title: 2013/566/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Bankhatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/196

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Európai Bankhatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/566/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Bankhatóság 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 64. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0113/2013),

               1.

               mentesítést ad az Európai Bankhatóság ügyvezető igazgatója számára a hatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Bankhatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 60. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      az Európai Bankhatóság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Bankhatóság 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 64. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0113/2013),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy az Európai Bankhatóság (a továbbiakban: hatóság) 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

                  B.

                  mivel a londoni székhelyű, újonnan létrehozott ügynökség az 1093/2010/EU rendelettel alakult meg, független hatóságként pedig hivatalosan 2011. január 1-jén kezdte meg működését;

                  C.

                  mivel a hatóság tekintetében figyelembe kell venni az elődszervezetéből, az Európai Bankfelügyeleti Bizottságból (CEBS) való jogi átalakulást, valamint azt, hogy a hatóság az új megbízatásán kívül átvette a CEBS összes meglévő és folyamatban lévő feladatát és kötelezettségét;

                  D.

                  mivel a hatóság a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) szerves részét képezi, és a vegyes bizottságon belül szorosan együttműködik testvérszerveivel, azaz az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatósággal és az Európai Értékpapír-piaci Hatósággal, valamint az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT);

                  E.

                  mivel a hatóság teljes költségvetése 2011-ben 12 685 000 EUR-t tett ki;

                  F.

                  mivel az alapító rendeletével (6) összhangban a 2011-es költségvetés 60 %-át a tagállamok és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) államainak hozzájárulása fedezte, 40 %-át pedig az Unió költségvetése;

                  G.

                  mivel 2011 végén a hatóság 3 579 861 EUR-s pozitív költségvetési eredményt (7) jegyzett, amit a Bizottság felé fennálló kötelezettségként könyvelt el az elszámolásában;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  1.

                  az éves beszámoló (8) alapján nyugtázza, hogy az Unió kezdeti hozzájárulása a hatóság költségvetéséhez 2011-ben 5 073 000 EUR-t tett ki; megjegyzi, hogy ez volt a hatóság működésének első éve;

                  2.

                  az éves beszámoló alapján nyugtázza, hogy a hatóság teljes költségvetése 2011-ben 12 865 000 EUR-t tett ki (ebből a tagállami felügyeleti hatóságok hozzájárulása 7 413 000 EUR, a megfigyelők hozzájárulása pedig 199 000 EUR);

                  3.

                  felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje egy olyan javaslat előterjesztésének lehetőségét, amelynek nyomán az európai felügyeleti hatóságok költségvetését teljes egészében az uniós költségvetésből finanszíroznák;

                  4.

                  aggodalommal jegyzi meg, hogy a költségvetési rendelet rendelkezései nem igazodnak teljes mértékben a hatóság finanszírozási tervéhez, mivel a költségvetés 60 %-át a tagállamok és az EFTA-államok hozzájárulásaiból finanszírozzák; úgy véli, hogy e kérdéssel legkésőbb a költségvetési rendelet ügynökségek tekintetében történő, következő felülvizsgálata során foglalkozni kellene, és felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a helyzetet és készítsen jelentést e kérdésről a mentesítésért felelős hatóság számára;

                  5.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy 2011-ben a hatóság elsősorban a megalakulására és tevékenységeinek kiszélesítésére összpontosított;

                  6.

                  hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a rendelkezésre álló költségvetés és álláshelyek megfelelően igazodjanak a hatóságra ruházott feladatokhoz, mivel az aránytalanság a személyzeti állomány kiegyensúlyozatlan feltöltését eredményezheti a hatóság saját alkalmazottainak felvétele és nemzeti szakértők bevonása tekintetében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság – erre utaló egyértelmű jelzés nélkül – módosította a hatóság által javasolt létszámtervet; sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben átlátható módon járjon el ebben, és más kérdésekben is;

                  7.

                  nyugtázza az IMF uniós pénzügyi ágazatra vonatkozó, 2012. decemberi értékelésének előzetes következtetéseiben felvetett aggályokat, mely következtetésekben az a javaslat fogalmazódik meg, hogy az európai felügyeleti hatóságok erőforrásait és hatásköreit a feladataik sikeres ellátásához szükséges mértékben növelni kell, egyidejűleg fokozva működési függetlenségüket;

                  8.

                  az éves beszámoló alapján nyugtázza, hogy 2011. január 12-én, a hatóság alakuló ülésén az igazgatótanács elfogadta az alapvető pénzügyi szabályokat és a hatóság saját pénzügyi szabályzatát, annak érdekében, hogy az EBH el tudja látni európai hatóságként fennálló feladatait;

                  9.

                  tudomásul veszi, hogy a két bérelt iroda – 1 089 négyzetméteres összterületével – 1 016 512,64 EUR-s költséget jelent, és felszólítja a hatóságot, hogy az irodabérleti díjak és költségek ne haladják meg a helyileg szokásos piaci árakat, és emellett javuló piaci feltételek esetén évente kíséreljék meg a költségek csökkentését;

         Elszámolási rend

                  10.

                  az éves beszámoló alapján nyugtázza (9), hogy a hatóság által 2011 elején elfogadott standard és általános költségvetési szerkezetet a hatóság tényleges igényeihez kellett igazítani (mivel a költségvetést a működés első éve előtt készítették el, nem állt rendelkezésre korábbi tapasztalat);

                  11.

                  az éves beszámoló alapján nyugtázza, hogy 2011. június 10-én a hatóság bevezette a Bizottság által a költségvetési számvitel tekintetében alkalmazott, eredményszemléletű számvitelt (ABAC); megállapítja továbbá, hogy a 2011. január 1-je és június 10-e közötti átmeneti időszakban a hatóság Excel-táblázatokon alapuló eszközt használt költségvetési számvitelre, az átállás idején pedig jelentést készítettek a kötelezettségvállasokról és a kifizetésekről, amit feltöltöttek az ABAC-ba;

                  12.

                  nyugtázza, hogy az ABAC bevezetése előtt végrehajtott kifizetések csak az átmenetileg alkalmazott rendszerben vannak rögzítve, az ABAC-ban nem; nyugtázza, hogy minden alkalommal, amikor az ABAC-ból kinyernek egy jelentést a költségvetés felhasználásáról és végrehajtásáról, manuálisan hozzáadják a tételeket egy Excel-táblázathoz, annak érdekében, hogy az egész pénzügyi évre vetítve egyértelműen kimutassák az eredeti költségvetést és a kötelezettségvállalások és kifizetések felhasználását;

                  13.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy 2012-től kezdve az összes pénzügyi tranzakciót teljes körűen az ABAC-ban rögzítik;

                  14.

                  az éves beszámoló alapján nyugtázza, hogy az általános számvitel tekintetében 2011. június 10-én a hatóság bevezette az SAP-t, amely közvetlenül kapcsolódik az ABAC-hoz, és amelyet a Bizottság is használ; megállapítja továbbá, hogy eddig a hatóság a CEBS által bevezetett SAGE (10) rendszerben végezte a számvitelt, és hogy a 2011. június 10-i átálláskor mérleget készítettek;

                  15.

                  nyugtázza, hogy 2011. augusztus 28-án a hatóság bevezette a Bizottság eszköz-nyilvántartási rendszerét (ABAC Assets), az egyes tárgyi eszközök fizikai nyomon követése érdekében (az ABAC Assets beépül a hatóság számviteli rendszerébe); nyugtázza továbbá, hogy korábban a CEBS-nél nem állt rendelkezésre semmilyen rendszer e célra;

                  16.

                  az éves beszámoló alapján nyugtázza (11), hogy 2011 augusztusában és szeptemberében a hatóság elvégezte a CEBS-től kapott tárgyi eszközök leltárát, és nem tárt fel jelentős eltéréseket;

                  17.

                  örömmel látja, hogy a külső ellenőr, a Deloitte Consulting validálta a hatóság számviteli rendszerét (12); nyugtázza, hogy a hatóság számviteli rendszerét 2012 novemberében felülvizsgálták;

                  18.

                  a Deloitte jelentése alapján nyugtázza, hogy „a megfelelés validálására vonatkozóan elvégzett eljárások alapján a Deloitte arra a következtetésre jutott, hogy az EBA számviteli rendszere megfelel az Európai Bizottság (Költségvetési Főigazgatóság) által meghatározott kritériumoknak. Az EBA már számos, a számviteli eljárásra, valamint az informatikai infrastruktúra kulcsfontosságú elemeihez való hozzáférésre vonatkozó belső ellenőrzési eljárást vezetett be és hajtott végre a helyes gyakorlatnak megfelelően”;

         Kötelezettségvállalások

                  19.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy az intézet 2011 végén a kifizetések tekintetében 71 %-os, a kötelezettségvállalások tekintetében pedig 59 %-os költségvetés-végrehajtási arányt rögzített;

                  20.

                  megállapítja, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtásának aránya az I. cím (Személyzeti kiadások) esetében 91 %-os, és illeszkedik a 2011. december 31-én betöltött álláshelyek számához (a létszámtervben előirányzott 46-ból 41); megállapítja továbbá, hogy a kifizetések alacsonyabb végrehajtási aránya (83 %) főként abból adódik, hogy a tagállami felügyeleti hatóságok későn állították ki a kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó számlákat; sürgeti a hatóságot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság kezelésére tett lépéseiről;

                  21.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy a III. cím (Operatív kiadások) alacsonyabb végrehajtási aránya főként az informatika területéhez kapcsolódik, és a szükséges informatikai személyzet felvételének vártnál lassabb lebonyolítása, valamint a közbeszerzési eljárás elhúzódása magyarázza; felhívja a hatóságot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a III. cím végrehajtási arányának javítása érdekében tett lépésekről;

                  22.

                  a hatóság éves jelentése alapján (13) nyugtázza, hogy 2011-ben a hatóság csak nem differenciált előirányzatokat használt; szintén megállapítja, hogy a kötelezettségvállalások 9 054 030 EUR-t, azaz a 2011-es költségvetés 71 %-át tették ki, ebből 7 436 217 EUR-t fizettek ki, és 1 617 813 EUR-t vittek át automatikusan a következő évre, a hatóság pénzügyi szabályzatának 10. cikkével összhangban;

                  23.

                  aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék azon észrevétele miatt, mely szerint a kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtási aránya alacsony volt, különös tekintettel a II. címre (Igazgatási kiadások) (57 %) és a III. címre (Operatív kiadások) (46 %), ami hatással volt a hatóság informatikai célkitűzéseire, melyek így nem valósultak meg teljes mértékben; felhívja a hatóságot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a végrehajtási arányok javítása érdekében tett lépésekről, mivel az alacsony értékek a költségvetési tervezés és végrehajtás terén meglévő nehézségekről árulkodnak;

                  24.

                  megjegyzi, hogy a Számvevőszék rámutatott arra, hogy három esetben hiányosságokat tártak fel költségvetési kötelezettségvállalások előtt tett jogi kötelezettségvállalások tekintetében (742 000 EUR); felhívja a hatóságot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság kezelésére tett lépéseiről;

         Közbeszerzési eljárások

                  25.

                  megállapítja, hogy a hatóság éves jelentése (14) szerint 2011-ben számos, árukra és szolgáltatásokra irányuló közbeszerzési eljárást indítottak el; megállapítja továbbá, hogy a hatóság felhasználta a meglévő bizottsági keretszerződéseket, különösen az informatika területén, ahol számos belső informatikai rendszert (pl. e-mail, intranet) és platformot alkalmazott a tagállami felügyeleti hatóságoktól származó anyagok összegyűjtésére és elemzésére;

                  26.

                  elismeri, hogy a hatóság jelentős előrehaladást ért el közbeszerzési eljárásainak aktualizálása terén, annak érdekében, hogy megfeleljen az uniós közbeszerzési szabályoknak; megállapítja, hogy a lezáratlan közbeszerzési eljárások terén meglévő elmaradás jelentős mértékben csökkent, és hogy a hatóság szerint 2013-ban behozzák a további lemaradást, illetve kijavítják azon területeket, ahol a megfelelést még nem érték el; felszólítja a hatóságot, hogy kövesse nyomon az ügyet, és készítsen jelentést a mentesítésért felelős hatóság számára az elért előrehaladásról;

                  27.

                  nyugtázza, hogy a közbeszerzési eljárások tekintetében a hatóság számára néhány eltérést engedélyeztek; ugyanakkor megállapítja, hogy az eltérések száma sokkal kevesebb volt 2012-ben, mint 2011-ben, és hogy a jelentős meg nem felelést az esetek többségében kijavították; felhívja a hatóságot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság kezelésére tett további lépéseiről;

         Munkaerő-felvételi eljárások

                  28.

                  a számvevőszéki jelentés alapján nyugtázza, hogy javítani kell a hatóság munkaerő-felvételi eljárásainak átláthatóságán; sürgeti a hatóságot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság kezelésére tett lépéseiről; úgy véli, hogy a személyzeti szabályzat bizonyos előírásai komoly adminisztratív terhet jelenthetnek; ezért bátorítja a Bizottságot, hogy az ügynökségek tekintetében tegyen lehetővé bizonyos fokú egyszerűsítést a személyzeti szabályzat 110. cikkére vonatkozóan;

                  29.

                  a hatóság éves jelentése (15) alapján nyugtázza, hogy 2011 rendkívül fontos év volt a hatóság számára a humánerőforrással foglalkozó csapat felépítése és kibővítése tekintetében, annak érdekében, hogy új feladataihoz megfelelő forrásokat tudjon rendelni; megállapítja továbbá, hogy összesen 33 felvételi eljárást bonyolítottak le, és hogy a hatóság – 19 különböző nemzetből származó – személyzete 2011. január 1-je és december 31-e között 31-ről 52 főre nőtt;

                  30.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2013. április 17-i (16) állásfoglalására.

         (1)  HL C 388., 2012.12.15., 60. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o., 62. cikk (1) bekezdés.

         (7)  2011. évi éves beszámoló, 19. o.

         (8)  2011. évi éves beszámoló, 18. o.

         (9)  2011. évi éves beszámoló, 31. o.

         (10)  A SAGE testre szabott számviteli rendszer kis-és középméretű üzleti vállalkozások, szervezetek és intézmények számára.

         (11)  2011. évi éves beszámoló, 26. o.

         (12)  Európai Bankhatóság (EBA), A számviteli rendszer validálása, 2012.12.7., Deloitte.

         (13)  2011. évi éves jelentés, 41. o.

         (14)  2011. évi éves jelentés, 36. o.

         (15)  2011. évi éves jelentés, 36. o.

         (16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0134 (lásd e Hivatalos Lap 374. oldalát).


title: Az Európai Parlament és a Tanács 778/2013/EU határozata ( 2013. augusztus 12. ) a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról

text:
               14.8.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 218/15

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 778/2013/EU HATÁROZATA
   (2013. augusztus 12.)
   a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   rendes jogalkotási eljárás keretében, az egyeztetőbizottság által 2013. május 28-án jóváhagyott közös szövegtervezet figyelembevételével (1),
   mivel:

               (1)

               A Grúzia és az Európai Unió közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretében fejlődnek. A Közösség és Grúzia 2006-ban megállapodott egy európai szomszédságpolitikai cselekvési tervről, amely az EU–Grúzia kapcsolatok tekintetében középtávú prioritásokat határoz meg. 2010-ben az Unió és Grúzia tárgyalásokat indított egy társulási megállapodásról, amely a meglévő EU–Grúzia partnerségi és együttműködési megállapodás (2) helyébe hivatott lépni. Az EU–Grúzia kapcsolatok keretét az újonnan indított keleti partnerség is erősíti.

               (2)

               Az Európai Tanács a 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli ülésén megerősítette az Unió szándékát a Grúziával való kapcsolatainak erősítése iránt a 2008. augusztusi, Grúzia és az Orosz Föderáció közötti fegyveres konfliktust követően.

               (3)

               A nemzetközi pénzügyi válság 2008 harmadik negyedéve óta sújtja a grúz gazdaságot, és ennek következtében csökken a kibocsátás, apadnak a költségvetési bevételek és növekszik a külső finanszírozási igény.

               (4)

               A 2008. október 22-én tartott nemzetközi donorkonferencián a nemzetközi közösség vállalta Grúzia gazdasági fellendítésének támogatását az Egyesült Nemzetek Szervezete és a Világbank által végzett közös igényfelméréssel összhangban.

               (5)

               Az Unió bejelentette, hogy Grúzia számára 500 millió EUR összegig terjedő pénzügyi támogatást nyújt.

               (6)

               A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt Grúzia gazdasági kiigazításához és fellendítéséhez. A grúz hatóságok 2008 szeptemberében megegyeztek a Nemzetközi Valutaalappal egy 750 millió USD összegű készenléti megállapodásról, amelynek célja a grúz gazdaság támogatása a pénzügyi válság következtében szükségessé vált kiigazításban.

               (7)

               Grúzia gazdasági helyzetének további romlását és az IMF-programot alátámasztó gazdasági feltételezések szükséges felülvizsgálatát követően, valamint Grúzia nagyobb külső finanszírozási igénye miatt Grúzia és az IMF megállapodott a készenléti megállapodás keretében nyújtott hitel 424 millió USD-ral való növeléséről, amelyet az IMF igazgatótanácsa 2009 augusztusában jóváhagyott.

               (8)

               Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében az Unió a 2010–-2012 időszakra átlagosan évi 24 millió EUR összegű költségvetési támogatást bocsát Grúzia rendelkezésére.

               (9)

               Grúzia a gazdasági helyzetének és kilátásainak romlása miatt makroszintű uniós pénzügyi támogatást kért.

               (10)

               Mivel Grúzia fizetési mérlegében továbbra is fennmaradó finanszírozási rés mutatkozik, a makroszintű pénzügyi támogatás a jelenlegi rendkívüli körülmények között a Grúzia kérésére adott megfelelő válasznak tekinthető, amely az érvényben lévő IMF-programmal közösen a gazdaságot hivatott stabilizálni.

               (11)

               A Grúziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak (a továbbiakban: az uniós makroszintű pénzügyi támogatás) nem csupán kiegészítenie kell az IMF és a Világbank programjait és forrásait, hanem biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

               (12)

               A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein hozott intézkedésekkel.

               (13)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó konkrét céloknak erősíteniük kell a hatékonyságot, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezen célkitűzések teljesítését.

               (14)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek tükrözniük kell a Grúziával szembeni uniós politika kulcsfontosságú elveit és céljait.

               (15)

               Az Unió ezen uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából Grúziának megfelelő intézkedéseket kell hoznia az e támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. A Bizottságnak rendelkeznie kell továbbá a megfelelő ellenőrzésekről, és a Számvevőszéknek biztosítania kell a megfelelő auditokat.

               (16)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik.

               (17)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket az uniós makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat.

               (18)

               Ezen határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni.

               (19)

               Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az említett rendelet értelmében általában véve tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni az említett rendeletben meghatározottaktól eltérő esetekben. Figyelembe véve a 90 millió EUR összeghatár feletti műveletek potenciálisan jelentős hatásait, az ilyen műveletekre helyénvaló a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazni. Figyelemmel a Grúziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegére, a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni az egyetértési megállapodás elfogadására, valamint a támogatás csökkentésére, felfüggesztésére és megszüntetésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az Unió 46 millió EUR összegig terjedő makroszintű pénzügyi támogatást nyújt Grúziának Grúzia gazdasági stabilizációjának támogatása és az IMF érvényben lévő programjában meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó finanszírozási szükségletének fedezése céljából. Ebből a maximális összegből legfeljebb 23 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában, és legfeljebb 23 millió EUR hitel formájában nyújtandó. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása a 2013. évi uniós költségvetésnek a költségvetési hatóság általi jóváhagyásától függ.
   (2)   A támogatás hitelelemének finanszírozása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében hitelt vegyen fel a szükséges források megszerzéséhez. A hitel maximális futamideje 15 év.
   (3)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság az IMF és Grúzia között létrejött megállapodásokkal és megegyezésekkel, valamint az Európai Unió és Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban meghatározott gazdasági reform alapvető elveivel és céljaival összeegyeztethető módon irányítja. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.
   (4)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 2. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.
   2. cikk
   (1)   A Bizottság a 6. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében egyetértési megállapodást fogad el, amely tartalmazza az uniós makroszintű pénzügyi támogatás gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeit, ideértve a szóban forgó feltételek teljesítésére vonatkozó időkeretet. Az egyetértési megállapodásban felsorolt gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell állniuk az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és megegyezésekkel. Az említett feltételek különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására irányulnak, ideértve a grúz államháztartás irányítási rendszereit is. Az említett célkitűzések megvalósításában elért előrelépéseket a Bizottság rendszeresen nyomon követi. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a grúz hatóságok között kötendő vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban és hitelmegállapodásban kell meghatározni.
   (2)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében alkalmazandó grúz pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát, valamint a jóváhagyott időkeret Grúzia általi betartását.
   (3)   A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy Grúzia gazdaságpolitikája összhangban van-e az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel, és hogy kellőképpen teljesülnek-e a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai feltételek. E célból a Bizottság szorosan együttműködik a Nemzetközi Valutaalappal és a Világbankkal, továbbá szükség esetén a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.
   3. cikk
   (1)   A (2) bekezdésben meghatározott feltételekre figyelemmel az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottság vissza nem térítendő támogatást és hitelt is tartalmazó két részletben bocsátja rendelkezésre. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodásban határozzák meg.
   (2)   A Bizottság az egyetértési megállapodásban szereplő gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek megfelelő teljesítésétől függően dönt a részletek rendelkezésre bocsátásáról. A második részlet kifizetésére legkorábban három hónappal az első részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor.
   (3)   Az uniós pénzeszközöket a Grúz Nemzeti Bank számára kell kifizetni. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó előírásoktól függően, ideértve a fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítését is, az uniós pénzeszközöket a Grúz Államkincstár mint végső kedvezményezett számára lehet átutalni.
   4. cikk
   (1)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hiteleleméhez kapcsolódó hitelfelvételi és -nyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és azaz Unió ezek során nem lehet érintett a futamidők átalakításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban vagy más kereskedelmi kockázatban..
   (2)   A Bizottság Grúzia kérelmére megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést, és hogy a Bizottság hitelfelvételi műveleteinek feltételei között is szerepeljen ennek megfelelő rendelkezés.
   (3)   Amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, és Grúzia kérelmezi, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti kölcsöneit, vagy átalakíthatja a megfelelő pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy az átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.
   (4)   Az e határozat szerinti hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő összes költséget Grúzia viseli.
   (5)   A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.
   5. cikk
   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és végrehajtási szabályaival (5) összhangban történik. A grúz hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodás, hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás mindenekelőtt rendelkezik az uniós makroszintű pénzügyi támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó egyedi intézkedésekről. A pénzösszegek kezelése és kifizetése átláthatóságának növelése érdekében az egyetértési megállapodás, a hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás rendelkezik továbbá a Bizottság – és azon belül többek között az Európai Csalás Elleni Hivatal – általi ellenőrzésről is, ideértve a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat is. Ezen kívül rendelkeznek a Számvevőszék által végzett ellenőrzésekről is, beleértve adott esetben a helyszíni ellenőrzéseket is.
   6. cikk
   (1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
   7. cikk
   (1)   A Bizottság minden év június 30-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző évi végrehajtásáról, illetve annak értékeléséről szóló jelentést. A jelentés megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek, Grúzia aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részösszegeinek rendelkezésre bocsátására vonatkozó határozatai közötti összefüggést.
   (2)   Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
   8. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 12-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Az Európai Parlament 2011. május 10-i álláspontja (HL C 377. E, 2012.12.7., 211. o.) és a Tanács 2012. május 10-i álláspontja első olvasatban (HL C 291. E, 2012.9.27., 1. o.). Az Európai Parlament 2012. december 11-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2013. július 4-i jogalkotási állásfoglalása (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2013. július 9-i határozata.

      (2)  Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás (HL L 205., 1999.8.4., 3. o.)

      (3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

      (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (5)  A 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

      Az Európai Parlament és a Tanács által a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozattal egy időben elfogadott közös nyilatkozat
      Az Európai Parlament és a Tanács:

                  —

                  egyetért azzal, hogy a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozat elfogadását a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatok hatékony és eredményes végrehajtását biztosító keret iránti igény szélesebb összefüggésében kell vizsgálni;

                  —

                  egyetért azzal, hogy a makroszintű pénzügyi támogatási műveletekről szóló határozatok elfogadásának az alábbi – az uniós makroszintű pénzügyi támogatás arra jogosult harmadik országok és területek számára történő nyújtására vonatkozó – megfontolásokon és alapelveken kell nyugodniuk, a jogalkotási kezdeményezési jog és az említett megfontolásokat és alapelveket formálisan megfogalmazó jövőbeni eszköz jogi formájának sérelme nélkül;

                  —

                  kötelezettséget vállal arra, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló jövőbeni egyedi határozatok meghozatalakor teljes mértékben tiszteletben tartja az említett megfontolásokat és alapelveket.

            „A” RÉSZ –   MEGFONTOLÁSOK

                  1

                  Az Európai Unió fontos részt vállal a harmadik országok számára biztosított gazdasági, pénzügyi és technikai segítségnyújtásban. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban: makroszintű pénzügyi támogatás) a gazdasági stabilizáció hatékony eszközének és az ilyen támogatásban részesülő országok és területek (a továbbiakban: kedvezményezettek) strukturális reformjai mozgatórugójának bizonyult. A tagjelölt, lehetséges tagjelölt és szomszédos országokra vonatkozó általános politikájával összhangban az Uniónak készen kell állnia arra, hogy makroszintű pénzügyi támogatást nyújtson az említett országoknak azzal a céllal, hogy kölcsönös stabilitási, biztonsági és jóléti térség alakuljon ki.

                  2

                  A makroszintű pénzügyi támogatásoknak az Európai Parlament és a Tanács eseti, országspecifikus határozatain kell alapulniuk. Ezen alapelvek célja az ilyen határozatokhoz vezető döntéshozatali eljárások, illetve a későbbi végrehajtás hatékonyságának és eredményességének fokozása, a makroszintű pénzügyi támogatás politikai előfeltételeinek kedvezményezett általi teljesítésének megerősítése, valamint a támogatás átláthatóságának és demokratikus ellenőrzésének javítása.

                  3

                  Az Európai Parlament a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló, 2003. június 3-i állásfoglalásában a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó keretrendelet megalkotására szólított fel a döntéshozatali eljárás meggyorsítása és e pénzügyi eszköz hivatalos és átlátható alapjának létrehozása céljából.

                  4

                  A Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben kritériumokat határozott meg (az úgynevezett genvali kritériumok), amelyek iránymutatással szolgálnak a makroszintű pénzügyi támogatási műveletekhez. Helyénvaló lenne ezeket a kritériumokat – többek közt a támogatás megfelelő formáját (hitel, vissza nem térítendő támogatás, vagy a kettő kombinációja) meghatározó kritériumokat – korszerűsíteni és egyértelművé tenni.

                  5

                  Ezeknek az alapelveknek képessé kell tenniük az Uniót makroszintű pénzügyi támogatás gyors rendelkezésre bocsátására, különösen ha a körülmények azonnali cselekvést igényelnek, valamint fokozniuk kell a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó kritériumok egyértelműségét és átláthatóságát.

                  6

                  A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós szakpolitikák különféle területeinek alapvető elveivel, célkitűzéseivel és intézkedéseivel.

                  7

                  A makroszintű pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie az Unió külpolitikáját. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során a Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szoros együttműködésben kell dolgozniuk annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét.

                  8

                  A makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia a kedvezményezettek által az Unió közös értékeivel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben tett kötelezettségvállalásokhoz.

                  9

                  A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a kedvezményezett ország tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezen előfeltételek teljesülését.

                  10

                  Az egyedi makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatok konkrét célkitűzéseinek tartalmazniuk kell a hatékonyság, átláthatóság és elszámoltathatóság erősítését a kedvezményezettek államháztartásának irányítása terén. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell e célkitűzések teljesítését.

                  11

                  A makroszintű pénzügyi támogatás célja, hogy segítséget nyújtson a devizahiányban szenvedő és emiatt külső finanszírozási nehézségekkel küzdő harmadik országok és területek számára a fenntartható külső egyenleg helyreállításához. A makroszintű pénzügyi támogatás nem jelenthet rendszeres pénzügyi támogatást és elsősorban nem is a kedvezményezettek gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatására szolgál.

                  12

                  A makroszintű pénzügyi támogatásnak a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és más multilaterális pénzügyi intézmények által nyújtott forrásokhoz képest kiegészítő jellegűeknek kell lenniük, és biztosítani kell a terhek méltányos megosztását az Unió és a többi támogató között. A makroszintű pénzügyi támogatásnak biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét.

                  13

                  Az Unió makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából a kedvezményezetteknek megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az e támogatáshoz kapcsolódó csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében, valamint rendelkezni kell a Bizottság által végzett ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról.

                  14

                  Az egyetértési megállapodások elfogadására szolgáló eljárás megválasztásáról a 182/2011/EU rendeletben rögzített kritériumoknak megfelelően kell dönteni. Ezzel összefüggésben, főszabályként a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazandó, azonban a „B” részben rögzített összeghatárt meghaladó műveletek potenciálisan jelentős hatása miatt indokolt, hogy az ilyen esetekben a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazzák.

            „B” RÉSZ –   ALAPELVEK
      1.   A támogatás célja

                  a)

                  A makroszintű pénzügyi támogatás olyan kivételes pénzügyi eszköz, amely az arra jogosult harmadik országoknak és területeknek nyújt, feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatást. Célja, hogy segítséget nyújtson külső finanszírozási nehézségekkel küzdő, ilyen támogatásra jogosult országok és területek számára a fenntartható külső egyenleg helyreállításához. A támogatás alátámasztja a fizetési mérleg javítását célzó, erőteljes kiigazítási intézkedéseket és strukturális reformokat tartalmazó szakpolitikai programok végrehajtását, elsősorban a programozási időszak alatt, továbbá megerősíti az Unióval kötött megállapodások és az Unióval közösen kialakított programok végrehajtását.

                  b)

                  Makroszintű pénzügyi támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy a kedvezményezett ország vagy terület az általa végrehajtott erőteljes gazdasági stabilizációs és reformprogramok ellenére az IMF és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokon felüli, jelentős fennálló külső finanszírozási réssel rendelkezik, amit a Bizottság a multilaterális pénzügyi intézményekkel közösen azonosított.

                  c)

                  A makroszintű pénzügyi támogatás rövid távú, és nyújtása megszűnik, amint a külső finanszírozási helyzet újra fenntarthatóvá válik.

            2.   Támogatható országok és területek
      A makroszintű pénzügyi támogatás kedvezményezettjeivé az alábbi harmadik országok és területek válhatnak:

                  —

                  tagjelölt és potenciális tagjelölt országok,

                  —

                  az európai szomszédságpolitika által érintett országok és területek,

                  —

                  kivételes és kellően indokolt esetben a regionális stabilitás terén meghatározó szerepet játszó, az Unió számára stratégiai jelentőségű, az Unióval szoros politikai, gazdasági és földrajzi kapcsolatban álló más harmadik országok.

            3.   A támogatás formája

                  a)

                  Makroszintű pénzügyi támogatás általában hitel formájában nyújtandó. Kivételes esetekben azonban makroszintű pénzügyi támogatás nyújtható vissza nem térítendő támogatás vagy hitel és vissza nem térítendő támogatás kombinációja formájában is. A vissza nem térítendő támogatási elem részarányának meghatározásakor a Bizottságnak a javaslat előkészítése során figyelembe kell vennie a kedvezményezett gazdasági fejlettségi szintjét az egy főre eső jövedelem és a szegénység mértéke alapján, valamint visszafizetési képességét az adósságállomány fenntarthatóságának elemzése alapján, ugyanakkor biztosítania kell az Unió és a többi támogató közötti méltányos tehermegosztás elvének betartását. Ennek érdekében a Bizottságnak azt is figyelembe kell vennie, hogy a nemzetközi pénzügyi intézmények és a többi támogató milyen mértékben alkalmaznak kedvezményes feltételeket a szóban forgó országra.

                  b)

                  Ha a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása hitel formájában történik, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Unió nevében kölcsönt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől a szükséges források megszerzéséhez, és azokat továbbkölcsönözze a kedvezményezettnek.

                  c)

                  A hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteket euróban kell végrehajtani egyazon értéknap alkalmazásával, és az Unió nem vehet érintett lejárati határidők módosításában, illetve árfolyam- vagy kamatkockázatokban.

                  d)

                  A hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő valamennyi költséget a kedvezményezett kell, hogy viselje.

                  e)

                  A kedvezményezett kérésére, és amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti kölcsöneit, vagy átalakíthatja a kapcsolódó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási és átalakítási műveleteket a 3. pont d) alpontjában megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.

            4.   Pénzügyi rendelkezések

                  a)

                  A vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal.

                  b)

                  A hitel formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatási összegeket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló rendeletnek megfelelően kell rendelkezésre bocsátani. A rendelkezésre bocsátott összegeknek összhangban kell állniuk a többéves pénzügyi keretben e célra elkülönített költségvetési előirányzatokkal.

                  c)

                  Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

            5.   A támogatás összege

                  a)

                  A támogatás összegét az arra jogosult ország vagy terület fennálló külső finanszírozási igénye alapján kell meghatározni, figyelembe véve az ország vagy terület saját forrásokból történő finanszírozási képességét, és különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokat. Ezt a finanszírozási igényt a Bizottság a nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve állapítja meg, átfogó és átláthatóan dokumentált számszerű értékelés alapján. A Bizottság mindenekelőtt az IMF által az adott országra vagy területre vonatkozóan készített legújabb fizetésimérleg-előrejelzésekre alapoz és figyelembe veszi a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi hozzájárulást, valamint az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek a szóban forgó támogatásra jogosult országban vagy területen már előzetesen megtörtént alkalmazását.

                  b)

                  A Bizottság dokumentációja információkat tartalmaz arról, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás híján várhatóan hogyan alakulna a devizatartalék mennyisége a megfelelőnek tartott szinthez képest, a releváns mutatók, például a tartalékok és a rövid távú külső adósság, illetve a tartalékok és a kedvezményezett ország importja közötti arány tükrében.

                  c)

                  A nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás összegének meghatározása során figyelembe kell venni az Unió és a más támogatók közti méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

                  d)

                  Abban az esetben, ha a kedvezményezett finanszírozási igénye a makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken akezdeti előrejelzésekhez képest, a Bizottság csökkenti, felfüggeszti vagy megszünteti a támogatást, és erről 90 millió EUR összeget meg nem haladó támogatási összeg esetén tanácsadó bizottsági eljárás keretében, 90 millió EUR összeget meghaladó támogatási összeg esetén pedig vizsgálóbizottsági eljárás keretében dönt.

            6.   Feltételrendszer

                  a)

                  A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy az arra jogosult ország vagy terület tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottság ezen előfeltétel teljesüléséről nyilvánosan elérhető értékelést (1) készít, valamint nyomon követi az előfeltétel teljesülését a makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa folyamán. Ezt a pontot az E K Sz szervezetének és működésének megállapításáról szóló határozattal összhangban kell alkalmazni.

                  b)

                  A makroszintű pénzügyi támogatás feltétele az arra jogosult ország vagy terület és az IMF közötti, nem elővigyázatossági jellegű hitelmegállapodás megléte, amely megfelel az alábbi feltételeknek:

                              —

                              a megállapodás célja összhangban áll a makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzésével, nevezetesen a rövid távú fizetésimérleg-nehézségek enyhítésével;

                              —

                              az erőteljes kiigazítási intézkedések végrehajtása összhangban áll a makroszintű pénzügyi támogatásnak az 1. pont a) alpontjában rögzített célkitűzésével.

                  c)

                  A támogatás folyósításának feltétele az IMF által támogatott szakpolitikai program keretében elért tartósan kielégítő eredmény, valamint az e pont a) alpontjában említett előfeltétel teljesülése. Feltétele továbbá egy sor egyértelműen meghatározott, strukturális reformokra és rendezett államháztartásra összpontosító gazdaságpolitikai intézkedés konkrét időtartamon belüli végrehajtása, amelyekről a Bizottság és a kedvezményezett állapodik meg, és amelyeket egyetértési megállapodásba kell foglalni.

                  d)

                  Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és a kedvezményezettek kormányzásának megerősítése céljából az egyetértési megállapodásnak tartalmaznia kell az államháztartás irányítási rendszereinek hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát fokozó intézkedéseket.

                  e)

                  A szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló méltányos kereskedelem fejlesztése és más, az Unió külpolitikájával összefüggő prioritások terén elért előrelépést is.

                  f)

                  A szakpolitikai intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió és a kedvezményezett között kötött partnerségi megállapodásokkal, együttműködési vagy társulási megállapodásokkal, valamint a kedvezményezett által az IMF támogatásával megvalósított makrogazdasági kiigazítási és strukturálisreform-programokkal.

            7.   Eljárás

                  a)

                  A makroszintű pénzügyi támogatást igénylő ország vagy terület írásbeli kérelemmel fordul a Bizottsághoz. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy teljesülnek-e az 1., 2., 4. és 6. pontokban említett feltételek, és adott esetben határozatra irányuló javaslatot terjeszthet az Európai Parlament és a Tanács elé.

                  b)

                  A hitelnyújtásról szóló határozat meghatározza a makroszintű pénzügyi támogatás összegét, maximális átlagos futamidejét és a részletek maximális számát. Amennyiben a határozat vissza nem térítendő támogatási elemet is tartalmaz, meg kell határoznia a vissza nem térítendő támogatási elem összegét és a részletek maximális számát is. A vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról szóló határozathoz csatolni kell a vissza nem térítendő támogatás (vagy a vissza nem térítendő támogatási elem) indokolását. Mindkét esetben meg kell határozni a makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartamát. Ez a rendelkezési állási időszak rendszerint nem haladhatja meg a három évet. Makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló új határozatra irányuló javaslat benyújtásakor a Bizottságnak rendelkezésre kell bocsátania a 12. pont c) alpontjában említett információt.

                  c)

                  A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló határozat elfogadását követően a Bizottság – 90 millió EUR összeget meg nem haladó támogatási összeg esetén tanácsadó bizottsági eljárás keretében, 90 millió EUR összeget meghaladó támogatási összeg esetén pedig vizsgálóbizottsági eljárás keretében eljárva – az egyetértési megállapodásban megállapodik a kedvezményezettel a 6. pont c), d), e) és f) alpontjában említett szakpolitikai intézkedésekről.

                  d)

                  A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló határozat elfogadását követően a Bizottság megállapodik a kedvezményezettel a támogatás részletes pénzügyi feltételeiről. Ezeket a részletes pénzügyi feltételeket vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban vagy a hitelmegállapodásban kell meghatározni.

                  e)

                  A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az országspecifikus támogatás alakulásáról, ideértve annak folyósítását is, valamint kellő időben ezen intézmények a rendelkezésére bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

            8.   Végrehajtás és pénzügyi irányítás

                  a)

                  A Bizottság az Unió pénzügyi jogszabályaival összhangban hajtja végre a makroszintű pénzügyi támogatásokat.

                  b)

                  A makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása közvetlen centralizált irányítással történik.

                  c)

                  A költségvetési kötelezettségvállalásokat a Bizottság által e ponttal összhangban meghozott határozatok alapján kell megtenni. Amennyiben a makroszintű pénzügyi támogatás több pénzügyi évre terjed ki, a támogatásra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekre bonthatók.

            9.   A támogatás folyósítása

                  a)

                  A makroszintű pénzügyi támogatást a kedvezményezett központi bankjának kell folyósítani.

                  b)

                  A támogatás folyósítása egymást követő részletekben történik, a 6. pont a) alpontjában említett előfeltétel és a 6. pont b) és c) alpontjában említett feltételek teljesülése esetén.

                  c)

                  A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a 6. pont b) és c) alpontjában említett feltételek továbbra is teljesülnek.

                  d)

                  A 6. pont a) alpontjában említett előfeltétel és a 6. pont b) és c) alpontjában említett feltételek nem teljesülése esetén a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti a makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ilyen esetben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy megszüntetés okairól.

            10.   Támogató intézkedések
      Az Unió költségvetési forrásai felhasználhatók a makroszintű pénzügyi támogatások végrehajtásához szükséges kiadások fedezésére.
      11.   Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

                  a)

                  Az egyes országspecifikus határozatok nyomán létrejövő bármely megállapodásnak rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják, hogy a kedvezményezettek rendszeresen ellenőrzik az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megteszik a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség esetén jogi lépéseket tesznek az egyes országspecifikus határozatok keretében tévesen kifizetett pénzeszközök visszafizettetése érdekében.

                  b)

                  Az országspecifikus határozatok nyomán létrejövő bármely megállapodásnak olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, különösen a csalás, korrupció és bármilyen más szabálytalanság tekintetében, a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően.

                  c)

                  A 6. pont c) alpontjában említett egyetértési megállapodásnak kifejezetten fel kell jogosítania a Bizottságot és a Számvevőszéket arra, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama alatt és azt követően ellenőrzéseket hajtsanak végre, ideértve dokumentumok ellenőrzését és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket. A megállapodásnak kifejezetten fel kell hatalmaznia a Bizottságot vagy képviselőit arra is, hogy helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.

                  d)

                  A makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottságnak – működési értékelés révén – felügyelnie kell a kedvezményezett által alkalmazandó, a támogatás szempontjából releváns pénzügyi szabályok, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.

                  e)

                  Az országspecifikus határozatok nyomán létrejövő bármely megállapodásnak olyan rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják, hogy amennyiben megállapításra kerül, hogy a kedvezményezett a makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciós cselekményt követ el, illetve más jogellenes tevékenységet folytat, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az Uniónak jogában áll a vissza nem térítendő támogatás teljes visszafizettetése és/vagy a hitel lejárat előtti visszafizettetése.

            12.   Éves jelentés

                  a)

                  A Bizottság megvizsgálja a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért haladást, és minden év június 30-ig éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

                  b)

                  Az éves jelentés értékeli a kedvezményezettek gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 6. pont c) alpontjában említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést.

                  c)

                  Ezenkívül naprakész információkat tartalmaz a hitel és vissza nem térítendő támogatás formájában rendelkezésre álló költségvetési forrásokról, figyelembe véve a tervezési fázisban lévő műveleteket is.

            13.   Értékelés

                  a)

                  A Bizottság utólagos értékelő jelentéseket nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, értékelve a legutóbb lezárt makroszintű pénzügyi támogatási műveletek eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy ezek milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.

                  b)

                  A Bizottság rendszeresen és legalább négyévente értékeli a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó rendelkezéseket, és megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a makroszintű pénzügyi támogatások részletes áttekintését. Az értékelés célja annak megállapítása, hogy teljesülnek-e a makroszintű pénzügyi támogatások célkitűzései, hogy továbbra is teljesülnek-e az makroszintű pénzügyi támogatás feltételei, köztük a 7. pont c) alpontjában említett összeghatár, valamint hogy a Bizottság képes legyen ajánlásokat megfogalmazni a jövőbeni műveletek javítása érdekében. Értékelésében a Bizottságnak minősítenie kell minősíti a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása kapcsán az európai és multilaterális pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködést is.

         (1)  Az értékelés az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keret, illetve az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési terv című dokumentumban (A Tanács következtetései az emberi jogokról és a demokráciáról, 2012. június 25.) említett, az emberi jogok és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló éves jelentésen alapul majd.


title: 2011/531/EU: A Tanács határozata ( 2011. június 16. ) az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás repülésbiztonsági melléklete elfogadásáról szóló határozatot illető, az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül képviselendő álláspontról

text:
               9.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 232/8

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. június 16.)
   az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás repülésbiztonsági melléklete elfogadásáról szóló határozatot illető, az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül képviselendő álláspontról
   (2011/531/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikke (9) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodásnak (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) az Európai Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2011. március 31-i 2011/530/EU tanácsi határozatra (1),
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:
   Indokolt az Unió nevében az együttműködési megállapodás által az ahhoz csatolandó repülésbiztonságról szóló melléklet elfogadására tekintettel felállított, az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül elfogadandó álláspontot meghatározni,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) 7. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett vegyes bizottságon belül (EU–ICAO Vegyes Bizottság) az Európai Unió által képviselendő, az együttműködési megállapodás repülésbiztonsági melléklete elfogadását illető álláspont e határozathoz csatolt EU–ICAO vegyes bizottsági határozat tervezetén alapul.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. június 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         VÖLNER P.

      (1)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

      TERVEZET
      AZ EU–ICAO VEGYES BIZOTTSÁG HATÁROZATA
      (…)
      az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás repülésbiztonsági mellékletének elfogadásáról
      AZ EU–ICAO VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodásra (ICAO együttműködési megállapodás) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,
      mivel:
      Indokolt az ICAO együttműködési megállapodásába repülésbiztonságról szóló mellékletet belefoglalni,
      ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
      1. cikk
      E határozat mellékletét az EU–ICAO Vegyes Bizottság elfogadja, és az az ICAO együttműködési megállapodás szerves részét képezi.
      2. cikk
      Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt …,

               az EU–ICAO Vegyes Bizottság részéről

               az elnökök

         MELLÉKLET

               „I. MELLÉKLET – REPÜLÉSBIZTONSÁG

               1.   Célkitűzések

                           1.1.

                           A felek megállapodnak abban, hogy az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) között 2010. szeptember 27-én Montrealban parafált együttműködési megállapodás (ICAO együttműködési megállapodás) keretében együttműködnek a repülésbiztonság területén.

                           1.2.

                           Az egész világon a legmagasabb repülésbiztonsági szint elérésére, valamint a biztonsági szabványok és ajánlott gyakorlatok globális harmonizációjának megvalósítására irányuló kötelezettségvállalásukkal összhangban a felek megállapodnak abban, hogy biztonsági tevékenységeik koordinálása érdekében az átláthatóság és a párbeszéd szellemében szorosan együttműködnek.

                     2.   Hatály

                           2.1.

                           Az 1.2. pontban meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a következő területeken:

                                       —

                                       rendszeres párbeszéd folytatása közös érdeket jelentő biztonsági kérdésekben,

                                       —

                                       átláthatóság megvalósítása a biztonság szempontjából releváns információk és adatok rendszeres cseréje révén, valamint az adatbázisokhoz való kölcsönös hozzáférés biztosításával,

                                       —

                                       részvétel biztonsági tevékenységekben,

                                       —

                                       az ICAO általános biztonságfelügyelet-ellenőrzési programja (Universal Safety Oversight Audit Programme; USOAP) és az uniós szabványosítási ellenőrzések eredményeinek kölcsönös elismerése,

                                       —

                                       az államok ICAO-szabványoknak való megfelelésének, valamint az ajánlott gyakorlatok betartásának nyomon követése és elemzése,

                                       —

                                       együttműködés szabályozási és szabványalkotási kérdésekben,

                                       —

                                       technikai segítségnyújtási projektek és programok kidolgozása és biztosítása,

                                       —

                                       a regionális együttműködés előmozdítása,

                                       —

                                       szakértők cseréje, és

                                       —

                                       képzés biztosítása.

                           2.2.

                           A 2.1. pontban említett együttműködést az EU hatáskörébe tartozó területeken kell kialakítani.

                     3.   Végrehajtás

                           3.1.

                           A felek létrehozhatnak egy munkarendet, amely meghatározza a 2.1. pontban említett területeken folytatandó együttműködés hatékony végrehajtását célzó, közösen elfogadott mechanizmusokat és eljárásokat. A munkarendet az EU–ICAO Vegyes Bizottság fogadja el.

                     4.   Párbeszéd

                           4.1.

                           A felek a közös érdeküket jelentő biztonsági kérdések megvitatása és – adott esetben – tevékenységek koordinálása érdekében rendszeresen üléseket és telekonferenciákat hívnak össze.

                     5.   Átláthatóság, információcsere, adatbázisokhoz való hozzáférés

                           5.1.

                           A felek – alkalmazandó szabályaikra is figyelemmel – a harmadik felekkel fennálló kapcsolataikban ösztönzik az átláthatóságot a repülésbiztonság területén.

                           5.2.

                           A felek együttműködésük során átláthatóak, továbbá a releváns és megfelelő biztonsági adatok, biztonsági információk és dokumentációk cseréje révén – a releváns adatbázisokhoz való hozzáférés biztosításával és az üléseken való közös részvétel elősegítésével – együttműködnek biztonsági tevékenységekben. E célból a felek munkarendet hoznak létre, amelyben meghatározzák az információcserére és az adatbázisokhoz való hozzáférés biztosítására szolgáló, valamint az ICAO együttműködési megállapodás 6. cikkével összhangban a másik féltől kapott információk titkosságát garantáló eljárásokat.

                     6.   Részvétel biztonsági tevékenységekben

                           6.1.

                           E melléklet végrehajtása céljából az egyes felek – adott esetben – a másik felet a biztonsági vonatkozású tevékenységekben és üléseken való részvételre kérik fel a szoros együttműködés és koordináció biztosítása érdekében. Az ilyen részvétel feltételeit a felek által jóváhagyott munkarendben állapítják meg.

                     7.   Az ICAO USOAP programjának és az EU szabványosítási vizsgálatainak koordinálása

                           7.1.

                           A felek megállapodnak abban, hogy – a korlátozott erőforrások optimális kihasználása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében – megerősítik együttműködésüket az USOAP program és a szabványosítási vizsgálatok területén, az ICAO USOAP programjának általános érvényének és sértetlenségének megőrzése mellett.

                           7.2.

                           A felek – annak érdekében, hogy ellenőrizzék az uniós tagállamok biztonsági vonatkozású ICAO-szabványoknak való megfelelését és az ICAO ajánlott gyakorlatainak betartását, és hogy megfeleljenek a 7.1. pontban meghatározott célkitűzéseknek – a következők lebonyolítására szolgáló keretet hoznak létre:

                                       a)

                                       az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) által hozott és az uniós jogszabályokban tárgyalt biztonsági vonatkozású szabványokra és ajánlott gyakorlatokra vonatkozó, valamint az EASA által az uniós tagállamok nevében ellátott bizonyos funkciókra és feladatokra vonatkozó, ICAO általi biztonságfelügyelet-ellenőrzések; és

                                       b)

                                       az uniós tagállamok nemzeti illetékes hatóságainál az EASA által lebonyolított uniós szabványosítási vizsgálatok ICAO általi felügyelete az uniós jogszabályokban tárgyalt biztonsági vonatkozású szabványok és ajánlott gyakorlatok tekintetében.

                           7.3.

                           A felek a 7.2. pontban említett keret hatékony végrehajtásához szükséges mechanizmusokat és eljárásokat meghatározó munkarendet hoznak létre. A munkarend többek között az alábbi szempontokra tér ki:

                                       a)

                                       az ICAO USOAP programjába tartozó beavatkozási tevékenységek – azon belül az ellenőrzések és a hitelesítési kiküldetések – köre, az uniós jogszabályok és az ICAO biztonsági vonatkozású szabványainak és ajánlott gyakorlatainak összehasonlító elemzése alapján;

                                       b)

                                       kölcsönös részvétel mindegyik fél ellenőrzési, vizsgálati és hitelesítési tevékenységeiben;

                                       c)

                                       a felek által az ICAO USOAP programjához, valamint az EASA szabványosítási vizsgálataihoz nyújtandó információk;

                                       d)

                                       szükség esetén a titkosság biztosítása, adatvédelem, és érzékeny információk kezelése; továbbá

                                       e)

                                       helyszíni szemlék.

                     8.   A biztonságra vonatkozó információk és elemzések megosztása

                           8.1.

                           Alkalmazandó szabályaik sérelme nélkül a felek megosztják egymással az USOAP program és más források – például az ICAO folyamatos nyomonkövetési megközelítésének keretébe tartozó tevékenységeik, az EASA szabványosítási vizsgálatai és a külföldi légi járművek biztonsági értékelése (SAFA) keretébe tartozó vizsgálatok – segítségével gyűjtött megfelelő biztonsági adataikat, valamint az ezen adatok alapján végzett elemzéseket.

                           8.2.

                           A felek szorosan együttműködnek az EU-ban és más államokban a szabványoknak és ajánlott gyakorlatoknak való hatékonyabb megfelelés biztosítását célzó bármely fellépésben. Az említett együttműködés magában foglalja a felek közötti információcserét, a közöttük folytatott párbeszéd elősegítését, a helyszíni szemléket vagy vizsgálatokat, valamint bármely technikai segítségnyújtási tevékenység koordinálását.

                     9.   Szabályozási kérdések

                           9.1.

                           Mindkét fél gondoskodik arról, hogy a másik fél folyamatos tájékoztatást kapjon mindazon vonatkozó törvényeiről, rendeleteiről, szabványairól, előírásairól és ajánlott gyakorlatairól, amelyek érinthetik e melléklet végrehajtását, valamint azok bármely módosításáról.

                           9.2.

                           A felek kellő időben értesítik egymást vonatkozó törvényeik, rendeleteik, szabványaik, előírásaik és ajánlott gyakorlataik bármely javasolt módosításáról, amennyiben e módosítások hatással lehetnek erre a mellékletre. Az említett módosítások fényében az EU–ICAO Vegyes Bizottság szükség esetén – az ICAO együttműködési megállapodás 7. cikkével összhangban – elfogadhatja e melléklet módosításait.

                           9.3.

                           A biztonsági szabályozások és szabványok globális harmonizációja céljából a felek a különböző szabályalkotási szakaszok, illetve a szabványok és ajánlott gyakorlatok kidolgozási folyamata során konzultálnak egymással a repülésbiztonság területén felmerülő műszaki szabályozási kérdésekről, és adott esetben felkérést kapnak a kapcsolódó műszaki testületekben való részvételre.

                           9.4.

                           Az ICAO kellő időben tájékoztatja az EU-t a biztonsági vonatkozású szabványokat és ajánlott gyakorlatokat érintő ICAO-határozatokról és -ajánlásokról, teljes körű hozzáférést biztosítva az ICAO-államok leveleihez és elektronikus hírleveleihez.

                           9.5.

                           Adott esetben az EU törekszik annak biztosítására, hogy a vonatkozó uniós jogszabályok összhangban legyenek az ICAO repülésbiztonsági vonatkozású szabványaival és ajánlott gyakorlataival.

                           9.6.

                           Az uniós tagállamokat a Chicagói Egyezmény szerződő államaiként terhelő kötelezettségek ellenére az EU adott esetben párbeszédet kezdeményez az ICAO-val annak érdekében, hogy műszaki tájékoztatást nyújtson olyan esetekben, amikor az uniós jogszabályok alkalmazása értelmében az ICAO-szabványoknak való megfeleléssel és az ICAO ajánlott gyakorlatainak betartásával kapcsolatos kérdések merülnek fel.

                     10.   Technikai segítségnyújtási projektek és programok

                           10.1.

                           A felek az erőforrások hatékony kihasználásának biztosítása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében koordinálják az államoknak nyújtott segítségnyújtást, továbbá a repülésbiztonsági vonatkozású technikai segítségnyújtási projektekre és programokra vonatkozó információkat és adatokat cserélnek.

                           10.2.

                           Annak megállapítása céljából, hogy melyek azok a támogatók, akik/amelyek hajlandóak célzott technikai segítségnyújtással hozzájárulást biztosítani a jelentős biztonsági hiányosságokkal küzdő államoknak, a felek közös tevékenységek keretében nemzetközi erőfeszítéseket kezdeményeznek, illetve biztosítják azok koordinációját.

                           10.3.

                           Az EU hozzájárulása különösen olyan programokra és projektekre irányul, amelyek segítik az államokat és a regionális polgári repülési szerveket a jelentős biztonsági hiányosságok megoldásában, az ICAO-szabványok és ajánlott gyakorlatok végrehajtásában, a szabályozási együttműködés kialakításában, és – többek között regionális biztonságfelügyeleti rendszerek létrehozása révén – az állami biztonságfelügyeleti rendszerek megerősítésében.

                     11.   Regionális együttműködés

                           11.1.

                           A felek előnyben részesítik azokat a tevékenységeket, amelyek célja a regionális biztonságfelügyeleti szervezetek létrehozásának felgyorsítása, ha a regionális megközelítés jobb költséghatékonysági lehetőségeket, felügyeletet és/vagy szabványosítási eljárásokat biztosít.

                     12.   Szakértői segítségnyújtás

                           12.1.

                           Az e melléklet hatályán kívül kialakított szakértői segítségnyújtási rendszerek sérelme nélkül az EU törekszik arra, hogy a repülésbiztonság megfelelő területein igazolt műszaki szaktudással rendelkező szakértőket – megkeresésre – az ICAO rendelkezésére bocsátja az e melléklet hatálya alá tartozó tevékenységek ellátása és az azokban való részvétel érdekében. Az említett szakértői segítségnyújtás feltételeit a felek által elfogadott munkarend határozza meg.

                     13.   Képzés

                           13.1.

                           Adott esetben mindegyik fél elősegíti a másik fél munkatársainak részvételét az általa biztosított repülésbiztonsági vonatkozású képzési programokban.

                           13.2.

                           A felek kicserélik a repülésbiztonsági vonatkozású képzési programokhoz kapcsolódó információkat és anyagokat, adott esetben pedig koordinációt és együttműködést folytatnak a képzési programok kidolgozása területén.

                           13.3.

                           Az e melléklet 10. pontjának hatálya alá tartozó tevékenységek keretében a felek együttműködnek azon gyakornokok képzési programjai koordinálásának és az azokban való részvételnek az elősegítése érdekében, akik olyan államokból vagy régiókból származnak, amelyeknek bármelyik fél technikai segítségnyújtást biztosít.

                     14.   Felülvizsgálat

                           14.1.

                           A felek rendszeresen felülvizsgálják e melléklet végrehajtását, és szükség esetén figyelembe vesznek bármely releváns szakpolitikai vagy szabályozási fejleményt.

                           14.2.

                           E melléklet bármely felülvizsgálatát az ICAO együttműködési megállapodás 7. cikke értelmében létrehozott EU–ICAO Vegyes Bizottság végzi el.

                     15.   Hatálybalépés, módosítások és megszűnés

                           15.1.

                           Ez a melléklet az EU–ICAO Vegyes Bizottság általi elfogadása napján lép hatályba, és a megszűnéséig hatályban marad.

                           15.2.

                           Az e melléklet alapján elfogadott munkarend az EU–ICAO Vegyes Bizottság általi elfogadás napján lép hatályba.

                           15.3.

                           Az e melléklet értelmében elfogadott munkarend módosításairól vagy megszüntetéséről az EU–ICAO Vegyes Bizottságon belül állapodnak meg.

                           15.4.

                           Ezt a mellékletet bármelyik fél bármikor megszüntetheti. A megszüntetésre sor kerülhet a másik fél számára hat hónappal korábban írásban megküldött felmondás útján, kivéve, ha a felek ezen időszak lejárta előtt közös megegyezéssel visszavonják az említett felmondást.

                           15.5.

                           E pont bármely más rendelkezése ellenére az ICAO együttműködési megállapodás megszűnése esetén ez a melléklet és az ennek alapján elfogadott bármely munkarend ezzel egyidejűleg megszűnik.”


title: A Bíróság határozata (2017. március 7.) a hivatalos munkaszüneti napokról és a törvénykezési szünetekről

text:
               29.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 168/2

         A BÍRÓSÁG HATÁROZATA
   (2017. március 7.)
   a hivatalos munkaszüneti napokról és a törvénykezési szünetekről
   (2017/C 168/02)
   A BÍRÓSÁG,
   tekintettel az eljárási szabályzat 24. cikkének (2), (4) és (6) bekezdésére,
   mivel e rendelkezések értelmében el kell készíteni a hivatalos munkaszüneti napok jegyzékét, és meg kell határozni a törvénykezési szünetek időpontját,
   ELFOGADJA EZT A HATÁROZATOT:

      1. cikk

   Az eljárási szabályzat 24. cikke (4) és (6) bekezdésének alkalmazásában a hivatalos munkaszüneti napok a következők:

               —

               újév,

               —

               húsvéthétfő,

               —

               május 1.,

               —

               áldozócsütörtök,

               —

               pünkösdhétfő,

               —

               június 23.,

               —

               augusztus 15.,

               —

               november 1.,

               —

               december 25.,

               —

               december 26.

      2. cikk

   A 2017. november 1-jétől2018. október 31-ig tartó időszakban az eljárási szabályzat 24. cikke (2) és (6) bekezdésének alkalmazásában a törvénykezési szünetek időpontjai a következők:

               —

               2017 karácsony: 2017. december 18., hétfőtől 2018. január 7., vasárnapig,

               —

               2018 húsvét: 2018. március 26., hétfőtől 2018. április 8., vasárnapig,

               —

               2018 nyár: 2018. július 16., hétfőtől 2018. augusztus 31., péntekig.

      3. cikk

   A jelen határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2017. március 7-én.

         A. CALOT ESCOBAR

            hivatalvezető

         K. LENAERTS

            elnök