title: A Bizottság határozata (1971. január 13.) a Közös Nukleáris Kutatóközpont (KKK) átszervezéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31971D0057

Hivatalos Lap L 016 , 20/01/1971 o. 0014 - 0016 finn különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0032  dán különkiadás sorozat II kötet V o. 0014  svéd különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0032  angol különkiadás sorozat II kötet V o. 0014  görög különkiadás: fejezet 01 kötet 1 o. 0128  spanyol különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0150  portugál különkiadás fejezet 12 kötet 1 o. 0150

		A Bizottság határozata(1971. január 13.)a Közös Nukleáris Kutatóközpont (KKK) átszervezéséről(71/57/Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződésre és különösen annak 8. cikkére,tekintettel az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére,tekintettel a Bizottság eljárási szabályzatára és különösen annak 27. cikkére,tekintettel a Tudományos és Műszaki Bizottság véleményére,mivel szükséges a Közös Nukleáris Kutatóközpont számára biztosítani a feladatainak megfelelő szervezetet és hatásköröket,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Közös Kutatóközpont (KKK) a Bizottság által létrehozott kutatási intézményekből áll, amelyek feladata a Közösség kutatási és képzési programjainak megvalósítása, valamint a szükséges kiegészítő szolgáltatások ellátása.2. cikkA Közös Kutatóközpont irányító szervei:- a főigazgató,- az Általános Tanácsadó Bizottság,- a Tudományos Bizottság.3. cikkA Közös Kutatóközpont irányítása a főigazgató hatáskörébe tartozik, akit a Bizottság legfeljebb négy év időtartamra szóló szerződés alapján nevez ki, amely meghosszabbítható.A főigazgató és a közvetlenül neki alárendelt szolgálatok az Ispra intézményben találhatók.A főigazgató a hatályos rendeletekkel és a ráruházott hatáskörrel összhangban meghozza a KKK hatékony működéséhez szükséges intézkedéseket.A főigazgató a következőkben leírt eljárásokkal összhangban:- a Bizottsághoz történő előterjesztés céljából programtervezeteket készít a KKK különféle tevékenységi területeivel kapcsolatban, azok pénzügyi vonatkozásait is megjelölve,- a Tanács által e célra nyújtott teljes pénzügyi alap keretében kutatási szerződéseket tárgyal és köt meg, amelyeknek összhangban kell lenniük a Bizottság javaslata alapján a Tanács által meghatározott tarifaszabályokkal,- felelős a programok végrehajtásáért és pénzügyi irányításáért,- kialakítja a KKK belső szervezetét, különösen a működéssel összefüggő költségvetési igények figyelembevételével,- gyakorolja a kinevező hatóság által a tisztviselők személyzeti szabályzatában valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben ráruházott jogokat.4. cikk(1) A főigazgató segítségére létrehozzák a tagállamok kormányai által kijelölt képviselőkből álló KKK Általános Tanácsadó Bizottságot, amely gyakorolja az e határozattal ráruházott hatásköröket.A tagállamok részvételére vonatkozóan az 1970. december 17-i tanácsi állásfoglalás az irányadó.Az Általános Tanácsadó Bizottság a tagjai közül kétéves időtartamra választ elnököt. A KKK főigazgatója részt vesz a tanácskozáson, de nem szavazhat.(2) Az Általános Tanácsadó Bizottságot az elnök hívja össze; a KKK főigazgatójának vagy a Bizottság három tagjának kérésére is össze kell hívni.Az Általános Tanácsadó Bizottság akkor határozatképes, ha a tagok legalább kétharmada jelen van. Véleményt a jelenlévő tagok szavazatainak többségével alakítanak ki.(3) Az elnök felelősségi körében minden ülésről összefoglaló jegyzőkönyv készül; ez tartalmazza a kialakított véleményeket, és ha azokról az Általános Tanácsadó Bizottsággal tanácskoznak, az ott kifejezésre juttatott nézeteket is. E jegyzőkönyvet továbbítani kell a Bizottságnak és a Tanácsnak.5. cikkFelállításra kerül a KKK Tudományos Bizottsága, abból a célból, hogy segítséget nyújtson a főigazgatónak.A Tudományos Bizottság kétharmadát a főosztályvezetők és a projektvezetők alkotják, egyharmadát pedig a tudományos és műszaki személyzet által saját soraikból képviselőnek választott tagok.A főigazgató a KKK tevékenységével kapcsolatos minden tudományos vagy műszaki természetű kérdésben tanácskozik a Tudományos Bizottsággal. A Tudományos Bizottság különösképpen a programtervezetek elkészítésében vesz részt.6. cikk(1) A Bizottság a Tanács által elfogadott politika figyelembevételével általános iránymutatásokkal látja el a főigazgatót a KKK-programok összeállításával kapcsolatban.(2) Ennek alapján a főigazgató saját felelősségére az Általános Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően elkészíti a programtervezeteket a KKK különböző tevékenységi területeire, az Általános Tanácsadó Bizottság pedig véleményt nyilvánít ezekről.(3) A Bizottság a Közösség általános politikáinak fényében, valamint a Közösség költségvetési helyzetét figyelembe véve megvizsgálja a programtervezeteket és az Általános Tanácsadó Bizottságnak az ezekkel kapcsolatos véleményét.A Szerződés rendelkezéseivel összhangban dönt a javaslatokról, és azokat a Tanács elé terjeszti, csatolva az Általános Tanácsadó Bizottság véleményét, valamint a KKK főigazgatója által készített eredeti programtervezetet, ha e tervezeteket a Bizottság módosította.7. cikk(1) A főigazgató felelős a KKK-ra ruházott programok megfelelő végrehajtásáért. Irányítja az egyes főosztályok és szolgálatok tevékenységeit és különösen a programok végrehajtásának módszereiről hoz döntéseket.(2) Ellátja a Bizottságot minden, az Euratom-Szerződés 11. cikke által előírt jelentések elkészítéséhez szükséges információval.(3) A főigazgató szükség szerint biztosítja az egymás után következő programok megfelelő koordinálását és egymás közötti kapcsolatát a végrehajtás és az előkészítés során, különös tekintettel a KKK tudományos és ipari infrastruktúrájára. A főigazgató megszervezi a programok felülvizsgálatát, amelyre kétévenként kerül sor.8. cikkA főigazgató folyamatosan megfelelő tájékoztatást ad az Általános Tanácsadó Bizottságnak a Közös Nukleáris Kutatóközpont tevékenységéről, különösen a megkötött főbb szerződéseket, a személyzeti irányítási politikáját, a Központ programjának részletes kidolgozását és a már jóváhagyott programokban végzett főbb változtatásokat illetően. Ezen információk ismeretében az Általános Tanácsadó Bizottság véleményt juttathat el a főigazgatóhoz.9. cikk(1) A főigazgató minden évben előirányzatot készít a programok megvalósításához szükséges összegekről, hogy lehetővé tegye a Közösség előzetes költségvetési tervezete megfelelő részének elkészítését. Ez az előirányzat a KKK versennyel kapcsolatos tevékenységei keretében végzett munkára vonatkozó bevételek és kiadások előrejelzését is tartalmazza a KKK-szerződés szerint végzett munkáját illetően.A 6. cikk a kutatási tevékenységek előzetes költségvetési tervezetének elkészítésére is vonatkozik.(2) A KKK költségeit a főigazgató engedélyezi; ő írja alá a kifizetési megbízásokat és a bevételi bizonylatokat; ő köti a szerződéseket és hagyja jóvá a KKK költségvetésén belüli pénzátcsoportosításokat.(3) A főigazgató negyedéves pénzügyi jelentést készít a Bizottságnak. A pénzügyi év végén eljuttatja a Bizottságnak az adott pénzügyi év bevételeiről és kiadásairól szóló kimutatást.(4) A Bizottság kinevezi a kötelezettségek, valamint a kiadások, illetve a bevételek ellenőrzéséért felelős tisztviselőt.(5) A Bizottság kinevez egy tisztviselőt, aki a költségek kifizetéséért, a források bevételezéséért, valamint a pénzeszközök és értékpapírok kezeléséért, illetve azok biztonságos őrzéséért felelős.10. cikk(1) A ráruházott hatáskör korlátain belül a főigazgató gyakorolja a személyzeti jogokat a munkatársak felett, kivéve a személyzeti szabályzat 90. és 91. cikkében meghatározott hatásköröket, amelyek a Bizottság jogkörébe tartoznak.(2) Mindazonáltal az A1 és A2 fokozatú tisztviselők és egyéb alkalmazottak tekintetében a személyzeti szabályzat 29., 49., 50. és 51. cikkében és a VI. címben leírt hatásköröket a főigazgató javaslata alapján a Bizottság gyakorolja.(3) A főigazgató a Bizottság nevében meghozza a felelősségi körébe tartozó személyek és berendezések biztonságának biztosításához szükséges intézkedéseket.11. cikk(1) A főigazgató biztosítja a Bizottság és a KKK szolgálati helyei közötti információcserét, amely cél érdekében időszakonként összehívja:- a Bizottság KKK tevékenységével foglalkozó szolgálatainak főigazgatóját vagy igazgatóit,- a KKK osztályainak képviselőit,- a KKK munkatársainak képviselőit.(2) A főigazgató – miután konzultált a KKK munkatársaival, és kikérte az Általános Tanácsadó Bizottság véleményét – megállapítja a KKK belső szervezeti szabályait.(3) A szabályok – a személyzeti szabályzat sérelme nélkül – különösen előírják a képviseletet ellátó munkavállalói szervezetek létrehozását a KKK szintjén és – szükség esetén – minden egyes intézménynél, és meghatározzák azon feltételeket, amelyek mellett e szervezetek részt vesznek a KKK általános személyzeti politikájának kialakításában és végrehajtásában.12. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1971. január 13-án.a Bizottság részérőlaz elnökFranco M. Malfatti--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1683 határozata (2017. április 27.) az Európai Gyógyszerügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/256

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1683 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Gyógyszerügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében az ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra (05873/2017 – C8-0055/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 68. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0084/2017),

               1.

               jóváhagyja az Európai Gyógyszerügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 449., 2016.12.1., 123. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: Az Europol igazgatótanácsának döntése ( 2009. december 1. ) megállapodás az Europol által alkalmazott feltételek és eljárások ügyében, átvéve az 1999. november 16-i , az Europol alkalmazottaknak kifizetett bérekre és egyéb javadalmazásokra vonatkozó, Europol által fizetett adók tekintetében hozott Europol igazgatási tanácsi döntésének mellékletében említett összegeket

text:
               22.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 339/58

      AZ EUROPOL IGAZGATÓTANÁCSÁNAK DÖNTÉSE

   (2009. december 1.)
   megállapodás az Europol által alkalmazott feltételek és eljárások ügyében, átvéve az 1999. november 16-i, az Europol alkalmazottaknak kifizetett bérekre és egyéb javadalmazásokra vonatkozó, Europol által fizetett adók tekintetében hozott Europol igazgatási tanácsi döntésének mellékletében említett összegeket
   (2009/999/EU)
   AZ EUROPOL IGAZGATÓTANÁCSA,
   Tekintettel az Európai Unió Szerződésének K.3 cikke és az Europol-egyezmény 41. cikke (3) bekezdése alapján összeállított, az Europol, a hozzá tartozó szervek tagjai, aligazgatók és alkalmazottak kiváltságaira és mentességeire vonatkozó jegyzőkönyvre (1), és különösen annak 10. cikkére;
   mivel:

               1.

               A Tanács 2009. november 30-án, 2008. július 1-jéig visszamenőleges hatállyal az Europol tisztviselők béreinek és egyéb javadalmazásainak 1,2 %-os változásáról döntött.

               2.

               Az igazgatótanács 2009. május 13-án úgy döntött, hogy az igazgatótanács 1999. november 16-i döntésének (2) mellékletében található 4. cikkben feltüntetett összegeket a 2009. május 13-i tanácsi határozat értelmében az 1. pontban meghatározott mértékben és időpontban emeli.

               3.

               Az igazgatótanács hivatkozott döntéséhez hasonlóan az így kapott értékeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   2008. július elsejei hatállyal:

               1.

               Az Europol igazgatótanácsának 1999. november 16-i döntésének mellékletében található 4. cikk első mondatában feltüntetett összeg 117,00 euróra módosul.

               2.

               Az Europol igazgatótanácsának 1999. november 16-i döntésének mellékletében található 4. cikkben található táblázat euróban megadott értékei a következőképpen módosulnak:

                           8 % a 117,00 és 2 060,89 EUR közötti összegeknél

                           10 % a 2 060,90 és 2 838,56 EUR közötti összegeknél

                           12,5 % a 2 838,57 és 3 253,13 EUR közötti összegeknél

                           15 % a 3 253,14 és 3 694,43 EUR közötti összegeknél

                           17,5 % a 3 694,44 és 4 109,04 EUR közötti összegeknél

                           20 % a 4 109,05 és 4 510,91 EUR közötti összegeknél

                           22,5 % a 4 510,92 és 4 925,50 EUR közötti összegeknél

                           25 % a 4 925,51 és 5 327,38 EUR közötti összegeknél

                           27,5 % a 5 327,39 és 5 741,96 EUR közötti összegeknél

                           30 % a 5 741,97 és 6 143,84 EUR közötti összegeknél

                           32,5 % a 6 143,85 és 6 558,43 EUR közötti összegeknél

                           35 % a 6 558,44 és 6 960,94 EUR közötti összegeknél

                           40 % a 6 960,95 és 7 375,55 EUR közötti összegeknél

                           45 % a 7 375,56 EUR feletti összegeknél

         2. cikk
   Jelen döntést az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.
   3. cikk
   Jelen döntés az elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Hágában, 2009. december 1-jén.

            az igazgatótanács részéről

         S. CLERTON

            az elnök

      (1)  OJ C 221, 1997.7.19, 2. o.

      (2)  OJ C 65, 2001.2.28, 8. o.


title: A Tanács határozata (2003. február 27.) a Sisnet elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítéséről és működtetéséről a Tanács főtitkárhelyettese által egyes tagállamok nevében kötött szerződéseknek a főtitkárhelyettes által történő igazgatására vonatkozó költségvetési szempontok pénzügyi szabályozásának megállapításáról szóló 2000/265/EK határozat módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0171

Hivatalos Lap L 069 , 13/03/2003 o. 0025 - 0026

		A Tanács határozata(2003. február 27.)a "Sisnet" elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítéséről és működtetéséről a Tanács főtitkárhelyettese által egyes tagállamok nevében kötött szerződéseknek a főtitkárhelyettes által történő igazgatására vonatkozó költségvetési szempontok pénzügyi szabályozásának megállapításáról szóló 2000/265/EK határozat módosításáról(2003/171/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe való beillesztéséről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: "a Schengeni Jegyzőkönyv") 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének első mondatára,mivel:(1) A Tanács főtitkárhelyettesét az 1999/870/EK határozat [1] feljogosítja arra, hogy az Európai Unión belül a schengeni vívmányok beillesztésével kapcsolatban egyes tagállamok képviselőjeként járjon el a "Sisnet" elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítésére és működtetésére vonatkozó szerződések megkötésének és kezelésének céljából.(2) A fenti szerződések alapján felmerülő pénzügyi kötelezettségeket az Európai Közösségek általános költségvetése nem fedezi. Ezért az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó 1977. december 21-i költségvetési rendelet [2] rendelkezései nem alkalmazandóak.(3) Ennek megfelelően a 2000/265/EK határozattal [3] pénzügyi szabályzatot fogadtak el, amely meghatározza a szerződések megkötése során felmerült költségek kifizetéséhez, a fenti szerződések megkötéséből eredő kötelezettségek teljesítéséhez, az érintett tagállamok által fizetendő hozzájárulások beszedéséhez, valamint az elszámolások végzéséhez és ellenőrzéséhez szükséges költségvetés megállapítására és végrehajtására vonatkozó részletes eljárások meghatározásának konkrét szabályait.(4) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet – az Európai Közösségek új költségvetési rendelete – rendelkezései szerint bizonyos módosításokat hajtottak végre a közösségi intézmények belső pénzügyi ellenőrzési eljárásaiban, ami a 2000/265/EK határozatban foglalt pénzügyi szabályzat technikai kiigazítását teszi szükségessé.(5) E határozat a schengeni vívmányok továbbfejlesztése a Schengeni Jegyzőkönyv értelmében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 2000/265/EK határozat 14. cikke helyébe a következő szöveg lép:"14. cikkA pénzügyi ellenőrzés feladatát a Tanács Főtitkárságának a főtitkárhelyettes határozatával e feladatra kijelölt tisztségviselője, illetve alkalmazottja látja el; a főtitkárhelyettes megállapítja a pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó szabályokat is."2. cikk(1) Ezt a határozatot 2003. január 1-jétől kell alkalmazni.(2) Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni.Kelt Brüsszelben, 2003. február 27-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Chrisochoïdis[1] HL L 337., 1999.12.30., 41. o.[2] Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.) átdolgozva.[3] HL L 85., 2000.4.6., 12. o. A 2000/664/EK határozattal ( HL L 278., 2000.10.31., 24. o.) módosított határozat.--------------------------------------------------


               11.8.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 265/158

         P8_TA(2015)0239
   Bettina Michelle Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezése
   Az Európai Parlament 2015. július 7-i határozata Bettina Michelle Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))
   (Konzultáció)
   (2017/C 265/22)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0122/2015),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0198/2015),

               A.

               mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

               B.

               mivel 2015. június 17-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

               1.

               kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Bettina Michelle Jakobsen számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


title: 2009/212/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Újjáépítési Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/158

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2008. április 22.)
   az Európai Újjáépítési Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   (2009/212/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Újjáépítési Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Újjáépítési Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2008. február 12-i ajánlására (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Újjáépítési Ügynökségről szóló, 2000. december 5-i 2667/2000/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 8. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A6-0112/2008),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Újjáépítési Ügynökség végleges éves beszámolója megfelel a Számvevőszék jelentéséhez csatoltnak;

               2.

               jóváhagyja az Európai Újjáépítési Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Újjáépítési Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 13. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 40. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 306., 2000.12.7., 7. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Tanács határozata (1980. január 21.) a szülésznőképzési tanácsadó bizottság létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31980D0156

Hivatalos Lap L 033 , 11/02/1980 o. 0013 - 0014 finn különkiadás fejezet 16 kötet 1 o. 0045  görög különkiadás: fejezet 01 kötet 2 o. 0142  svéd különkiadás fejezet 16 kötet 1 o. 0045  spanyol különkiadás fejezet 06 kötet 2 o. 0100  portugál különkiadás fejezet 06 kötet 2 o. 0100

		A Tanács határozata(1980. január 21.)a szülésznőképzési tanácsadó bizottság létrehozásáról(80/156/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Bizottság által benyújtott határozattervezetre,mivel a diplomák, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló 1974. június 6-i állásfoglalásában a Tanács kinyilvánította azt az álláspontját, hogy támogatja tanácsadó bizottságok létrehozását;mivel a szülésznői diplomák, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismerése vonatkozásában lényeges az összehasonlíthatóan magas színvonalú képzés biztosítása;mivel ennek a célnak az eléréséhez kívánatos egy tanácsadó bizottság létrehozása, hogy az a Bizottság számára tanácsadást nyújtson,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Bizottság mellett létrejön egy szülésznőképzési tanácsadó bizottság, a továbbiakban: a bizottság.2. cikk(1) A bizottság feladata, hogy segítsen biztosítani a Közösségen belül a szülésznőképzés összehasonlíthatóan magas színvonalát.(2) A bizottság feladatát különösen a következő eszközökkel végzi:- a tagállamokban nyújtott elméleti és gyakorlati képzés során alkalmazott képzési módszerekre, a képzés tartalmára, szintjére és szerkezetére vonatkozó átfogó információcsere,- szakmai vitákat és konzultációkat folytat a szülésznőképzésben elérni kívánt színvonalhoz vezető közös megközelítés kidolgozása céljából, és szükség esetén a képzés szerkezeti és tartalmi vonatkozásait illetően is,- figyelemmel kíséri a fent említett képzésnek a szülésznői gyakorlat, az orvos- és társadalomtudomány, valamint az oktatási módszerek fejlődéséhez történő igazítását.(3) A bizottság véleményeit és ajánlásait közli a Bizottsággal és a tagállamokkal, beleértve a szülésznőképzésről szóló 80/154/EGK [1] és 80/155/EGK [2] irányelvek cikkein végrehajtandó módosításokra vonatkozó javaslatait is, amennyiben a bizottság azt szükségesnek tartja.(4) A bizottság a Bizottság által a szülésznőképzéssel kapcsolatban hozzá intézett bármely kérdésben tanácsot adhat a Bizottságnak.3. cikk(1) A bizottság az egyes tagállamok három-három szakértőjéből áll, a következők szerint:- egy-egy szakértő a közvetlen egészségügyi ellátási területekről,- egy-egy szakértő a szülésznőképzésért felelős intézményektől,- egy-egy szakértő a tagállamok illetékes hatóságaitól.(2) Minden egyes tag mellé póttagot kell kinevezni. A póttagok részt vehetnek a bizottság ülésein.(3) Az (1) és (2) bekezdésekben említett tagokat és póttagokat a tagállamok jelölik ki. Az (1) bekezdés első és második francia bekezdésében említett tagok és póttagok kijelölése a gyakorló szülésznői szakma és a szülésznőképzésért felelős intézmények javaslata alapján történik. Az ilyen módon kijelölt tagokat és helyetteseiket a Tanács nevezi ki.4. cikk(1) A bizottság tagjainak kinevezése három éves időtartamra szól. Ennek az időszaknak a lejárata után a bizottság kinevezett tagjai hivatalban maradnak, amíg nem gondoskodnak utódjukról, vagy meg nem újítják megbízásukat.(2) A kinevezett tag megbízatása a tag lemondása vagy elhalálozása, vagy a 3. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően másik személlyel történő felváltása esetén a három éves hivatali időszak lejáratát megelőzően is megszűnhet. Az új tag kinevezése a fennmaradó hivatali időre szól.5. cikkA bizottság tagjai közül elnököt és két alelnököt választ. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát. A bizottság üléseinek napirendjét a Bizottsággal folytatott konzultációt követően a bizottság elnöke határozza meg.6. cikkA bizottság munkacsoportokat hozhat létre, megfigyelőket vagy szakértőket kérhet fel, és engedélyezheti, hogy azok munkájának sajátos szempontjaival kapcsolatban segítségére legyenek.7. cikkA bizottság számára a titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújtja.Kelt Brüsszelben, 1980. január 21.-éna Tanács részérőlaz elnökG. Marcora[1] HL L 33., 1980.1.21., 1. o.[2] HL L 33., 1980.1.21., 8. o.--------------------------------------------------


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPOL COPPS/1/2009 határozata ( 2009. május 27. ) az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) vonatkozásában a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról

text:
               29.5.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 132/18

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPOL COPPS/1/2009 HATÁROZATA

   (2009. május 27.)
   az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) vonatkozásában a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról
   (2009/412/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról (EUPOL COPPS) szóló, 2005. november 14-i 2005/797/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2005/797/KKBP tanácsi együttes fellépés 12. cikke (3) bekezdésének értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy az EUPOL COPPS hozzájáruló feleinek bizottságának létrehozásához szükséges döntést meghozza.

               (2)

               Az Európai Tanács 2001. június 15–16-i göteborgi ülésén elfogadott következtetések megállapították a harmadik államok rendfenntartó missziókhoz történő hozzájárulásának irányadó elveit és szabályait. A Tanács 2002. december 10-én jóváhagyta „A nem EU–tagállamoknak az EU polgári válságkezelési műveleteiben való részvételére vonatkozó konzultációk és szabályok” elnevezésű dokumentumot, amely továbbfejlesztette a harmadik államok polgári válságkezelési műveletekben való részvételének szabályait, beleértve a hozzájáruló felek bizottságának létrehozását is.

               (3)

               Az EUPOL COPPS működő hozzájáruló felek bizottságának kulcsszerepet kell játszania a misszió napi irányításában. Ennek a bizottságnak kell lennie annak a fő fórumnak, ahol a misszió napi irányításához kapcsolódó valamennyi probléma megvitatásra kerül. A misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását gyakorló PBB-nek figyelembe kell vennie a hozzájáruló felek bizottságának véleményét,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A bizottság létrehozása
   Az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) vonatkozásában létrejön a hozzájáruló felek bizottsága (HFB).
   2. cikk
   Feladatok
   (1)   A HFB kifejtheti nézeteit. A PBB figyelembe veszi e nézeteket, és gyakorolja a misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását.
   (2)   A HFB feladat-meghatározását „A nem EU–tagállamoknak az EU polgári válságkezelési műveleteiben való részvételére vonatkozó konzultációk és szabályok” című dokumentum tartalmazza.
   3. cikk
   Összetétel
   (1)   A HFB megbeszélésein valamennyi uniós tagállam jogosult részt venni. A misszió napi irányításában azonban csak a hozzájáruló államok vesznek részt. A misszióban részt vevő harmadik államok képviselői jelen lehetnek a HFB ülésein. Az Európai Közösségek Bizottságának képviselője szintén jelen lehet a HFB ülésein.
   (2)   A HFB a misszióvezetőtől rendszeres tájékoztatást kap.
   4. cikk
   Az elnök
   Az EUPOL COPPS vonatkozásában a HFB elnöki tisztét a 2. cikk (2) bekezdésében említett feladat-meghatározással összhangban a főtitkár/főképviselő képviselője tölti be az elnökséggel szoros együttműködésben.
   5. cikk
   Ülések
   (1)   A HFB-t az elnök rendszeresen hívja össze. A körülményektől függően az elnök saját kezdeményezésére vagy bármely részt vevő állam képviselőjének kérésére rendkívüli ülést hívhat össze.
   (2)   Az elnök az ülést megelőzően körbeküldi az ülés tervezett napirendjét és az üléshez kapcsolódó anyagokat. Az elnök felel a HFB megbeszélésein elért eredményeknek a PPB-hez való továbbításáért.
   6. cikk
   Titoktartás
   (1)   A 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozattal (2) összhangban, a HFB üléseire és eljárási rendjére a Tanács biztonsági szabályzatát kell alkalmazni. Különösen a HFB képviselőinek kell a megfelelő biztonsági átvilágítással rendelkezniük.
   (2)   A HFB tanácskozásaira szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. május 27-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         I. ŠRÁMEK

      (1)  HL L 300., 2005.11.17., 65. o.

      (2)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.


title: A Tanács határozata (1992. május 18.) az EK–Japán Ipari Együttműködési Központ egyesülésének jóváhagyásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992D0278

Hivatalos Lap L 144 , 26/05/1992 o. 0019 - 0019

		A Tanács határozata(1992. május 18.)az EK–Japán Ipari Együttműködési Központ egyesülésének jóváhagyásáról(92/278/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSAtekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel az EK–Japán Ipari Együttműködési Központot 1986-ban alapították azzal a céllal, hogy előmozdítsa a Közösség és Japán ipari együttműködését;mivel a Tanács 1987. márciusi következtetéseiben érdeklődéssel vette tudomásul a Központ próbaszakaszának elindítását és üdvözölte az ipar hozzájárulását annak megvalósításához;mivel a Tanács 1990. november 26-án elfogadta a Bizottság a nyílt és a szabad versenyen alapuló környezetben működő iparpolitikáról szóló állásfoglalásának következtetéseit;mivel a Bizottság felhívást kapott arra, hogy folytassa a munkát az iparpolitika területén, figyelemmel:- a főbb EGK-n kívüli iparosodott országok és az újonnan iparosodott országok gazdasági helyzetének és stratégiájának a fejlődésére is,- a Közösség rendelkezésére álló eszközök megfelelő használatának szükségességére a technológiai lehetőségek és az európai ipar versenyképességének erősítése érdekében;mivel az EK–Japán Ipari Együttműködési Központ az iparpolitika területén hozzájárul a Közösség munkájához;mivel a Központot az Európai Közösségek általános költségvetése, a MITI és a két fél iparától kapott hozzájárulás együttesen finanszírozza;mivel a Központ – amely eddig kísérleti projektként működött – sikeresnek bizonyult azzal, hogy főleg vezetőképző programokat biztosított a növekvő számú Közösségi vállalkozás vállalatvezetői részére, valamint tájékoztatást nyújtott a japán üzleti környezetről;mivel a Központ felügyelőbizottsága arra a következtetésre jutott, hogy a Központ tevékenysége ígéretes, megérdemli mindkét főszponzor, a Bizottság és a MITI elkötelezett támogatását, és hogy egyesíteni kell azt;mivel e javasolt összevonást jóvá kell hagyni és a Központot EK–Japán vegyesvállalatként kell megalapítani;mivel a Szerződés e döntés meghozatalához nem nyújt a 235. cikkben meghatározottól eltérő felhatalmazást,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz EK–Japán Ipari Együttműködési Központ egyesülése és a Közösség és Japán által vegyesvállalatként történő megalapításának a jóváhagyása az Európai Gazdasági Közösség nevében ezennel megtörténik.2. cikkAz EK–Japán Ipari Együttműködési Központ célja az, hogy hozzájáruljon a Közösség és Japán közötti ipari együttműködéshez, különösen azzal, hogy vezetőképző programokat szervez az európai vállalati vezetők számára, tájékoztatást nyújt a Japán üzleti környezetről és az üzleti lehetőségekről, valamint különböző programokat ajánl az alternatív energiaforrásokkal foglalkozó európai szakértők számára.3. cikkAz EK–Japán Ipari Együttműködési Központ székhelye Tokió, Japán.4. cikkA Központot együttesen finanszírozza a Japán Kormány, a Közösség és magánszponzorok.5. cikkEz a határozat a kihirdetése napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1992. május 18-án.a Tanács részérőlaz elnökArlindo Marques Cunha[1] HL C 173., 1991.7.4., 4. o.[2] HL C 94., 1992.4.3.--------------------------------------------------


title: 2014/871/EU: A Tanács határozata ( 2014. december 1. ) az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény részes feleinek nyolcadik konferenciáján az egyezmény I. mellékletének módosítására irányuló javaslat kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

text:
               5.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 349/50

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. december 1.)
   az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény részes feleinek nyolcadik konferenciáján az egyezmény I. mellékletének módosítására irányuló javaslat kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

      (2014/871/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió részes fele az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló, 1992. március 17-én Helsinkiben megkötött egyezménynek (1) (a továbbiakban: az egyezmény).

               (2)

               Az egyezmény I. melléklete a veszélyes tevékenységek meghatározása céljából veszélyesanyag-kategóriákat állít fel és veszélyes anyagokat nevez meg.

               (3)

               Az egyezmény 26. cikkének (4) bekezdése értelmében az egyezmény I. mellékletének módosításai a fenntartással nem élő felekre nézve 12 hónappal az után lépnek hatályba, hogy az egyezmény ügyvezető titkára értesítést küld róluk a részes felek konferenciája általi – a jelen lévő és szavazó felek kilenc tizedes többségével történő – elfogadásukat követően, hacsak legalább 16 fél nem emelt kifogást.

               (4)

               Az egyezmény I. mellékletének módosítására irányuló javaslatról az egyezmény továbbfejlesztésével foglalkozó bizottság megállapodást ért el, az egyezmény ügyvivői testülete jóváhagyta a javaslatot, és azt a részes felek nyolcadik, 2014. december 3. és 5. között Genfben megtartandó konferenciája elé terjesztik elfogadásra.

               (5)

               Az egyezmény I. mellékletének módosítása teljes összhangba hozná az említett mellékletet a 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletével.

               (6)

               Ezért az egyezmény I. mellékletének módosítását jóvá kell hagyni.

               (7)

               Az egyezmény megkötésekor az Unió fenntartásokkal élt az egyezménynek a Közösség belső szabályai szerinti alkalmazásával kapcsolatban. Ezek a fenntartások abból adódtak, hogy az egyezmény I. melléklete és a hatályos uniós jog között eltérések voltak. Az egyezmény I. mellékletének módosításával az említett eltérések meg fognak szűnni. Következésképpen a fenntartásokat vissza kell vonni, amint az egyezmény I. mellékletének módosítása hatályba lép,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény részes feleinek nyolcadik konferenciáján az Unió nevében képviselendő álláspont az I. mellékletnek az e határozathoz csatolt módosítására, továbbá az említett melléklet helyesbítésére irányuló javaslat érdemi támogatása.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje azokat a személy(eke)t, akik jogosultak a 98/685/EK thatározat (3) szerinti, még fennálló fenntartások visszavonására, feltételezve az egyezmény I. melléklete e határozat 1. cikkében említett módosításának az egyezmény 26. cikkének (4) bekezdésével összhangban történő hatálybalépését.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. december 1-jén.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. LORENZIN

      (1)  HL L 326., 1998.12.3., 5. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 2012/18/EU irányelve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről, valamint a 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról és későbbi hatályon kívül helyezéséről (HL L 197., 2012.7.24., 1. o.).

      (3)  A Tanács 1998. március 23-i 98/685/EK határozata az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény megkötéséről (HL L 326., 1998.12.3., 1. o.).

      AZ EGYEZMÉNY I. MELLÉKLETÉT MÓDOSÍTÓ HATÁROZATTERVEZET
      Készítette az egyezmény továbbfejlesztésével foglalkozó munkacsoport
      A részes felek konferenciája,
      felismerve, hogy az ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló egyezmény I. mellékletében szereplő anyagok és keverékek kategóriáinak és a megnevezett anyagoknak, valamint az anyagok küszöbértékeinek naprakésszé tétele szükséges annak érdekében, hogy az ENSZ vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) kritériumai érvényesüljenek, továbbá hogy fennmaradjon a megfelelő európai uniós joggal való összhang,
      szem előtt tartva azt a határozatot, hogy az I. mellékletben említett veszélyes anyagokat és azok mennyiségeit felül kell vizsgálni, valamint az egyezmény továbbfejlesztésével foglalkozó munkacsoport létrehozásáról szóló 2004/4. számú határozatot,
      figyelembe véve az I. melléklet módosítására irányuló, a munkacsoport által alapos felülvizsgálat alapján készített javaslatot,
      módosítja az egyezmény I. mellékletét (Veszélyes anyagok a veszélyes tevékenységek meghatározásának céljára) azáltal, hogy annak helyébe az e határozat mellékletében foglalt szöveg lép.

      MELLÉKLET

         VESZÉLYES ANYAGOK A VESZÉLYES TEVÉKENYSÉGEK MEGHATÁROZÁSÁNAK CÉLJÁRA
          (1)

      Amennyiben egy a II. részben megnevezett anyag vagy keverék az I. részben szereplő egy vagy több kategóriába is sorolható, a II. részben megadott küszöbértéket kell használni.
      A veszélyes tevékenységek meghatározásának céljára a felek figyelembe veszik a veszélyes tevékenység során jelen lévő illetve egy veszélyes tevékenység során egy folyamat – ideértve a tárolást is – feletti irányítás elvesztése esetén várhatóan keletkező veszélyes anyagok ismert vagy feltételezett veszélyes tulajdonságait és/vagy mennyiségeit.
      I. rész
      A II. részben meg nem nevezett anyagok és keverékek kategóriái

                  Az ENSZ vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (GHS) szerinti kategória

                  Küszöbérték
                  (tonna)

                              1.

                              Akut toxikus, 1. kategória, minden expozíciós útvonal (2)

                  20

                              2.

                              Akut toxikus:

                                          2. kategória, minden expozíciós útvonal (3)

                                          3. kategória, belégzéses expozíció (4)

                  200

                              3.

                              Célszervi toxicitás (STOT) – egyszeri expozíció (SE) STOT, 1. kategória (5)

                  200

                              4.

                              Robbanóanyagok – instabil robbanóanyagok, vagy a GHS kritériumai 2.1.2. fejezetének 1.1., 1.2., 1.3., 1.5. vagy 1.6. alosztályába tartozó, illetve a veszélyes áruk szállítására vonatkozó ENSZ-ajánlások: Vizsgálatok és kritériumok kézikönyve (Vizsgálatok és kritériumok kézikönyve) I. részének 2. vizsgálatsorozata alapján robbanási tulajdonságokkal rendelkező anyagok, keverékek vagy árucikkek, amelyek nem tartoznak a szerves peroxidok és az önreaktív anyagok és keverékek veszélyességi osztályába (6)
                                  (7)

                  50

                              5.

                              Olyan robbanóanyagok, ahol az anyag, keverék vagy árucikk a GHS 2.1.2. fejezetének 1.4. alosztályába tartozik (7)
                                  (8)

                  200

                              6.

                              Az 1. vagy a 2. kategóriába tartozó tűzveszélyes gázok (9)

                  50

                              7.

                              1. vagy a 2. kategóriába tartozó aeroszolok (10), amelyek az 1. vagy 2. kategóriába tartozó tűzveszélyes gázokat vagy az 1. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékokat tartalmaznak

                  500 (nettó)

                              8.

                              1 vagy a 2. kategóriába tartozó aeroszolok, amelyek az 1. vagy a 2. kategóriába tartozó tűzveszélyes gázokat vagy az 1. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékokat nem tartalmaznak (11)

                  50 000 (nettó)

                              9.

                              Az 1. kategóriába tartozó oxidáló gázok (12)

                  200

                              10.

                              Tűzveszélyes folyadékok:

                                          az 1. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok, vagy

                                          a 2. vagy a 3. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok, a forráspontjuk feletti hőmérsékleten tartva (13), vagy

                                          egyéb folyadékok, amelyek lobbanáspontja ≤ 60 °C, a forráspontjuk feletti hőmérsékleten tartva (14)

                  50

                              11.

                              Tűzveszélyes folyadékok:

                                          a 2. vagy a 3. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok, ha a sajátos feldolgozási körülmények, mint például a nagy nyomás vagy a magas hőmérséklet ipari baleset veszélyét idézhetik elő (15), vagy

                                          egyéb folyadékok, amelyek lobbanáspontja ≤ 60 °C, ha a sajátos feldolgozási körülmények, mint például a nagy nyomás vagy a magas hőmérséklet ipari baleset veszélyét idézhetik elő

                  200

                              12.

                              A 10. és a 11. pontba nem tartozó, a 2. vagy a 3. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok (16)

                  50 000

                              13.

                              Önreaktív anyagok és keverékek és szerves peroxidok

                                          A vagy B típusú önreaktív anyagok és keverékek, vagy

                                          A vagy B típusú szerves peroxidok (17)

                  50

                              14.

                              Önreaktív anyagok és keverékek és szerves peroxidok

                                          C, D, E vagy F típusú önreaktív anyagok és keverékek, vagy

                                          C, D, E vagy F típusú szerves peroxidok (18)

                  200

                              15.

                              Az 1. kategóriába tartozó öngyulladó folyadékok és szilárd anyagok

                  200

                              16.

                              Az 1., a 2. vagy a 3. kategóriába tartozó oxidáló folyadékok és szilárd anyagok

                  200

                              17.

                              A vízi környezetre veszélyes az akut 1. vagy a krónikus 1. kategóriában (19)

                  200

                              18.

                              A vízi környezetre veszélyes a krónikus 2. kategóriában (20)

                  500

                              19.

                              A vízzel heves reakcióba lépő anyagok és keverékek, például acetil-klorid, titán-tetraklorid

                  500

                              20.

                              Az 1. kategóriába tartozó, vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat kibocsátó anyagok és keverékek (21)

                  500

                              21.

                              Vízzel érintkezve mérgező gázokat felszabadító anyagok és keverékek (vízzel vagy nedves levegővel érintkezve az 1., a 2. vagy a 3. kategóriába sorolható akut toxikus gázokat fejlesztő anyagok és keverékek, például alumínium-foszfid, foszfor-pentaszulfid)

                  200

      II. rész
      Megnevezett anyagok

                  Anyag

                  Küszöbérték
                  (tonna)

                              1a.

                              Ammónium-nitrát (22)

                  10 000

                              1b.

                              Ammónium-nitrát (23)

                  5 000

                              1c.

                              Ammónium-nitrát (24)

                  2 500

                              1d.

                              Ammónium-nitrát (25)

                  50

                              2a.

                              Kálium-nitrát (26)

                  10 000

                              2b.

                              Kálium-nitrát (27)

                  5 000

                              3.

                              arzén-pentoxid, arzén(V)-sav és/vagy sói

                  2

                              4.

                              arzén-trioxid, arzén(III)-sav és/vagy sói

                  0,1

                              5.

                              bróm

                  100

                              6.

                              klór

                  25

                              7.

                              nikkelvegyületek belélegezhető por formájában: nikkel-monoxid, nikkel-dioxid, nikkel-szulfid, trinikkel-diszulfid, dinikkel-trioxid

                  1

                              8.

                              etilén-imin

                  20

                              9.

                              fluor

                  20

                              10.

                              formaldehid (koncentráció ≥ 90 %)

                  50

                              11.

                              hidrogén

                  50

                              12.

                              hidrogén-klorid (cseppfolyósított gáz)

                  250

                              13.

                              ólom-alkilok

                  50

                              14.

                              az 1. vagy 2. kategóriába tartozó cseppfolyósított tűzveszélyes gázok (köztük az LPG) és a földgáz (28)

                  200

                              15.

                              acetilén

                  50

                              16.

                              etilén-oxid

                  50

                              17.

                              propilén-oxid

                  50

                              18.

                              metanol

                  5 000

                              19.

                              4,4′-metilén-bisz (2-klór-anilin) és/vagy sói, por formájában

                  0,01

                              20.

                              metil-izocianát

                  0,15

                              21.

                              oxigén

                  2 000

                              22.

                              toluol-diizocianát (2,4-toluol-diizocianát és 2,6-toluol-diizocianát)

                  100

                              23.

                              karbonil-diklorid (foszgén)

                  0,75

                              24.

                              arzin (arzén-hidrogén)

                  1

                              25.

                              Foszfin (foszfor-hidrogén)

                  1

                              26.

                              kén-diklorid

                  1

                              27.

                              kén-trioxid

                  75

                              28.

                              poliklór-dibenzo-furánok és poliklór-dibenzo-dioxinok (köztük a tetraklór-dibenzo-dioxin (TCDD)), TCDD-egyenértékben számítva (29)

                  0,001

                              29.

                              a következő rákkeltő anyagok vagy a következő rákkeltő anyagokat 5 tömegszázalék feletti koncentrációban tartalmazó keverékek:
                              4-amino-bifenil és/vagy sói, benzotriklorid, benzidin és/vagy sói, bisz (klór-metil) éter, klór-metil-metil-éter, 1,2-dibróm-etán, dietil-szulfát, dimetil-szulfát, dimetil-karbamoil-klorid, 1,2-dibróm-3-klór-propán, 1,2-dimetilhidrazin, dimetilnitrózamin, hexametilfoszfor-triamid, hidrazin, 2- naftil-amin és/vagy sói, 4-nitrodifenil és 1,3-propánszulton

                  2

                              30.

                              petróleumtermékek és alternatív üzemanyagok:

                                          a)

                                          benzinek és nafták;

                                          b)

                                          kerozinok (ideértve a sugárhajtómű-üzemanyagokat is);

                                          c)

                                          gázolajok (ideértve a dízelüzemanyagokat, a háztartási tüzelőolajokat és a gázolajkeverékeket is);

                                          d)

                                          nehéz fűtőolajok;

                                          e)

                                          alternatív tüzelőanyagok, amelyek az a)–d) pontban említett termékekkel megegyező célokat szolgálnak, valamint gyúlékonyságuk és környezeti veszélyeik tekintetében hasonló tulajdonságokkal bírnak

                  25 000

                              31.

                              vízmentes ammónia

                  200

                              32.

                              bór-trifluorid

                  20

                              33.

                              hidrogén-szulfid

                  20

                              34.

                              piperidin

                  200

                              35.

                              bisz(2-dimetil-amino-etil) (metil)amin

                  200

                              36.

                              3-(2-etilhexiloxi)propil-amin

                  200

                              37.

                              nátrium-hipoklorit vízi akut 1. kategóriába [H400] sorolt keverékei, amelyek < 5 % aktív klórt tartalmaznak, és amelyeket az I. melléklet 1. részében egyik veszélykategóriába sem sorolták be (30)

                  500

                              38.

                              propil-amin (31)

                  2 000

                              39.

                              Terciel-butil-akrilát (31)

                  500

                              40.

                              2-metil-3-butén-nitril (31)

                  2 000

                              41.

                              tetrahidro-3,5-dimetil-1,3,5, -tiadiazin-2-tion (dazomet) (31)

                  200

                              42.

                              metil-akrilát (31)

                  2 000

                              43.

                              metil-piridin (31)

                  2 000

                              44.

                              1-bróm-3-klór-propán (31)

                  2 000

            Helyesbítés

                  1.

                  Melléklet, I. rész, 8. tétel
                  A következő szövegrész „aeroszolok” helyesen „aeroszolok (10)”

                  2.

                  Melléklet, I. rész, 11. tétel, utolsó sor
                  A következő szövegrész „… ipari baleset veszélyét idézhetik elő” helyesen „… ipari baleset veszélyét idézhetik elő (14)”;

                  3.

                  Melléklet, II. rész, 43. tétel
                  A következő szövegrész „metil-piridin (31)” helyesen „3-metil-piridin (31)”

                  4.

                  Melléklet, 13-as, 15-ös és 16-os megjegyzések
                  A következő szövegrész „… 2.4.2. fejezetében …” helyesen „… 2.6.2. fejezetében …”.

         (1)  Az ENSZ vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (ST/SG/AC.10/30/Rev.4). szerinti kritériumok. A feleknek az anyagoknak vagy keverékeknek e melléklet I. része céljára való osztályozásakor ezeket a kritériumokat kell használniuk, hacsak elfogadásra nem kerültek nemzeti jogrendszerükben más jogilag kötelező erejű kritériumok. A keverékeket ugyanúgy kell kezelni, mint a tiszta anyagokat, feltéve, hogy koncentrációjuk a GHS-nek megfelelő jellemzőik alapján meghatározott határokon belül marad, hacsak százalékos összetétel vagy más leírás nincs megadva.

         (2)  A GHS 3.1.2. és 3.1.3. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (3)  A GHS 3.1.2. és 3.1.3. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (4)  Az orális útvonalon az akut toxikus veszélyességi osztály 3. kategóriájába tartozó anyagok a 2. kategóriába tartozó akut toxikus anyagoknak tekintendők, ha sem az akut belégzéses toxicitási besorolást, sem a bőrön keresztüli akut toxicitási besorolást nem lehet meghatározni, például a belégzéses és bőrön keresztüli toxicitásra vonatkozó meggyőző adatok hiányában.

         (5)  Embereknél jelentős toxicitást mutató anyagok, vagy olyan anyagok, amelyekről kísérleti állatokon végzett vizsgálatokból származó bizonyítékok alapján feltételezhető, hogy embereknél egyetlen expozíciót követően is jelentős toxikus hatást gyakorolnak. A GHS 3. részének 3.8.1. ábrája és 3.8.1. táblázata további felvilágosítással szolgál.

         (6)  Az anyagok és keverékek robbanóképességének vizsgálatára csak akkor van szükség, ha a Vizsgálatok és kritériumok kézikönyve 6. függelékének 3. része szerinti szűrés eredménye alapján az anyag vagy keverék robbanóképes jellemzőkkel rendelkezhet.

         (7)  A Robbanóanyagok veszélyességi osztálya magában foglalja a robbanóeszközöket. Ha az árucikkben lévő robbanóképes anyag vagy keverék mennyisége ismert, akkor ezen egyezmény alkalmazásában a szóban forgó mennyiséget kell figyelembe venni. Ha az árucikkben lévő robbanóképes anyag vagy keverék mennyisége nem ismert, akkor ezen egyezmény alkalmazásában az egész árucikket robbanóképesnek kell tekinteni.

         (8)  Ha az 1.4. alosztályba tartozó robbanóanyagokat kicsomagolnak vagy átcsomagolnak, azokat a 4. kategóriához (Robbanóanyagok) tartozónak kell tekinteni, kivéve, ha a veszélyről bizonyítást nyer, hogy a GHS előírásaival összhangban továbbra is megfelel az 1.4. alosztály kritériumainak.

         (9)  A GHS 2.2.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (10)  Az aeroszolok osztályozása a GHS 2.3. fejezetének kritériumai és az ott említett, a Vizsgálatok és kritériumok kézikönyve III. részének 31. szakasza szerint történik.

         (11)  E kategória használata esetén dokumentálni kell, hogy az aeroszoladagoló nem tartalmaz sem az 1. vagy a 2. kategóriába tartozó tűzveszélyes gázt, sem az 1. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékot.

         (12)  A GHS 2.4.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (13)  A GHS 2.4.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (14)  A 35 °C feletti lobbanáspontú folyadékokat nem kell gyúlékonynak tekinteni, ha a Vizsgálatok és kritériumok kézikönyve III. részének 32. szakaszában leírt L.2. tartós éghetőségi vizsgálat negatív eredményt adott. Ez azonban nem érvényes szélsőséges körülmények között, például magas hőmérséklet vagy nagy nyomás esetén, ezért kell az ilyen folyadékokat ide sorolni.

         (15)  A GHS 2.4.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (16)  A GHS 2.4.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (17)  A GHS 2.8.2. és 2.15.2.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (18)  A GHS 2.8.2. és 2.15.2.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (19)  A GHS 4.1.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (20)  A GHS 4.1.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (21)  A GHS 2.12.2. fejezetében szereplő kritériumok alapján.

         (22)  Ammónium-nitrát (10 000): önfenntartó lebomlásra képes műtrágyák.
      Ezt olyan ammónium-nitrát-alapú vegyületekre, összetett műtrágyákra (ammónium-nitrátot foszfátokkal és/vagy kálisókkal együtt tartalmazó vegyületekre, összetett műtrágyákra) kell alkalmazni, amelyek az ENSZ teknővizsgálata alapján (lásd ENSZ Vizsgálatok és kritériumok kézikönyve, III. rész, 38.2. szakasz) képesek önfenntartó lebomlásra, és amelyekben az ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom:

                  a)

                  15,75–24,5 tömegszázalék között van (a 15,75 tömegszázalék és a 24,5 tömegszázalék ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom 45 és 70 % ammónium-nitrátnak felel meg), és vagy legfeljebb 0,4 % teljes éghető/szerves anyagot tartalmaz, vagy megfelelő vizsgálat (pl. négy hüvelykes acélcső-vizsgálat) alapján megfelel a detonációállóság követelményeinek;

                  b)

                  legfeljebb 15,75 tömegszázalék, és tetszőleges mennyiségű éghető anyag van jelen.

         (23)  Ammónium-nitrát (5 000): műtrágya minőségben.
      Ez az ammónium-nitrát-alapú egyszerű és ammónium-nitrát-keverék-alapú összetett műtrágyákra vonatkozik, amelyekben az ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom:

                  a)

                  24,5 tömegszázaléknál nagyobb, kivéve az ammónium-nitrátot tartalmazó dolomitos, mészköves és/vagy kalcium-karbonátos, legalább 90 %-os tisztaságú, tiszta ammónium-nitrát-alapú műtrágyák keverékeit;

                  b)

                  15,75 tömegszázaléknál nagyobb az ammónium-nitrát és ammónium-szulfát keverékei esetében;

                  c)

                  28 tömegszázaléknál nagyobb (a 28 tömegszázalék ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom 80 % ammónium-nitrátnak felel meg) a dolomitos, mészköves és/vagy kalcium-karbonátos, legalább 90 %-os tisztaságú, tiszta ammónium-nitrát-alapú műtrágyák keverékei esetében, és amelyek megfelelő vizsgálat (pl. négy hüvelykes acélcső-vizsgálat) alapján megfelelnek a detonációállóság követelményeinek.

         (24)  Ammónium-nitrát (2 500): technikai minőségben.
      Ez a következőkre alkalmazandó:

                  a)

                  ammónium-nitrát és azon ammónium-nitrát-keverékek, amelyekben az ammónium-nitrátnak tulajdonítható nitrogéntartalom:

                              i.

                              24,528 tömegszázalék között van, és amelyek legfeljebb 0,4 % éghető anyagot tartalmaznak;

                              ii.

                              28 tömegszázaléknál nagyobb, és amelyek legfeljebb 0,2 % éghető anyagot tartalmaznak;

                  b)

                  olyan vizes ammónium-nitrát oldatok, amelyekben az ammónium-nitrát koncentrációja 80 tömegszázaléknál nagyobb.

         (25)  Ammónium-nitrát (50): „off-specs” anyagok és megfelelő vizsgálat (pl. négy hüvelykes acélcső-vizsgálat) alapján a detonációállóság követelményeinek meg nem felelő műtrágyák.
      Ez a következőkre alkalmazandó:

                  a)

                  az előállítási folyamat során visszautasított anyagok, valamint az ammónium-nitrát és az ammónium-nitrát-keverékek, a tiszta ammónium-nitrát-alapú műtrágyák és a 23. és a 24. megjegyzésben említett ammónium-nitrát-alapú vegyületek/összetett műtrágyák, amelyeket újramunkálásra, újrafeldolgozásra vagy biztonságos felhasználás érdekében történő kezelésre a végfelhasználótól visszavisznek vagy visszavittek a gyártóhoz, az ideiglenes tárolóhoz vagy az újrafeldolgozó üzemhez, mert már nem felelnek meg a 23. és 24. megjegyzés előírásainak;

                  b)

                  A 22. megjegyzés a) pontjában és a 23. megjegyzésben említett olyan műtrágyák, amelyek megfelelő vizsgálat (pl. négy hüvelykes acélcső-vizsgálat) alapján a detonációállóság követelményeinek nem felelnek meg.

         (26)  Kálium-nitrát (10 000): összetett kálium-nitrát-alapú (darabos vagy granulált) műtrágyák, amelyek a tiszta kálium-nitráttal megegyező tulajdonságokkal rendelkeznek.

         (27)  Kálium-nitrát (5 000): összetett kálium-nitrát-alapú (kristályos) műtrágyák, amelyek a tiszta kálium-nitrát veszélyes tulajdonságaival rendelkeznek.

         (28)  Feljavított biogáz: az egyezmény végrehajtása keretében a feljavított biogáz az I. melléklet 2. részének 14. kategóriájába sorolható, amennyiben a feljavított biogázra alkalmazandó, a földgázzal a metántartalom tekintetében is egyenértékű minőséget biztosító szabványokkal összhangban dolgozták fel, és legfeljebb 1 % oxigént tartalmaz.

         (29)  Poliklór-dibenzo-furánok és poliklór-dibenzo-dioxinok.
      Mennyiségüket a WHO (Egészségügyi Világszervezet) által 2005-ben felülvizsgált, emberek és emlősök esetében használatos alábbi toxikus egyenértékűségi tényezők (TEF) használatával kell kiszámítani:
      WHO 2005 TEF

                  Dioxinok

                  TEF

                  furánok

                  TEF

                  2,3,7,8-TCDD

                  1

                  2,3,7,8-TCDF

                  0,1

                  1,2,3,7,8-PeCDD

                  1

                  2,3,4,7,8-PeCDF

                  0,3

                  1,2,3,4,7,8-HxCDD

                  0,1

                  1,2,3,7,8-PeCDF

                  0,03

                  1,2,3,6,7,8-HxCDD

                  0,1

                  1,2,3,4,7,8-HxCDF

                  0,1

                  1,2,3,7,8,9-HxCDD

                  0,1

                  1,2,3,7,8,9-HxCDF

                  0,1

                  1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

                  0,01

                  2,3,4,6,7,8-HxCDF

                  0,1

                  OCDD

                  0,0003

                  1,2,3,7,8,9-HxCDF

                  0,1

                  1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

                  0,01

                  1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

                  0,01

                  OCDF

                  0,0003

                  Rövidítések: Hx = hexa, Hp = hepta, O = okta, P = penta, T = tetra.
                  Hivatkozás: Martin Van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds, Toxicological Sciences, 93. kötet, 2. szám (2006. október), 223–241. o.

         (30)  Amennyiben a keverék a nátrium-hipoklorit nélkül nem tartozna a vízi akut 1. kategóriába.

         (31)  Amennyiben e veszélyes anyag a tűzveszélyes folyadékok 10. vagy 11. kategóriájába tartozik, az egyezmény alkalmazásában a legalacsonyabb küszöbmennyiségeket kell figyelembe venni.


title: A Tanács (EU) 2016/2077 határozata (2016. október 17.) a MARPOL-egyezmény VI. melléklete, a SOLAS-egyezmény II-1. szabálya, a SOLAS-egyezmény III/1.4., III/30. és III/37. szabálya, a SOLAS-egyezmény II-2/1. szabálya és II-2/10. szabálya, a SOLAS-egyezmény II-1/3-12. szabálya, az STCW-egyezmény és -szabályzat, a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata és a 2011-es kiterjesztett ellenőrző program előírásai módosításainak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 70. ülésén és a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 97. ülésén történő elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
               26.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 320/36

         A TANÁCS (EU) 2016/2077 HATÁROZATA
   (2016. október 17.)
   a MARPOL-egyezmény VI. melléklete, a SOLAS-egyezmény II-1. szabálya, a SOLAS-egyezmény III/1.4., III/30. és III/37. szabálya, a SOLAS-egyezmény II-2/1. szabálya és II-2/10. szabálya, a SOLAS-egyezmény II-1/3-12. szabálya, az STCW-egyezmény és -szabályzat, a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata és a 2011-es kiterjesztett ellenőrző program előírásai módosításainak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO) a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 70. ülésén és a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 97. ülésén történő elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen a 100. cikkének (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Unió tengeri közlekedési ágazatra irányuló intézkedéseinek a tengeri közlekedés biztonságának javítását és a tengeri környezet védelmét kell szolgálniuk.

               (2)

               A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának (MEPC) 69. ülésén megállapodtak az üzemanyag-fogyasztásra vonatkozó kötelező adatgyűjtő rendszer létrehozásáról és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezmény VI. melléklete (a továbbiakban: a MARPOL-egyezmény VI. melléklete) 4. fejezetének ehhez szükséges módosításairól. Ezek a módosítások várhatóan a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 2016 októberében tartandó 70. ülésén kerülnek elfogadásra.

               (3)

               Az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága a 95. és 96. ülésén jóváhagyta az „Életbiztonság a tengeren” tárgyú nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: a SOLAS-egyezmény) II-1. szabályának, III/1.4., III/30. és III/37. szabályának, II-2/1. és II-2/10. szabályának, valamint II-1/3-12. szabályának, a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezménynek és szabályzatnak (a továbbiakban: STCW-egyezmény és -szabályzat), a Tűzbiztonsági rendszerek nemzetközi szabályzatának (a továbbiakban: FSS-szabályzat) és a 2011-es kiterjesztett ellenőrző program előírásainak (a továbbiakban: a 2011-es ESP-szabályzat) a módosításait. Ezek a módosítások várhatóan a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 2016 novemberében tartandó 97. ülésén kerülnek elfogadásra.

               (4)

               A MARPOL-egyezmény VI. melléklete 4. fejezetének módosításaival létrehozzák az egyes hajók által gyűjtendő és évente jelentendő adatokra, a jelentett adatokhoz kapcsolódó ellenőrzési folyamatra, a megfelelési okmányok meghatározására, a tulajdonjog-átruházással kapcsolatos helyzetekre, az IMO-hoz benyújtandó adatokra, az adatok beazonosíthatatlanná tételére és hozzáférhetőségére, illetve a MARPOL-egyezmény VI. mellékletének aláíróin kívüli felek lobogója alatt közlekedő hajók megfelelőségének igazolási eljárására vonatkozó, kötelező, globális adatgyűjtő rendszert. Az (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) meghatározza a hajózás szén-dioxid-kibocsátásának és energiahatékonyságának uniós nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési rendszerét. Az említett rendelet 2018. január 1-je után a valamely tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe beérkező, ott tartózkodó vagy onnan kifutó minden 5 000 bruttó tonnatartalom feletti hajóra alkalmazandó függetlenül attól, hogy a hajókat hol lajstromozták.

               (5)

               Az (EU) 2015/757 rendelet 22. cikke felülvizsgálati rendelkezést tartalmaz arra az esetre, ha nemzetközi megállapodás születik a területen. A MARPOL-egyezmény VI. melléklete 4. fejezete módosításainak az elfogadásával elindul egy felülvizsgálati folyamat, amely az IMO-ban elfogadott globális adatgyűjtő rendszerrel való megfelelő mértékű összhang biztosítása érdekében az (EU) 2015/757 rendelet módosítására vonatkozó javaslathoz vezethet.

               (6)

               A SOLAS-egyezmény II-1/1., II-1/2., II-1/3., II-1/4., II-1/5., II-1/6., II-1/7., II-1/8-1., II-1/9., II-1/10., II-1/12., II-1/13., II-1/15–17., II-1/19., II-1/21–22. és II-1/35. szabályának módosításai szerkesztési és kapcsolódó, illetve olyan módosításokat vezetnek be, amelyek sérülés esetén a személyhajók túlélőképességének javítása érdekében a térfelosztásra és a sérült állapotban fennálló stabilitásra vonatkozó követelményeket érintik. A 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) a belföldi útvonalakon közlekedő személyhajókra és nagysebességű utasszállító vízi járművekre vonatkozik. Az említett irányelv 6. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében az A. osztályba tartozó új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény követelményeinek.

               (7)

               A SOLAS-egyezmény II-1/1.2. szabályának módosításai, az új II-1/19-1. szabály és a SOLAS-egyezmény III/1.4., III/30. és III/37. szabályának a kárelhárítási gyakorlatokat érintő módosításai az új és a meglévő személyhajók biztonságának javítása érdekében az elárasztást követő túlélőképesség javítását célzó egységes szemlélet részét képezik. A 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), különösen annak I. melléklete V. fejezetének V/2. szabálya tartalmazza a személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, tisztek, személyzeti állományú tengerészek és egyéb személyzet képzésére és képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelményeket. Az uniós jogba a 2008/106/EK irányelv által beépített STCW-egyezmény az STCW-szabályzat vonatkozó alkalmassági táblázataiban tartalmazza a hajók stabilitásával kapcsolatos képzési követelményeket.

               (8)

               A SOLAS-egyezmény II-2/1. és II-2/10. szabályának módosításai arról rendelkeznek, hogy a továbbiakban nem lehet kötelezővé tenni a legalább 135 l térfogatú haboltókat a kazánházakban a 175 kW-nál kisebb teljesítményű háztartási bojlerek vagy a vízpermettel oltó beépített helyi alkalmazású tűzoltó rendszerekkel védett bojlerek esetében. A 2009/45/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerint az A. osztályú új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény követelményeinek. Ezenkívül a SOLAS-egyezmény II-2/1. és II-2/10. szabálya vonatkozik a B., C. és D. osztályú új és B. osztályú meglévő személyhajókra a 2009/45/EK irányelv I. melléklete II-2. fejezete A. része 6. pontjának („Tűzoltó berendezések a gépterekben”) 7. alpontja szerint, amely megállapítja, hogy a géptereket és a kazánházakat hordozható rendszerekkel kell felszerelni.

               (9)

               A SOLAS-egyezmény II-1/3-12. szabályának módosításai pótolják a hajók fedélzetén engedélyezhető zajszintekről szóló szabályzat alkalmazásával kapcsolatban a jelenlegi szabályban tapasztalható hiányosságot olyan hajók esetében, amelyek építési szerződését 2014. július 1-je előtt kötötték meg, és amelyek gerincét 2015. január 1-jén vagy azt követően lefektették vagy hasonló építési szakaszban voltak, de átadásukra 2018. július 1-jéig nem kerül sor. A 2003/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 3. cikke megállapítja a munkavállalók védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket, és meghatározza az expozíciós határértékeket és expozíciós beavatkozási értékeket. Ezenkívül a 2009/45/EK irányelv mint vonatkozó másodlagos jogszabály 6. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja kötelezővé teszi az 1974. évi módosított SOLAS-egyezmény alkalmazását az új A. osztályú hajókra is, az említett irányelv I. melléklete C. részének 15. szabálya pedig megállapítja a B., C. és D. osztályú új hajók géptereire vonatkozó zajcsökkentő intézkedéseket.

               (10)

               Az STCW-egyezménynek és -szabályzatnak a személyhajókat érintő speciális képzésre vonatkozó módosításai és az STCW-szabályzat A. és B. részét érintő módosítások megoldják a korszerű személyhajók nagyobb mérete és a fedélzeten tartózkodó utasok nagy száma miatt jelentkező új problémákat, valamint a kiképzés és az ismertető képzés négy különböző szintjét tartalmazzák: személyhajókra vonatkozó riadógyakorlatok, személyhajókra vonatkozó tömegirányítás oktatása, személyhajókra vonatkozó válságkezelés és emberi viselkedés oktatása, és ro-ro személyhajókra vonatkozó kiképzés. A 2008/106/EK irányelv, különösen annak I. melléklete V. fejezetének V/2. szabálya tartalmazza a személyszállító hajókon szolgáló parancsnokok, tisztek, személyzeti állományú tengerészek és egyéb személyzet képzésére és képesítésére vonatkozó kötelező minimumkövetelményeket.

               (11)

               Az FSS-szabályzat 13. fejezetének módosításai egy pontosítást tartalmaznak, miszerint külön kell elvégezni a meghatározott helyiségek két különböző mértékű utas-telítettségére a menekülési útvonalak méretének kiszámítását, annak alapján, hogy a lépcsőkön, illetve az ajtókon, folyosókon és pihenőkön keresztül összesen hány menekülő utasra lehet számítani. A 2009/45/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerint az A. osztályú új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény követelményeinek. A 2009/45/EK irányelv I. melléklete A. részének II-2. fejezete továbbá a 2003. január 1-jén vagy azt követően épített B., C. és D. osztályú hajókra alkalmazza az MSC.98(73). sz. határozattal elfogadott FSS-szabályzatot.

               (12)

               Amennyiben a SOLAS-egyezmény II-1/1., II-1/2., II-1/3., II-1/4., II-1/5., II-1/6., II-1/7., II-1/8-1., II-1/9., II-1/10., II-1/12., II-1/13., II-1/15–17., II-1/19., II-1/21–22. és II-1/35. szabályának, a SOLAS egyezmény II-2/1. és II-2/10. szabályának, valamint az FSS-szabályzat 13. fejezetének módosításai érinthetik a 2009/45/EK irányelvnek a belföldi útvonalakon közlekedő személyhajókra és nagysebességű utasszállító vízi járművekre vonatkozó rendelkezéseit, akkor ezek a módosítások az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

               (13)

               A 2011-es ESP-szabályzat módosításai biztosítják az összhangot a Hajóosztályozó Társaságok Nemzetközi Szövetsége Egységes Követelményeinek javított, Z10-es sorozatával (IACS UR Z10-es sorozat), amely a szemlék és bizonyítványok követelményeiről szól. Az 530/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 5. és 6. cikke kötelezővé teszi az IMO állapotminősítési rendszerének alkalmazását minden 15 évnél régebbi egyhéjazatú olajszállító tartályhajó esetében. Az ömlesztettárú-szállító hajók és a kőolajszállító tartályhajók vizsgálatakor alkalmazandó kiterjesztett ellenőrző program (ESP) határozza meg ezen alaposabb vizsgálat elvégzésének módját. Mivel az állapotminősítési rendszer az ESP-t alkalmazza célja elérése érdekében, az ESP keretében végzett vizsgálatok bármely módosítása az 530/2012/EU rendelet révén automatikusan alkalmazandó.

               (14)

               Az Unió nem tagja az IMO-nak és a vonatkozó egyezményeknek, illetve szabályzatoknak sem szerződő fele. A Tanácsnak ezért fel kell hatalmaznia a tagállamokat arra, hogy képviseljék az Unió álláspontját, és a szóban forgó módosításokat magukra nézve kötelezőnek ismerjék el, amennyiben ezek a módosítások az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának 70. ülésén az Unió által képviselendő álláspont az, hogy hozzá kell járulni a MARPOL-egyezmény VI. mellékletének 4. fejezetére irányuló, a MEPC 69/21/Add.1. sz. IMO-dokumentum 7. mellékletében szereplő módosítások elfogadásához.
   2. cikk
   (1)   Az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottságának 97. ülésén az Unió által képviselendő álláspont az, hogy hozzá kell járulni a következők módosításainak az elfogadásához:

               a)

               a SOLAS-egyezmény II-1/1., II-1/2., II-1/3., II-1/4., II-1/5., II-1/6., II-1/7., II-1/8-1., II-1/9., II-1/10., II-1/12., II-1/13., II-1/15–17., II-1/19., II-1/21–22. és II-1/35. szabálya az IMO 2016. május 20-i 3644. körlevelének 1. mellékletében foglaltak szerint;

               b)

               a SOLAS-egyezmény II-1/1.2. szabálya, az új II-1/19-1. szabály és a SOLAS-egyezmény III/1.4., III/30. és III/37. szabályának módosításai az IMO 2016. május 20-i 3644. körlevelének 1. mellékletében foglaltak szerint;

               c)

               a SOLAS-egyezmény II-2/1. és II-2/10. szabálya az IMO 2016. május 20-i 3644. körlevelének 1. mellékletében foglaltak szerint;

               d)

               a SOLAS-egyezmény II-1/3-12. szabálya az IMO 2016. május 20-i 3644. körlevelének 1. mellékletében foglaltak szerint;

               e)

               az STCW-egyezménynek és -szabályzatnak a személyhajókat érintő speciális képzésre vonatkozó része és az STCW-szabályzat A. és B. része az MSC 96/25/Add.1. sz. IMO-dokumentum 8., 9. és 10. mellékletében foglaltak szerint;

               f)

               az FSS-szabályzat 13. fejezete az IMO 2016. május 20-i 3644. körlevelének 2. mellékletében foglaltak szerint;

               g)

               a 2011-es ESP-szabályzat az IMO 2016. május 20-i 3644. körlevelének 4. mellékletében foglaltak szerint.

         (2)   Amennyiben a SOLAS-egyezmény II-1/6. szabályának az (1) bekezdés a) pontjában említett módosításait az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottságának 97. ülésén felülvizsgálják, az Unió által képviselendő álláspont értelmében hozzá kell járulni a módosítások azon változtatásaihoz, amelyek javítják a jelenlegi biztonsági szinteket.
   3. cikk
   (1)   Az Unió által képviselendő, az 1. és a 2. cikkben foglalt álláspontot az IMO-tagsággal rendelkező tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviselik.
   (2)   Az 1. és a 2. cikkben foglalt álláspontokat érintő kisebb változtatások a Tanács további határozata nélkül is elfogadhatók.
   4. cikk
   A Tanács felhatalmazza a tagállamokat, hogy az 1. és a 2. cikkben említett módosításokat – az Unió érdekét szem előtt tartva – magukra nézve kötelezőnek ismerjék el, amennyiben azok az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak.
   5. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Luxembourgban, 2016. október 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. SÓLYMOS

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról (HL L 123., 2015.5.19., 55. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/45/EK irányelve (2009. május 6.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (HL L 163., 2009.6.25., 1. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/106/EK irányelve (2008. november 19.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről (HL L 323., 2008.12.3., 33. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/10/EK irányelve (2003. február 6.) a munkavállalók fizikai tényezők (zaj) hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről (HL L 42., 2003.2.15., 38. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 530/2012/EU rendelete (2012. június 13.) az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről (HL L 172., 2012.6.30., 3. o.).


title: 2011/589/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/190

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2011/589/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 17. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0105/2011),

               1.

               jóváhagyja az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 16. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.