title: 2011/479/: A Bizottság határozata ( 2011. július 27. ) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a tornaszerekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről EGT-vonatkozású szöveg

text:
               29.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 197/13

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. július 27.)
   a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a tornaszerekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági követelményekről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2011/479/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2001/95/EK irányelv értelmében az európai szabványokat az európai szabványügyi testületek alkotják meg. Ezeknek a szabványoknak biztosítaniuk kell, hogy a termékek megfeleljenek az említett irányelv általános biztonsági követelményeinek.

               (2)

               A 2001/95/EK irányelv szerint egy termék akkor tekinthető biztonságosnak, ha megfelel a Bizottság által az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett európai szabványokat átvevő, önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak.

               (3)

               A 2001/95/EK irányelv 4. cikke határozza meg az európai szabványok megalkotására vonatkozó eljárást. Ezen eljárásban a Bizottság meghatározza az európai szabványokkal szemben támasztott specifikus biztonsági követelményeket, majd a megállapított követelmények alapján felhatalmazza az európai szabványügyi testületeket ezen szabványok kidolgozására.

               (4)

               A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az ezen a módon megalkotott európai szabványok hivatkozási adatait. A 2001/95/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint az európai szabványügyi testületek által az említett irányelv hatálybalépését megelőzően elfogadott szabványokra történő hivatkozásokat bizottsági megbízás hiányában is közzé lehet tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amennyiben ezen szabványok biztosítják a nevezett irányelvben előírt általános biztonsági követelmények való megfelelést.

               (5)

               2005/718/EK határozatában (2) a Bizottság hét európai szabványhivatkozást tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a tornaszerek biztonságára vonatkozóan.

               (6)

               E hét, a 2005/718/EK határozatban tornaszerekre meghatározott szabvány alapját nem a 2001/95/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése szerinti bizottsági felhatalmazás képezte.

               (7)

               Az említett szabványok közül egy szabvány helyébe (EN 913:1996) egy új szabványváltozat (EN 913:2008) lépett. Az új változatot a 2001/95/EK irányelv hatálybalépése után fogadták el, így a rá történő hivatkozást nem lehet a specifikus biztonsági előírásokra vonatkozó bizottsági felhatalmazás hiányában közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (8)

               A tornaszerekre vonatkozó új és további európai szabványváltozatok, valamint a 2001/95/EK irányelvben foglalt általános biztonsági követelmények közötti megfelelés értékelésére vissza kell állítani az említett irányelv 4. cikkében szereplő eljárást.

               (9)

               A Bizottságnak ezért specifikus biztonsági követelményeket kell meghatároznia a tornaszerekre abból a célból, hogy ezen követelmények alapján adjon megbízást az európai szabványügyi testületeknek a tornaszerekre vonatkozó európai szabványok kidolgozására.

               (10)

               Amint az idevágó szabványok rendelkezésre állnak, és az Európai Bizottság úgy határoz, hogy a 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően közzéteszi a szabványok hivatkozási adatait az Európai Unió Hivatalos Lapjában, akkor azt kell feltételezni, hogy az e szabványok szerinti tornaszerek megfelelnek az irányelv általános biztonsági előírásainak a szabványok által lefedett biztonsági előírás vonatkozásában.

               (11)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv 15. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   E határozat alkalmazásában „tornaszer” minden, egyéni vagy csoportos edzésre, edzőgyakorlatokhoz, vagy verseny céljára használt eszköz. Az eszköz állhat talajon, lehet mennyezethez, falhoz vagy egyéb szilárd szerkezethez erősített. Lehet tartósan rögzített, vagy pedig mozdítható és módosítható a használati cél szerint.
   2. cikk
   Az 1. cikkben említett termékekre vonatkozó, az európai szabványok által a 2001/95/EK irányelv 4. cikke értelmében követendő specifikus biztonsági előírásokat e határozat melléklete tartalmazza.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. július 27-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

      (2)  HL L 271., 2005.10.15., 51. o.

      MELLÉKLET

         TORNASZEREKRE VONATKOZÓ EGYEDI BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK

         I.   Rész

         Termék és termékmeghatározás

      E határozat tárgyát a következők képezik: egyéni vagy csoportos edzésre, edzőgyakorlatokhoz, vagy verseny céljára használt tornaszer. Az eszköz állhat talajon, lehet mennyezethez, falhoz vagy egyéb szilárd szerkezethez erősített. Lehet tartósan rögzített, vagy pedig mozdítható és módosítható a használati cél szerint.
      Néhány edzőkészülékre az általános követelményeken túl kiegészítő biztonsági előírások is vonatkoznak.

         II.   Rész

      A.   Általános biztonsági követelmények

      A termékeknek meg kell felelniük a 2001/95/EK irányelvben említett általános biztonsági előírásnak, valamint az említett irányelv 2. cikke b) pontjában leírt értelmezés szerint biztonságosnak kell lenniük. A termék különösen a normál és az ésszerűen előrelátható használat során, a tárolást, a tárolási helyre történő biztonságos szállítást, a telepítést és karbantartást, a leszerelést is beleértve, az egész használati ideje alatt biztonságos kell hogy legyen. A terméknek professzionális felhasználók (pl. edzők vagy tanárok) számára is biztonságosnak kell lennie.
      A tornaszer normál és ésszerűen előrelátható használata során a sérülés vagy az egészség és biztonság károsodás kockázatát minimálisra kell csökkenteni. Rendes, illetve rendeltetésszerű használat mellett a készülék felhasználók számára hozzáférhető részei nem okozhatnak fizikai sérülést, és nem lehetnek káros hatással a felhasználó egészségére.
      Az eszközök közös jellemzője, hogy előreláthatóan gyermekek (pl. iskolai, sportegyesületek keretében történő) testedzésére szolgálnak, akik általában a felnőtteknél kevésbé vannak tudatában a kockázatoknak. Amennyiben a veszélyeket tervezési vagy biztonsági megoldásokkal nem lehet kellő mértékben csökkenteni, e fennálló kockázatokra a terméktájékoztatón fel kell hívni a felügyelők figyelmét.
      A felhasználókat tájékoztatni kell az előfordulható kockázatokról és veszélyekről, valamint azok megelőzéséről.
      B.   Specifikus biztonsági előírások

      A 2001/95/EK irányelvben említett általános biztonsági követelmények alkalmazásakor alapkövetelményként a következőket kell figyelembe venni:

                  a)

                  felületkiképzés;

                  b)

                  rések, vágó/zúzódási/becsípődési pontok;

                  c)

                  szándékolatlan elengedés;

                  d)

                  magasról való leesés;

                  e)

                  stabilitás és szilárdság;

                  f)

                  beállítási eszközök;

                  g)

                  a felületi párnázás ütéscsillapító képessége;

                  h)

                  jelölések. Pontosabban minden tornaszeren fel kell tüntetni a következő információkat:

                              1.

                              a vonatkozó európai szabvány száma;

                              2.

                              a gyártó, viszonteladó vagy importőr neve, védjegye vagy egyéb azonosítása;

                              3.

                              gyártási év;

                              4.

                              az eszköz egyidejű felhasználóinak maximális száma;

                              5.

                              használati utasítás;

                  i)

                  beszorulás vagy fojtás;

                  j)

                  ütközés;

                  k)

                  tartósság;

                  l)

                  áramütés.

            Tekintetbe kell venni továbbá a következő kockázatokat:

                  a)

                  az eszköz elégtelen teherbíró képességéből adódó kockázatok, a felhasznált anyagok szilárdságának, merevségének és rugalmasságának figyelembevételével;

                  b)

                  az eszköz stabilitásának megszűnéséből eredendő kockázatok, az eszköz alátámasztásának és a padlózatnak, valamint az eszköz lehetséges terhelésének figyelembevételével;

                  c)

                  az elektromos áram és a működtető vezetékek használatából eredő kockázatok;

                  d)

                  a mechanikai vagy hidraulikus energia használatából eredő kockázatok;

                  e)

                  az eszköz használatából eredő kockázatok, ideértve az esést, vágásos sérüléseket, beszorulást, fulladást, ütközésveszélyt és a fizikai túlterhelést;

                  f)

                  az eszköz hozzáférhetőségéből adódó kockázatok, ideértve a meghibásodások esetén vagy vészhelyzetekben történő hozzáférést;

                  g)

                  az eszköz és az esetlegesen a közelében tartózkodók (pl. nézők) kölcsönhatásából eredő kockázatok;

                  h)

                  karbantartási hiányosságokból adódó kockázatok;

                  i)

                  az eszköz összeszerelése, szétszerelése és kezelése következtében fennállható kockázatok;

                  j)

                  a kémiai anyagoknak való expozícióból eredő kockázatok.

            A 2001/95/EK irányelvben említett általános biztonsági követelmények alkalmazásakor alapkövetelményként a következő vizsgálatokat kell figyelembe venni:

                  a)

                  a beszorulás lehetőségéből adódó veszélyek meghatározása;

                  b)

                  mechanikai terhelés vizsgálata a stabilitás és a szilárdság megállapítására;

                  c)

                  a felületi párnázás ütéscsillapító képességének vizsgálata;

                  d)

                  vizsgálati jelentés.

            C.   Példák tornaszerekre

      A 2001/95/EK irányelvben szereplő általános biztonsági követelmények alkalmazásában – a teljességre való törekvés nélkül – példaként a következők tekintendők tornaszereknek:

                  a)

                  párhuzamos korlát és kombinált felemás/párhuzamos korlát;

                  b)

                  felemás korlát;

                  c)

                  ugrószekrény;

                  d)

                  ló és bak;

                  e)

                  nyújtó;

                  f)

                  bordásfal, létrarács és mászókeret;

                  g)

                  gerenda;

                  h)

                  gyűrű;

                  i)

                  trambulin;

                  j)

                  ugróasztal.


title: A Tanács határozata ( 2009. december 1. ) az Európai Tanács elnökére vonatkozó alkalmazási feltételek megállapításáról

text:
               9.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 322/35

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. december 1.)
   az Európai Tanács elnökére vonatkozó alkalmazási feltételek megállapításáról
   (2009/909/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 243. cikkére,
   tekintettel a Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint az Elsőfokú Bíróság elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, 1967. július 25-i 422/67/EGK, 5/67 Euratom tanácsi rendeletre (1),
   mivel:

               (1)

               A Lisszaboni Szerződés az Európai Tanácsot az Európai Unió intézményévé alakítja, és létrehozza az Európai Tanács elnökének tisztségét, két és fél éves, egyszer meghosszabbítható hivatali idővel.

               (2)

               Meg kell állapítani az Európai Tanács elnökére vonatkozó alkalmazási feltételeket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az 1967. július 25-i 422/67/EGK, 5/67/Euratom tanácsi rendeletnek a Bizottság elnökére vonatkozó rendelkezéseit analógia útján alkalmazni kell az Európai Tanács elnökére.
   (2)   Az Európai Tanács elnökének havi alapilletménye megegyezik az Európai Unió 16. besorolási és harmadik fizetési fokozatú tisztviselői alapilletményének 138 %-kal való megszorzása eredményeképpen kapott összeggel.
   2. cikk
   A Tanács elnöke értesíti az Európai Tanács elnökét e határozatról.
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 1-jén.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  HL L 187., 1967.8.8., 1. o.


title: 2002/263/: Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 263/02/COL ( 2002. december 18. ) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak új, 26A. számú fejezet bevezetésével történő harminchatodik módosításáról: A nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszere

text:
               25.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 139/8

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

   263/02/COL
   (2002. december 18.)
   az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak új, 26A. számú fejezet bevezetésével történő harminchatodik módosításáról: A nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszere
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére, valamint 3. jegyzőkönyve 1. cikkére,
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit,
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság – amennyiben a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy ha az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli meg – közleményeket vagy iránymutatásokat bocsát ki azokkal az ügyekkel kapcsolatban, amelyekkel az EGT-megállapodás foglalkozik,
   FELIDÉZVE az 1994. január 19-én az EFTA Felügyeleti Hatóság (3) által elfogadott állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályait (4) és különösen annak 26. fejezete (a nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszere) rendelkezéseit,
   MIVEL az Európai Bizottság 2002. március 7-én új közleményt (5) fogadott el, melyben meghatározza azokat az elveket, amelyek alapján értékelni fogja nagyberuházási projektek javára történő regionális támogatások Szerződéssel való összeegyeztethetőséget,
   MIVEL ez a közlemény érinti az Európai Gazdasági Térséget is;
   MIVEL az Európai Gazdasági Térség teljes területén biztosítani kell az EGT állami támogatásokról szóló szabályainak egységes alkalmazását,
   MIVEL az EGT-megállapodás XV. melléklete végén lévő „ÁLTALÁNOS” címszó alatti II. pont szerint az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadottakkal összhangban lévő jogi aktusokat kell elfogadnia,
   az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően;
   FELIDÉZVE, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság e témában 2001. október 19-án többoldalú találkozó keretében konzultált az EFTA-államokkal,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1.

               Az állami támogatásokról szóló iránymutatások az új, 26A. fejezet beillesztésével módosulnak: a nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszere, amely szövege e határozat I. mellékletében található.

               2.

               Az állami támogatásokról szóló jelenlegi iránymutatások 22. (a szintetikus szálak iparának nyújtott támogatás) és 23. fejezetének (a gépjárműiparnak nyújtott támogatás) szövegét el kell hagyni.

               3.

               Az EFTA-államokat értesíteni kell e határozatnak és I. mellékletének másolatát tartalmazó levél formájában. Az EFTA-államok kötelesek a javasolt és az I. mellékletben megszabott megfelelő intézkedésekkel való egyetértésüket 20 munkanapon belül (lásd továbbá az I. melléklet 26A.9. pontját) jelezni.

               4.

               Az Európai Bizottságot – az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően – e határozat és annak I. melléklete másolatának megküldésével tájékoztatni kell.

               5.

               Ezt a határozatot az I. melléklettel együtt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében kell kihirdetni, miután az EFTA-államok a megfelelő intézkedéseket illetően aláírták megállapodásukat.

               6.

               A határozat angol nyelven hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2002. december 18-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Einar M. BULL

            az elnök

         Hannes HAFSTEIN

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: EGT-Megállapodás.

      (2)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (3)  Eredetileg megjelent: HL L 231, 1994.9.3., 32. EGT-kiegészítés.

      (4)  A továbbiakban: állami támogatásokról szóló iránymutatások.

      (5)  HL C 70., 2002.3.19., 8 o.

      MELLÉKLET

         „26A.   A NAGYBERUHÁZÁSI PROJEKTEK REGIONÁLIS TÁMOGATÁSÁNAK TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZERE
         26A.1.   BEVEZETÉS: AZ INTÉZKEDÉS HATÁSKÖRE

                     (1)

                     A Hatóság 1998. november 4-én elfogadta a »nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszerét« (1). A több ágazatot érintő keretrendszer 1999. január 1-től került alkalmazásra eredetileg 3 éves próbaidőszakra. 2001-ben érvényességét kiterjesztették 2002. december 31-ig.

                     (2)

                     E keretrendszer, mint ahogy azt a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások (2) előírják, csak olyan regionális támogatásra vonatkozik, amely az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése a) és c) pontja alapján az induló beruházások támogatására irányul, beleértve az induló beruházáshoz kapcsolódó munkahelyteremtést. E keretrendszer az EGT-megállapodás egyéb rendelkezései, mint például a 61. cikk (3) bekezdése b) pontja alapján nincsen kihatással a támogatási javaslatok értékelésére. A keretrendszer az acél és a szintetikus szálak ágazatában a kis- és középvállalkozások számára nyújtott nagy összegű egyedi támogatásra is vonatkozik, amelyeket egyéb rendelkezések nem mentesítenek. Nem alkalmazandó szerkezetátalakítási támogatásokra, amelyek továbbra is a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatások alá tartoznak (3). A keretrendszer hasonlóképpen nem befolyásolja a meglévő horizontális keretek működését, mint például a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásokról szóló hatósági keretrendszert (4), valamint a környezetvédelemhez nyújtott állami támogatásáról szóló hatósági iránymutatásokat (5).

                     (3)

                     A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikke (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól nem mentesülő regionális befektetési támogatás intenzitása az e keretrendszerben meghatározott feltételek alapján kerül korlátozásra.

                     (4)

                     E keretrendszer előírja, hogy a nagyberuházási projekteknek nyújtott támogatás esetében bizonyos küszöbök alatt nem szükséges az előzetes bejelentés, feltéve, hogy a támogatást a Hatóság által jóváhagyott támogatási rendszernek megfelelően biztosítják. A keretrendszer azonban nem befolyásolja az EFTA-államok azon kötelezettségét, hogy bejelentsék azon új egyedi (ad hoc) támogatásokat, amelyek nem mentesülnek a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikke (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól. Az e keretrendszerben előírt szabályok az ilyen jellegű egyedi (ad hoc) állami támogatási intézkedések értékelésére is alkalmazandóak.

               26A.2.   AZ INTÉZKEDÉS SZÜKSÉGESSÉGE

                     (1)

                     A regionális támogatásra jogosult összes területen a Hatóság a maximális támogatási felső határokat rendszerint úgy határozta meg, hogy azzal megfelelő szinten biztosított legyen a támogatott régiók fejlődésének szükséges ösztönzése. Mivel azonban egységes felső határt biztosítanak, nagy horderejű projektek esetében többnyire túlkompenzálják a regionális akadályokat. E keretrendszer célja a nagy projektek ösztönzési szintjének olyan szintre történő korlátozása, amellyel a lehető legmegfelelőbb módon elkerülhető a versenyhelyzet szükségtelen torzulása.

                     (2)

                     A nagyberuházások ténylegesen hozzájárulnak a regionális fejlesztéshez, többek között azáltal, hogy további vállalkozásokat vonzanak a régióba és fejlett technológiákat vezetnek be, valamint hozzájárulnak a munkaerő szakképzéséhez. E beruházásokat azonban kevésbé érinti a hátrányos helyzetben lévő területek jelentős régióspecifikus problémái. A nagyberuházások egyrészről méretgazdaságosságot eredményeznek, ami csökkenti a helyspecifikus indulóköltségeket. Másrészről számos tekintetben nem kötődnek a tényleges beruházás régiójához. A nagyberuházások a globális piacokon könnyen juthatnak tőkéhez és kölcsönhöz és nincsenek egy bizonyos hátrányos helyzetben lévő régió leginkább korlátozott pénzügyi szolgáltatási ajánlatára ráutalva. Ezen túlmenően a nagyberuházásokat végrehajtó vállalkozások földrajzilag szélesebb munkaerő-kínálathoz férnek hozzá, és a képezett munkaérőt könnyebben áthelyezhetik a kiválasztott telephelyre.

                     (3)

                     Ugyanakkor, mivel a teljes regionális felső határ kimerítése révén a nagyberuházások nagy összegű állami támogatáshoz jutnak, fokozott veszélye áll fenn annak, hogy mindez befolyásolja a kereskedelmet, és ezáltal a többi EGT-állam versenytársaival szemben erősebb torzító hatást vált ki. Ez arra vezethető vissza, hogy a támogatás kedvezményezettje nagyobb valószínűséggel jelentősebb szereplője az érintett piacnak, és következésképpen a támogatott beruházás módosíthatja annak a piacnak a versenyfeltételeit.

                     (4)

                     Emellett a nagyberuházásokat végző vállalkozások rendszerint erős alkupozícióval rendelkeznek a támogatást nyújtó hatóságokkal szemben. A nagy projektek beruházói gyakran különböző EGT-államokban több telephelyet is számításba vesznek, ami egymást túlszárnyaló nagyvonalú támogatási ígéretek láncolatához vezethet, ami esetlegesen jóval túlhaladja a regionális akadályok kompenzálásához szükséges szintet.

                     (5)

                     Az ilyen jellegű »támogatási licitek« ahhoz vezethetnek, hogy a nagyberuházások akkora támogatási intenzitáshoz jutnak, amelyek túllépik a hátrányos helyzetben lévő területen való beruházás helyszínének választásából adódó többletköltséget.

                     (6)

                     A regionális hátrányok kompenzálásához szükséges minimumot túllépő támogatási összeg nagy valószínűséggel elferdült hatások eredménye (nem megfelelő telephelyválasztás), ami jelentősen torzítja a versenyhelyzetet, hiszen a támogatás az adófizetők pénzének a kedvezményezettek számára történő költséges átirányítása, azaz nettó jóléti veszteség.

                     (7)

                     A legújabb tapasztalatok azt mutatják, hogy a regionális befektetési támogatásban részesülő nagyberuházási projektek tőkeigényesebbek mint a kisebb beruházási projektek. Következésképpen a kisebb beruházási projektek kedvezőbb kezelése azt is jelenti, hogy a támogatott területeken a munkaerő-igényesebb projektek előnyben részesülnek, ami hozzájárul a munkahelyteremtéshez és a munkanélküliség csökkentéséhez.

                     (8)

                     Bizonyos beruházási típusok komoly versenytorzuláshoz vezethetnek, továbbá kétséges az érintett régióra való kedvező hatásuk is. Ez különösen azon ágazatokban történő beruházások esetében igaz, ahol nagyon magas egy vállalkozás piaci részesedése, vagy ahol jelentősen növekedik a meglévő ágazati termelőkapacitás, anélkül, hogy az érintett termékek iránti kereslet megfelelőképpen emelkedne. Általánosságban elmondható, hogy a versenyhelyzet torzulása a strukturális problémákkal sújtott ágazatokban figyelhető meg, ahol a meglévő termelőkapacitás már túllépte a termék iránti piaci keresletet, vagy ahol az érintett termék iránti kereslet folyamatosan visszaesőben van.

               26A.3.   A TÁMOGATÁSI SZINTEK CSÖKKENTÉSE A NAGYBERUHÁZÁSI PROJEKTEK ESETÉBEN

                     (1)

                     A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírt összeegyeztethetőségi feltételek és 26A.3. szakasz 4. pontjában meghatározott bejelentési kötelezettség vagy a 26A.8. szakaszban megszabott átmeneti szabályok sérelme nélkül azon regionális befektetési támogatások, melyek támogatható kiadásai (6) elérik az alább meghatározott küszöböket csökkentett regionális támogatási felső határ alá tartoznak a következő táblázat alapján:

                                 Támogatható kiadások

                                 Arányosított támogatási felső határ

                                 50 millió EUR-ig

                                 a regionális felső határ 100 %-a

                                 50 millió és 100 millió EUR között

                                 a regionális felső határ 50 %-a

                                 100 millió EUR felett

                                 a regionális felső határ 34 %-a

                     (2)

                     Ily módon az 50 millió EUR-t meghaladó projekt megengedett támogatási összege a következő képletnek megfelelően számítható ki: maximális támogatási összeg = R*(50 + 0,50 B + 0,34 C); ahol R a nem arányosított regionális felső határ; B a támogatható kiadás 50 millió és 100 millió EUR között; és C – adott esetben – a 100 millió feletti támogatható kiadás (7).

                     (3)

                     Példaképpen, egy 80 millió EUR-t támogatott területen beruházó nagyvállalkozás esetében, ahol a nem arányosított regionális támogatási felső határ nettó támogatástartalomban (NGE) kifejezve 25 %-ot tesz ki, a maximális megengedett támogatási összeg 16,25 millió EUR NGE lenne, ami 20,3 % NGE támogatási intenzitásnak felel meg. Ugyanazon a területen 160 millió EUR-t beruházó nagyvállalkozás esetében a maximális megengedett támogatási összeg 23,85 millió EUR NGE lenne, ami 14,9 % NGE támogatási intenzitásnak felel meg.

                     (4)

                     Az EFTA-államoknak azonban kötelességük bejelenteni minden regionális befektetési támogatást, amennyiben a javasolt támogatás meghaladja azt a maximális megengedett támogatást, amiben egy 100 millió EUR összegű beruházás a 26A.3. (1) pontban meghatározott táblázat és szabályok értelmében részesülhet (8). Az egyedileg bejelentett projektek nem juthatnak befektetési támogatáshoz, amennyiben az alábbi két helyzet egyike fennáll:

                                 (a)

                                 ha a kedvezményezett részesedése az érintett termék értékesítéséből a beruházást megelőzően több mint 25 %, illetve a beruházást követően több mint 25 % lesz;
                                 vagy

                                 (b)

                                 ha a projekt által létrehozott kapacitás az érintett termék nyilvánvaló fogyasztási adatok felhasználásával mért piaca méretének több mint 5 %-a, kivéve, ha a termék nyilvánvaló fogyasztásának a legutóbbi 5 év során tapasztalt átlagos éves növekedése meghaladja az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos éves növekedését.

                           Az EFTA-állam feladata bizonyítani, hogy az (a) és (b) pontban említett helyzetek nem érvényesek (9). Az (a) és (b) pont alkalmazásának céljából a nyilvánvaló fogyasztást az EGT-ben a PRODCOM-osztályozás (10) megfelelő szintjében határozzák meg, vagy ha ilyen információ nem áll rendelkezésre, akkor az érintett termékek számára általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró bármely más piaci felbontás alapján.

               26A.4.   TÁMOGATÁSI TILALOM AZ ACÉLIPARI BERUHÁZÁSI PROJEKTEK SZÁMÁRA

                     (1)

                     Az e keretrendszer B. mellékletében lévő meghatározás szerint az acélipar tekintetében (11) a Hatóság megállapítja, hogy az ESZAK acélipari vállalkozásai viszonylag hosszú időszakon át – a többi ipari ágazatnak rendelkezésére álló – befektetési támogatás nélkül működtek. Az acélipari vállalkozások ehhez hozzászoktak, e tényezőt bevonták stratégiáikba. Tekintettel az acélágazat egyedi sajátosságaira (különösen szerkezetére, az európai és világszinten fennálló kihasználatlan kapacitásokra, erősen tőkeigényes természetére, továbbá arra, hogy az acélgyárak többsége regionális támogatásra jogosult régiókban található, és az acélágazat szerkezetátalakítására, illetve az acéltermelés területeinek átalakítására fordított állami alapok jelentős összegére) és az állami támogatások vonatkozásában kevésbé szigorú előírások korszakában gyűjtött tapasztalatra, igazoltnak tűnik – a beruházás méretétől függetlenül – az ezen ágazatot illető befektetési támogatások tilalmának fenntartása. Ennek megfelelően a Hatóság úgy ítéli, hogy az acéliparnak nyújtott regionális támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal. Ezen összeegyeztethetetlenség a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott nagy összegű egyedi támogatásokra is vonatkozik, amelyeket egyéb rendelkezések nem mentesítenek.

               26A.5.   BERUHÁZÁSI PROJEKTEK STRUKTURÁLIS PROBLÉMÁKKAL KÜZDŐ ÁGAZATOKBAN AZ ACÉLÁGAZAT KIVÉTELÉVEL

                     (1)

                     A Hatóság a múltban mindig úgy vélte, hogy a jelentős kihasználatlan kapacitástól szenvedő, illetve azáltal fenyegetett ágazatokba való beruházások vagy a kereslet visszaesése növeli a versenytorzulás veszélyét, anélkül, hogy az érintett régiónak ellensúlyozó hasznot hozna. A beruházási támogatások strukturális problémákkal sújtott ágazatbeli projektekre való, egyéb ágazatoknak engedélyezett szint alá történő csökkentése a legmegfelelőbb módszer annak megállapításához, hogy e beruházások regionális tekintetben kevésbé előnyösek.

                     (2)

                     Eddig számos érzékeny ipari ágazatra specifikus, szigorúbb szabályok vonatkoztak az állami támogatásokat illetően (12). Az előző, több ágazatot érintő keretrendszer 26.1. szakaszának 3. pontja értelmében e specifikus ágazati szabályok továbbra is alkalmazandóak.

                     (3)

                     Az előző, több ágazatot érintő keretrendszer egyik célkitűzése annak a lehetőségnek a biztosítására irányult, hogy a jelenlegi ágazati szabályokat egyetlen egy eszközzel helyettesítsék. E felülvizsgálat útján a Hatóság ezen érzékeny ipari ágazatokat be kívánja vonni e keretrendszerbe az alábbi 26A.8. szakaszban meghatározott átmeneti szabályok fenntartásával.

                     (4)

                     Azok az ágazatok, amelyekben súlyos szerkezeti problémák állnak fenn, az ágazatok keretprogramhoz csatolt jegyzékében kerülnek meghatározásra 2003. december 31-ig. Az e szakaszban lefektetett rendelkezésekre való tekintettel ezekben az ágazatokban nem hagynak jóvá regionális befektetési támogatást.

                     (5)

                     Az ágazati jegyzék felállítása érdekében a súlyos szerkezeti problémákat elvileg a nyilvánvaló fogyasztási adatok alapján fogják felmérni a termékek tevékenységek szerinti, EGK-beli statisztikai osztályozásának (13) megfelelő szintjén vagy ha ilyen információk nem állnak rendelkezésre, akkor az érintett termékek számára általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró bármely más piaci felbontás alapján. A súlyos szerkezeti problémák akkor állnak fenn, ha az érintett ágazat hanyatlóban van (14). Az ágazati jegyzéket időközönként frissítik, aminek gyakorisága az azt illetően hozandó határozatkor kerül meghatározásra.

                     (6)

                     2004. január 1-jétől a súlyos szerkezeti problémákkal küzdő ágazatok jegyzékében szereplő ágazatok esetében az ágazati jegyzék felállításakor a Hatóság által meghatározandó összeg (15) feletti támogatható költséggel bíró beruházási projektet illető összes regionális befektetési támogatást egyedileg kell bejelenteni a Hatóságnál. A Hatóság e bejelentéseket az alábbi szabályoknak megfelelően fogja megvizsgálni: először is a támogatási projektnek összhangban kell állnia a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírt feltételekkel; másodszor a 26A.11. (3) pontban meghatározottak alapján a Hatóság által az ágazati jegyzék felállításakor meghatározandó összeg feletti támogatható költség nem jogosult befektetési támogatásra, kivéve a 26A.5. (7) pontban felsorolt eseteket.

                     (7)

                     A 26A.5. szakasz 6. pontjától eltérve a Hatóság az e keretrendszer 26A.3. szakaszában előírt támogatási intenzitások alapján engedélyezhet befektetési támogatást az ágazati jegyzékben szereplő ágazatoknak, feltéve, hogy az EFTA-állam igazolja, hogy – habár az ágazat hanyatlóban van – az érintett termék piaca gyors növekedésen megy át (16).

               26A.6.   UTÓLAGOS ELLENŐRZÉS

                     (1)

                     A Hatóság e kertrendszer kidolgozásánál amennyire csak lehetett annak biztosítására törekedett, hogy az világos, egyértelmű, kiszámítható és hatékony legyen, továbbá hogy a vele járó pótlólagos adminisztratív teher minimális szinten maradjon.

                     (2)

                     Az átláthatóság és a hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében helyénvaló létrehozni egy egységes formátumot, amely segítségével az EFTA-államok az A. mellékletnek megfelelően összefoglaló információval látják el a Hatóságot, amikor e keretrendszer értelmében 50 millió EUR feletti befektetési támogatást biztosítanak. Az e keretrendszer alá tartozó támogatás végrehajtásakor az EFTA-államok kötelesek a támogatás illetékes hatóság általi odaítélésétől számított 20 munkanapon belül az ilyen összefoglaló információt eljuttatni a Hatóságnak.

                     (3)

                     Az EFTA-államok részletes nyilvántartást folytatnak az e keretrendszer alá tartozó egyedi támogatások biztosítására vonatkozóan. A nyilvántartás tartalmazza az összes szükséges információt arról, hogy az e keretrendszer alapján meghatározott maximális támogatási intenzitást betartják. Az EFTA-államok az egyedi támogatást illető nyilvántartást a támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 éven keresztül tárolják. Írásbeli kérelemre az érintett EFTA-állam 20 munkanapon vagy a kérelemben megállapított, esetleg hosszabb időn belül a Hatóság rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amelyet a Hatóság szükségesnek ítél annak megállapításához, hogy e keretrendszer rendelkezéseit betartották-e.

               26A.7.   A KERETRENDSZER ÉRVÉNYESSÉGE

                     (1)

                     E keretrendszer a 2009. december 31-ig tartó időszakig lesz alkalmazandó. A Hatóság 2009. december 31-e előtt értékelni fogja e keretrendszert. A Hatóság azt 2009. december 31-e előtt jelentős versenypolitikai megfontolások alapján vagy az EGT egyéb politikái, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások figyelembe vétele érdekében módosíthatja. Az ilyen jellegű felülvizsgálat azonban nincsen kihatással az acélipari befektetési támogatások tilalmára.

                     (2)

                     A B. mellékletben meghatározottak értelmében az acélágazatot illetően a keretrendszer rendelkezései 2003. január 1-jétől alkalmazandóak. Az ESZAK-Szerződésen (17) kívüli, az egyes acélipari ágazatokat illetően érvényben lévő specifikus ágazati szabályok e dátumtól kezdve a továbbiakban nem alkalmazandóak. A C. mellékletben meghatározottak értelmében a gépjárműipart és a D. mellékletben meghatározottak értelmében a szintetikus szálak ágazatát illetően a keretrendszer rendelkezései 2003. január 1-jétől alkalmazandóak. Azonban a gépjárműipar és a szintetikus szálak ágazatára vonatkozó, a Hatóság által 2003. január 1-je előtt bejegyzett értesítéseket az értesítés időpontjában érvényes feltételek alapján vizsgálják.

                     (3)

                     A 26A.7. (2) pontban nem említett ágazatokat illetően a keretrendszer rendelkezései 2004. január 1-jétől alkalmazandóak. Az előző, több ágazatot érintő keretrendszer 2003. december 31-ig marad érvényben. Azonban a Hatóság által 2004. január 1-je előtt bejegyzett értesítéseket az értesítés időpontjában érvényes feltételek alapján vizsgálják.

                     (4)

                     A Hatóság megvizsgálja az engedélye nélkül nyújtott befektetési támogatások EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségét:

                                 (a)

                                 az e keretrendszerben meghatározott feltételek alapján, amennyiben a támogatást:

                                             —

                                             2003. január 1-jén vagy azt követően nyújtották az acélágazatbeli befektetési támogatásokat illetően;

                                             —

                                             2003. január 1-jén vagy azt követően nyújtották a gépjárműipar és a szintetikus szálak ágazatán belüli befektetési támogatásokat illetően;

                                             —

                                             2004. január 1-jén vagy azt követően nyújtották az e keretrendszer alá eső összes egyéb ágazaton belüli befektetési támogatásokat illetően;

                                 (b)

                                 minden egyéb esetben a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos feltételek alapján.

               26A.8.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

                     (1)

                     A 26A.5. (4) pontban említett ágazati jegyzék alkalmazhatóságának időpontjáig:

                                 (a)

                                 a C. mellékletben meghatározott gépjárműipari ágazatok számára nyújtott regionális befektetési támogatások maximális támogatási intenzitása –, amelyeket egy jóváhagyott rendszer keretében vagy az 50 millió EUR feletti támogatható költséggel vagy az 5 millió EUR feletti támogatási összeggel (nettó támogatástartalomban kifejezve) bíró projektek javára biztosítottak – a megfelelő regionális támogatási felső határ 30 %-ának felel meg (18);

                                 (b)

                                 a D mellékletben meghatározott, a szintetikus szálak ágazatában végbemenő beruházási projektek vonatkozásában felmerülő kiadások nem jogosultak befektetési támogatásra.

                     (2)

                     A 26A.5. (4) pontban említett ágazati jegyzék alkalmazhatóságának időpontja előtt a Hatóság döntést fog hozni arról, hogy a C. mellékletben meghatározottak értelmében a gépjárműipari ágazatot és a D. mellékletben meghatározottak értelmében a szintetikus szálak ágazatát bele kell-e foglalni az ágazati jegyzékbe, és ha igen milyen mértékben.

                     (3)

                     A hajógyártás ágazatát illetően az EGT-Vegyesbizottság 12/99. sz. határozata értelmében hatályos szabályok 2003. december 31-ig maradnak érvényben. Ezen időpontot megelőzően a Hatóság megvizsgálja, hogy a hajógyártás ágazatának nyújtott támogatások e keretrendszer alkalmazási körébe tartoznak-e és hogy az ágazatot fel kell-e venni az ágazati jegyzékbe.

               26A.9.   MEGFELELŐ INTÉZKEDÉSEK

                     (1)

                     Az e keretrendszerben előírt szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében a Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének (1) bekezdése értelmében megfelelő intézkedéseket fog javasolni. Ezen intézkedések az alábbiakat foglalják magukban:

                                 (a)

                                 a meglévő regionális támogatási térképek módosítását:

                                             —

                                             2003. január 1-jétől a jelenlegi regionális támogatási felső határoknak az e keretrendszer 26A.4. szakaszában meghatározott szabályokból adódó támogatási intenzitásokhoz való igazítása révén;

                                             —

                                             2003. január 1-jétől a jelenlegi regionális támogatási felső határoknak a 26A.8. szakaszban meghatározott szabályokból adódó támogatási intenzitásokhoz való igazítása révén;

                                             —

                                             2004. január 1-jétől a jelenlegi regionális támogatási felső határoknak a 26A.3. szakaszban meghatározott szabályokból adódó támogatási intenzitásokhoz való igazítása révén;

                                 (b)

                                 a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban meghatározottaknak megfelelően a meglévő támogatási rendszerek kiigazítását, beleértve a csoportmentességről szóló rendelet értelmében a bejelentési kötelezettség alól mentesülőket, a regionális befektetési támogatás esetében annak biztosítása érdekében, hogy:

                                             (i)

                                             betartják a 26.A.7. (2) pontban említett ágazatoktól eltérő ágazatokat illetően a fenti a) pont értelmében 2004. január 1-jétől módosított regionális támogatási térképeken megszabott regionális támogatási felső határokat;

                                             (ii)

                                             gondoskodnak a regionális befektetési támogatás egyedi bejelentéséről, ahol a támogatás meghaladja azt a maximális megengedett támogatást, amiben egy 100 millió EUR összegű beruházás az e keretrendszer 26A.3. (1) pontjában meghatározott táblázat értelmében 2004. január 1-jétől részesülhet;

                                             (iii)

                                             2003. január 1-jétől kizárják alkalmazási területükből az acéliparnak nyújtott támogatást;

                                             (iv)

                                             2003. január 1-jétől az ágazati jegyzék alkalmazásáig kizárják alkalmazási területükből a szintetikus szálak iparának nyújtott támogatást;

                                             (v)

                                             2003. január 1-jétől az ágazati jegyzék alkalmazásáig a regionális befektetési támogatásokat – a C. mellékletben meghatározott gépjárműipari ágazatban olyan projektek számára, amelyeknél vagy a támogatható költség 50 millió EUR feletti vagy a támogatási összeg (nettó támogatástartalomban kifejezve) 5 millió EUR feletti – a megfelelő regionális támogatási felső határ 30 %-ára korlátozzák;

                                 (c)

                                 annak biztosítását, hogy e keretrendszer alkalmazásának időpontjától a 26A.6. (2) pontban említett formanyomtatványokat továbbítják a Hatósághoz;

                                 (d)

                                 annak biztosítását, hogy a 26A.6. (3), 26A.10. pontban említett nyilvántartások e keretrendszer alkalmazásának időpontjától megőrzésre kerülnek;

                                 (e)

                                 2003. december 31-ig a nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő előző keretrendszerének, és különösen az abban előírt bejelentési kötelezettségnek való megfelelést.

                     (2)

                     Az EFTA-államoknak 2003. december 31-ig kell elvégezniük a szükséges módosításokat, kivéve az acéliparra vonatkozó intézkedéseket, amely esetében a módosításokat 2003. január 1-jére kell végrehajtani, és a szintetikus szálak ágazatára, illetve a gépjárműipari ágazatra vonatkozó intézkedéseket, amely esetében a módosításokat 2003. január 1-jére kell végrehajtani. Felkérik az EFTA-államokat, hogy a nekik címzett bejelentő levél keltétől számított 20 munkanapon belül nyilvánítsák ki egyetértésüket a javasolt megfelelő intézkedésekkel. Válasz hiányában a Hatóság feltételezi, hogy a kérdéses EFTA-állam nem ért egyet a javasolt megfelelő intézkedésekkel.

               26A.10.   BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG

                     (1)

                     Felkérik az EFTA-államokat, hogy az e keretrendszer alá tartozó támogatási javaslatok bejelentéséhez az e keretrendszerhez (E. melléklet) csatolt bejelentési formanyomtatványt használják.

               26A.11.   A HASZNÁLT KIFEJEZÉSEK MEGHATÁROZÁSA

                     (1)

                     Az e keretrendszerben használt kifejezések a következőképpen alkalmazandóak:

               Beruházási projekt

                     (2)

                     »Beruházási projekt« alatt a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások 25.4. szakasza értelmében való induló beruházást kell érteni. Ezen iránymutatások rendelkezéseinek megkerülése céljából nem osztható fel egy beruházási projekt művileg alprojektekké. Ezen keretrendszer értelmében a beruházási projekt egy vagy több vállalat által végrehajtott rögzített tőke eszközöket tartalmaz egy termelőhelyen, hároméves időszakban. A keretrendszer alapján a termelőhely gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált rögzített tőke eszközökből áll, amelyek pontosan meghatározott technikai funkcióval rendelkeznek és fizikai vagy funkcionális összeköttetésben állnak, továbbá világosan beazonosított célokkal – például meghatározott termékek előállítása – rendelkeznek. Amennyiben ugyanabból a nyersanyagból két vagy több terméket állítanak elő, a termékek termelési egysége egyetlen termelőhelyen található.

               Támogatható kiadás

                     (3)

                     A »támogatható kiadást« az e célból a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírt szabályok értelmében határozzák meg.

               Regionális támogatási felső határ

                     (4)

                     A »regionális támogatási felső határ« azon maximális támogatási intenzitásra vonatkozik, amelyet az érintett támogatott területen a támogatás nyújtásakor a nagyvállalatok számára engedélyeznek.
                     A maximális támogatási intenzitást a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások értelmében a Hatóság által jóváhagyott regionális támogatási térkép alapján határozzák meg.

               Az érintett termék

                     (5)

                     Az »érintett termék« a beruházási projekt által tervezett termék és adott esetben az azt helyettesítő termékek, melyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és rendeltetésszerű használata alapján), vagy az előállító annak tekint (a gyártóberendezések rugalmasságán keresztül). Amennyiben a projekt féltermékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék magában foglalhatja a másodlagos termékeket is.

               Nyilvánvaló fogyasztás

                     (6)

                     A termék »nyilvánvaló fogyasztása« a termelés plusz import mínusz exporttal egyenlő.

                     (7)

                     Amikor ezzel a keretrendszerrel összhangban a Hatóság meghatározza az érintett termék nyilvánvaló fogyasztásának átlagos évi növekedését, ahol alkalmazható, bármely változást figyelembe vesz ebben az irányban.

                     (8)

                     Ha a beruházási projekt szolgáltatási ágazatot érint, és a piac méretének és fejlődésének meghatározása céljából a Hatóság a nyilvánvaló fogyasztás helyett az érintett szolgáltatások forgalmát használja az azok számára általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró piaci felbontás alapján.

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER A. MELLÉKLETE
            [FORMANYOMATATÁNY UTÓLAGOS ELLENŐRZÉSHEZ]

                        —

                        Program megnevezése (»ad hoc« támogatás esetén, kérjük, tüntesse fel)

                        —

                        A támogatást nyújtó állami szerv

                        —

                        Ha a jogalap a Hatóság által jóváhagyott támogatási program, a jóváhagyás időpontja és az állami támogatás iktatási referenciaszáma

                        —

                        Régió és város

                        —

                        Vállalkozás neve és annak feltüntetése, hogy a vállalkozás kis- vagy nagyvállalkozás, adott esetben az anyavállalatok neve

                        —

                        A projekt típusa és annak feltüntetése, hogy a projekt újonnan létrehozott projekt vagy kapacitásbővítés vagy egyéb

                        —

                        A teljes költség és a projekt időtartama során befektetendő tőkekiadás támogatható költsége

                        —

                        A támogatás nominális összege és annak bruttó és nettó támogatástartalma

                        —

                        A javasolt támogatás kifizetéséhez csatolt feltételek, amennyiben vannak

                        —

                        Az érintett termékek vagy a szolgáltatások és azok PRODCOM-nómenklatúrája vagy CPA-nómenklatúrája a szolgáltatási szektorban zajló projektek esetében

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER B. MELLÉKLETE
            AZ ACÉLIPAR MEGHATÁROZÁSA A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER ÉRTELMÉBEN
            A több ágazatot érintő keretrendszer értelmében az alábbiakban felsorolt acélipari termékek előállítását végző vállalkozások tartoznak az acéliparhoz:

                        Termék

                        A Kombinált Nómenklatúra kódja (19)

                        Nyersvas

                        7201

                        Vasötvözetek

                        7202 11 20; 7202 11 80; 7202 99 11

                        Vasércből közvetlen fémkiválasztással nyert termék és más szivacsos vas tömb

                        7203

                        Vas és nem ötvözött acél

                        7206

                        Félkész termékek vasból vagy nem ötvözött acélból

                        7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71

                        Síkhengerelt termékek vasból vagy nem ötvözött acélból

                        7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91

                        Melegen hengerelt rúd vasból vagy nem ötvözött acélból, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben

                        7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99

                        Egyéb rúd vasból és nem ötvözött acélból

                        7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10

                        Szögvas, idomvas és egyéb szelvény vasból vagy nem ötvözött acélból

                        7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10

                        Rozsdamentes acél

                        7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20

                        Síkhengerelt termék rozsdamentes acélból

                        7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31

                        Rúd rozsdamentes acélból

                        7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30

                        Síkhengerelt termék más ötvözött acélból

                        7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20

                        Rúd más ötvözött acélból

                        7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80

                        Vas szádpalló

                        7301 10 00

                        Sín és sínaljzat (keresztkengyel)

                        7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20

                        Varrat nélküli cső, csővezeték és üreges profil

                        7303; 7304

                        Hegesztett cső vasból vagy acélból, amely külső átmérője meghaladja a 406,4 mm-t

                        7305

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER C. MELLÉKLETE
            A GÉPJÁRMŰIPAR MEGHATÁROZÁSA A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER CÉLJÁBÓL
            A »gépjárműipar« a »gépjárműveknek«, a gépjárművek »motorjainak« és e járművek vagy motorok »részegységeinek vagy részrendszereinek« közvetlenül a gyártó vagy az »elsődleges alkatrész-beszállító« (utóbbi esetében csak a »teljes projekt« keretében) által történő fejlesztését, gyártását és összeszerelését foglalja magában.

                        (a)

                           Gépjárművek

                        A »gépjármű« kifejezés alatt személygépkocsikat, kisteherautókat, tehergépkocsikat, közúti vontatókat, autóbuszokat, távolsági autóbuszokat és haszongépjárműveket értünk. Nem tartoznak ide a versenyautók, a terepjáró használatra szánt járművek (pl. a havon történő használatra vagy golfpályán személyszállításra tervezett járművek), a motorkerékpárok, a pótkocsik, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, lakókocsik, különleges célra szánt járművek (pl. tűzoltó járművek vagy műhelykocsik), billenőkocsik, targoncák (pl. teherszállító targonca, emelő- és nyeregtargonca) és a hadseregnek szánt katonai járművek.

                        (b)

                           Gépjárművek motorjai

                        A »gépjárműmotor« kifejezés gépjárművek számára sűrítéses és szikragyújtású motorokat, továbbá elektromos motorokat és turbinás, gázüzemű és egyéb motorokat jelent.

                        (c)

                           Részegységek és részrendszerek

                        A »részegység« vagy »részrendszer« járművekhez vagy motorokhoz szánt elsődleges alkatrészek összességét jelenti, amit elsődleges alkatrész-beszállítók állítanak elő, szerelnek össze, illetve fel, és számítógépes megrendelőrendszeren keresztül vagy »just in time« alapon szállítják. A beszerzési és tárolási logisztikai szolgáltatások és a termelési lánc részét képező alvállalkozásba adott teljes műveletek (pl. alegységek festése) is e részegységekbe és részrendszerekbe sorolandók.

                        (d)

                           Elsődleges alkatrész-beszállítók

                        Az »elsődleges alkatrész-beszállító« olyan független vagy nem független gyártói beszállítót jelent, amellyel megoszlik a formatervezési és fejlesztési felelősség (12), és a gyártási, vagy összeszerelési fázisban al- vagy részegységeket állít elő, szerel össze vagy azokkal látja el a járműgyártókat. Ipari partnerként e beszállítók gyakran kb. a modell élettartamának megfelelő időtartamra szóló szerződéssel kötődnek a gyártóhoz (pl. a modell újabb kivitelezéséig). Az elsődleges alkatrész-beszállítók szolgáltatásokat is nyújthatnak, különösen logisztikai jellegűeket, mint például beszállítóközpont irányítását.

                        (e)

                           Teljes projekt

                        A gyártó a beruházás jelenlegi helyszínén, illetve egy vagy több meglehetősen közeli földrajzi elhelyezkedésű (13) ipari parkban integrálhat egy vagy több elsődleges alkatrész-beszállítói projektet a gyártott járművekhez vagy motorokhoz való részegységek vagy részrendszerek beszállításához. A »teljes projekt« e projekteket magában foglaló projektet jelent. A teljes projekt a járműgyártó befektetési projektjének idejéig tart. Az elsődleges alkatrész-beszállító beruházása akkor integrálható bele az átfogó projekt meghatározásába, amennyiben az e beruházásból származó termelés legalább felét az érintett gyártó kérdéses gyárába szállítják.

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER D. MELLÉKLETE
            A SZINTETIKUS SZÁLAK IPARÁNAK MEGHATÁROZÁSA A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER CÉLJÁBÓL
            A több ágazatot érintő keretrendszer értelmében a szintetikus szálak iparának meghatározása a következő:

                        —

                        végső felhasználástól függetlenül a poliészter-, poliamid-, akril- és polipropilénalapú szálak és fonalak valamennyi generikus fajtájának extrudálása/texturálása,
                        vagy

                        —

                        polimerizáció (beleértve a polikondenzációt), amennyiben az alkalmazott felszerelés tekintetében extrudálással együtt zajlik,
                        vagy

                        —

                        bármely kiegészítő ipari eljárás, amely a kedvezményezett, vagy ugyanannak a csoportnak más vállalata által felállított extrudálási/texturálási kapacitással összefügg, és amely az érintett üzleti tevékenységben, az alkalmazott gépek tekintetében, rendszerint az ilyen kapacitás részét képezi.

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER E. MELLÉKLETE
            BEJELENTŐ ADATLAP (20)

            1. SZAKASZ – EFTA-ÁLLAM
            Bejelentő hatóság:
            1.1.2.   A bejelentő hatóság neve és címe:
            1.1.3.   A kapcsolattartó(k) neve, telefon-, faxszáma, e-mail címe és beosztása további információ esetén:
            Az állandó képviseleten lévő kapcsolattartó pont:
            1.2.1.   A kapcsolattartó neve, telefon-, faxszáma, e-mail címe és beosztása további információ esetén:
            2. SZAKASZ – A TÁMOGATÁS KEDVEZMÉNYEZETTJE
            A projektbe beruházó vállalkozás vagy vállalkozások szerkezete:
            2.1.1.   A támogatás kedvezményezettjének azonossága:
            2.1.2.   Ha a támogatás kedvezményezettjének jogi személyisége eltér a projektet finanszírozó vagy a támogatásban részesülő vállalkozás(ok)étól, ennek leírása:
            2.1.3.   A támogatás kedvezményezettje anyavállalat-csoportjának megnevezése, a csoport szerkezetének és az anyavállalatok tulajdonosi struktúrájának leírása:
            A projektbe beruházó vállalkozás vagy vállalkozások esetében az alábbi adatokat kell feltüntetni az elmúlt három pénzügyi év tekintetében:
            2.2.1.   Világpiaci forgalom, EGT-beli forgalom, érintett EFTA-állambeli forgalom:
            2.2.2.   Adózást követő eredmény, pénzforgalom (konszolidált alapon):
            2.2.3.   Foglalkoztatás világszinten, az EGT és az érintett EFTA-állam szintjén:
            2.2.4.   Az értékesítések piaci bontása az érintett tagállamban, az EGT többi részében és az EGT-n kívül:
            2.2.5.   Az elmúlt három év ellenőrzött mérlegei és éves jelentései:
            Amennyiben a beruházás meglévő ipari telephelyen valósul meg, az alábbi adatokat kell feltüntetni a jogalany esetében az elmúlt három pénzügyi év tekintetében:
            2.3.1.   Teljes forgalom:
            2.3.2.   Adózást követő eredmény, pénzforgalom:
            2.3.3.   Foglalkoztatás:
            2.3.4.   Az értékesítések piaci bontása az érintett tagállamban, az EGT többi részében és az EGT-n kívül:
            3. SZAKASZ – ÁLLAMI TÁMOGATÁS
            Minden javasolt állami támogatáshoz fel kell tüntetni az alábbiakat:
            Információk:
            3.1.1.   Program megnevezése (»ad hoc« támogatás esetén kérjük, tüntesse fel):
            3.1.2.   Jogalap (törvény, rendelet stb.):
            3.1.3.   A támogatást nyújtó állami szerv:
            3.1.4.   Ha a jogalap a Hatóság által jóváhagyott támogatási program, kérjük, tüntesse fel a jóváhagyás időpontját és az állami támogatás iktatási referenciaszámát:
            A javasolt támogatás formája:
            3.2.1.   A javasolt támogatás formája: támogatás, kamattámogatás, szociális biztonsági járulék csökkentése, adójóváírás (mentesség), tőkerészesedés, adósság módosítása vagy elengedése, kedvezményes kölcsön, elhalasztott adórendelkezés, garanciarendszer által fedezett összeg stb.:
            3.2.2.   A javasolt támogatás kifizetéséhez csatolt feltételek:
            A javasolt támogatás összege:
            3.3.1.   A támogatás nominális összege és annak bruttó és nettó támogatástartalma:
            3.3.2.   Társaságiadó (vagy közvetlen adózás) alá tartozik-e a támogatási intézkedés? Ha részben, milyen mértékben?
            3.3.3.   A javasolt támogatás kifizetésének teljes ütemterve: A javasolt állami támogatáscsomaghoz fel kell tüntetni az alábbiakat:
            A támogatási intézkedések jellemzői:
            3.4.1.   Vannak még meg nem határozott támogatási intézkedések a teljes csomagban? Ha igen, melyek:
            3.4.2.   Adja meg, hogy a fenti intézkedések közül melyek nem minősülnek állami támogatásnak és miért.
            3.5.   Ugyanazon projekt esetében tervezett-e európai vagy nemzetközi pénzügyi intézetektől kiegészítő támogatás igénylése? Ha igen, milyen összegben?
            Állami támogatási intézkedések kumulációja:
            3.6.1.   A kumulált támogatási intézkedések (adózás előtti) tervezett bruttó támogatástartalma:
            3.6.2.   A kumulált támogatási intézkedések (adózás utáni) tervezett bruttó támogatástartalma:
            4. SZAKASZ – TÁMOGATOTT PROJEKT
            A projekt helyének meghatározása:
            4.1.1.   A régió és a város, valamint a cím feltüntetése:
            A projekt időtartama:
            4.2.1.   A beruházási projekt kezdési időpontja és a beruházás lezárásának időpontja:
            4.2.2.   Az újbóli termelés tervezett kezdési időpontja és azon év, amelyre a teljes termelés elérhető:
            A projekt leírása:
            4.3.1.   A projekt típusa és annak feltüntetése, hogy a projekt újonnan létrehozott projekt vagy kapacitásbővítés vagy egyéb:
            4.3.2.   A projekt rövid leírása:
            A projekt költségeinek bontása:
            4.4.1.   A projekt időtartama során befektetendő és leértékelődő tőkekiadás teljes költsége:
            4.4.2.   A beruházási projekthez kötődő tőkekiadások és egyéb kiadások (2) részletes bontása:
            A projekt teljes költségeinek finanszírozása:
            4.5.1.   Tüntesse fel a beruházási projekt teljes költségének finanszírozását!
            5. SZAKASZ – A TERMÉK ÉS A PIAC JELLEMZŐI
            A projekt által tervezett termék(ek) jellemzői:
            5.1.1.   A beruházás lezárását követően mely termék(ek)et fogják előállítani a támogatott létesítményben, és mely részágazatba tartozik/tartoznak a termék/termékek (a szolgáltatási szektorban zajló projektek esetében a PRODCOM-kód vagy a CPA-nómenklatúra feltüntetése)?
            5.1.2.   Mely termék(ek)et fog(nak) helyettesíteni? Amennyiben e helyettesített termékeket nem ugyanazon a helyen gyártják, tüntesse fel, hogy azokat jelenleg hol állítják elő.
            5.1.3.   Mely egyéb termék(ek) gyárthatók még ugyanabban az új létesítményben kevés többletköltséggel vagy többletköltség nélkül?
            Kapacitást illető adatok:
            5.2.1.   A projekt támogatási kedvezményezett teljes rendelkezésre álló kapacitására való kihatásának mennyiségi meghatározása az EGT-ben (a csoport szintjét beleértve) az érintett termék(ek) mindegyike esetében (egységben éves szinten megadva a kezdést megelőző évben és a projekt lezárásakor):
            5.2.2.   Az érintett termékek mindegyike esetében az összes EGT-n belüli gyártó becsült teljes kapacitása:
            Piacot illető adatok:
            5.3.1.   Az elmúlt hat pénzügyi év mindegyike tekintetében az érintett termék(ek) nyilvánvaló fogyasztását illető adatok: Egyéb források által összeállított, a választ alátámasztó statisztikai adatok (amennyiben rendelkezésre állnak):
            5.3.2.   Az elkövetkezendő három pénzügyi év tekintetében az érintett termék(ek) nyilvánvaló fogyasztásának fejlődési előjelezése: Független források által összeállított, a választ alátámasztó statisztikai adatok (amennyiben rendelkezésre állnak):
            5.3.3.   Csökkenőben van az érintett piac? Miért?
            5.3.4.   A támogatás kedvezményezettjének vagy a támogatás kedvezményezettje csoportjának becsült piaci részesedése (értékben kifejezve) a kezdés évét megelőző évben és a projekt lezárásakor.
         ”

         (1)  HL L 111., 1999.4.29., és annak 18. számú EGT-kiegészítése ugyanazon a napon.

         (2)  Lásd ezen iránymutatások 25. fejezetét.

         (3)  Lásd ezen iránymutatások 16. fejezetét.

         (4)  Lásd ezen iránymutatások 14. fejezetét.

         (5)  Lásd ezen iránymutatások 15. fejezetét.

         (6)  A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírtaknak megfelelően a regionális befektetési támogatások támogatható kiadása vagy a 25.4. szakasz (8)–(12) bekezdésében előírt szabályok (1. lehetőség) vagy a 25.4. szakasz (24) bekezdésében előírt szabályok (2. lehetőség) alapján kerül meghatározásra. A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások 25.4. szakasza (30) bekezdése értelmében az 1. lehetőség (»befektetési támogatás«) alapján számított támogatás kumulálható a 2. lehetőség (»munkahelyteremtési-támogatás«) alapján számított támogatással, feltéve, hogy a támogatás kumulált összege nem haladja meg a két támogatható kiadás közül a magasabbal megszorzott regionális támogatási felső határt. E szabályokkal összhangban és e keretrendszer értelmében a specifikus beruházási projekt támogatható kiadása a magasabb összeget eredményező lehetőség alapján kerül meghatározásra. A támogatható kiadás összegét oly módon határozzák meg, hogy az ne haladja meg a magasabb beruházási összeget, amely a régió esetében meghatározott intenzitási felső határ szerint a munkahely-teremtési módszer és az induló beruházási módszer közül a magasabból adódik.

         (7)  Az alábbi táblázat ábrázolja továbbá – a támogatható kiadás meghatározott méretéhez és meghatározott regionális felső határokhoz – azon támogatási intenzitásokat, amelyek a csökkentési skála alapján biztosíthatók.

                  Támogatható kiadás

                  Regionális támogatási felső határ

                  15 %

                  20 %

                  25 %

                  30 %

                  35 %

                  40 %

                  50 millió EUR

                  15,00 %

                  20,00 %

                  25,00 %

                  30,00 %

                  35,00 %

                  40,00 %

                  100 millió EUR

                  11,25 %

                  15,00 %

                  18,75 %

                  22,50 %

                  26,25 %

                  30,00 %

                  200 millió EUR

                  8,18 %

                  10,90 %

                  13,63 %

                  16,35 %

                  19,08 %

                  21,80 %

                  500 millió EUR

                  6,33 %

                  8,44 %

                  10,55 %

                  12,66 %

                  14,77 %

                  16,88 %

         (8)  Az ad hoc támogatások biztosítási javaslatát minden esetben be kell jelenteni és értékelésük a keretrendszer 26.3. szakaszában meghatározott szabályok alapján, továbbá a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírt általános feltételekkel összhangban történik.

         (9)  Amennyiben az EFTA-állam bebizonyítja, hogy a támogatás kedvezményezettje igazi innováció révén új termékpiacot hoz létre, nem kell végrehajtani az (a) és (b) pontban meghatározott teszteket, és a támogatás a 26A.3. szakasz (1) bekezdésében lévő táblázat alapján kerül engedélyezésre.

         (10)  Az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról szóló, 1991. december 19-i 3924/91/EK tanácsi rendelet (HL L 374., 1991.12.31., 1. o.). A rendelet az EGT-Vegyesbizottság 7/94. sz. határozatával az EGT-megállapodás (XXI. melléklet) részévé vált.

         (11)  Ide tartoznak a korábban az ESZAK-Szerződés hatálya alá tartozó acélipari ágazatok, valamint a varrat nélküli csövek és a nagyméretű hegesztett csövek részágazatai, amelyek nem tartoztak az ESZAK-Szerződés hatálya alá, viszont az integrált termelési eljárás részét képezik, és a korábban az ESZAK-Szerződés hatálya alá tartozó acélipari ágazathoz hasonló jegyekkel rendelkeznek.

         (12)  A hajógyártás számára nyújtott támogatás a hajógyártáshoz nyújtott támogatások új szabályainak megállapításáról szóló 1540/98/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozik, amit az EGT-megállapodés céljából az EGT-Vegyesbizottság 12/99. sz. határozata fogadott el, a továbbiakban: »hajógyártási rendelet« (lásd az állami támogatásokról szóló iránymutatások 31. fejezetét).

         (13)  A legutóbb a 204/2002/EK bizottsági rendelettel módosított (HL L 342., 1993.12.31., 1. o.), az Európai Gazdasági Közösségben a termékek tevékenység szerinti statisztikai osztályozásáról szóló, 1993. október 29-i 3696/93/EGK tanácsi rendelet (HL L 36., 2002.2.6., 1. o.). Az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról szóló, 1991. december 19-i 3924/91/EGK tanácsi rendelet (HL L 374., 1991.12.31., 1. o.). A 3696/93/EGK rendelet az EGT-Vegyesbizottság 7/94. sz. határozatával az EGT-megállapodás (XXI. melléklet) részévé vált.

         (14)  Az ágazat hanyatlásának határozott feltételezése abból adódhat, ha az EGT-ben az elmúlt öt évben a nyilvánvaló fogyasztás átlagos éves növekedése negatív volt.

         (15)  Ezt az összeget elvben 25 millió EUR-ban lehet megszabni, de ez ágazatról ágazatra változhat.

         (16)  Az érintett termék piaca akkor tekinthető gyorsan növekedőnek, ha a nyilvánvaló fogyasztás elmúlt öt évbeli átlagos növekedése értékben kifejezve az EGT átlagos GDP-növekedésének felel meg vagy a feletti az EGT-ben a PRODCOM-osztályozás megfelelő szintjében meghatározva, vagy ha ilyen információ nem áll rendelkezésre, akkor az érintett termékek számára általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró bármely más piaci felbontás alapján.

         (17)  Lásd ezen iránymutatások 24. fejezetét.

         (18)  Az ad hoc támogatások biztosítási javaslatát minden esetben be kell jelenteni és értékelése e szabály alapján, továbbá az iránymutatásokban (»regionális támogatás«) előírt általános feltételekkel összhangban történik.

         (19)  HL L 279., 2001.10.23., 1. o.

         (20)  Az engedélyezet rendszereken kívül nyújtott támogatás esetében az EFTA-államnak részletes információt kell szolgáltatnia a támogatás érintett támogatott területre való kedvező hatásáról.


title: 2014/144/EU: A Tanács határozata ( 2014. március 11. ) a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás által létrehozott mezőgazdasági vegyes bizottságban az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött kiegészítő megállapodás mellékletének módosítása tárgyában az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
               17.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 78/4

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2014. március 11.)
   a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás által létrehozott mezőgazdasági vegyes bizottságban az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött kiegészítő megállapodás mellékletének módosítása tárgyában az Európai Unió által képviselendő álláspontról
   (2014/144/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2002. június 1-jén hatályba lépett.

               (2)

               A megállapodás 6. cikke a megállapodás igazgatásának és megfelelő működésének biztosítása érdekében mezőgazdasági vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hozott létre.

               (3)

               Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak a Liechtensteini Hercegségre történő kiterjesztéséről szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött kiegészítő megállapodás (2) (a továbbiakban: a kiegészítő megállapodás) 2007. szeptember 27-én hatályba lépett.

               (4)

               A kiegészítő megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a mezőgazdasági vegyes bizottság módosíthatja a kiegészítő megállapodás mellékletét a megállapodás 6. és 11. cikkével összhangban.

               (5)

               A kiegészítő megállapodás mellékletét a liechtensteini kormány illetékes hivatala adatainak naprakésszé tétele, valamint a megállapodás 7. és 12. melléklete módosításainak figyelembe vétele érdekében módosítani szükséges.

               (6)

               Ezért az Unió által a bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Unió által a mezőgazdasági vegyes bizottságban képviselendő álláspontnak a bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.
   Az Uniót a bizottságban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül megállapodhatnak a határozattervezet technikai jellegű módosításaiban.
   2. cikk
   A bizottság határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. STOURNARAS

      (1)  HL L 114., 2002.4.30., 132. o.

      (2)  HL L 270., 2007.10.13., 6. o.

      TERVEZET
      A MEZŐGAZDASÁGI VEGYES BIZOTTSÁG …/2014. sz. HATÁROZATA
      (…)
      az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak a Liechtensteini Hercegségre történő kiterjesztéséről szóló, az Európai Közösség, a Liechtensteini Hercegség és a Svájci Államszövetség között létrejött kiegészítő megállapodás módosításáról
      A MEZŐGAZDASÁGI VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak a Liechtensteini Hercegségre történő kiterjesztéséről szóló, az Európai Közösség, a Liechtensteini Hercegség és a Svájci Államszövetség között létrejött kiegészítő megállapodásra és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodásra és különösen annak 11. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2002. június 1-jén hatályba lépett.

                  (2)

                  Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak a Liechtensteini Hercegségre történő kiterjesztéséről szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött kiegészítő megállapodás (a továbbiakban: a kiegészítő megállapodás) 2007. szeptember 27-én hatályba lépett.

                  (3)

                  A kiegészítő megállapodás mellékletét módosítani szükséges a liechtensteini kormány kantoni mezőgazdasági hatóságok által kezelt ügyekben illetékes hivatala címének naprakésszé tétele, a borászati termékek kereskedelmére vonatkozó 7. melléklet módosításáról szóló, 2012. május 4-én hatályba lépett 1/2012. sz. mezőgazdasági vegyes bizottsági határozat figyelembe vétele, valamint a Liechtensteinből származó, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező mezőgazdasági termékek és élelmiszerek jegyzékének kiegészítése érdekében.

            A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
      1. cikk
      A kiegészítő megállapodás melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A második bekezdés („Alapelv”) helyébe a következő szöveg lép:
                  „Amennyiben a svájci kantoni hatóságokra ruházott feladatok, felelősségek és hatáskörök az illetékes liechtensteini kormányhivatalokra hárulnak, a kantoni mezőgazdasági hatóságok által kezelt ügyek a Környezetvédelmi Hivatal Mezőgazdasági Részlegének („Amt für Umwelt, Abteilung Landwirtschaft”, Dr. Grass-Strasse 12, FL-9490 Vaduz) hatáskörébe, a kantoni állategészségügyi és élelmiszerügyi hatóságok által kezelt ügyek pedig az Élelmiszerellenőrzési és Állategészségügyi Hivatal („Amt für Lebensmittelkontrolle und Veterinärwesen”; Postplatz 2, FL-9494 Schaan) hatáskörébe tartoznak.”

                  2.

                  A „7. melléklet – Borászati termékek kereskedelme” pontban az „A Liechtensteinből származó borászati termékek oltalom alatt álló elnevezései (a 7. melléklet 6. cikke alapján)” alcím helyébe a következő szöveg lép:
                  „A Liechtensteinből származó borászati termékek oltalom alatt álló elnevezései (a 7. melléklet 5. cikke alapján)”.

                  3.

                  Az oltalom alatt álló svájci földrajzi jelzéseknek a megállapodás 12. mellékletének 1. függeléke szerinti jegyzéke a következő földrajzi jelzéssel egészül ki, melynek földrajzi területe Liechtenstein területét is lefedi:
                  „Werdenberger Sauerkäse/Liechtensteiner Sauerkäse/Bloderkäse (OEM)”.

            2. cikk
      Ez a határozat 2014. …-án/-én lép hatályba.

         Kelt […]-ban/-ben, […]-án/-én.

               a mezőgazdasági vegyes bizottság részéről

               az Európai Unió küldöttségének vezetője

               a svájci küldöttség vezetője

               a bizottság titkára


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1674 határozata (2015. április 29.) az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/303

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1674 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a Hatóság számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 64. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8-0087/2015),

         1.

            megállapítja, hogy az Európai Értékpapír-piaci Hatóság végleges éves beszámolója megegyezik a számvevőszéki jelentés mellékletében szereplővel;

         2.

            jóváhagyja az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Értékpapír-piaci Hatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 247. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (7)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.