HATÁROZATA
   (2017. február 17.)
   az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen a 33. cikkére és a 31. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. július 8-án elfogadta a 2014/438/KKBP határozatot (1), amellyel Herbert SALBER-t nevezte ki az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2017. február 28-án lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását további tizenhat hónapra meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   A Tanács 2018. június 30-ig meghosszabbítja Herbert SALBER-nek mint az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) javaslata alapján.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Unió dél-kaukázusi politikai célkitűzésein alapul, beleértve az Európai Tanács 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli ülésén elfogadott következtetésekben és a 2008. szeptember 15-i és 2012. február 27-i tanácsi következtetésekben meghatározott célkitűzéseket. E célkitűzések közé tartoznak az alábbiak:

               a)

               a már meglévő mechanizmusokkal, többek között az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel (EBESZ) és annak minszki csoportjával együttműködésben a konfliktusok megakadályozása és a békés konfliktusrendezéshez való hozzájárulás a régióban, beleértve a grúziai és a hegyi-karabahi konfliktus (a menekültek és a belső menekültek visszatérésének elősegítésével és egyéb megfelelő eszközökkel), továbbá e rendezésnek a nemzetközi jog elveivel összhangban történő végrehajtásának támogatása;

               b)

               konstruktív kapcsolatok kialakítása a régió tekintetében érdekelt főbb szereplőkkel;

               c)

               az Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia, valamint adott esetben a velük szomszédos országok közötti további együttműködés ösztönzése és támogatása;

               d)

               a régión belüli uniós szerepvállalás hatékonyságának és ismertségének növelése.

         3. cikk
   Megbízatás
   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               kapcsolatok kialakítása a régióbeli kormányokkal, parlamentekkel, egyéb politikai kulcsszereplőkkel, valamint igazságszolgáltatási szervekkel és civil társadalommal;

               b)

               a térségbeli országok ösztönzése a közös érdekű regionális témák – mint például a közös biztonsági fenyegetések, a terrorizmus elleni küzdelem, a tiltott kereskedelem és a szervezett bűnözés – terén való együttműködésre;

               c)

               a konfliktusok békés, a nemzetközi jog elveivel összhangban történő rendezéséhez való hozzájárulás és e rendezés megvalósításának megkönnyítése az Egyesült Nemzetek Szervezetével, az EBESZ-szel és annak minszki csoportjával szoros együttműködésben;

               d)

               a grúziai válsággal kapcsolatban:

                           i.

                           a 2008. augusztus 12-i rendezési tervek 6. pontja és a 2008. szeptember 8-i végrehajtási intézkedések szerinti nemzetközi tárgyalások („genfi nemzetközi tárgyalások”) előkészítésében való közreműködés, mely tárgyalások főbb témái többek között a térség biztonságát és stabilitását szolgáló intézkedések, a menekültek és belső menekültek problémája nemzetközileg elismert elvek alapján, valamint a felek kölcsönös megállapodása alapján bármilyen egyéb kérdés;

                           ii.

                           közreműködés az Unió álláspontjának kialakításában és annak az EUKK szintjén történő képviselete az i. pontban említett tárgyalások során; valamint

                           iii.

                           a 2008. augusztus 12-i rendezési tervek és a 2008. szeptember 8-i végrehajtási intézkedései végrehajtásának előmozdítása;

               e)

               amennyiben rendelkezésre állnak és indokoltak, a tagállami szakértelem bevonásával bizalomépítő intézkedések kialakításának és végrehajtásának elősegítése;

               f)

               szükség esetén segítségnyújtás egy lehetséges konfliktusrendezés végrehajtásában való uniós közreműködés előkészítéséhez;

               g)

               az Unió és az érintett főbb szereplők között a régióra vonatkozóan folytatott párbeszéd fokozása;

               h)

               segítségnyújtás az Unió részére a Dél-Kaukázusra vonatkozó átfogó politika továbbfejlesztésében;

               i)

               az e cikkben említett tevékenységek keretében közreműködés az Unió emberi jogi politikájának és az emberi jogokra vonatkozó uniós iránymutatásoknak a végrehajtásában, különös tekintettel a konfliktus sújtotta térségekben élő gyermekek és nők helyzetére, elsősorban az e kérdést érintő fejlemények nyomon követése és kezelése révén.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásának a főképviselő felügyelete mellett történő végrehajtásáért.
   (2)   A PBB kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2017. március 1-jétől2018. június 30-ig terjedő időszakra 2 990 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásért elszámolással tartozik a Bizottság felé.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel a csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás keretében szükséges speciális szakpolitikai ismeretekkel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az uniós intézmények és az EKSZ javaslatot tehetnek az EUKK munkáját segítő személyzet kirendelésére. Az ilyen kirendelt személyzet javadalmazását a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ fedezi. Az EUKK melletti munkavégzés céljára a tagállamok által az uniós intézményekhez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet küldeni. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak valamely tagállam állampolgárságával kell rendelkezniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ adminisztratív felügyelete alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   (4)   Az EUKK személyzetét az EKSZ megfelelő szervezeti egységeivel vagy az érintett uniós küldöttségekkel egy helyen kell elhelyezni annak érdekében, hogy tevékenységeik összhangban álljanak és következetesek legyenek.
   7. cikk
   Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az EUKK személyzete feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országokkal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és az EUKK csoportjának tagjai tiszteletben tartják a 2013/488/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Hozzáférés az információkhoz és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítják, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az esettől függően a térségben működő uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és az illetékességi területen fennálló biztonsági helyzettel összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden észszerű és megvalósítható intézkedést, különösen az alábbiakat:

               a)

               az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzetnek az illetékességi területre való biztonságos bejutását és az említett területen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint magában foglal egy vészhelyzeti intézkedési tervet és egy evakuálási tervet is;

               b)

               biztosítja, hogy az Unión kívülre telepített teljes személyi állomány az illetékességi területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, az illetékességi terület EKSZ általi biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön az említett területre való érkezése előtt vagy az érkezéskor;

               d)

               biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi ajánlást végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentés keretében írásban beszámol a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak ezen ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az Unió politikai céljainak elérése érdekében az EUKK hozzájárul az Unió tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami intézkedést koherens módon alkalmazzák. Az EUKK tevékenységeit össze kell hangolni a Bizottság tevékenységeivel. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az uniós képviseleteket.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az érintett tagállamok külképviseleteinek vezetőivel és az érintett uniós küldöttségek vezetőivel, akik minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában. Az EUKK az Unió grúziai delegációjának vezetőjével együttműködésben iránymutatást ad az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Grúzia) vezetőjének a helyi politikai helyzettel kapcsolatban. Az EUKK és az EUMM Grúzia polgári műveleti parancsnoka szükség szerint konzultációt folytat egymással. Az EUKK a helyszínen jelen levő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.
   13. cikk
   Követelésekkel kapcsolatos segítségnyújtás
   Az EUKK és az EUKK személyzete segítséget nyújt a dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott korábbi EUKK-k megbízatásával összefüggésben felmerült követelések és kötelezettségek kezeléséhez, és ilyen céllal adminisztratív támogatást, valamint hozzáférést biztosít a vonatkozó iratokhoz.
   14. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint annak a régió számára nyújtott egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2017. szeptember 30-ig az elért eredményekről szóló jelentést, 2018. március 31-ig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.
   15. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. BARTOLO

      (1)  A Tanács 2014/438/KKBP határozata (2014. július 8.) az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról (HL L 200., 2014.7.9., 11. o.).

      (2)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).


title: A Tanács 2012/50/KKBP határozata ( 2012. január 27. ) a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról

text:
               31.1.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 27/11

         A TANÁCS 2012/50/KKBP HATÁROZATA
   (2012. január 27.)
   a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. január 31-én elfogadta a 2011/72/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2011/72/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2013. január 31-ig meg kell hosszabbítani.

               (3)

               A 2011/72/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/72/KKBP határozat 5. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

      „5. cikk
      Ezt a határozatot 2013. január 31-ig kell alkalmazni. A határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozat megújítható, vagy adott esetben módosítható.”

   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. január 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. WAMMEN

      (1)  HL L 28., 2011.2.2., 62. o.


title: 2011/591/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Vasúti Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/195

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Vasúti Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   (2011/591/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Vasúti Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (ügynökségi rendelet) (3) és különösen annak 39. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0125/2011),

               1.

               jóváhagyja az Európai Vasúti Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Vasúti Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 103. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: 2004/899/EK: Az Európai Központi Bank határozata (2004. december 14.) a 2005-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2004/19)

text:
               24.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 379/107

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2004. december 14.)
   a 2005-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről
   (EKB/2004/19)
   (2004/899/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az eurót elfogadott tagállamokban (a részt vevő tagállamok) kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére.

               (2)

               A részt vevő tagállamok benyújtották engedélyezésre az EKB-hoz a 2005-ben kibocsátandó euro-érmék becsült mennyiségét az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2005-ben kibocsátandó euro-érmék mennyiségének engedélyezése
   Az EKB engedélyezi a részt vevő tagállamok által 2005-ben kibocsátandó érméknek az alábbi táblázatban meghatározott mennyiségét:

               (millió EUR)

               A forgalomba szánt érmék és (a forgalomba nem szánt) emlékérmék kibocsátása 2005-ben

               Belgium

               178,5

               Németország

               680,0

               Görögország

               108,8

               Spanyolország

               642,0

               Franciaország

               468,5

               Írország

               131,0

               Olaszország

               675,0

               Luxemburg

               65,0

               Hollandia

               175,0

               Ausztria

               185,0

               Portugália

               170,0

               Finnország

               60,0

         2. cikk
   Záró rendelkezés
   E határozatnak a részt vevő tagállamok a címzettjei.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2004. december 14-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET


title: A Bizottság határozata ( 2014. február 11. ) az Európai Unió intézményeinek 2015. évi ünnepnapjairól

text:
               15.2.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 44/5

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2014. február 11.)
   az Európai Unió intézményeinek 2015. évi ünnepnapjairól
   (2014/C 44/06)

      2015. ÉVI ÜNNEPNAPOK

               január 1.

               csütörtök, újév napja

               január 2.

               péntek, újév másnapja

               április 2.

               nagycsütörtök

               április 3.

               nagypéntek

               április 6.

               húsvéthétfő

               május 1.

               péntek, a munka ünnepe

               május 14.

               csütörtök, áldozócsütörtök

               május 15.

               péntek, áldozócsütörtököt követő nap

               május 25.

               pünkösdhétfő

               július 21.

               kedd, Belgium nemzeti ünnepe

               november 2.

               hétfő, halottak napja

               december 24-től
               december 31-ig

               csütörtök
               az év utolsó 6 napja
               csütörtök

               ÖSSZESEN

               17 nap

         Luxembourg: ugyanazok a napok, mint Brüsszelben, kivéve július 21., keddet, melynek június 23., kedd, Luxemburg nemzeti ünnepe felel meg.
   Az új év első rendes munkanapja 2016. január 4., hétfő.
   2016. január 1., péntek ünnepnapnak tekintendő függetlenül attól, hogy a 2016. év ünnepnapjait később állapítják meg.
   A Bizottság fenntartja e rendelkezések módosításának lehetőségét, amennyiben a feladatok ellátása ezt szükségessé teszi.