title: A Tanács határozata (1991. február 25.) a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991D0115

Hivatalos Lap L 059 , 06/03/1991 o. 0019 - 0020 finn különkiadás fejezet 10 kötet 1 o. 0064  svéd különkiadás fejezet 10 kötet 1 o. 0064

		A Tanács határozata(1991. február 25.)a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság létrehozásáról(91/115/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Bizottság által benyújtott határozattervezetre [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a gazdaságpolitika és a gazdasági teljesítmények fokozatos közelítésének a gazdasági és monetáris unió első szakaszában történő megvalósításáról szóló, 1990. március 12-i 90/141/EGK tanácsi határozat [4] szükségessé teszi, hogy egységes mutatók álljanak rendelkezésre, különösen a monetáris, pénzügyi és fizetési mérleg terén;mivel az Európai Gazdasági Közösség tagállamainak központi bankjai közötti együttműködésről szóló 64/300/EGK határozatot módosító 1990. március 12-i 90/142/EGK tanácsi határozat [5] különösen a szükségszerűen az egységes felügyeleti mutatóktól függő monetáris politika összehangolásának támogatását célozza;mivel a Bizottság többéves statisztikai programjának részeként szükséges több évre szóló munkaprogramot létrehozni a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztika területén;mivel a Tanács az Euratomról szóló 89/382/EGK határozattal [6] létrehozta az Európai Közösségek Statisztikai Programbizottságát, amely a tagállamok statisztikai intézeteinek képviselőiből áll, hogy szoros együttműködést biztosítson a tagállamok és a Bizottság között a statisztikai program létrehozása során;mivel a tagállamokban a monetáris és banki statisztikákat a központi bankok, a pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákat pedig különböző intézmények, köztük a központi bankok készítik;mivel jelenleg nincs olyan testület, amely szoros együttműködést biztosítana a tagállamok és a Bizottság között a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák területén, és amelyben az érintett fő nemzeti intézmények képviseltetnék magukat;mivel az ilyen együttműködés megvalósulásához, különösen a Gazdasági és Monetáris Unió elérése céljából, szükséges létrehozni az ilyen intézmények képviselőiből álló bizottságot, amelynek feladata segítséget nyújtani a Bizottságnak a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákra vonatkozó többéves munkaprogram elkészítésében és végrehajtásában;mivel tekintettel a fent említett intézmények tagállamokban betöltött különleges szerepére szükséges, hogy a bizottság saját maga választhassa meg az elnökét;mivel a statisztikák szempontjából szoros a kölcsönös függőség egyrészről a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-területei, és másrészről a gazdasági statisztikák egyes egyéb területei között;mivel a tagállamok és a közösségi intézmények részéről a jobb statisztikai információk iránti megnövekedett igény szükségessé teszi az együttműködés javítását a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák felhasználói és készítői között;mivel a Gazdasági és Monetáris Unió megvalósításának keretében meg kell vizsgálni, hogy a Bizottság feladatai megfelelnek-e bármely jövőbeli Európai központi banki rendszer szükségleteinek,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkEzennel létrejön a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák bizottsága (a továbbiakban: a bizottság).2. cikkA bizottság segíti a Bizottságot a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákra vonatkozó többéves munkaprogram elkészítésében és végrehajtásában. A bizottság feladata véleményt nyilvánítani különösen a Tanács, a Bizottság és az azokat segítő különböző bizottságok által végrehajtott politikákhoz szükséges monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák kialakításáról és összehangolásáról.A bizottságot felkérhetik, hogy nyilvánítson véleményt egyfelől a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák és másfelől egyes más gazdasági statisztikák közötti összefüggésekről, különösen azokról, amelyeken a nemzeti számlák alapulnak. E bizottság munkáját össze kell hangolni a statisztikai programbizottság munkájával.3. cikkA Bizottság saját kezdeményezésére és szükség esetén a Tanács vagy az azt segítő bizottságok felkérésére, konzultál a bizottsággal:a) a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák kidolgozása több évre szóló közösségi programjai létrehozásáról;b) a Bizottság által a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák többéves programjaiban említett célok eléréséhez tervezett intézkedésekről és az érintett forrásokról és ütemtervekről;c) bármely más kérdésről, különösen a vonatkozó területeken a statisztikai program létrehozásából vagy végrehajtásából eredő módszertani kérdésekről.A Bizottság saját kezdeményezésére véleményt nyilváníthat a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg területre vonatkozó statisztikai programok létrehozásához vagy végrehajtásához kapcsolódó bármely kérdésről.4. cikkA bizottság tagállamonként egy, két vagy három, alapvetően a pénzügyi, monetáris és fizetésimérleggel foglalkozó intézményekből érkező képviselőből, és a Bizottság három képviselőjéből áll.A bizottság ülésein megfigyelőként részt vehet továbbá a Közösség központi bankjai elnökeinek bizottságától egy képviselő és a Monetáris Bizottság egy képviselője.A bizottság döntése alapján más szervezetek képviselői, valamint a vitában közreműködni képes bármely személy is részt vehet a bizottság ülésein.5. cikkA bizottság elnökét a tagállamok szavazatainak egyszerű többségével választja meg. A titkársági teendők ellátásáról a Bizottság gondoskodik.6. cikkA bizottság meghatározza eljárásának szabályait.Kelt Brüsszelben, 1991. február 25-én.a Tanács részérőlaz elnökJ.-C. Juncker[1] HL C 212., 1990.8.25., 5. o.[2] HL C 324., 1990.12.24.[3] HL C 31., 1991.2.6., 22. o.[4] HL L 78., 1990.3.24., 23. o.[5] HL L 78., 1990.3.24., 25. o.[6] HL L 181., 1989.6.28., 47. o.--------------------------------------------------


title: 2005/616/EK: A Bizottság határozata (2005. augusztus 17.) kereskedelmi kedvezmények ideiglenes visszavonásának céljából Belaruszban a munkajogok helyzetének ellenőrzéséről és értékeléséről

text:
               18.8.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 213/16

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. augusztus 17.)
   kereskedelmi kedvezmények ideiglenes visszavonásának céljából Belaruszban a munkajogok helyzetének ellenőrzéséről és értékeléséről
   (2005/616/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a 2002. január 1-jétől 2004. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan általános preferenciális rendszer alkalmazásáról szóló, 2001. december 10-i 2501/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. és 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2501/2001/EK rendelet értelmében nyújtott preferenciális tarifális kedvezmények egészében vagy részben ideiglenesen visszavonhatók olyan okokkal, melyek magukban foglalják az Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) vonatkozó egyezményeiben meghatározott munkajogok és alapelvek, valamint az egyesülés szabadsága és a kollektív szerződési jog súlyos és rendszeres megsértését.

               (2)

               A 2501/2001/EK rendelet értelmében a Belarusz Köztársaság (a továbbiakban: Belarusz) általános preferenciális rendszer kedvezményezettje.

               (3)

               2003. január 29-én a Szabad Szakszervezetek Nemzetközi Szövetsége (ICFTU), az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ) és a Munkavállalók Világszövetsége (WCL) tájékoztatta Bizottságot az egyesülés szabadságáról szóló 87. és 98. számú ILO-egyezmények állítólagos súlyos és rendszeres megsértéséről Belaruszban.

               (4)

               Az említett információ kellően indokolta egy vizsgálat kezdeményezését, ezért a Bizottság a 2003. december 29-i határozatában (2) vizsgálatot kezdeményezett.

               (5)

               A belarusz hatóságok csatlakoztak a vizsgálathoz. A Bizottság által a vizsgálat során összegyűjtött írásbeli és szóbeli nyilatkozatok megerősítik a korábban benyújtott információk állításait. Belarusz több ponton megsérti az egyesülés szabadságáról szóló 87. számú ILO-egyezményt azáltal, hogy hátráltatja a szakszervezetek szabad alapításához való jogot, a szervezkedési jogot, a szakszervezetek szabad kiválasztását és e szervezetek jogi személyiséggel történő felruházását. Belarusz hátráltatja a szakszervezetek működését, beleértve a nemzetközi szövetségtől érkező pénzügyi támogatás befogadását, és támogatja a szakszervezetek feloszlatását vagy felfüggesztését. A belarusz kormány a szakszervezetek ellen irányuló megkülönböztetés által megsérti a szervezkedés jogáról és a kollektív szerződéskötés jogáról szóló, 1949-ben hozott 98. számú ILO-egyezményt is.

               (6)

               A rendelkezésre álló információk elegendő alapot biztosítanak annak megállapításához, hogy e megsértések súlyos és rendszeres jellegűek, és hogy Belarusz általános preferenciális rendszerhez való hozzáférésének visszavonása indokolt. A vizsgálat eredményeiről szóló jelentést benyújtották az Általános Preferenciális Rendszer Bizottságának.

               (7)

               A fentiek fényében a Bizottság hat hónapos időszakra vonatkozóan ellenőrzi és értékeli a munkajogok helyzetét Belaruszban. A fenti időszak lejárta után a Bizottság kereskedelmi kedvezmények ideiglenes visszavonásáról javaslatot szándékozik benyújtani a Tanácshoz, kivéve, ha az időszak lejárta előtt Belarusz kötelezettséget vállal arra nézve, hogy megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy nyolc hónapon belül megfeleljen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munkajogokról és alapelvekről szóló 1998-as nyilatkozatában említett elveknek.

               (8)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Általános Preferenciális Rendszer Bizottságának véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   (1)   A Bizottság az ellenőrzési és értékelési időszakról szóló hirdetmény Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésének napjától számított hat hónapon keresztül a 87. és 98. számú ILO-egyezmények szem előtt tartásával ellenőrzi és értékeli a helyzetet Belaruszban.
   (2)   Az említett hirdetményben a Bizottság felszólítja Belaruszt, hogy a hat hónapos időtartam lejárta előtt tegyen kötelezettségvállalást azon intézkedések megtételére, amelyek a munkajogokról és alapelvekről szóló, 1998-as ILO-egyezmény nyilatkozatában említett elvekhez való nyolc hónapon belüli megfeleléshez szükségesek – az ILO Bizottság 2004. júliusi felmérésben szereplő tizenkét ajánlásában meghatározottak szerint.
   (3)   Amennyiben Belarusz nem teszi meg az említett kötelezettségvállalást, a Bizottság az (1) bekezdésben említett hat hónapos időszak lejárta után javaslatot nyújt be a Tanácshoz a 2501/2001/EK rendelet értelmében nyújtott kereskedelmi kedvezmények ideiglenes visszavonásáról.

      Kelt Brüsszelben, 2005. augusztus 17-én.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 346., 2001.12.31., 1. o. A legutóbb a 980/2005/EK rendelettel (HL L 169., 2005.6.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 5., 2004.1.9., 90. o.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/15/2009 határozata ( 2009. november 11. ) az Európai Unió erők főparancsnokának kinevezéséről az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai műveletében

text:
               14.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 299/17

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG BiH/15/2009 HATÁROZATA

   (2009. november 11.)
   az Európai Unió erők főparancsnokának kinevezéséről az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai műveletében
   (2009/836/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az EU boszniai és hercegovinai katonai műveletéről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 6. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2004/570/KKBP együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) további határozatok meghozatalára az EU-erők főparancsnokának kinevezésére vonatkozóan.

               (2)

               2008. november 21-én a PBB elfogadta a BiH/14/2008 határozatot (2), amelyben Stefano CASTAGNOTTO vezérőrnagyot az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai műveletében az EU-erők főparancsnokává nevezték ki.

               (3)

               Az EU műveleti parancsnoka ajánlotta, hogy Bernhard BAIR vezérőrnagyot nevezzék ki az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai műveletében az EU-erők új főparancsnokává.

               (4)

               Az EU Katonai Bizottsága támogatta az ajánlást.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában.

               (6)

               Az Európai Tanács 2002. december 12–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag az Európai Unió azon tagállamaira vonatkozik majd, amelyek egyben a NATO tagjai, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Bernhard BAIR vezérőrnagyot Európai Uniós erők főparancsnokává nevezik ki az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai műveletében.
   2. cikk
   Ez a határozat 2009. december 4-én lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 11-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         O. SKOOG

      (1)  HL L 252., 2004.7.28., 10. o.

      (2)  HL L 319., 2008.11.29., 80. o.


title: 2007/490/EK: A Tanács határozata ( 2007. június 5. ) a németországi túlzott költségvetési hiányról szóló 2003/89/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               13.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 183/23

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. június 5.)
   a németországi túlzott költségvetési hiányról szóló 2003/89/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2007/490/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ajánlását követően a 2003/89/EK tanácsi határozat (1) megállapította, hogy Németországban túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartási hiány 2002-ben a GDP 3,7 %-a volt, ami jelentősen meghaladta a GDP 3 %-ának megfelelő, a Szerződésben előirányzott referenciaértéket, míg a bruttó államadósság szintje tekintetében a várakozások a GDP 60,9 %-át jelezték, ami kevéssel a GDP 60 %-ának megfelelő, a Szerződésben előirányzott referenciaérték felett van.

               (2)

               2003. január 21-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács ajánlást intézett Németországhoz azzal a céllal, hogy a lehető leggyorsabban és legkésőbb 2004-ig szüntesse meg a túlzott hiány állapotát. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. A 2003. november 25-i tanácsi következtetések eredményeként kialakult egyedi helyzetre és az Európai Bíróság 2004. július 13-i döntésére (3) tekintettel, a 2005. évet kell a túlzott hiány kiigazítására meghatározott releváns határidőnek tekinteni.

               (3)

               A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság szolgáltatja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat (4).

               (4)

               A Németország által 2006 februárjában küldött előzetes értesítést követően a Bizottság által szolgáltatott tényleges adatok azt jelezték, hogy a túlzott költségvetési hiányt nem igazították ki 2005-re. Az 1467/97/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban és a Bizottság ajánlása alapján 2006. március 14-én a Tanács a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdése alapján azonnal határozatot hozott, amely felszólította Németországot a hiány csökkentésére szükségesnek ítélt intézkedések megtételére a túlzott hiány megszüntetése érdekében, a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2007-ig (5). A Tanács különösen arról határozott, hogy 2006-ban és 2007-ben Németországnak biztosítania kell az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegének legalább egy százalékpontot kitevő kumulatív javulását.

               (5)

               A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták.

               (6)

               A Németország által 2007. április 1-jét megelőzően tett értesítést követően a Bizottság (Eurostat) által a 3605/93/EK rendelet 8. cikkével összhangban szolgáltatott adatok, valamint a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése alapján a következő végkövetkeztetések igazolhatók:

                           —

                           az államháztartási hiány a 2002-es 3,7 %-ról 2003-ban a GDP 4,0 %-ára nőtt, 2004-ben a GDP 3,7 %-ára, 2005-ben pedig a GDP 3,2 %-ára csökkent, végül pedig 2006-ban a GDP 1,7 %-ára. Ez alacsonyabb, mint a stabilitási program 2006. februári naprakésszé tett változatában kitűzött, a GDP 3,3 %-ának megfelelő cél, és jóval alacsonyabb a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéknél, a Tanács által kitűzött határidő lejárata előtt egy évvel,

                           —

                           a kedvező ciklikus feltételek korábbi éveiben Németország nem hagyott elegendő költségvetési mozgásteret a 2002 és 2005 közötti, meghosszabbodott lassú növekedési időszaknak az évenkénti 0,5 %-os átlagos reál GDP-növekedés befogadásához. A 2005-ig megvalósított adócsökkentések sorozata tovább terhelte a költségvetést, míg a kiadási oldal kiegyenlítő intézkedéseit csak bizonyos késéssel hajtották végre. A konszolidációs intézkedések közé tartozott a közszféra béreinek korlátozása, amelyhez a munkatársak számának csökkentése, továbbá a közegészségügyi rendszer 2004-es reformja, valamint a támogatások és a beruházások csökkentése társult, továbbá az a tény, hogy a bérek kis mértékben való növekedése a magánszektorban tompította a nyugdíjkiadásokat. Továbbá 2006-ban a közvetlen adók – különösen a nyereséghez kapcsolódók – lényegesen erősebb bevételt eredményeztek, mint amit a gazdasági fejlemények sugalltak volna. A ciklikusan igazított egyenleg 2002-től folyamatosan javult, jelentős egyszeri intézkedések alkalmazása nélkül. A GDP százalékában kifejezett strukturális egyenleg (azaz az egyszeri és az egyéb átmeneti intézkedések nélküli egyenleg) közel egy százalékponttal javult, különösen 2006-ban,

                           —

                           2007-re a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése a hiány további, a GDP 0,6 %-ának megfelelő csökkenését vetítette előre, amit a folytatódó jelentős GDP-növekedés, valamint leginkább az egységes héa-kulcs 2007 januárjában 16 %-ról 19 %-ra való növekedése (egyszeri intézkedéseket nem jeleztek előre) eredményez. A 2007. tavaszi értesítésben a német hatóságok a 2007. évi hiányt a GDP 1,2 %-ára becsülték. Emellett a Bizottság szolgálatai 2007-ben a strukturális egyenlegnek a GDP százalékában kifejezett javulását 0,75 százalékpontra prognosztizálják. Ily módon úgy tűnik, hogy Németország eleget tesz a 2006-ban és 2007-ben kumulatív értelemben vett, a strukturális egyensúlyban való legalább egy százalékpontos javulásról szóló kérésnek. 2008-ra a tavaszi előrejelzés szerint, változatlan gazdaságpolitika mellett a hiány a GDP 0,3 %-ára csökken. Ez azt jelzi, hogy a hiány hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-os felső határértéke alá került. Változatlan gazdaságpolitika mellett 2008-ban a strukturális hiány a várakozások szerint csak kis mértékben csökken. Ezt a középtávú költségvetési célkitűzés felé szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, amely Németország esetében a strukturális értelemben egyensúlyi költségvetést jelenti,

                           —

                           miután az adóssághányad a 2002. évi GDP 60,3 %-áról a 2005. évi GDP 67,9 %-ának megfelelő csúcsértékre emelkedett, az 2006-ra stabilizálódott, és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint 2007-ben a GDP 65,4 %-ára csökken, majd 2008-ra – változatlan gazdaságpolitikát feltételezve – körülbelül 63,5 %-ra, így jutva közelebb a referenciaértékhez, gyorsabban, mint azt a stabilitási program legutóbbi aktualizálása előrejelzi.

               (7)

               A Tanács véleménye szerint Németországban a túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2003/89/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az általános értékelésből az a következtetés vonható le, hogy Németországban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.
   2. cikk
   A 2003/89/EK határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

      Kelt Luxembourgban, 2007. június 5-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  HL L 34., 2003.2.11., 16. o.

      (2)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

      (3)  A C-27/04 sz. Bizottság kontra Tanács ügyben hozott ítélet, EBHT [2004] I-6649.

      (4)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

      (5)  A Tanács 2006/344/EK határozata (HL L 126., 2006.5.13., 20. o.).


title: A Tanács 2009/917/IB határozata ( 2009. november 30. ) az információs technológia vámügyi alkalmazásáról

text:
               10.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 323/20

      A TANÁCS 2009/917/IB HATÁROZATA

   (2009. november 30.)
   az információs technológia vámügyi alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,
   tekintettel a Francia Köztársaság kezdeményezésére,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A vámigazgatási szervek más illetékes hatóságokkal együtt rendelkeznek hatáskörrel a Közösség külső határain és a Közösség területén belül a közösségi jog, és a nemzeti jogszabályok megsértésével elkövetett bűncselekmények megelőzéséért, kivizsgálásáért és a büntetőeljárás lefolytatásáért.

               (2)

               A tiltott kereskedelem különböző fajtáinak térnyerése súlyos fenyegetést jelent a közegészségre, a közerkölcsre és a közbiztonságra.

               (3)

               Meg kell erősíteni a vámigazgatási szervek közötti együttműködést olyan eljárások megalkotásával, amelyek alapján a vámigazgatási szervek közösen tudnak fellépni, és a tiltott kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos személyes és egyéb adatokat új adatkezelési és adatátviteli technológiák segítségével ki tudják cserélni, figyelemmel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (2), valamint az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatok rendőri ágazatban való felhasználását szabályozó, 1987. szeptember 17-i R (87) 15. sz. ajánlásában (a továbbiakban: a (87) 15. sz. ajánlás) foglalt alapelvekre is.

               (4)

               Továbbá biztosítani kell, hogy a fellépések az Európai Rendőrségi Hivatallal (Europol) és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egységgel (Eurojust) együttműködésben folytatott fellépésekkel jobban kiegészítsék egymást, lehetővé téve ezen szervezetek számára, hogy saját megbízatásuk keretein belül feladataik ellátásához hozzáférhessenek a váminformációs rendszer adataihoz, a vámügyirat-azonosítási adatbázist is beleértve.

               (5)

               A váminformációs rendszerhez való olvasói hozzáférés lehetővé teszi az Europol számára, hogy a más eszközökkel nyert információt összevesse az azon adatbázisokban rendelkezésre álló adatokkal, addig ki nem mutatható kapcsolódásokat ismerjen fel és így átfogóbb elemzést készíthessen. A vámügyirat-azonosító adatbázishoz való olvasói hozzáférés lehetővé teszi az Europol számára, hogy az Európai Unión belül és kívül egyaránt folyó bűnügyi nyomozások közötti olyan kapcsolatot tárjon fel, amelyek számára eddig ismeretlenek voltak.

               (6)

               A váminformációs rendszerhez való olvasói hozzáférés révén az Eurojust közvetlenül megszerezheti az alapos kezdeti áttekintéshez szükséges információt, amely lehetővé teszi a jogi akadályok felismerését és áthidalását, valamint a büntetőeljárás eredményesebb lefolytatását. A vámügyirat-azonosító adatbázishoz való olvasói hozzáférés lehetővé teszi az Eurojust számára, hogy információt szerezzen a különböző tagállamokban folyó és lezárt nyomozásokról, és így fokozott támogatást nyújthasson a tagállamok igazságügyi hatóságainak.

               (7)

               Mivel a vámigazgatási szerveknek napi munkájuk során egyaránt alkalmazniuk kell közösségi és nem közösségi rendelkezéseket, szükséges, hogy a kölcsönös segítségnyújtásra és az igazgatási együttműködésre vonatkozó rendelkezések párhuzamosan fejlődjenek. Ezért figyelembe kell venni a 766/2008/EK rendeletnek (3) a váminformációs rendszerre és a vámügyirat-azonosítási adatbázisra vonatkozó rendelkezéseit.

               (8)

               A tagállamok elismerik a vámügyirat-azonosító adatbázis teljes körű használatából a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem összehangolására és megerősítésére nézve származó előnyöket, ezért kötelezik magukat, hogy a lehető legnagyobb mértékben visznek majd be adatokat ebbe az adatbázisba.

               (9)

               Az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló, 1995. július 26-i egyezmény (a továbbiakban: VIR-egyezmény) (4) hatálybalépése óta megszerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a váminformációs rendszer kizárólag megfigyelési és jelentéstételi, leplezett megfigyelési és célzott ellenőrzési célú használatával a rendszer célkitűzése, vagyis a nemzeti jogszabályok súlyos megsértése megelőzésének, kivizsgálásának és eljárás alá vonásának a támogatása nem teljesíthető teljes mértékben.

               (10)

               Stratégiai elemzésnek kell segítenie a legfelső szintű vezetőket a tervek, a célok és a csalás elleni küzdelem politikájának meghatározásában, a tevékenységek tervezésében és a műveleti célok eléréséhez szükséges források felhasználásában.

               (11)

               A nemzeti jogszabályokat sértő vagy feltehetően sértő személyek vagy vállalkozások tevékenységeire, eszközeire és szándékaira vonatkozó operatív elemzésnek segítenie kell a vámhatóságokat az adott eseteknek megfelelő intézkedések meghozatalában, valamint a csalás elleni küzdelem területén kitűzött célok elérésében.

               (12)

               A VIR-egyezmény helyébe ezért új egyezménynek kell lépnie.

               (13)

               Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket.

               (14)

               Ez a határozat nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó alkotmányos szabályaikat alkalmazzák,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   I.   FEJEZET

      A VÁMINFORMÁCIÓS RENDSZER LÉTREHOZÁSA

   1. cikk
   (1)   Vámügyi célokra létrejön egy közös automatizált információs rendszer (a továbbiakban: váminformációs rendszer vagy rendszer).
   (2)   E határozatnak megfelelően a váminformációs rendszer célja, hogy segítse a nemzeti jogszabályok súlyos megsértésének megelőzését, kivizsgálását és a büntetőeljárás lefolytatását az információk gyorsabb hozzáférhetővé tétele révén és ezáltal javítva a tagállamok vámigazgatási szervei által folytatott együttműködési és ellenőrzési eljárások hatékonyságát.
   II.   FEJEZET

      FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

   2. cikk
   E határozat alkalmazásában:
   1.   „nemzeti jogszabályok”: egy tagállam azon törvényei és rendeletei, amelyek végrehajtása részben vagy teljes egészében a tagállam vámigazgatási szerveinek hatáskörébe tartozik, és:

               i.

               egy tagállam azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései, amelyek végrehajtása részben vagy teljes egészében a tagállam vámigazgatási szerveinek hatáskörébe tartozik, amennyiben vagy olyan határokon átnyúló árumozgásokkal kapcsolatosak, amelyekre tiltó, korlátozó vagy ellenőrző intézkedések – különösen az EK-Szerződés 30. és 296. cikkében foglalt intézkedések – vonatkoznak, vagy a nem harmonizált jövedéki adókkal;

               ii.

               azon közösségi rendelkezések és kapcsolódó végrehajtási rendelkezések, amelyek a tagállamok és a harmadik országok közötti, illetve a tagállamok közötti kereskedelemben az olyan áruk behozatalát, kivitelét, továbbítását és jelenlétét szabályozzák, amelyek az EK-Szerződés 23. cikke értelmében nem rendelkeznek közösségi vámjogi helyzettel, vagy olyan áruk esetében, amelyeknél további ellenőrzés vagy vizsgálat szükséges a közösségi helyzet elnyeréséhez;

               iii.

               a közös agrárpolitika keretében közösségi szinten elfogadott rendelkezések és a mezőgazdasági termékek feldolgozásából származó árukra vonatkozóan elfogadott különleges szabályok; vagy

               iv.

               a behozatalra kivetett harmonizált jövedéki adóra és hozzáadottérték-adóra vonatkozóan közösségi szinten elfogadott rendelkezések, valamint az azokat végrehajtó nemzeti rendelkezések vagy az ennek keretében alkalmazott rendelkezések;

         2.   „személyes adat”: egy azonosított vagy azonosítható természetes személyre (adatalany) vonatkozó bármilyen információ, amely alapján az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlenül vagy közvetve azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy fizikai, fiziológiai, pszichikai, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén;
   3.   „az adatot szolgáltató tagállam”: az a tagállam, amely a váminformációs rendszerbe adatokat visz be;
   4.   „operatív elemzés”: a nemzeti jogszabályokkal ellentétes vagy feltételezhetően ellentétes műveletek elemzése az alábbi szakaszok szerint:
   5.   „stratégiai elemzés”: a nemzeti jogszabályok megsértéseire vonatkozó általános tendenciák kutatása és bemutatása a nemzeti jogszabályokba ütköző műveletek bizonyos formái által jelentett fenyegetés, e műveletek léptékének és hatásának felmérése révén, a prioritások későbbi meghatározása, a jelenség vagy fenyegetés jobb megértése, a fellépésnek a csalás megelőzése és felderítése irányába történő újra-összpontosítása, valamint a szolgáltatások szervezésének felülvizsgálata céljából. Stratégiai elemzéshez kizárólag azonosításra alkalmas tényezőket nem tartalmazó adatok használhatók.
   III.   FEJEZET

      A VÁMINFORMÁCIÓS RENDSZER MŰKÖDÉSE ÉS HASZNÁLATA

   3. cikk
   (1)   A váminformációs rendszer egy központi adatbázisból áll, amely a terminálokon keresztül mindegyik tagállamban elérhető. A rendszer kizárólag az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő céljának eléréséhez szükséges adatokat tartalmazza, beleértve a személyes adatokat is, a következő kategóriákban:

               a)

               áruk;

               b)

               szállítóeszközök;

               c)

               vállalkozások;

               d)

               személyek;

               e)

               a csalások tendenciái;

               f)

               a rendelkezésre álló szakértelem;

               g)

               visszatartott, lefoglalt vagy elkobzott árucikkek;

               h)

               visszatartott, lefoglalt vagy elkobzott készpénz.

         (2)   A Bizottság a Tanács által elfogadott végrehajtási intézkedésekben foglalt szabályokkal összhangban biztosítja a váminformációs rendszer infrastruktúrájának technikai működtetését.
   A Bizottság jelentést készít a váminformációs rendszer működtetéséről a 27. cikkben említett bizottság részére.
   (3)   A Bizottság közli az említett bizottsággal a technikai működtetésre vonatkozóan elfogadott gyakorlati szabályokat.
   4. cikk
   (1)   A tagállamok határozzák meg, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében említett egyes kategóriákba tartozó, mely adatok vihetők be a váminformációs rendszerbe, a rendszer céljának eléréséhez szükséges mértékben. A 3. cikk (1) bekezdése e) pontjában megállapított kategóriába semmilyen esetben sem vihetők be személyes adatok.
   (2)   A 3. cikk (1) bekezdése a)–d) pontjában foglalt kategóriákat illetően kizárólag a következő személyes adatok vihetők be a rendszerbe:

               a)

               családnév, leánykori név, utónevek, korábbi családnevek és felvett nevek;

               b)

               születési hely és idő;

               c)

               állampolgárság;

               d)

               nem;

               e)

               a személyazonosító okmányok (útlevelek, személyazonosító igazolványok, vezetői engedélyek) száma, kiadásának helye és ideje;

               f)

               cím;

               g)

               objektív és állandó különleges testi ismertetőjelek;

               h)

               az adatok bevitelének oka;

               i)

               javasolt intézkedések;

               j)

               a fegyverviseléssel, erőszakossággal és szökéssel kapcsolatos korábbi tapasztalatokra utaló figyelmeztető kód;

               k)

               a szállítóeszköz rendszáma.

         (3)   A 3. cikk (1) bekezdésének f) pontjában foglalt kategóriát illetően személyes adatként kizárólag a szakértők családneve és utóneve vihető be a rendszerbe.
   (4)   A 3. cikk (1) bekezdésének g) és h) pontjában foglalt kategóriákat illetően kizárólag a következő személyes adatok vihetők be a rendszerbe:

               a)

               családnév, leánykori név, utónevek, korábbi családnevek és felvett nevek;

               b)

               születési hely és idő;

               c)

               állampolgárság;

               d)

               nem;

               e)

               cím.

         (5)   Semmi esetre sem vihetők be a 2008/977/IB kerethatározat 6. cikkében felsorolt személyes adatok a váminformációs rendszerbe.
   5. cikk
   (1)   A 3. cikk (1) bekezdésének a)–g) pontjában foglalt kategóriákba tartozó adatok kizárólag megfigyelés és jelentéstétel, továbbá leplezett megfigyelés, célzott ellenőrzés és stratégiai vagy operatív elemzés céljára vihetők be a váminformációs rendszerbe.
   A 3. cikk (1) bekezdésének h) pontjában foglalt kategóriába tartozó adatok kizárólag stratégiai vagy operatív elemzés céljára vihetők be a váminformációs rendszerbe.
   (2)   Az (1) bekezdésben megállapított intézkedések alkalmazásában, a 3. cikk (1) bekezdésében említett kategóriákba tartozó személyes adatok a váminformációs rendszerbe kizárólag akkor vihetők be, ha – különösen korábbi jogellenes tevékenységei alapján – ténylegesen arra utaló jelek vannak, hogy az érintett személy a nemzeti jogszabályokat súlyosan sértő cselekményt követett el, követ el vagy fog elkövetni.
   6. cikk
   (1)   Amennyiben az 5. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések végrehajtására kerül sor, úgy a következő információkat lehet teljes egészében vagy részben összegyűjteni és az adatot szolgáltató tagállam számára átadni:

               i.

               az a tény, hogy a kérdéses árut, szállítóeszközt, vállalkozást vagy személyt megtalálták;

               ii.

               az ellenőrzés helye, időpontja és indoka;

               iii.

               az útvonal és az úti cél;

               iv.

               az érintett személyt kísérő és a szállítóeszközön utazó személyek;

               v.

               az alkalmazott szállítóeszköz;

               vi.

               a szállított tárgyak;

               vii.

               az áru, a szállítóeszköz, a vállalkozás vagy a személy megtalálásának körülményei.

         Amennyiben az ilyen információkat leplezett megfigyelés útján szerzik be, úgy gondoskodni kell arról, hogy a megfigyelés leplezett jellege ne kerüljön veszélybe.
   (2)   Az 5. cikk (1) bekezdésében említett célzott ellenőrzés keretében a személyeket, a szállítóeszközöket és a tárgyakat át lehet vizsgálni a megengedett mértékben és azon tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai szerint, amelyben a vizsgálat történik. Amennyiben a célzott ellenőrzés az adott tagállam jogszabályai szerint nem megengedett, akkor helyettük a tagállam automatikusan megfigyelést, jelentéstételt vagy leplezett megfigyelést alkalmaz.
   7. cikk
   (1)   A váminformációs rendszerbe bevitt adatokhoz közvetlenül az egyes tagállamok által kijelölt nemzeti hatóságok férhetnek hozzá. E nemzeti hatóságok a vámigazgatási szervek, de a tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai szerint egyaránt lehetnek más hatóságok is, amelyek az 1. cikk (2) bekezdésében említett cél elérése érdekében jogosultak eljárni.
   (2)   Minden tagállam megküldi a többi tagállamnak és a 27. cikkben említett bizottságnak azon illetékes hatóságainak a jegyzékét, amelyeket az e cikk (1) bekezdésével összhangban a váminformációs rendszerhez történő közvetlen hozzáférésre jelölt ki, annak meghatározásával minden egyes hatóságra vonatkozóan, hogy mely adatokhoz milyen céllal férhetnek hozzá.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérően, a Tanács egyhangú határozattal nemzetközi, illetve regionális szervezetek részére is engedélyezheti a hozzáférést a váminformációs rendszerhez. A Tanács ezen határozat meghozatalánál figyelembe veszi az esetleges kétoldalú megállapodásokat, továbbá a 25. cikkben említett közös ellenőrző hatóság véleményét az adatvédelmi intézkedések megfelelőségét illetően.
   8. cikk
   (1)   A tagállamok, az Europol és az Eurojust a váminformációs rendszerből nyert adatokat csak az 1. cikk (2) bekezdésében említett cél eléréséhez használhatják fel. Az adatokat a rendszerbe bevivő tagállam előzetes engedélye és az általa szabott feltételek teljesülése esetén azonban az adatokat igazgatási és egyéb célokra is felhasználhatják. Ez az egyéb célú felhasználás az adatokat a 2008/977/IB kerethatározat 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban felhasználni kívánó tagállam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően és az R (87) 15. sz. ajánlás 5.2.i. alapelvének figyelembevételével történhet.
   (2)   E cikk (1) és (4) bekezdése, a 7. cikk (3) bekezdése, valamint a 11. és 12. cikk sérelme nélkül, a tagállamokban a váminformációs rendszerből nyert adatokat csak azok a nemzeti hatóságok használhatják fel, amelyeket az adott tagállam kijelölt, és amelyek az adott tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai szerint az 1. cikk (2) bekezdésében említett cél elérése érdekében jogosultak eljárni.
   (3)   Az egyes tagállamok megküldik a többi tagállamnak és a 27. cikkben említett bizottságnak az e cikk (2) bekezdése szerint általuk kijelölt illetékes hatóságok jegyzékét.
   (4)   A váminformációs rendszerből nyert adatok az azokat a rendszerbe bevivő tagállam előzetes engedélyével, és az általa megszabott feltételekre is figyelemmel adhatók át felhasználásra az e cikk (2) bekezdése szerint kijelölt nemzeti hatóságokon kívüli olyan más nemzeti hatóságoknak, harmadik országoknak, továbbá nemzetközi és regionális szervezeteknek, amelyek azokat használni kívánják. Minden tagállamnak külön intézkedéseket kell hoznia az ilyen adatok biztonságának biztosítására, amikor azokat a területén kívül működő szervek részére átadja. Ezen intézkedések részleteit a 25. cikkben említett közös ellenőrző hatósággal ismertetni kell.
   9. cikk
   (1)   Az adatok váminformációs rendszerbe történő bevitelére az adatot szolgáltató tagállam törvényeit, rendeleteit és eljárásait kell alkalmazni, kivéve, ha ez a határozat szigorúbb rendelkezéseket állapít meg.
   (2)   A váminformációs rendszerből nyert adatok felhasználására, beleértve az adatot szolgáltató tagállam által javasolt, az 5. cikk (1) bekezdése szerinti intézkedések végrehajtását is, a felhasználó tagállam törvényeit, rendeleteit és eljárásait kell alkalmazni, kivéve, ha ez a határozat szigorúbb rendelkezéseket állapít meg.
   10. cikk
   (1)   Minden tagállam kijelöli azt az illetékes vámigazgatási szervet, amely a váminformációs rendszerért nemzeti szinten felelős.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott szerv gondoskodik a váminformációs rendszer megfelelő működtetéséről a tagállamban, és megteszi az e határozat betartásának biztosításához szükséges intézkedéseket.
   (3)   A tagállamok közlik egymással az (1) bekezdés szerint meghatározott szervek nevét.
   11. cikk
   (1)   Az Europol saját megbízatása keretein belül és feladatainak teljesítése érdekében jogosult az 1., 3–6., és a 15–19. cikknek megfelelően hozzáférni a váminformációs rendszerbe bevitt adatokhoz.
   (2)   Amennyiben az Europol a lekérdezés során egyezést talál az Europol által feldolgozott információ és a váminformációs rendszer valamely bejegyzése között, az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatban (5) (Europol) meghatározott csatornákon keresztül köteles erről a bejegyzést bevivő tagállamot tájékoztatni.
   (3)   A váminformációs rendszerben végzett lekérdezéssel kapott információk felhasználásához az adatokat a rendszerbe bevivő tagállam beleegyezése szükséges. Amennyiben az említett tagállam megengedi ezen információk felhasználását, kezelésüket 2009/371/IB határozat szabályozza. Az Europol kizárólag az adatokat a rendszerbe bevivő tagállam egyetértésével adhat át ilyen információt harmadik országok vagy harmadik szervek részére.
   (4)   Az Europol a 2009/371/IB határozat rendelkezéseinek megfelelően egyéb információkat is kérhet az érintett tagállamoktól.
   (5)   A (3) és (4) bekezdés sérelme nélkül, az Europol nem kapcsolhatja össze a váminformációs rendszer számára hozzáférhető részeit az Europol által vagy az Europolnál működtetett, adatgyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló számítógépes rendszerrel, az abban lévő adatokat nem továbbíthatja e rendszerbe, továbbá nem töltheti le és más módon sem másolhatja le a váminformációs rendszer részeit.
   Az Europol a váminformációs rendszerben tárolt adatokhoz való hozzáférést a külön engedéllyel rendelkező Europol-munkatársakra korlátozza.
   Az Europol a 2009/371/IB határozat 34. cikke alapján létrehozott közös ellenőrző szerv számára lehetővé teszi az Europol azon tevékenységének ellenőrzését, amelyet a váminformációs rendszerhez való hozzáférést és adatlekérdezést biztosító jogai gyakorlása során végez.
   (6)   E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy érintené a 2009/371/IB határozat azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre és az ilyen adatoknak az Europol személyzete által történő jogosulatlan vagy hibás feldolgozása miatti felelősségre vonatkoznak, sem úgy, hogy érintené az említett határozat értelmében létrehozott közös ellenőrző szerv hatáskörét.
   12. cikk
   (1)   Az Eurojust nemzeti tagjai, azok helyettesei, segítőik és a külön engedéllyel rendelkező munkatársak saját megbízatásuk keretein belül az Eurojust feladatainak teljesítése érdekében jogosultak az 1., 3–6. és a 15–19. cikknek megfelelően hozzáférni a váminformációs rendszerbe bevitt adatokhoz és azokat lekérdezni.
   (2)   Amennyiben az Eurojust nemzeti tagja, helyetteseik, segítőik vagy a külön engedéllyel rendelkező munkatársak a lekérdezés során egyezést találnak az Eurojust által feldolgozott információ és a váminformációs rendszerben szereplő valamely bejegyzés között, kötelesek erről a bejegyzést bevivő tagállamot tájékoztatni. Az ilyen lekérdezés során szerzett információk kizárólag a bejegyzést bevivő tagállam egyetértésével továbbíthatók harmadik országok vagy harmadik szervek részére.
   (3)   E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy érintené az Eurojust megerősítéséről, valamint a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló 2002/187/IB határozat módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2009/426/IB tanácsi határozat (6) azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre és az ilyen adatoknak az Eurojust nemzeti tagjai, azok helyettesei, segítői és a külön engedéllyel rendelkező munkatársak által történő jogosulatlan vagy hibás feldolgozása miatti felelősségre vonatkoznak, sem úgy, hogy érintené az említett határozat értelmében létrehozott közös ellenőrző szerv hatáskörét.
   (4)   A váminformációs rendszernek az Eurojust nemzeti tagjai, helyetteseik, segítőik és a külön engedéllyel rendelkező munkatársak számára hozzáférhető egyetlen része sem kapcsolható össze az Eurojust által vagy az Eurojustnál működtetett, adatgyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló számítógépes rendszerrel, az abban lévő adatok nem továbbíthatók e rendszerbe, továbbá a váminformációs rendszer egyetlen része sem tölthető le.
   (5)   A váminformációs rendszerbe bevitt adatokhoz való hozzáférés az Eurojust nemzeti tagjaira, helyetteseikre, segítőikre és a külön engedéllyel rendelkező munkatársakra korlátozódik, és nem terjeszthető ki az Eurojust más személyzetére.
   IV.   FEJEZET

      ADATMÓDOSÍTÁS

   13. cikk
   (1)   Csak az adatot szolgáltató tagállam jogosult a váminformációs rendszerbe általa bevitt adatokat módosítani, kiegészíteni, helyesbíteni vagy törölni.
   (2)   Amennyiben egy szolgáltató tagállam megállapítja, vagy felhívják a figyelmét arra, hogy az általa bevitt adatok ténylegesen pontatlanok, illetve, hogy bevitelük vagy tárolásuk ellentétes ezzel a határozattal, akkor a tagállam vagy az Europol az adatokat szükség szerint módosítja, kiegészíti, helyesbíti vagy törli, és ezt a többi tagállam, az Europol és az Eurojust tudomására hozza.
   (3)   Amennyiben egy tagállam, az Europol vagy az Eurojust a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján feltételezi, hogy egyes adatok ténylegesen pontatlanok, illetve, hogy bevitelük vagy tárolásuk ellentétes ezzel a határozattal, úgy a lehető leghamarabb értesíti erről az adatot szolgáltató tagállamot vagy az Europolt. Az adatot szolgáltató tagállam vagy az Europol ellenőrzi az érintett adatokat, és szükség esetén haladéktalanul helyesbíti vagy törli azokat. Az adatot szolgáltató tagállam a helyesbítéseket és a törléseket a többi tagállam, az Europol és az Eurojust tudomására hozza.
   (4)   Amennyiben egy tagállam vagy az Europol az adatoknak a váminformációs rendszerbe történő bevitelénél azt észleli, hogy közlése tartalmilag vagy a javasolt intézkedés tekintetében ellentétben áll egy korábbi közléssel, erről azonnal értesíti a tagállamot, amely a korábbi közlést végezte. Ebben az esetben a két tagállam törekszik arra, hogy megoldást találjanak. Vita esetén az első közlés marad fenn, de az új közlésből az első közléssel nem ellentétes részeket fel kell venni a rendszerbe.
   (5)   E határozatra is figyelemmel, amennyiben valamely tagállam bírósága vagy más illetékes hatósága a váminformációs rendszerben lévő adatok módosítására, kiegészítésére, helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó végleges határozatot hoz, a tagállamok és az Europol kölcsönösen vállalják e határozat végrehajtását. A bíróságok vagy más illetékes hatóságok ellentmondó határozatai esetén, beleértve a 23. cikk (1) bekezdése szerinti helyesbítésre vagy törlésre irányuló határozatokat is, az érintett adatokat a bevivő tagállam törli a rendszerből.
   V.   FEJEZET

      AZ ADATOK TÁROLÁSI IDEJE

   14. cikk
   (1)   A váminformációs rendszerbe bevitt adatokat csak annyi ideig lehet tárolni, amennyi a bevitelük céljának eléréséhez szükséges. Az adatok további tárolásának szükségességét az adatot szolgáltató tagállam évente legalább egyszer felülvizsgálja.
   (2)   A felülvizsgálati időszakban az adatot szolgáltató tagállam határozhat arról, hogy az adatot tovább tárolják a legközelebbi felülvizsgálatig, ha a tárolást a bevitel célja szükségessé teszi. A 22. és a 23. cikk sérelme nélkül, amennyiben nem határoztak az adatok további tárolásáról, úgy azokat automatikusan át kell tenni a váminformációs rendszernek azon részébe, amelyhez az e cikk (4) bekezdése értelmében korlátozott a hozzáférés.
   (3)   A váminformációs rendszer az adatoknak a váminformációs rendszerből történő, a (2) bekezdés szerint tervezett átviteléről egy hónappal előbb automatikusan értesíti az adatot szolgáltató tagállamot.
   (4)   E cikk (2) bekezdésének megfelelően átvitt adatok még további egy évig maradnak a váminformációs rendszerben, de – a 22. és a 23. cikk sérelme nélkül – kizárólag a 27. cikkben említett bizottság képviselője, illetve a 24. cikkben és a 25. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrző hatóságok férhetnek hozzá azokhoz. Ez alatt az időszak alatt az említett szervek az adatokat csak azok pontosságának és jogszerűségének ellenőrzése céljából kérdezhetik le, ezt követően ezeket törölni kell.
   VI.   FEJEZET

      VÁMÜGYIRAT-AZONOSÍTÁSI ADATBÁZIS LÉTREHOZÁSA

   15. cikk
   (1)   A váminformációs rendszer a 3. cikknek megfelelően tárolt adatokon kívül, e fejezettel összhangban egy külön adatbázisban (a továbbiakban: a vámügyirat-azonosítási adatbázis) tartalmaz adatokat. Az e fejezetben, valamint a VII. és a VIII. fejezetben foglalt rendelkezések sérelme nélkül e határozat minden rendelkezése vonatkozik a vámügyirat-azonosítási adatbázisra. A 21. cikk (2) bekezdésében foglalt kivételt azonban nem kell alkalmazni.
   (2)   A vámügyirat-azonosítási adatbázis célja az, hogy lehetővé tegye a vámügyi nyomozás végrehajtására hatáskörrel rendelkező és a 7. cikknek megfelelően kijelölt nemzeti hatóságok számára, valamint az Europol és az Eurojust számára, hogy egy vagy több személy, illetve vállalkozás ügyiratának megnyitásakor vagy a velük kapcsolatos nyomozás esetén azonosítsák egy másik tagállam illetékes hatóságát, amely nyomozást folytat vagy folytatott ezekkel a személyekkel vagy vállalkozásokkal kapcsolatban, annak érdekében, hogy a nyomozati ügyiratok létezésére vonatkozó információval elérjék az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított célt.
   (3)   A vámügyirat-azonosítási adatbázis alkalmazása céljából minden tagállam elküld egy listát nemzeti jogszabályainak súlyos megsértéséről a többi tagállamnak, az Europolnak és az Eurojustnak, valamint a 27. cikkben említett bizottságnak.
   Ez a lista csak azokat a jogsértéseket tartalmazza, amelyek:

               a)

               legalább 12 hónapos szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással járó intézkedéssel, vagy

               b)

               legalább 15 000 EUR pénzbüntetéssel büntetendők.

         (4)   Amennyiben a vámügyirat-azonosítási adatbázisból adatot lehívó tagállam további információt igényel egy személyről vagy vállalkozásról tárolt nyomozati ügyiratról, úgy segítséget kér az adatot szolgáltató tagállamtól a kölcsönös jogsegélyre vonatkozó hatályos eszközök alapján.
   VII.   FEJEZET

      A VÁMÜGYIRAT-AZONOSÍTÁSI ADATBÁZIS MŰKÖDTETÉSE ÉS ALKALMAZÁSA

   16. cikk
   (1)   A nyomozati ügyiratok adatait kizárólag a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott célokból viszik be a vámügyirat-azonosítási adatbázisba. Az adatbázisba kizárólag a következő kategóriákra vonatkozó adatokat lehet bevinni:

               a)

               azon személyek vagy vállalkozások, akik vagy amelyek egy tagállam illetékes hatósága által megnyitott nyomozati ügyirat tárgyát képezik vagy képezték, és:

                           i.

                           akiket vagy amelyeket az érintett tagállam nemzeti jogával összhangban azzal gyanúsítanak, hogy a nemzeti jogszabályokat súlyosan megsértik vagy megsértették, illetve részt vesznek vagy részt vettek annak megsértésében;

                           ii.

                           akik vagy amelyek olyan jelentés tárgyát képezték, amely megállapítja, hogy ilyen jogsértés történt; vagy

                           iii.

                           akikre vagy amelyekre ilyen jogsértésért közigazgatási vagy büntetőjogi szankciót szabtak ki;

               b)

               a nyomozati ügyirat által érintett tárgykör;

               c)

               a tagállam adott ügyet kezelő hatóságának neve, államának megjelölése és kapcsolattartási adatai, valamint az ügyirat száma.

         Az a)–c) pontokra vonatkozó adatokat minden egyes személy vagy vállalkozás esetében egy külön adatállományba kell bevezetni. Az adatállományok összekapcsolása tilos.
   (2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett személyes adatok kizárólag a következőkre korlátozódnak:

               a)

               személyek esetében: vezetéknév, leánykori név, utónevek, korábbi vezetéknevek és felvett nevek, születési idő és hely, állampolgárság és nem;

               b)

               vállalkozások esetében: cégnév, az üzleti forgalomban használt név, cím, hozzáadottértékadó-azonosító és jövedékiadó-azonosító szám.

         (3)   Az adatokat a 19. cikkel összhangban korlátozott időtartamra kell bevinni.
   17. cikk
   A tagállam egyes meghatározott esetekben nem köteles a 16. cikk szerinti adatok bevitelére, ha és ameddig ez sértené az érintett tagállam közrendjét vagy egyéb létfontosságú érdekét, különösen ha az érintett tagállam közbiztonságát, vagy egy másik tagállam vagy harmadik ország közbiztonságát fenyegető azonnali és komoly veszélyt jelentene, vagy amennyiben ugyanilyen jelentőségű egyéb lényeges érdek forogna veszélyben, vagy amennyiben ezek a bejegyzések komoly fenyegetést jelentenének az egyének jogaira nézve, vagy sértenének egy folyamatban lévő nyomozást.
   18. cikk
   (1)   Az adatoknak a vámügyirat-azonosítási adatbázisba történő bevitelét és lekérdezését a 15. cikk (2) bekezdésében említett hatóságok számára kell fenntartani.
   (2)   A vámügyirat-azonosítási adatbázisra vonatkozó lekérdezés az alábbi személyes adatokat foglalhatja magában:

               a)

               személyek esetében: utónév és/vagy vezetéknév és/vagy leánykori név és/vagy korábbi vezetéknevek és/vagy felvett nevek és/vagy születési idő;

               b)

               vállalkozások esetében: cégnév és/vagy az üzleti forgalomban használt név és/vagy címek, és/vagy hozzáadottértékadó-azonosító és/vagy jövedékiadó-azonosító szám.

         VIII.   FEJEZET

      AZ ADATOK TÁROLÁSI IDŐTARTAMA A VÁMÜGYIRAT-AZONOSÍTÁSI ADATBÁZISBAN

   19. cikk
   (1)   Az adatok tárolásának időtartamát annak a tagállamnak a törvényeivel, rendeleteivel és eljárásaival összhangban kell megállapítani, amely azokat bevitte. Ez az időtartam azonban semmilyen körülmények között nem lépheti túl a következő – az adatbevitel napján kezdődő – határidőket:

               a)

               a folyamatban lévő nyomozások ügyirataira vonatkozó adatokat három évnél tovább nem lehet tárolni, ha ez alatt az időtartam alatt semmilyen jogsértést nem állapítottak meg. Az adatokat a hároméves időtartam lejártát megelőzően is törölni kell, ha az utolsó nyomozati cselekmény óta 12 hónap eltelt;

               b)

               azok az adatok, amelyek olyan nyomozati ügyiratokra vonatkoznak, amelyek megállapították a jogsértést, de amelyek tekintetében még nem született büntetőítélet vagy bírságot kiszabó határozat, legfeljebb hat évig őrizhetők meg;

               c)

               azok az adatok, amelyek olyan nyomozati ügyiratokra vonatkoznak, amelyek büntetés vagy pénzbírság kiszabásához vezettek, legfeljebb 10 évig őrizhetők meg.

         (2)   Amennyiben a 16. cikk hatálya alá tartozó személy vagy vállalkozás tekintetében az adatot szolgáltató tagállam törvényei és rendeletei szerinti nyomozást megszüntetik, az adott személyre vagy vállalkozásra vonatkozó minden adatot azonnal törölni kell az (1) bekezdés a)–c) pontjában említett nyomozás bármely szakaszában.
   (3)   Amennyiben az (1) bekezdésben megállapított adattárolási idő lejár, az adatokat automatikusan törölni kell a vámügyirat-azonosítási adatbázisból.
   IX.   FEJEZET

      A SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME

   20. cikk
   E határozat eltérő rendelkezésének hiányában az e határozatnak megfelelően kicserélt adatok védelmére a 2008/977/IB kerethatározatot kell alkalmazni.
   21. cikk
   (1)   Az adatokat kizárólag technikai célokból lehet lemásolni, feltéve, hogy a másolás a 7. cikkben meghatározott hatóságok által végrehajtandó kereséshez szükséges.
   (2)   A 8. cikk (1) bekezdésére is figyelemmel, más tagállamok által bevitt személyes adatok nem másolhatók át a váminformációs rendszerből más nemzeti adatállományokba, kivéve a nemzeti szintű vámellenőrzések irányításáért felelős kockázatkezelő rendszerekben történő másolásokat, vagy a fellépések koordinálását lehetővé tevő operatív elemzési rendszerben történő másolásokat. Ilyen másolatok az egyedi esetekhez vagy nyomozásokhoz szükséges mértékben készíthetők.
   (3)   A (2) bekezdésben meghatározott két kivételes esetben kizárólag az egyes tagállamok nemzeti hatóságai által felhatalmazott elemzők jogosultak a váminformációs rendszerből származó személyes adatok feldolgozására, a nemzeti hatóságok által végzett vámellenőrzések irányításáért felelős kockázatkezelő rendszer vagy a fellépések koordinálását lehetővé tevő operatív elemzési rendszer keretében.
   (4)   Minden tagállam megküldi a többi tagállamnak és a 27. cikkben említett bizottságnak azoknak a kockázatkezelési szervezeti egységeknek a jegyzékét, amelyekben a váminformációs rendszerbe bevitt személyes adatok másolására és feldolgozására jogosult elemzők tevékenykednek.
   (5)   A váminformációs rendszerből másolt személyes adatokat csak azon cél eléréséhez szükséges ideig szabad tárolni, amelynek érdekében azokat kimásolták. Az adatokat kimásoló tagállam legalább évente felülvizsgálja az adattárolás szükségességét. A tárolási időszak nem haladhatja meg a tíz évet. Azokat a személyes adatokat, amelyek nem szükségesek az operatív elemzés folytatásához, azonnal törölni kell, vagy el kell távolítani belőlük a személy esetleges azonosítását lehetővé tevő jellemzőket.
   22. cikk
   A váminformációs rendszerben tárolt személyes adatok vonatkozásában az érintett személyek jogait – különösen az adatokhoz való hozzáférésre, azok helyesbítésére, törlésére vagy zárolására vonatkozó jogait – annak a tagállamnak a 2008/977/IB kerethatározatot végrehajtó törvényeivel, rendeleteivel és eljárásaival összhangban kell gyakorolni, amelyben ezeket a jogokat érvényesítik. A hozzáférést meg kell tagadni, amennyiben ez szükséges és arányos annak érdekében, hogy elkerüljék a folyamatban lévő nemzeti nyomozások veszélyeztetését, vagy leplezett megfigyelés, megfigyelés és jelentéstétel ideje alatt. Az ilyen kivételek alkalmazandóságának felmérésekor figyelembe kell venni az érintett személy jogos érdekét.
   23. cikk
   (1)   Egy személy bármely tagállam területén az adott tagállam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően keresetet vagy adott esetben panaszt nyújthat be a bíróságnál vagy a tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai szerint illetékes hatóságnál a váminformációs rendszerben található, rá vonatkozó személyes adatokkal kapcsolatosan, annak érdekében, hogy:

               a)

               a ténylegesen pontatlan személyes adatait helyesbíttesse vagy töröltesse;

               b)

               a váminformációs rendszerbe az e határozattal ellentétesen bevitt, illetve tárolt személyes adatait helyesbíttesse vagy töröltesse;

               c)

               a személyes adatokhoz hozzáférhessen;

               d)

               a személyes adatokat zároltathassa;

               e)

               a 30. cikk (2) bekezdése szerint kártérítést kapjon.

         (2)   A 31. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, az érintett tagállamok kölcsönösen vállalják, hogy a bíróságok vagy más illetékes hatóságoknak az e cikk (1) bekezdésének a)–c) pontja értelmében hozott jogerős határozatait végrehajtják.
   24. cikk
   Valamennyi tagállam kijelöl egy vagy több, a személyes adatok védelméért felelős nemzeti ellenőrző hatóságot a váminformációs rendszerbe bevitt személyes adatok független felügyeletének gyakorlására a 2008/977/IB kerethatározattal összhangban.
   25. cikk
   (1)   Létrejön a közös ellenőrző hatóság, amely az egyes tagállamok két-két – a független nemzeti ellenőrző hatóság(ok) által kijelölt – képviselőjéből áll.
   (2)   A közös ellenőrző hatóság figyelemmel kíséri és biztosítja e határozat és a 2008/977/IB kerethatározat rendelkezéseinek alkalmazását a természetes személyeknek a személyes adatoknak a váminformációs rendszerben való feldolgozása tekintetében való védelmével kapcsolatban.
   (3)   E célból a közös ellenőrző hatóság hatáskörébe tartozik a váminformációs rendszer működésének ellenőrzése, a működés során az alkalmazással és értelmezéssel kapcsolatban felmerülő nehézségek vizsgálata, a tagállamok nemzeti ellenőrző hatóságai által végzett független ellenőrzés, illetve az egyéneknek a rendszerhez való hozzáférési jogának gyakorlásával kapcsolatban felmerülő problémák tanulmányozása, valamint javaslatok kidolgozása a problémák közös megoldására.
   (4)   A közös ellenőrző hatóság a feladatai elvégzése érdekében hozzáférési joggal rendelkezik a váminformációs rendszerhez.
   (5)   A közös ellenőrző hatóság jelentéseit továbbítani kell azoknak a hatóságoknak, amelyeknek a nemzeti ellenőrző hatóságok a jelentéseiket megküldik, valamint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
   26. cikk
   (1)   Az európai adatvédelmi biztos felügyeli a Bizottságnak a VIR-rel kapcsolatos tevékenységeit. A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 46. és 47. cikkében említett feladatok és hatáskörök ennek megfelelően alkalmazandók.
   (2)   A közös ellenőrző hatóság és az európai adatvédelmi biztos – hatáskörük keretein belül eljárva – aktívan együttműködnek egymással a hatásköreik keretein belül, és biztosítják a váminformációs rendszer összehangolt felügyeletét, ideértve a vonatkozó ajánlások kiadását is.
   (3)   A közös ellenőrző hatóság és az európai adatvédelmi biztos e célból legalább évente találkoznak. E találkozók költségei és azok megszervezése az európai adatvédelmi biztost terhelik.
   X.   FEJEZET

      INTÉZMÉNYI KERETEK

   27. cikk
   (1)   Létrejön a tagállamok vámigazgatási szerveinek képviselőiből álló bizottság. A bizottság a (2) bekezdés a) pontjának rendelkezéseivel kapcsolatban egyhangúlag, a (2) bekezdés b) pontjának rendelkezéseivel kapcsolatban pedig kétharmados többséggel határoz. Eljárási szabályzatát egyhangúlag fogadja el.
   (2)   A bizottság felelős:

               a)

               e határozat rendelkezéseinek végrehajtásáért és megfelelő alkalmazásáért, a 24. cikkben, a 25. cikk (1) bekezdésében és a 26. cikk (1) bekezdésében említett hatóságok hatáskörének sérelme nélkül;

               b)

               a váminformációs rendszer megfelelő működéséért műszaki és üzemeltetési szempontból. A bizottság megteszi az összes szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a 14. és a 28. cikkben meghatározott intézkedéseket megfelelően hajtsák végre a váminformációs rendszer tekintetében.

         E bekezdés alkalmazásának céljából a bizottság közvetlenül hozzáférhet a váminformációs rendszer adataihoz és felhasználhatja azokat.
   (3)   A bizottság az Európai Unióról szóló szerződés VI. címének megfelelően évente jelentést tesz a Tanácsnak a váminformációs rendszer hatékonyságáról és eredményes működéséről, és szükség esetén ajánlásokat tesz. E jelentést tájékoztatásul meg kell küldeni az Európai Parlamentnek.
   (4)   A Bizottság részt vesz a bizottság munkájában.
   XI.   FEJEZET

      A VÁMINFORMÁCIÓS RENDSZER BIZTONSÁGA

   28. cikk
   (1)   A biztonság fenntartása érdekében minden szükséges igazgatási intézkedést megtesznek:

               a)

               a tagállamok illetékes hatóságai a váminformációs rendszernek az országukban található termináljai vonatkozásában, valamint az Europol és az Eurojust;

               b)

               a 27. cikkben említett bizottság a váminformációs rendszer és azon terminálok vonatkozásában, amelyek a rendszerrel egy helyszínen találhatók, és amelyek technikai célokra és az e cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzésekre szolgálnak.

         (2)   Az illetékes hatóságok, az Europol, az Eurojust és a 27. cikkben említett bizottság intézkedéseket hoznak különösen:

               a)

               annak megakadályozására, hogy illetéktelenek férhessenek hozzá az adatfeldolgozásra használt berendezésekhez;

               b)

               annak megakadályozására, hogy adatokat és adathordozókat illetéktelenek olvassanak le, másoljanak, módosítsanak vagy távolítsanak el;

               c)

               adatok engedély nélküli bevitelének és az adatok engedély nélküli lekérdezésének, módosításának vagy törlésének megakadályozására;

               d)

               annak megakadályozására, hogy illetéktelenek adatátviteli berendezések segítségével hozzáférhessenek a váminformációs rendszer adataihoz;

               e)

               annak biztosítására, hogy – a váminformációs rendszer használatára tekintettel – a jogosult személyek csak a jogosultságuknak megfelelő adatokhoz férhessenek hozzá;

               f)

               annak biztosítására, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely hatóságoknak adhatók át adatok adatátviteli berendezések segítségével;

               g)

               annak biztosítására, hogy utólag ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy mely adatokat, mikor és ki vitte be a váminformációs rendszerbe, és hogy a lekérdezések nyomon követhetőek legyenek;

               h)

               annak megakadályozására, hogy az adatokat jogosulatlanul elolvassák, másolják, módosítsák vagy töröljék az adatátvitel és az adathordozók szállítása során.

         (3)   A 27. cikkben említett bizottság ellenőrzi a váminformációs rendszerből történő lekérdezéseket annak megállapítására, hogy a keresések megengedettek voltak-e, és jogosult felhasználók részéről történtek-e. Az összes keresés legalább 1 %-át ellenőrizni kell. Ezekről a keresésekről és ellenőrzésekről a rendszerben jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet kizárólag a fent említett célra, kizárólag az említett bizottság, valamint a 24. és 25. cikkben említett ellenőrző hatóságok használhatnak fel. Ezt a jegyzőkönyvet hat hónap elteltével törölni kell.
   29. cikk
   A 10. cikk (1) bekezdésében említett illetékes vámigazgatási szerv felelős a 28. cikkben megállapított biztonsági intézkedésekért az érintett tagállam területén található terminálok tekintetében, a 14. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 19. cikkben rögzített felülvizsgálati funkciókért, továbbá – az adott tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai szerint szükséges mértékben – e határozat megfelelő végrehajtásáért.
   XII.   FEJEZET

      FELELŐSSÉG ÉS KÖTELEZETTSÉG

   30. cikk
   (1)   Valamennyi tagállam biztosítja, hogy a váminformációs rendszerbe a 2008/977/IB kerethatározat 3. cikkével, 4. cikkének (1) bekezdésével és 8. cikkével összhangban általa bevitt adatok pontosak, naprakészek, teljesek és megbízhatóak legyenek, és bevitelük jogszerűen történjen.
   (2)   Minden tagállam nemzeti jogával összhangban felelős a váminformációs rendszer használata során bármely személynek okozott kárért. Ez arra az esetre is vonatkozik, ha a kárt az okozta, hogy a tagállam pontatlan adatot vitt be a rendszerbe, vagy nem jogszerűen vitt be vagy tárolt adatot a rendszerben.
   (3)   Ha a felhasználó tagállam a váminformációs rendszerbe más tagállam által bevitt pontatlan adat használatából eredő kár miatt kártérítést fizet, akkor ez utóbbi tagállam a kifizetett kártérítés összegét megtéríti a felhasználó tagállam részére, figyelembe véve minden, a felhasználó tagállamnak esetleg felróható hibát.
   (4)   Az Europol és az Eurojust a létesítő szabályzata szerint felelős.
   31. cikk
   (1)   A központi informatikai infrastruktúra (hardver), a szoftverek és a hálózati kapcsolatok beszerzésével, tanulmányozásával, fejlesztésével és karbantartásával, valamint a vonatkozó előállító, támogató és képző szolgáltatásokkal kapcsolatos költségeket, amelyek nem különíthetők el a váminformációs rendszernek a közösségi vám- és mezőgazdasági szabályok alkalmazását szolgáló működtetésétől, továbbá a váminformációs rendszernek a tagállamok területén történő használatával kapcsolatos költségeit – a kommunikációs költségeket is beleértve – az Európai Közösségek általános költségvetése fedezi.
   (2)   A tagállami munkaállomások/terminálok karbantartásához kapcsolódóan a határozat végrehajtása során felmerült költségeket a tagállamok viselik.
   XIII.   FEJEZET

      VÉGREHAJTÁSI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   32. cikk
   Az e határozat szerinti információcsere közvetlenül a tagállamok hatóságai között zajlik.
   33. cikk
   A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti joguk legkésőbb 2011. május 27-ig megfeleljen ennek a határozatnak.
   34. cikk
   (1)   Ez a határozat 2011. május 27-i hatállyal az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezmény, valamint az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezményben a jövedelmek tisztára mosásának fogalmáról és a szállítóeszközök rendszámának az egyezménybe foglalásáról szóló, 1999. március 12-i jegyzőkönyv (8) és az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikke alapján az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménynek egy vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2003. május 8-i jegyzőkönyv (9) (a továbbiakban: a vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozásáról szóló jegyzőkönyv) helyébe lép.
   (2)   Következésképpen a VIR-egyezmény és az előző bekezdésben említett jegyzőkönyvek e határozat alkalmazási idejének kezdetével hatályukat vesztik.
   35. cikk
   E határozat eltérő rendelkezésének hiányában az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezményt, valamint a jövedelmek tisztára mosásáról szóló jegyzőkönyvet és a vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozásáról szóló jegyzőkönyvet végrehajtó intézkedések 2011. május 27-i hatállyal hatályukat vesztik.
   36. cikk
   (1)   Ez határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   (2)   Ezt a rendeletet 2011. május 27-től kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  A 2009. november 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 766/2008/EK rendelete a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 515/97/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 218., 2008.8.13., 48. o.).

      (4)  HL C 316., 1995.11.27., 33. o.

      (5)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

      (6)  HL L 138., 2009.6.4., 14. o.

      (7)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (8)  HL C 91., 1999.3.31., 2. o.

      (9)  HL C 139., 2003.6.13., 2. o.


title: A Tanács határozata (1991. február 25.) a gazdasági és szociális statisztikai információkkal foglalkozó európai tanácsadó Bizottság létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991D0116

Hivatalos Lap L 059 , 06/03/1991 o. 0021 - 0022 finn különkiadás fejezet 10 kötet 1 o. 0066  svéd különkiadás fejezet 10 kötet 1 o. 0066

		A Tanács határozata(1991. február 25.)a gazdasági és szociális statisztikai információkkal foglalkozó európai tanácsadó Bizottság létrehozásáról(91/116/EEC)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Bizottság által előterjesztett határozat-tervezetre [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a közösségi politikák megvalósítása, nyomon követése és értékelése nagymértékben függ a gazdasági és szociális területről szóló statisztikai információk megbízhatóságától;mivel 1989 áprilisában a Bizottság a Tanács elé terjesztett egy közleményt egy közösségi statisztikai politika elfogadásáról;mivel e közlemény és a Bizottság egyik javaslata alapján, az Európai Parlament véleményének kézhezvételét követően, a Tanács 1989. június 19-én elfogadott egy állásfoglalást a statisztikai információk területén, az 1989-1992 időszakra vonatkozó elsőbbségi intézkedések tervének megvalósításáról [4];mivel a 89/382/EGK/Euratom határozatával [5] a Tanács létrehozta a Statisztikai Programbizottságot, amelynek tagjai a tagállamok statisztikai intézeteinek képviselői, elnöke a Bizottság képviselője (nevezetesen az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának Főigazgatója); mivel ez a bizottság felelős a Közösség és az egyes tagállamok statisztikai programjaival összefüggő munka, erőforrások, ütemtervek és módszerek összehangolásáért;mivel az Európai Közösségek számára megfogalmazott célkitűzések megvalósítása, különösen az Egységes Európai Okmányban előírt egységes piac létrehozása érdekében a tudományos, gazdasági és szociális területek vezető képviselőinek rendszeres konzultációkat kell folytatniuk egymással, hogy a közösségi politikák támogatásához szükséges információk céljait, prioritásait és jellegét meghatározzák;mivel majdnem mindegyik tagállamban léteznek elsősorban az adott országok problémáival foglalkozó, a statisztikai információk felhasználóiból és előállítóiból álló egyeztető bizottságok;mivel ezért szükség van egy gazdasági és szociális statisztikai információkkal foglalkozó európai tanácsadó bizottság létrehozására, amelynek képviselői ezen információk előállítói és felhasználói, valamint amelynek feladata a Tanács és a Bizottság segítése a közösségi statisztikai információs politikában megfogalmazott célkitűzések összehangolásában,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkLétrejön egy gazdasági és szociális statisztikai információkkal foglalkozó európai tanácsadó bizottság (a továbbiakban: bizottság). Feladata a Tanács és a Bizottság segítése a Közösség statisztikai információs politikájában megfogalmazott célkitűzések összehangolásában, figyelembe véve a felhasználói igényeket és az információ előállítói által vállalt költségeket.2. cikkA bizottság mérlegeli a megvalósítandó projekteket és a statisztikai információs politikában a Közösség által meghatározott célok eléréséhez szükséges erőforrásokat, és előterjeszti az erre vonatkozó javaslatait.A bizottság kialakítja álláspontját a Közösség statisztikai programjáról és a program elkészítésének és nyomon követésének módjáról. A bizottság különösen az alábbiakról nyilatkozik:- a statisztikai programok kapcsolódása az európai integrációnak a Közösség intézményei, a nemzeti és regionális hatóságok és a különböző gazdasági és szociális csoportok, valamint a tudományos körök által megfogalmazott követelményeihez,- a Közösség statisztikai infrastruktúráját alkotó különböző testületek közötti szervezési és tervezési együttműködés,- az ágazati statisztikai programok költségei, beleértve a Közösségnél, a nemzeti és regionális hatóságoknál felmerült közvetlen költségeket, valamint az alapinformációk szolgáltatására kötelezetteknél felmerülő költségeket,- az ágazati statisztikai programok megvalósításához szükséges források és ezen források célkitűzéseknek való megfelelése.3. cikkA Tanács és a Bizottság a statisztikai információs politika bármely kérdésében kikérheti a bizottság véleményét. A bizottság minden olyan alkalommal, amikor ezt a feladata ellátásához szükségesnek véli, megküldi véleményét vagy jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. A bizottság szorosan együttműködik a Statisztikai Programbizottsággal és a 91/115/EGK határozattal [6] létrehozott, a monetáris, pénzügyi és fizetési mérleg statisztikák bizottságával, amelyeknek tájékoztatás céljából megküldi – elsősorban az új statisztikai munkálatokra vonatkozó igények esetén – véleményeit és jelentéseit.Az európai gazdasági és szociális statisztikai információk terén történt haladásról a bizottság éves jelentést készít, amelyet megküld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak.4. cikkA bizottság a következő tagokból áll:- négy személy a Bizottság képviseletében, akik közül egy a Bizottság statisztikai információs politikájáért felelős tagja,- a monetáris, pénzügyi és fizetési mérleg statisztikák bizottságának elnöke,- a tagállamok nemzeti statisztikai intézeteinek tizenkét elnöke vagy főigazgatója,- huszonnégy tag (tagállamonként két-két személy), akiket a Tanács, a Bizottsággal folytatott konzultációt követően nevez ki a különböző gazdasági és szociális csoportok és tudományos körök vezető képviselői közül. E tagok kinevezéséhez minden tagállam egy, a négy jelölt nevét tartalmazó listát ad át a Tanácsnak. A Tanács döntésénél figyelembe veszi a különböző gazdasági és szociális csoportok és a tudományos terület megfelelő képviseletének szükségességét.5. cikkA Tanács által kinevezett tagok hivatali ideje négy év, amely megújítható. A bizottság tagjai személyre szóló, tiszteletbeli hivatalként töltik be ezt a tisztséget. A tagok névsorát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában közzé kell tenni.6. cikkA bizottság elnöke a Bizottság statisztikai információs politikáért felelős tagja.A bizottság a tagjai közül alelnököt választ, akinek hivatali ideje két év, amely egy alkalommal megújítható.A titkársági teendőket az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala látja el.7. cikkAz elnök szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal, saját kezdeményezésére vagy a bizottsági tagok legalább egyharmadának kérésére hívja össze a bizottság ülését.8. cikkAz elnök, megfigyelői minőségben, meghívhatja az ülésre a Bizottság vitatott tárgykörökben érintett főigazgatóit vagy a vitához hozzájárulni képes más személyeket.9. cikkA bizottság akkor határozatképes, ha legalább a tagok fele jelen van. Egy bizottsági tag csak egy másik tagra ruházhatja át szavazati jogát, és egy tag legfeljebb két másik tagot képviselhet.10. cikkA bizottság megalkotja eljárási szabályzatát.Kelt Brüsszelben, 1991. február 25-én.a Tanács részérőlaz elnökJ.-C. Juncker[1] HL C 208., 1990.8.21., 9. o.[2] HL C 19., 1991.1.28.[3] HL C 31., 1991.2.6., 25. o.[4] HL C 161., 1989.6.28., 1. o.[5] HL L 181., 1989.6.28., 47. o.[6] HL L 59., 1991.3.6., 19. o.--------------------------------------------------


title: 2005/398/EK: A Tanács határozata (2005. május 10.) az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti együttműködési megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről

text:
               28.5.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 135/12

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2005. május 10.)
   az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti együttműködési megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről
   (2005/398/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71., 137., 149., 150., 151., 152., 156., 159., 161. és 175. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Közösségnek az a szándéka, hogy erősítse az Andorrával meglévő kapcsolatokat, amelyeket a vámuniót létrehozó, 1990. június 28-án Luxembourgban aláírt megállapodás szabályoz.

               (2)

               A Tanács 1997. február 24-i felhatalmazását követően a Bizottság lezárta az Andorrával több területre kiterjedő együttműködésről folytatott tárgyalásokat.

               (3)

               A 2004. október 25–26-i Európai Tanács határozatának megfelelően, és a későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel, a megállapodást az Európai Közösség nevében 2004. november 15-én aláírták.

               (4)

               Bizonyos feladatokat a megállapodással létrehozott együttműködési bizottsághoz rendeltek. E feladatoknak a Közösség nevében történő végrehajtására a Bizottságot kell feljogosítani.

               (5)

               Az együttműködési megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti együttműködési megállapodás jóváhagyásra kerül az Európai Közösség részéről.
   A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A megállapodás 14. cikkében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke teszi meg (2).
   3. cikk
   (1)   A Közösséget a megállapodás 9. cikkével létrehozott együttműködési bizottságban a Bizottság képviseli, a tagállamok képviselőinek segítségével.
   (2)   Az együttműködési bizottságban a határozatokra vonatkozó közösségi álláspontot a Bizottság határozza meg, a tagállamok képviselőivel folytatott megbeszélést követően.

      Kelt Brüsszelben, 2005. május 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. KRECKÉ

      (1)  2005. február 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség között
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   egyrészről,
   AZ ANDORRAI HERCEGSÉG
   másrészről
   AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy megerősítsék és kiterjesszék az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség között fennálló már szoros kapcsolatokat,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti kereskedelmi kapcsolatokat az 1990. június 28-án, levélváltás formájában Luxemburgban aláírt, vámunió létrehozásáról szóló megállapodás szabályozza,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy azóta az európai integráció lényegesen előrehaladt,
   FIGYELEMBE VÉVE az Andorrai Hercegség különleges helyzetét, miszerint területe az Európai Unió területébe van ékelve, de az ország maga nem tagja az Európai Uniónak,
   FIGYELEMBE VÉVE az Andorrai Hercegség kívánságát, hogy erősebben bekapcsolódhasson az európai integrációs folyamatba és ebből következően kiszélesítse az Európai Unióval fennálló kapcsolatainak körét,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy helyénvaló az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség között olyan megállapodást kötni, amely együttműködésüket a lehető legszélesebb alapokon, minden közös érdeklődésre számottartó kérdésben hatásköreiknek megfelelően szabályozza,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   ALAPELVEK
   1. cikk
   Az Európai Közösségek és az Andorrai Hercegség (a továbbiakban: „a Szerződő Felek”) vállalja, hogy hatásköreiknek megfelelően a lehető legszélesebb alapokon a Szerződő Felek kölcsönös megelégedésére együttműködnek a közös érdeklődésre számottartó területeken, különösen a 2–8. cikkben kiemelt területeken.
   EGYÜTTMŰKÖDÉSI TERÜLETEK
   2. cikk
   Környezetvédelem
   A Szerződő Felek a fenntartható fejlődést szem előtt tartva együttműködnek a környezetvédelem és a környezet javítása területén. Ez a következőkre terjed ki: éghajlatváltozás, természetvédelem és a fajok sokféleségének védelme, környezet és egészség, gazdálkodás a természetes alapanyagokkal és hulladékgazdálkodás. Törekvésük, hogy e célból előmozdítsák a pireneusi területek környezetvédelmét és a gazdasági fejlődést.
   A Szerződő Felek közös felelőssége, hogy együttműködjenek azon környezetvédelmi problémák megoldásában, amelyekkel mind az Andorrai Hercegség, mind az Európai Közösség pireneusi térségei szembesülnek. Figyelembe veszik, hogy bizonyos problémák, mint például a hulladékkérdés, az áruk és a személyek szabad mozgásához kapcsolódnak az érintett területeken. A Szerződő Felek a hulladékszállítás és -megsemmisítés terén kiemelt együttműködést valósítanak meg.
   Az Andorrai Hercegség lehetőségeihez mérten a közösségi előírásokkal egyenértékű környezetvédelmi előírásokat fogad el, amennyiben ez az ország tartós gazdasági fejlődésének és környezetvédelmének szempontjából helyénvaló. Az Európai Közösség kérésre együttműködik ennek érdekében.
   A Szerződő Felek megvizsgálják az Andorrai Hercegség bekapcsolódásának lehetőségét és módozatait azon harmadik országok együttműködését célzó közösségi programokba, amelyek a környezetvédelem terén Andorra érdeklődésére tarthatnak számot.
   Az Európai Közösség segítséget nyújt az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az Andorrai Hercegség közötti együttműködés kiépítéséhez.
   3. cikk
   Kommunikáció, információ, kultúra
   A Szerződő Felek az Európai Közösség fellépései és az andorrai törvények által biztosított lehetőségekhez mérten a kommunikáció, az információ és a kultúra területén is közös programokat valósítanak meg az Európai Közösséget létrehozó szerződés 151. cikkének szellemében.
   Ezek a programok többek között a következő formában valósulhatnak meg:

               —

               a kultúra és az információ területén mindkét fél részéről megnyilvánuló érdeklődésre számottartó témakörökben történő információcsere,

               —

               kulturális rendezvények szervezése,

               —

               kulturális csereprogramok,

               —

               az andorrai és pireneusi építészeti örökség megőrzése, valamint a műemlékek és helyek felújítása,

               —

               az andorrai és pireneusi kulturális örökség védelme és előmozdítása,

               —

               transznacionális kutatási programok létrehozása a történelem, művészettörténet és a nyelvek terén,

               —

               a katalán nyelv megőrzése, érvényesítése, használatának terjesztése,

               —

               az Andorrai Hercegség részvétele az európai kulturális projektekben.

         4. cikk
   Oktatás, szakképzés, ifjúság
   A Szerződő Felek elkötelezik magukat, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 149. és 150. cikkével összhangban az európai oktatási térség kialakításához való hozzájárulásként együttműködnek az oktatás, szakképzés és ifjúság területén.
   A Szerződő Felek megvizsgálják az Andorrai Hercegség bekapcsolódásának lehetőségét és módozatait azon harmadik országok együttműködését célzó közösségi programokba, amelyek az oktatás, a szakképzés és ifjúság terén Andorra érdeklődésére tarthatnak számot.
   5. cikk
   Szociális és egészségügyi kérdések
   A Szerződő Felek vállalják, hogy megvizsgálják a szociális tárgyú koordináció eszközeinek a szakértői csereprogramok, az igazgatási együttműködés, a vállalatok és a képzés közötti együttműködés útján történő megerősítését.
   A Szerződő Felek hasonlóképpen együttműködnek a közegészségügy területén.
   A Szerződő Felek mellőznek minden állampolgárság alapján történő megkülönböztetést a munkafeltételek, a fizetés és az elbocsátás tekintetében a másik fél állampolgárságával rendelkező munkavállalókat illetően, akik az illető területen jogszerűen tartózkodnak.
   A munkaügy területén a Szerződő Felek együttműködése többek között a szakirányú szolgáltatások fejlesztésére, a munkalehetőségek helyi és regionális szintű előmozdítására és tervezésére irányul.
   6. cikk
   Transzeurópai hálózatok és közlekedés
   A Szerződő Felek vállalják együttműködésük fejlesztését a közlekedés, energiaügy, a telekommunikáció, a transzeurópai hálózatok, valamint az általános közlekedés területén. Ez az együttműködés többek között a pireneusi táj vonatkozásában környezetbarát, mindkét fél számára fontos projekttanulmányok ösztönzésére irányul. Együttműködésük során a Szerződő Felek merítenek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 154. és 155. cikkében meghatározott célokból.
   7. cikk
   Regionális politika
   A Szerződő Felek saját jogszabályaikkal összhangban megerősítik regionális együttműködésüket, amelyben az Európai Közösség határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti politikája vezérli őket.
   Ennek érdekében támogatják a következő intézkedéseket:

               —

               az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség határán elhelyezkedő régiók fejlesztésére kidolgozott, összehangolt koncepció vizsgálata, amely az alpesi térségi politikához hasonlóan egy pireneusi térségi politika előmozdításának célját szolgálná. Ebben a szellemben az Európai Közösség javasolja, hogy az Andorrai Hercegség a harmadik országokkal megegyező feltételek mellett társuljon az Interreg típusú programokhoz a jövőben,

               —

               látogatások szervezése, tisztviselők vagy szakértők csereprogramja az együttműködési lehetőségek vizsgálatára,

               —

               a hegyi politika területén folytatott együttműködés annak a közösségi politikának a szellemében, amely a mezőgazdasági termelés fenntarthatóságát és folytonosságát, a gazdasági fejlődést és a természeti környezet megóvását célozza.

         8. cikk
   Az együttműködés egyéb területei
   A Szerződő Felek kölcsönös megegyezéssel ezt a megállapodást, meghatározott területekre vonatkozó megállapodásokkal terjeszthetik ki.
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   9. cikk
   (1)   Az együttműködési bizottság felel a megállapodás irányításáért és megfelelő végrehajtásáért.
   (2)   A megállapodás megfelelő végrehajtásának érdekében a Szerződő Felek információt cserélnek és bármelyik fél kérésére konzultációt folytatnak az együttműködési bizottságban.
   (3)   Az együttműködési bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.
   (4)   Az együttműködési bizottság egyrészt az Európai Közösség, másrészt az Andorrai Hercegség képviselőiből tevődik össze.
   (5)   Az együttműködési bizottság határozatait közös megegyezéssel hozza.
   (6)   Az együttműködési bizottság elnökségét a Szerződő Felek felváltva töltik be a megállapítandó belső szabályzat feltételei szerint.
   (7)   Az együttműködési bizottság közös megállapodással bármelyik fél kérésére ülésezik. Az együttműködési bizottság belső szabályzata rendelkezik az ülések szervezésének gyakorlati körülményeiről.
   10. cikk
   A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy minden, közöttük felmerülő, a megállapodás végrehajtásával és értelmezésével kapcsolatos nézeteltérést az együttműködési bizottság elé terjesztenek.
   11. cikk
   Ezt a megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
   12. cikk
   Mindkét félnek jogában áll felbontani ezt a megállapodást a másik szerződő félnek küldött írásbeli értesítés útján. Ebben az esetben a megállapodás az értesítés dátumát követő hat hónap múlva veszti hatályát.
   13. cikk
   Ez a megállapodás egyrészt az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazási területein, az abban megállapított feltételek szerint, másrészt az Andorrai Hercegség területén alkalmazandó.
   14. cikk
   Ezt a megállapodást a Szerződő Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.
   Ez a megállapodás az első albekezdésben meghatározott eljárások befejeztével történő értesítést követő második hónap első napján lép hatályba.
   15. cikk
   (1)   Ez a megállapodás két eredeti példányban, angol, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, katalán, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
   (2)   E megállapodás máltai nyelvi változatát a Szerződő Felek levélváltás útján hitelesítik. E nyelvi változat az (1) bekezdésben említettekkel megegyezően hiteles.

      Hecho en Bruselas, el quince de noviembre de dos mil cuatro.
      V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles, den femtende november to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.
      Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.
      Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego października dwa tysiące czwartego roku.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.
      V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.
      V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.
      Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar
         Per la Comunitat Europea

         Per la Principat d'Andorra


title: A Tanács határozata (1978. december 18.) a Vámegyüttműködési Tanács 1978. június 13-i, az áruk vámtarifákban történő osztályozására vonatkozó nómenklatúráról szóló egyezmény XIV. cikk a) és XVI. cikk d) pontjainak módosítására vonatkozó ajánlásának az elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31979D0006

Hivatalos Lap L 006 , 10/01/1979 o. 0023 - 0023 finn különkiadás fejezet 2 kötet 2 o. 0135  görög különkiadás: fejezet 02 kötet 7 o. 0030  svéd különkiadás fejezet 2 kötet 2 o. 0135  spanyol különkiadás fejezet 02 kötet 5 o. 0138  portugál különkiadás fejezet 02 kötet 5 o. 0138

		A Tanács határozata(1978. december 18.)a Vámegyüttműködési Tanács 1978. június 13-i, az áruk vámtarifákban történő osztályozására vonatkozó nómenklatúráról szóló egyezmény XIV. cikk a) és XVI. cikk d) pontjainak módosítására vonatkozó ajánlásának az elfogadásáról(79/6/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 28. és 113. cikkeire,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel a kilenc tagállam az áruk vámtarifákban történő osztályozására vonatkozó nómenklatúráról szóló 1950. december 15-i brüsszeli egyezményben Szerződő Fél; mivel a közös vámtarifa ezen a nómenklatúrán alapul;mivel a Vámegyüttműködési Tanács javaslatokat tehet a Szerződő Felek számára az egyezmény módosítására; mivel a Vámegyüttműködési Tanács 1978. június 13-án javaslatot tett az egyezmény XIV. cikk a) és XVI. cikk d) pontjainak módosítására;mivel az egyezmény rendelkezései szerint minden javasolt módosítás szövegtervezetét a belga külügyminisztérium közli az összes Szerződő Féllel és minden aláíró vagy csatlakozó állam kormányával, és a szöveg elfogadottnak tekintendő abban az esetben, ha a közlés napjától számított hat hónapon belül a Szerződő Felek részéről ellenvetés nem érkezik; mivel ellenvetések hiányában a módosítás a hivatkozott időszak letelte után hat hónappal hatályba lép;mivel a belga külügyminisztérium az 1978. június 13-i módosítás szövegét 1978. június 30-án 1978. július 1-jei hatállyal közölte; mivel abban az esetben, ha a szöveg egészével vagy egy részével kapcsolatosan ellenvetés nem érkezik be, a javaslatot 1978. december 31-én elfogadottnak kell tekinteni, és a javaslat 1979. július 1-jén hatályba lép;mivel a javaslat semmilyen részével kapcsolatosan ellenvetés nem érkezett be;A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyedüli cikkA Vámegyüttműködési Tanács 1978. június 13-i, az áruk vámtarifákban történő osztályozására vonatkozó nómenklatúráról szóló egyezmény XIV. cikk a) és XVI. cikk d) pontjainak módosítására vonatkozó ajánlása 1979. július 1-jén kezdődő hatállyal történő alkalmazásra elfogadást nyert.Kelt Brüsszelben, 1978. december 18-án.a Tanács részérőlaz elnökH.-D. Genscher--------------------------------------------------