title: A Tanács (EU) 2017/1173 határozata (2017. június 26.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról (04 03 01 03 költségvetési sor)

text:
                  1.7.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 170/89

            A TANÁCS (EU) 2017/1173 HATÁROZATA
      (2017. június 26.)
      az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról (04 03 01 03 költségvetési sor)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. és 48. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

                  (2)

                  Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

                  (3)

                  Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó különös rendelkezéseket tartalmaz.

                  (4)

                  Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

                  (5)

                  Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy folytatni lehessen a kiterjesztett együttműködést 2016. december 31. után.

                  (6)

                  Ezért az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió nevében elfogadandó álláspontnak az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt Luxembourgban, 2017. június 26-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            J. MIZZI

         (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

         (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

         TERVEZET
         AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2017 HATÁROZATA
         (…)
         az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról
         AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

                     (2)

                     Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2017. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
         1. cikk
         Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 5. cikkének (5) és (13) bekezdésében az „és 2016” szavak helyébe a „2016 és 2017” szavak lépnek.
         2. cikk
         Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás (*1). 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették.
         Ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.
         3. cikk
         Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

            Kelt Brüsszelben,

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság titkárai

            (*1)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: A Tanács (EU) 2017/446 határozata (2017. március 3.) a polgári légi járművek kereskedelméről szóló megállapodás mellékletének módosításáról szóló, 2015. évi jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               15.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 69/1

         A TANÁCS (EU) 2017/446 HATÁROZATA
   (2017. március 3.)
   a polgári légi járművek kereskedelméről szóló megállapodás mellékletének módosításáról szóló, 2015. évi jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (6) bekezdése a) pontjával együtt értelmezett 207. cikke (4) bekezdés első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A 80/271/EGK határozattal (2) a Tanács jóváhagyta a polgári légi járművek kereskedelméről szóló GATT-megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) megkötését.

               (2)

               A megállapodás aláírói 2015. november 5-én Genfben – képviselőik útján – megállapodtak abban, hogy elfogadásra megnyitják a megállapodás mellékletének módosításáról szóló, 2015. évi jegyzőkönyvet (a továbbiakban: jegyzőkönyv), amely a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszer 2007. évi változata által bevezetett változásokat ülteti át a megállapodás mellékletébe.

               (3)

               A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A polgári légi járművek kereskedelméről szóló megállapodás mellékletének módosításáról szóló, 2015. évi jegyzőkönyvet a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) az elfogadási okirat Unió nevében történő letétbe helyezésére, miáltal az Unió ezt a jegyzőkönyvet magára nézve kötelezőnek ismeri el (3).
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 3.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. FARRUGIA

      (1)  A 2017. február 15-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 80/271/EGK határozata (1979. december 10.) az 1973 és 1979 közötti kereskedelmi tárgyalások eredményeként létrejött többoldalú megállapodások megkötéséről (HL L 71., 1980.3.17., 1. o.).

      (3)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.


title: 2006/280/EK,Euratom: A tagállamok kormányképviselőinek határozata ( 2006. április 6. ) az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága egy bírájának kinevezéséről

text:
               13.4.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 104/38

      A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISELŐINEK HATÁROZATA

   (2006. április 6.)
   az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága egy bírájának kinevezéséről
   (2006/280/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TAGÁLLAMAINAK KORMÁNYKÉPVISELŐI,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 224. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 140. cikkére,
   mivel:
   A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 5. és 7. cikke alapján, a 47. cikkel összefüggésben, és Paolo MENGOZZI lemondását követően az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságába ki kell nevezni egy bírát Paolo MENGOZZI hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2007. augusztus 31-ig,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZNAK:
   1. cikk
   Enzo MOAVERO MILANESI-t az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága bírájának nevezik ki eskütétele napjától kezdődően és 2007. augusztus 31-ig.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. április 6-án.

            az elnök

         G. WOSCHNAGG


title: A Bizottság határozata (1983. május 11.) a közösségi erdészeti és faipari politikával foglalkozó bizottság létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31983D0247

Hivatalos Lap L 137 , 26/05/1983 o. 0031 - 0032 finn különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0183  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 14 o. 0061  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 12 o. 0183  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 14 o. 0061

		A Bizottság határozata(1983. május 11.)a közösségi erdészeti és faipari politikával foglalkozó bizottság létrehozásáról(83/247/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,mivel az Európai Gazdasági Közösség céljai a tagállamokon belüli élet- és munkakörülmények folyamatos javítása, és a gazdasági tevékenységek harmonikus fejlődése;mivel a fakitermelésen, valamint a fa ipari feldolgozásán alapuló gazdasági tevékenységek hozzájárulhatnak e célok eléréséhez, tekintettel e tevékenységek lehetséges fejlődésére és tekintettel jelenlegi nehézségeikre;mivel e nehézségeket nem külön-külön, hanem kölcsönös kapcsolatuk figyelembevételével kell megvizsgálni és megoldani;mivel ezért, valamint a bizottsági osztályok és különösképpen a Tanáccsal kapcsolatos kommunikációt megvalósító, az erdészeti, valamint a faipari iparágakra vonatkozó közösségi cselekvési programmal már végrehajtott munka alapján, az érintett gazdasági ágazatokkal való szoros és folyamatos kapcsolatok segíthetnek e célok elérésében;mivel az ilyen kapcsolatok megszervezésének legalkalmasabb módja a Bizottság mellett az erdészetre, valamint a faiparra vonatkozó közösségi politikával foglalkozó tanácsadó bizottság létrehozása, ami ezen ágazatokat képviseli; mivel ezenkívül intézkedni kell olyan szakképzett személyek jelenlétéről a bizottságban, akik az erdőgazdálkodással kapcsolatos műszaki szakértelmüket és tudásukat közösségi szinten hasznosítják a bizottságban,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Bizottság mellett létrejön a közösségi erdészeti és faipari politikával foglalkozó tanácsadó bizottság (a továbbiakban: bizottság). A bizottság a fa-, valamint a faszármazéktermékek termelőinek, ipari feldolgozóinak és kereskedőinek képviselőiből, és azokból a szakképzett személyekből áll, akiknek az erdőgazdasági ismereteit közösségi szinten széles körben elismerik.2. cikkA bizottság, a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére, segíti a Bizottságot az erdészettel és faiparral kapcsolatos közösségi politikát érintő összes üggyel kapcsolatban, és különösen a fatermékekre irányuló, Közösségen belüli keresletet és ezt a keresletet kielégítő fakínálatot érintő ügyekkel kapcsolatban.3. cikkA bizottság 27 tagból áll:- nyolc tag az erdőtulajdonosok és erdészeti tevékenységek képviseletében,- nyolc tag a fafeldolgozó iparágak képviseletében,- négy tag a fa- és faszármazéktermékek kereskedőinek képviseletében,- hét különösen képzett személy.4. cikkA bizottság tagjait az érintett ágazatokkal folytatott konzultáció után a Bizottság nevezi ki.5. cikkA bizottság tagjainak hivatali ideje három év, és megújítható. A hároméves időtartam lejáratakor a bizottság tagjai leváltásukig vagy hivatali idejük megújításáig hivatalban maradnak.A tag megbízatása a hároméves időszak lejárta előtt, a tag halála vagy lemondása esetén megszűnik.A hivatali idő fennmaradó részében a tag helyettesítése a 4. cikk rendelkezéseivel összhangban történik.A tagok tevékenységükért nem részesülnek díjazásban.6. cikkA tagok jegyzékét a Bizottság tájékoztatási céllal az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszi.7. cikkA tanácsadó bizottság elnöke a Bizottság képviselője.8. cikkAz elnök a napirendi pontokkal kapcsolatban különleges ismeretekkel rendelkező bármilyen személyt meghívhat, hogy szakértőként részt vegyen a bizottság, valamint a 9. cikkben említett munkacsoportok munkájában.A szakértők csak az olyan napirendi pontok vitáin vesznek részt, amelyekkel kapcsolatban jelenlétük indokolt.9. cikkA bizottság munkacsoportokat hozhat létre.10. cikk(1) A bizottságot, valamint a munkacsoportokat az elnök hívja össze, és a Bizottság központjában üléseznek.(2) A Bizottság érintett osztályainak képviselői részt vesznek a bizottság, valamint a munkacsoportok ülésein.(3) A bizottság és a munkacsoportok titkárságát a Bizottság biztosítja.11. cikkA bizottsági vitákat nem követi szavazás.A Bizottság, amennyiben a bizottság véleményét kéri, határidőt állapíthat meg, amelyen belül a véleményt meg kell adni.12. cikkA Szerződés 214. cikkének sérelme nélkül, a bizottság tagjai nem adhatnak közre olyan információkat, amelyek a bizottsági vagy munkacsoportbeli munkájuk során jutott tudomásukra, amennyiben az elnök tájékoztatja őket, hogy valamely vélemény vagy feltett kérdés bizalmas ügyeket érint.Ebben az esetben kizárólag a bizottság tagjai, valamint a Bizottság képviselői lehetnek jelen a kérdéses üléseken.13. cikkEz a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1983. május 11-én.a Bizottság részérőlÉtienne Davignonalelnök--------------------------------------------------


title: 2005/953/EK: A Tanács határozata ( 2005. december 20. ) az EK-nak az 1994. évi GATT-hoz mellékelt CXL. listájában megadott, rizsre vonatkozó engedmények módosítása tekintetében az 1994. évi GATT XXVIII. cikke szerint az Európai Közösség és Thaiföld közötti, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

text:
               29.12.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 346/24

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2005. december 20.)
   az EK-nak az 1994. évi GATT-hoz mellékelt CXL. listájában megadott, rizsre vonatkozó engedmények módosítása tekintetében az 1994. évi GATT XXVIII. cikke szerint az Európai Közösség és Thaiföld közötti, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről
   (2005/953/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2003. június 26-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az 1994. évi GATT XXVIII. cikke szerint kezdjen tárgyalásokat a rizsre vonatkozó egyes engedmények módosítása céljából. Ennek megfelelően az Európai Közösség 2003. július 2-án értesítette a WTO-t arról a szándékáról, hogy az EK CXL. engedményes listáját módosítja.

               (2)

               A Bizottság tárgyalásokat folytatott a Szerződés 133. cikke alapján létrehozott bizottsággal konzultálva és a Tanács által közzétett tárgyalási irányelvek keretén belül.

               (3)

               A Bizottság tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államokkal, melynek elsődleges szállítói érdeke fűződik a 1006 20 HR-kód (előmunkált rizs) alá tartozó és jelentős szállítói érdeke a 1006 30 HR-kód (hántolt rizs) alá tartozó termékekhez, Thaifölddel, melynek elsődleges szállítói érdeke fűződik a 1006 30 HR-kód (hántolt rizs) alá tartozó és jelentős szállítói érdeke a 1006 20 HR-kód (előmunkált rizs) alá tartozó termékekhez, valamint Indiával és Pakisztánnal, melyek mindegyikének jelentős szállítói érdeke fűződik a 1006 20 HR-kód (előmunkált rizs) alá tartozó termékekhez.

               (4)

               Az Indiával és Pakisztánnal kötött megállapodásokat a Közösség nevében a 2004/617/EK határozattal (1), illetve a 2004/618/EK határozattal (2) hagyták jóvá. Az előmunkált rizsre (1006 20 HR-kód) és a hántolt rizsre (1006 30 HR-kód) a 2004/619/EK határozat (3) új vámtételeket rögzített. Az Egyesült Államokkal kötött megállapodást a 2005/476/EK határozattal (4) hagyták jóvá.

               (5)

               A Bizottság levélváltás formájában sikeresen megállapodást kötött a Közösség és Thaiföld között, amelyet jóvá kell hagyni.

               (6)

               A megállapodás 2005. szeptember 1-jétől történő teljes körű alkalmazása biztosításának érdekében és a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendelet (5) módosításáig a Bizottság felhatalmazást kap, hogy az említett rendelettől való átmeneti eltéréseket fogadjon el, illetve hogy fogadja el a szükséges végrehajtási intézkedéseket.

               (7)

               Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az 1994. évi GATT-hoz mellékelt EK CXL. listában megadott, rizsre vonatkozó engedmények módosítása tekintetében az 1994. évi GATT XXVIII. cikke szerint az Európai Közösség és Thaiföld között levélváltás formájában létrejött megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   (1)   A megállapodás 2005. szeptember 1-jétől történő teljes körű alkalmazása biztosításának érdekében a Bizottság eltérhet az 1785/2003/EK rendelettől az e határozat 3. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban az említett rendelet módosításáig, de legkésőbb 2006. június 30-ig.
   (2)   A Bizottság elfogadja a megállapodás végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat az e határozat 3. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban.
   3. cikk
   (1)   A Bizottság munkáját az 1784/2003/EK rendelet (7) 25. cikkével létrehozott Gabonapiaci Irányítóbizottság segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.
   Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő egy hónap.
   (3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
   4. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t (8).

      Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnökasszony

         M. BECKETT

      (1)  HL L 279., 2004.8.28., 17. o.

      (2)  HL L 279., 2004.8.28., 23. o.

      (3)  HL L 279., 2004.8.28., 29. o.

      (4)  HL L 170., 2005.7.1., 67. o.

      (5)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

      (6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (7)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

      (8)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
    ---documentbreak---

               29.12.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 346/26

         MEGÁLLAPODÁS LEVÉLVÁLTÁS FORMÁJÁBAN
   az EK-nak az 1994. évi GATT-hoz mellékelt CXL. listájában megadott, rizsre vonatkozó engedmények módosítása tekintetében az 1994. évi GATT XXVIII. cikke szerint az Európai Közösség és Thaiföld között
   Brüsszel, 2005. december 20-án.
   Tisztelt Uram!
   Az EK-nak az 1994. évi Általános Vámtarifa és Kereskedelmi Egyezményhez (1994. évi GATT-hoz) mellékelt CXL. listájában megadott, rizsre vonatkozó engedmények módosítása tekintetében az 1994. évi GATT XXVIII. cikke értelmében az Európai Közösség (EK) és a Thaiföldi Királyság (Thaiföld) között lefolytatott tárgyalásokat követően az EK egyetért az alábbiakban felvázolt döntésekkel.

               1.

               Az előmunkált rizs (HR-alszám 1006 20), a félig vagy teljesen hántolt rizs (HR-alszám 1006 30) és a törmelékrizs (HR-alszám 1006 40) esetében a lekötött vámtétel 65 EUR/tonna, 175 EUR/tonna illetve 128 EUR/tonna.

               2.

               Az EK a félig vagy teljesen hántolt rizs (HR-alszám 1006 30) esetében a (3)–(6) bekezdéssel összhangban lévő vámtételt alkalmaz.

               3.

               Az éves behozatali referenciaszint a 25 tagú EK-ba a 2001/02-es és 2003/04-es gazdasági években (szeptember 1-jétől augusztus 31-ig) bárhonnan behozott összes félig vagy teljesen hántolt rizs átlagos mennyiségeként számítandó ki, 10 %-kal növelve (azaz 337 168 tonna).

               4.

               Hat hónapos behozatali referenciaszint: a hat hónapos behozatali referenciaszintet minden egyes gazdasági évben a fenti (3) bekezdésben kiszámított éves behozatali referenciaszint 47 %-ában állapítják meg (azaz 158 469 tonna).

               5.

               Az alkalmazott vámtétel évközi kiigazítása: minden egyes gazdasági év első hat hónapját követő 10 napon belül az EK az alábbiak szerint felülvizsgálja, és szükség esetén kiigazítja az alkalmazott vámtételt:

                           a)

                           amennyiben az éppen lezárult hat hónapos időszakra vonatkozóan a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalai több mint 15 %-kal meghaladják az arra az időszakra vonatkozó hat hónapos behozatali referenciaszintet a fenti (4) bekezdés szerinti kiszámítás alapján (azaz több mint 182 239 tonna), az EK 175 EUR/tonna vámtételt alkalmaz;

                           b)

                           amennyiben az éppen lezárult hat hónapos időszakra vonatkozóan a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalai alacsonyabbak vagy egyenlőek az arra az időszakra vonatkozó hat hónapos behozatali referenciaszinttel a fenti (4) bekezdés szerinti kiszámítás alapján, 15 %-kal megnövelve (azaz kevesebb vagy egyenlő 182 239 tonna), az EK 145 EUR/tonna vámtételt alkalmaz.

                     A fenti a) és b) pont alkalmazásában a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalához tartozik minden, a 1006 30 HR-alszám alatt a 25 tagú EK-ba irányuló, bárhonnan származó behozatal.

               6.

               Az alkalmazott vámtétel év végi kiigazítása: a gazdasági év leteltét követő 10 napon belül az EK az alábbiak szerint felülvizsgálja, és szükség esetén kiigazítja az alkalmazott vámtételt:

                           a)

                           amennyiben az éppen lezárult hat hónapos időszakra vonatkozóan a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalai több mint 15 %-kal meghaladják az arra a 12 hónapos időszakra vonatkozó éves behozatali referenciaszintet a fenti (3) bekezdés szerinti kiszámítás alapján (azaz több mint 387 743 tonna), az EK 175 EUR/tonna vámtételt alkalmaz;

                           b)

                           amennyiben az éppen lezárult hat hónapos időszakra vonatkozóan a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalai alacsonyabbak vagy egyenlőek az arra a 12 hónapos időszakra vonatkozó éves behozatali referenciaszinttel a (3) bekezdés szerinti kiszámítás alapján, 15 %-kal megnövelve (azaz kevesebb vagy egyenlő 387 743 tonna), az EK 145 EUR/tonna vámtételt alkalmaz.

                     A fenti a) és b) pont alkalmazásában a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalához tartozik minden, a 1006 30 HR-alszám alatt a 25 tagú EK-ba irányuló, bárhonnan származó behozatal.

               7.

               Vámkontingens: az EK új éves vámkontingenst nyit 13 500 tonna félig vagy teljesen hántolt rizsre, amelyből 4 313 tonnát Thaiföldnek ítélnek oda. A kontingensen belüli vámtétel nulla.

               8.

               Törmelékrizs: a 1006 40 HR-alszám alá tartozó rizs esetében az EK 65 EUR/tonna behozatali vámot alkalmaz.

               9.

               A törmelékrizs jelenlegi vámkontingensének mennyiségét 100 000 tonnára kell növelni. A kontingensen belüli vám egyenlő a (8) bekezdésben foglalt vámmal, 30,77 % levonásával.

               10.

               Adatok: az éves és a hat hónapos tényleges behozatali szintek fenti (5) és (6) bekezdés szerinti kiszámítását az EK rizsre vonatkozó behozatali engedélyezési adatainak felhasználásával határozzák meg. Az EK hetente közzéteszi ezeket az adatokat az interneten.

               11.

               Átláthatóság: az EK haladéktalanul közzéteszi az alkalmazott vámtétel bármilyen kiigazítását.

               12.

               Konzultáció: bármelyik fél kezdeményezésére a felek az ilyen tartalmú felkérés kézhezvételétől számított 30 napon belül konzultációkat kezdenek az e megállapodás alá tartozó ügyekre vonatkozóan.

               13.

               E megállapodás rendelkezései 2005. szeptember 1-jétől alkalmazandók.

         Lekötelezne, ha megerősítené azt, hogy Kormánya egyetért-e a fentiekkel.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         az Európai Közösség nevében

   Bangkok, 2005. december 21-én.
   Tisztelt Uram!
   Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom mai levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:
   „Az EK-nak az 1994. évi Általános Vámtarifa és Kereskedelmi Egyezményhez (1994. évi GATT-hoz) mellékelt CXL. listájában megadott, rizsre vonatkozó engedmények módosítása tekintetében az 1994. évi GATT XXVIII. cikke értelmében az Európai Közösség (EK) és a Thaiföldi Királyság (Thaiföld) között lefolytatott tárgyalásokat követően az EK egyetért az alábbiakban felvázolt döntésekkel.

               1.

               Az előmunkált rizs (HR-alszám 1006 20), a félig vagy teljesen hántolt rizs (HR-alszám 1006 30) és a törmelékrizs (HR-alszám 1006 40) esetében a lekötött vámtétel 65 EUR/tonna, 175 EUR/tonna illetve 128 EUR/tonna.

               2.

               Az EK a félig vagy teljesen hántolt rizs (HR-alszám 1006 30) esetében a (3)–(6) bekezdéssel összhangban lévő vámtételt alkalmaz.

               3.

               Az éves behozatali referenciaszint a 25 tagú EK-ba a 2001/02-es és 2003/04-es gazdasági években (szeptember 1-jétől augusztus 31-ig) bárhonnan behozott összes félig vagy teljesen hántolt rizs átlagos mennyiségeként számítandó ki, 10 %-kal növelve (azaz 337 168 tonna).

               4.

               Hat hónapos behozatali referenciaszint: a hat hónapos behozatali referenciaszintet minden egyes gazdasági évben a fenti (3) bekezdésben kiszámított éves behozatali referenciaszint 47 %-ában állapítják meg (azaz 158 469 tonna).

               5.

               Az alkalmazott vámtétel évközi kiigazítása: minden egyes gazdasági év első hat hónapját követő 10 napon belül az EK az alábbiak szerint felülvizsgálja, és szükség esetén kiigazítja az alkalmazott vámtételt:

                           a)

                           amennyiben az éppen lezárult hat hónapos időszakra vonatkozóan a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalai több mint 15 %-kal meghaladják az arra az időszakra vonatkozó hat hónapos behozatali referenciaszintet a fenti (4) bekezdés szerinti kiszámítás alapján (azaz több mint 182 239 tonna), az EK 175 EUR/tonna vámtételt alkalmaz;

                           b)

                           amennyiben az éppen lezárult hat hónapos időszakra vonatkozóan a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalai alacsonyabbak vagy egyenlőek az arra az időszakra vonatkozó hat hónapos behozatali referenciaszinttel a fenti (4) bekezdés szerinti kiszámítás alapján, 15 %-kal megnövelve (azaz kevesebb vagy egyenlő 182 239 tonna), az EK 145 EUR/tonna vámtételt alkalmaz.

                     A fenti a) és b) pont alkalmazásában a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalához tartozik minden, a 1006 30 HR-alszám alatt a 25 tagú EK-ba irányuló, bárhonnan származó behozatal.

               6.

               Az alkalmazott vámtétel év végi kiigazítása: a gazdasági év leteltét követő 10 napon belül az EK az alábbiak szerint felülvizsgálja, és szükség esetén kiigazítja az alkalmazott vámtételt:

                           a)

                           amennyiben az éppen lezárult hat hónapos időszakra vonatkozóan a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalai több mint 15 %-kal meghaladják az arra a 12 hónapos időszakra vonatkozó éves behozatali referenciaszintet a fenti (3) bekezdés szerinti kiszámítás alapján (azaz több mint 387 743 tonna), az EK 175 EUR/tonna vámtételt alkalmaz;

                           b)

                           amennyiben az éppen lezárult hat hónapos időszakra vonatkozóan a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalai alacsonyabbak vagy egyenlőek az arra a 12 hónapos időszakra vonatkozó éves behozatali referenciaszinttel a (3) bekezdés szerinti kiszámítás alapján, 15 %-kal megnövelve (azaz kevesebb vagy egyenlő 387 743 tonna), az EK 145 EUR/tonna vámtételt alkalmaz.

                     A fenti a) és b) pont alkalmazásában a félig vagy teljesen hántolt rizs tényleges behozatalához tartozik minden, a 1006 30 HR-alszám alatt a 25 tagú EK-ba irányuló, bárhonnan származó behozatal.

               7.

               Vámkontingens: az EK új éves vámkontingenst nyit 13 500 tonna félig vagy teljesen hántolt rizsre, amelyből 4 313 tonnát Thaiföldnek ítélnek oda. A kontingensen belüli vámtétel nulla.

               8.

               Törmelékrizs: a 1006 40 HR-alszám alá tartozó rizs esetében az EK 65 EUR/tonna behozatali vámot alkalmaz.

               9.

               A törmelékrizs jelenlegi vámkontingensének mennyiségét 100 000 tonnára kell növelni. A kontingensen belüli vám egyenlő a (8) bekezdésben foglalt vámmal, 30,77 % levonásával.

               10.

               Adatok: az éves és a hat hónapos tényleges behozatali szintek fenti (5) és (6) bekezdés szerinti kiszámítását az EK rizsre vonatkozó behozatali engedélyezési adatainak felhasználásával határozzák meg. Az EK hetente közzéteszi ezeket az adatokat az interneten.

               11.

               Átláthatóság: az EK haladéktalanul közzéteszi az alkalmazott vámtétel bármilyen kiigazítását.

               12.

               Konzultáció: bármelyik fél kezdeményezésére a felek az ilyen tartalmú felkérés kézhezvételétől számított 30 napon belül konzultációkat kezdenek az e megállapodás alá tartozó ügyekre vonatkozóan.

               13.

               E megállapodás rendelkezései 2005. szeptember 1-jétől alkalmazandók.

         Lekötelezne, ha megerősítené azt, hogy Kormánya egyetért-e a fentiekkel.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.”
   Megtiszteltetés számomra, hogy megerősíthetem Thaiföld egyetértését a levélben foglaltakkal.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         a Thaiföldi Királyság részéről


title: S5. határozat ( 2009. október 2. ) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján betegség vagy anyaság esetén a 883/2004/EK rendelet 1. cikke va) pontjában meghatározott természetbeni ellátás fogalmának értelmezéséről és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 62., 63. és 64. cikke alapján megtérítendő összegek kiszámításáról (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

text:
               24.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 106/54

         S5. HATÁROZAT
   (2009. október 2.)
   a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján betegség vagy anyaság esetén a 883/2004/EK rendelet 1. cikke va) pontjában meghatározott „természetbeni ellátás” fogalmának értelmezéséről és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 62., 63. és 64. cikke alapján megtérítendő összegek kiszámításáról
   (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   2010/C 106/18
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az Igazgatási Bizottság feladata a 883/2004/EK és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) kapcsolatban felmerülő igazgatási és értelmezési kérdések kezelése,
   tekintettel a 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 883/2004/EGK rendelet 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikke (1) és (2) bekezdése alkalmazásának céljából a betegség vagy anyaság esetén juttatott „természetbeni ellátás” fogalmához pontos, minden tagállamra kötelező jelentést kell társítani, ahogyan az a 883/2004/EGK rendelet 1. cikke va) pontjában rögzítve van.

               (2)

               A betegség vagy anyaság esetén juttatott természetbeni ellátás fogalmának – az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban – az ápolásra szoruló személyeknek nyújtott természetbeni ellátásra is ki kell terjednie.
               A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   I.   Általános rendelkezések

               1.

               A 987/2009/EK rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 62., 63., és 64. cikkében említett megtérítések kiszámításakor azokat a betegség vagy anyaság esetén juttatott természetbeni ellátásokat kell figyelembe venni, amelyeket az ellátásokat biztosító intézmény által alkalmazott nemzeti jogszabály természetbeni ellátásoknak tekint, amennyiben azokat a 883/2004/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint meg lehet szerezni.

               2.

               Az alaprendelet fent említett cikkeinek értelmében az alábbiakat is természetbeni ellátásnak kell tekinteni:

                           a)

                           bizonyos kiadások részleges vagy teljes közvetlen kifizetésére feljogosító, természetbeni ápolási biztosítási ellátások, amennyiben ezek a kiadások a biztosított személy ápolásra szorult helyzetéből adódnak, és közvetlenül az ő javát szolgálják, például az otthoni vagy szakosodott létesítményekben történő betegápolás vagy gondozás, ápolási segédeszközök beszerzési vagy az otthoni környezet javítására fordított munka költségei; az ilyen ellátások lényegében a természetbeni betegségbiztosítási ellátások kiegészítéséül szolgálnak, és céljuk az ápolásra szoruló személyek egészségi állapotának és életminőségének javítása;

                           b)

                           nem az ápolási biztosítással összefüggő természetbeni ellátások, melyek ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanolyan célt szolgálnak, mint a fenti a) pontban említettek, amennyiben azok az alaprendelet értelmében szociális biztonsági ellátásoknak tekintendők, és ugyanolyan módon szerezhetők meg, mint az a) pontban említett ellátások, az alaprendelet fent említett cikkeiben előírt rendelkezésekkel összhangban.
                           A fenti 1. pontban említett kiadásoknál az a) és b) pontban említett természetbeni ellátásokat figyelembe kell venni.

               3.

               Az alaprendelet fent említett cikkeinek értelmében az alábbiak nem tekintendők természetbeni ellátás költségeinek:

                           a)

                           a betegbiztosítási rendszer igazgatásához kapcsolódó kiadások, például az egyéni vagy intézmények közötti megtérítési kérelmek kezelése és feldolgozása során felmerülő költségek;

                           b)

                           az ellátások megállapításához kapcsolódó kiadások, így például a kérelmező rokkantsági fokának vagy munkaképességének megítéléséhez szükséges orvosi igazolások kiállításáért járó orvosi díjak;

                           c)

                           általános egészségvédelmi intézkedéseket szolgáló, orvostudományi kutatáshoz és a megelőző orvostudománnyal foglalkozó intézményeknek nyújtott támogatáshoz kapcsolódó kiadások, valamint az általános (nem kockázatalapú) intézkedésekre fordított kiadások;

                           d)

                           egyének által befizetett saját hozzájárulások.

         II.   A végrehajtási rendelet 63. cikkében meghatározott rögzített összegek kiszámítására vonatkozó rendelkezések

               4.

               A végrehajtási rendelet 64. cikkével összhangban a havi rögzített összegek és a teljes rögzített összeg kiszámításakor a következőket kell figyelembe venni:

                           a)

                           a lakóhely szerinti tagállam nemzeti rendszereinek keretében az alaprendelet 17. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25. és 26. cikke alapján nyújtott természetbeni ellátások összege;

                           b)

                           a lakóhely szerinti tagállamon kívül tervezett kezelés alapján az alaprendelet 20. cikke, 27. cikkének (3) és (5) bekezdésével összhangban nyújtott természetbeni ellátások összege;

                           c)

                           egy biztosított személynek a lakóhelye szerinti tagállamon kívüli ideiglenes tartózkodása alatt nyújtott természetbeni ellátások költsége, amennyiben ezen ellátások költségei a nemzeti jogszabályok alapján nyújtandók; az e határozat II. pontjának 5. bekezdésének a) pontjában meghatározott költségek kivételével.

               5.

               A végrehajtási rendelet 64. cikkével összhangban a havi rögzített összegek és a teljes rögzített összeg kiszámításakor a következőket nem kell figyelembe venni:

                           a)

                           a lakóhely szerinti tagállamon kívüli ideiglenes tartózkodás alatt az alaprendelet 19. cikkének (1) bekezdése és 27. cikkének (1) bekezdése alapján nyújtott ellátások összege;

                           b)

                           az alaprendelettel összhangban vagy kétoldalú, illetve többoldalú megállapodások alapján megtérített ellátások összege, a tervezett gyógykezelés esetén teljesített megtérítések kivételével.

         III.   Egyéb rendelkezések

               6.

               A megtérítendő összegek kiszámítása lehetőség szerint a tartózkodási hely vagy a lakóhely szerinti hivatalos statisztikákon és elszámolásokon, illetve elsődlegesen a hivatalosan közzétett adatokon alapul. A felhasznált statisztikák forrását fel kell tüntetni.

               7.

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozat a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Lena MALMBERG

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.


title: Az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságának – 2017. július 18-i határozata az Európai Demokraták képviselőcsoportja bejegyzéséről

text:
                  18.10.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 350/22

            Az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságának
      2017. július 18-i határozata
      az Európai Demokraták képviselőcsoportja bejegyzéséről
      (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
      (2017/C 350/07)
      AZ EURÓPAI POLITIKAI PÁRTOK ÉS EURÓPAI POLITIKAI ALAPÍTVÁNYOK HATÓSÁGA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,
      tekintettel az Európai Demokraták képviselőcsoportja kérelmére,
      mivel:

                  (1)

                  az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága (továbbiakban: a hatóság) 2017. május 31-én megkapta az Európai Demokraták képviselőcsoportja (továbbiakban: a kérelmező) arra irányuló kérelmét, hogy az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban európai politikai pártként jegyezzék be, valamint 2017. június 23-án, 2017. július 5-én és 2017. július 11-én megkapta a kérelmet kiegészítő beadványokat,

                  (2)

                  a kérelmező benyújtotta az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 3. cikkében rögzített feltételek teljesítését igazoló dokumentumokat, a rendelet mellékletében meghatározott formában tett nyilatkozatot, valamint a kérelmező alapszabályát, amely tartalmazza a rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket,

                  (3)

                  a kérelmet kiegészíti Dimitri Cleenewerck de Crayencour közjegyzőnek az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 15. cikkének (2) bekezdése értelmében tett, azt igazoló nyilatkozata, hogy a kérelmező székhelye Belgiumban található, valamint hogy alapszabálya megfelel a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek,

                  (4)

                  a pályázó az (EU, Euratom) 2015/2401/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 1. és 2. cikkével összhangban kiegészítő dokumentumokat nyújtott be,

                  (5)

                  az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 9. cikke értelmében a hatóság megvizsgálta a kérelmet és a benyújtott alátámasztó dokumentumokat, és úgy véli, hogy a kérelmező teljesíti a rendelet 3. cikkében meghatározott bejegyzési feltételeket, valamint hogy az alapszabálya tartalmazza a rendelet 4. cikkében előírt rendelkezéseket,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az Európai Demokraták képviselőcsoportja ezennel bejegyzésre kerül mint európai politikai párt.
      A párt e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján európai jogi személyiséget szerez.
      2. cikk
      Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.
      3. cikk
      E határozat címzettje:

                  Európai Demokraták képviselőcsoportja

                  Rue de l’Industrie 4/Nijverheidsstraat 4

                  1000 Bruxelles/Brussels

                  BELGIQUE/BELGIË

         Kelt Brüsszelben, 2017. július 18.

               az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága részéről

               igazgató

            M. ADAM

         (1)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

         (2)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/2401/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 2.) az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartásának tartalmáról és működéséről (HL L 333., 2015.12.19., 50. o.)

         MELLÉKLET

            Parti Démocrate européen

               Statuts

            Adoptés le 13 juillet 2004
            Modifiés par le Congrès de Bruxelles, le 11 décembre 2014

               PRÉAMBULE

            Sur la base,

                        —

                        d’un engagement pour une Europe de plus en plus intégrée politiquement, et de la construction d'une Union démocratique, libre et solidaire ;

                        —

                        de la volonté conjointe de construire une vision politique claire pour un futur commun avec pour but ultime la construction d'une Europe politique qui serait également une ‘Europe de solidarité’;

                        —

                        du soutien nécessaire des institutions européennes comme clé pour construire le futur de l'Union européenne ;

                        —

                        du projet pour une Europe en paix et prospère fondée sur les valeurs partagées de paix, de liberté, de démocratie, de solidarité et d'éducation ;

                  nous établissons le Parti Démocrate européen.
            Par cet accord, les partis des pays, des nationalités historiques et des régions de l'Union européenne qui partagent des valeurs communes et les principes indiqués dans ce préambule composent ‘le Parti Démocrate européen (PDE)’.

               STATUTS DU PARTI DÉMOCRATE EUROPÉEN

               TITRE I   DÉNOMINATION, SIÈGE, BUT, DURÉE

               Article 1er : Dénomination

            Une association internationale sans but lucratif est constituée entre les signataires sous la dénomination ‘Parti Démocrate européen’.
            L’association se réserve le droit d’utiliser la dénomination abrégée ‘PDE’ ou ‘EDP’ dans tous les actes, factures, annonces, publications et autres documents émanant de l’association, ces abréviations pouvant être utilisées séparément.
            L’association est régie par les dispositions du titre III de la loi du 27 juin 1921 sur les associations sans but lucratif, les associations internationales sans but lucratif et les fondations.

               Article 2 : Siège social

            Le siège social de l’association est fixé à Bruxelles, rue de l’Industrie, 4, dans l’arrondissement judiciaire de Bruxelles.
            Le Conseil est habilité à modifier l’adresse du siège social.

               Article 3 : Langues officielles

            Les langues des partis membres du Parti démocrate européen sont langues officielles. Les langues de travail du Parti Démocrate européen sont le français, l'italien, l'anglais et l’allemand. Les documents officiels sont traduits dans les langues de travail.

               Article 4 : But

            Sans but lucratif, le Parti Démocrate européen a pour but exclusif :

                        —

                        d’assurer une collaboration étroite et permanente entre ses membres dans le but d’atteindre leurs objectifs ;

                        —

                        promouvoir et organiser des initiatives au niveau européen avec l’implication de ses membres ;

                        —

                        soutenir et coordonner les actions des partis membres lors des élections au Parlement européen ;

                        —

                        développer des relations de travail étroites entre et au sein des partis membres, leurs groupes parlementaires, européen, nationaux et régionaux, les groupes dans les autres assemblées parlementaires et les partis qui ont la même plateforme politique en dehors de l'Union européenne ;

                        —

                        poursuivre ses actions dans le but de l'unification fédérale et l'intégration de l'Europe ;

                        —

                        soutenir pleinement la représentation des intérêts régionaux et locaux et l'application adéquate du principe de subsidiarité y compris dans le cadre de chaque Etat membre.

                  Le Parti Démocrate européen mène des actions et conduit toutes les activités, à la fois en Belgique et à l'étranger, qui augmente ou font la promotion, directement ou indirectement, de ses buts et objectifs.
            Le PDE cherche une position commune entre ses membres sur tous les sujets importants concernant l’Union européenne. En outre, il informe l’opinion publique et l’implique dans la création d'une Europe unie.
            À travers leurs actions régionales et nationales, les partis membres soutiennent les positions défendues par le PDE dans le cadre de l'Union européenne. Dans le contexte des actions nationales et régionales, les partis membres peuvent conserver leur nom, leur identité et leur autonomie.
            En vue de la réalisation de son but, l’association peut, à titre gratuit ou à titre onéreux, recevoir, céder, en pleine propriété ou autrement, tous immeubles.
            Elle peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but et notamment :

                        —

                        poser tous les actes de gestion de son patrimoine en conformité avec son but ;

                        —

                        prêter son concours et s’intéresser à toute activité en conformité avec son but.

               Article 5 : Relation avec le(s) groupe(s) au Parlement européen.

            Le Parti Démocrate européen peut former une alliance avec d'autres partis européens afin de constituer un (ou des) groupe(s) efficace(s) pour promouvoir ses valeurs au sein du Parlement européen et dans les autres institutions ou organes européens.
            À cet égard,
            tous les députés représentants des partis membres, ou membre(s) seul(s) doivent siéger au sein du (des) groupe(s) défini(s) par les instances compétentes ;
            les chefs de délégations des différents partis membres nouent des relations étroites, ont des réunions régulières afin de décider les positions communes et d’assurer la cohérence des positions du PDE au sein du (des) groupe(s) parlementaire(s).

               Article 6 : Durée

            L’association est constituée pour une durée indéterminée.

               TITRE II   AFFILIATION

               Article 7 : Membres

            Le nombre de membres est illimité, mais ne peut être inférieur à trois.
            Sont membres fondateurs de l’association : les comparants au présent acte agissant ès qualité.
            Sont membres de l’association : les membres qui seront admis par le Conseil.
            Les membres de l’association sont divisés en six catégories : les partis membres, les membres individuels, les membres affiliés, les membres observateurs, les personnes physiques et les associations.

                        1.

                        Les partis membres sont des partis nationaux et/ou régionaux établis dans les Etats membres, les nationalités historiques et les régions de l’Union européenne, qui ont signé les statuts et partagent les buts et les objectifs du PDE. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

                        2.

                        Les membres individuels sont des membres des institutions et organes européens prévus par les traités, des Parlements nationaux, des assemblées régionales et locales. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

                        3.

                        Le statut de membre affilié peut être donné aux partis européens des pays non membres de l'Union européenne, mais qui partagent les objectifs du PDE ainsi que le manifeste.

                        4.

                        Le statut de membre observateur peut être donné aux partis des Etats non membres de l'Union européenne qui partagent les objectifs du PDE, ainsi que le manifeste.

                        5.

                        Les personnes physiques adhérentes des partis membres sont membres de droit. Les personnes physiques non adhérentes d’un parti membre et ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil dès lors qu’elles ne sont pas adhérentes d’un parti politique national, régional ou local membre d’un autre parti ou groupe au Parlement européen.

                        6.

                        Les associations sans but lucratif ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil.
                        Les parlementaires européens adhérents au PDE qui ne sont pas affiliés à un parti national membre du PDE peuvent se constituer en association sans but lucratif sous le régime juridique d’un Etat membre de l’Union européenne, pour adhérer conformément à ce qui est disposé par l’art. 8.
                        Les membres s’engagent à ne poser aucun acte contraire au but social de l’association ou à ne porter aucun préjudice à cette dernière de quelque façon que ce soit.

               Article 8 : Admission

            Les partis, les personnes et les associations constituées conformément à l’article 7 souhaitant rejoindre le PDE et qui remplissent les conditions énoncées dans ces statuts doivent faire acte de candidature auprès de la Présidence.
            La Présidence rédige un rapport sur l'admissibilité du parti, de la personne ou de l’association et fait des recommandations au Conseil, qui statue sur l'admission à la majorité des deux tiers.

               Article 9 : Décès, démission, exclusion

            Le décès du membre, s’il s’agit d’une personne physique, ou sa dissolution, s’il s’agit d’une personne morale, entraîne de plein droit la perte de la qualité de membre.
            Le statut de membre prend également fin en cas de démission écrite présentée au Conseil. Le statut de membre prend fin aussi si le Conseil décide d’exclure un membre à la majorité des deux tiers des votes, sur les recommandations de la Présidence.
            Les membres peuvent être exclus du parti pour une des raisons suivantes :

                        —

                        lorsqu'ils manquent au respect des statuts du PDE ou au règlement intérieur ;

                        —

                        lorsqu'ils manquent au respect des décisions prises par une instance du PDE, en accord avec ces statuts ;

                        —

                        lorsqu'ils ne respectent plus les conditions d'éligibilité ;

                        —

                        lorsqu'ils agissent d'une manière qui agit au détriment des intérêts et des valeurs du Parti Démocrate européen.

                  La personne physique ou morale qui a perdu la qualité de membre, ainsi que les héritiers ou ayant droit du membre décédé, s’il s’agit d’une personne physique, ou du membre dissout, s’il s’agit d’une personne morale, n’ont aucun droit sur le fonds social.
            Ils ne peuvent réclamer ou requérir, ni relevé, ni reddition de compte, ni apposition de scellés, ni inventaires.

               Article 10 : Cotisation

            Une cotisation est demandée aux membres. Son montant est arrêté par la Présidence.

               Article 11 : L’Institut des Démocrates européens

            L’Institut des Démocrates européens (IED) est la fondation politique au niveau européen affiliée au PDE. Dans le respect des buts et des valeurs fondamentales défendus par l’Union européenne, il soutient et complète les objectifs du PDE. L’IED a une personnalité juridique distincte du PDE.

               Article 12 : Les Jeunes Démocrates européens

            Les Jeunes Démocrates européens (JDE) sont l’organisation jeune officiellement reconnue par le PDE. Ils collaborent étroitement à la réalisation des buts politiques du PDE. Les JDE désignent leurs organes de façon autonome, conformément à leurs statuts.

               TITRE III   ORGANES

               Article 13

            Les organes du Parti démocrate européen sont :

                        —

                        le Conseil ;

                        —

                        la Présidence.

                  I.   LE CONSEIL ou assemblée générale

               Article 14 : Composition

            Le Conseil comprend les membres suivants :

                        —

                        les délégués des partis membres ;

                        —

                        les membres individuels ;

                        —

                        les délégués des membres affiliés ;

                        —

                        les délégués des membres observateurs ;

                        —

                        les membres de la Présidence.

                  La répartition des délégués est déterminée par la Présidence dans le souci de la juste représentativité des membres du PDE.

               Article 15 : Attributions

            Le Conseil a les pouvoirs les plus étendus en vue de réaliser le but de l’association.
            Par ailleurs, le Conseil a les pouvoirs qui lui sont spécialement attribués par les présents statuts. Il :

                        —

                        est responsable de la cohérence globale de l’action politique pour mettre en œuvre le programme politique du PDE ;

                        —

                        nomme et révoque les membres de la Présidence ;

                        —

                        décide des règles d'adhésion et du statut d'observateur ;

                        —

                        approuve les adhésions et les exclusions, sur le rapport de la Présidence ;

                        —

                        adopte et amende le règlement intérieur, sur proposition du (des) Président(s) ;

                        —

                        approuve le budget et les comptes annuels ;

                        —

                        approuve les modifications statutaires et peut prononcer la dissolution volontaire de l’association.

               Article 16 : Convocation et tenue des réunions

            Le Conseil est convoqué par la Présidence au moins deux fois par an et chaque fois que l’intérêt de l’association l’exige.
            Une session extraordinaire du Conseil peut être convoquée à la requête de la majorité simple des partis membres du PDE.
            Les délégués des partis membres et affiliés et les membres individuels disposent d'un vote chacun. Les décisions et les délibérations du Conseil sont valides lorsque au moins un tiers de ses membres sont présents.
            Les décisions sont prises à la majorité simple des délégués présents et participant au vote, à moins que cela soit spécifié différemment dans les statuts.
            Lorsque moins d'un tiers des délégués sont présents, le Conseil peut, à la majorité simple des membres présents, convoquer une deuxième réunion qui doit se tenir au moins deux semaine plus tard. Le quorum n'est pas requis pour les décisions adoptées à une deuxième réunion de ce type.
            Un membre du Conseil peut se faire représenter par un autre membre du Conseil qui ne peut être porteur de plus d’une procuration à la fois.
            Les résolutions sont consignées dans un registre signé par le Président du Conseil et un autre de ses membres et est conservé au siège social de l’association.

               Article 17 : La Convention

            Avant les élections européennes, le Conseil se réunit en Convention. Celle-ci fixe les principales orientations et le programme politique du PDE.
            Elle adopte le manifeste électoral et désigne le candidat à la présidence de la Commission européenne.
            II.   LA PRESIDENCE

               Article 18 : Composition

            La Présidence est constituée de :

                        —

                        le(s) Président(s) ;

                        —

                        le(s) Président(s) d’honneur ;

                        —

                        le(s) Vice(s)-Président(s) ;

                        —

                        un représentant par délégation nationale représentée par au moins un membre au Parlement européen ;

                        —

                        le(s) secrétaire(s) général(aux) ;

                        —

                        Les secrétaires généraux adjoints ;

                        —

                        le Trésorier ;

                        —

                        le Délégué général ;

                        —

                        deux représentants des organes européens choisis par le Conseil.

                  Les membres de la Présidence sont élus par le Conseil pour une durée de deux ans, leur mandat est renouvelable.

               Article 19 : Attributions

            L’association est administrée par la Présidence qui se réunit autant de fois que l’intérêt de l’association l’exige. Elle a les pouvoirs les plus étendus pour l’administration et la gestion de l’association.
            Elle peut prendre des décisions et agir dans toutes les matières qui sont nécessaires ou utiles à la réalisation du but de l’association, à l’exclusion des pouvoirs qui relèvent de la compétence exclusive du Conseil.
            Elle peut notamment sans que cette énumération soit limitative :

                        —

                        prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre du programme politique du PDE ;

                        —

                        décider de toutes opérations afférentes à l’objet social ;

                        —

                        faire et passer tout contrats, transiger, compromettre, acquérir, échanger, vendre tous biens meubles et immeubles, hypothéquer, emprunter, conclure des baux de longue durée, accepter tous legs, subsides, donations et transferts, renoncer à tous droits réels ou autres ;

                        —

                        recevoir et retirer toutes sommes et valeurs consignées ou non, ouvrir tous comptes auprès des organismes financiers, effectuer sur lesdits comptes toutes opérations et notamment tout retrait de fonds par chèque, ordre de virement ou de transfert ou tout autre mandat de paiement, prendre en location tout coffre de banque, payer toutes sommes dues par l’association.

                  La Présidence représente l’association dans tous les actes judiciaires et extrajudiciaires. Représentée par le(s) Président(s), elle agit comme demandeur ou défendeur dans toutes les actions judiciaires et décide d’user ou non des voies de recours.
            Pour les actes qui engagent l’association, autres que ceux de gestion journalière, la Présidence est représentée, à moins d’une délégation spéciale, par le(s) Président(s), le(s)quel(s) n’aura(ont) pas à justifier de ses (leurs) pouvoirs à l’égard des tiers.
            Le(s) Président(s) aura(ont) la faculté de délégation spéciale.
            Les membres de la Présidence peuvent être révoqués à tout moment par le Conseil à la majorité des deux-tiers des membres présents ou représentés. En cas de révocation, démission ou décès de l’un d’entre eux, le Conseil devra être convoqué, s’il y a lieu, pour désigner un nouveau membre de la Présidence parmi les candidats proposés par le ou les parti(s) membre(s) ou par le ou les parti(s) affilié(s), dont l’ancien membre est issu.

               Article 20 : Le Président

            Il pourra être nommé un ou plusieurs Présidents. Son (leur) mandat dure deux ans, il est renouvelable.
            Sans préjudice des dispositions de l’article 19 des statuts, le(s) Président(s) :

                        —

                        représente(nt) le parti, aussi bien à l'intérieur qu'à l'extérieur ;

                        —

                        préside(nt) le Conseil, et la Présidence. Dans l'éventualité d'autres engagements, le(s) Président(s) délègue(nt) cette charge à l'un de ses vice-présidents ;

                        —

                        peut (peuvent) créer tout poste nécessaire au bon fonctionnement de l’association, et déléguer ses (leurs) pouvoirs dans le cadre de sa (leur) mission sans que cette délégation ne puisse être générale.

               Article 21 : Le Secrétaire général

            Il pourra être nommé un ou plusieurs secrétaire(s)-général(aux), il(s) agira(ont) sur instructions du (des) Président(s). Le mandat du/des Secrétaire(s) général(aux) est de deux ans, renouvelable.
            Il(s) supervise(nt) les activités quotidiennes, et met(tent) en œuvre les décisions prises par les organes du parti.
            Le(s) Secrétaire général(aux) :

                        —

                        rédige(nt) l'ordre du jour des réunions des organes du parti arrêté par le(s) Président(s) ;

                        —

                        supervise(nt) les réunions, leur préparation et la rédaction des comptes rendus ;

                        —

                        rédige(nt), au début de chaque année, un rapport d'activités. Il(s) prépare(nt) le programme de l'année qui s'ouvre ;

                        —

                        signe(nt) la correspondance quotidienne ;

                        —

                        peut(peuvent) nommer, révoquer, destituer tous agents et employés de l’association sur proposition de la Présidence.

                  La Présidence peut proposer au Conseil de nommer d’autres membres du PDE ou tiers au poste de Secrétaire général adjoint.

               Article 22 : Le Délégué général

            Un Délégué général peut être nommé par le Conseil sur proposition de la Présidence.
            Il assiste le Secrétaire général dans la réalisation des objectifs programmatiques du PDE, en coordonnant les groupes de travail ou commissions thématiques et la rédaction du programme et du manifeste politiques.

               Article 23 : Le Trésorier

            Il est chargé de la gestion journalière de l’association dans le respect des normes communautaires et nationales en matière de financement des partis.
            Par gestion journalière, il faut entendre les affaires courantes et notamment :

                        —

                        faire signer, au nom de l’association, tous contrats autres que ceux comportant aliénation immobilière ou constitutions de droits réels immobiliers et ceux relatifs aux emprunts ;

                        —

                        toucher et recevoir de la Banque Nationale, du Trésor belge, de toutes caisses publiques et de toutes administrations, sociétés ou personnes quelconques, toutes sommes ou valeurs qui pourront être dues à l’association en principal, intérêts et accessoires, pour quelque cause que se soit, retirer toutes sommes ou valeurs consignées, de toute sommes ou valeurs reçues, donner bonne et valable quittance et décharge au nom de l’association, payer en principal, intérêts et accessoires, toutes sommes que l’association pourrait devoir ;

                        —

                        faire ouvrir au nom de l’association tous comptes en banque ou au service de chèques postaux ;

                        —

                        signer, négocier, endosser tous effets de paiement, mandats, chèques, traites, billets à ordre, bons de virement et autres documents nécessaires, accepter, avaliser toutes traites, proroger le délai des traites ou effets de paiement échus, faire établir et accepter toute compensation, accepter et consentir toutes subrogations ;

                        —

                        retirer au nom de l’association, de la poste, de la douane, de toutes messageries et chemins de fer ou recevoir à domicile les lettres, caisses, paquets, colis, recommandés ou non et ceux renfermant des valeurs déclarées, se faire remettre tous dépôts, présenter les connaissements, lettres de voiture et autres documents nécessaires, signer toutes pièces et décharges ;

                        —

                        dresser tous inventaires des biens et valeurs quelconques pouvant appartenir à l’association ;

                        —

                        fixer les traitements, remises, salaires, gratifications de tout agent et employé de l'association, ainsi que de toutes autres conditions de leur admission et de leur départ ;

                        —

                        dans le cadre desdites fonctions, représenter l’association devant toutes administrations publiques ou privées ;

                        —

                        substituer un ou plusieurs mandataires dans telle parties de ses pouvoirs qu’il détermine et pour la durée qu’il fixe. Le Trésorier est en outre habilité à lier l’association par sa signature dans des affaires relatives à la gestion journalière.

                  L’exercice comptable se clôt annuellement le trente et un décembre.
            Le Trésorier prépare le budget, rédige le rapport annuel couvrant toutes les activités significatives, les dépenses et les recettes de l’association ; il établit également les comptes annuels de l’exercice social écoulé.
            Le(s) Président(s) propose(nt) le budget à la fin de chaque année.
            La Présidence peut proposer au Conseil de mettre en place un comité financier, chargé d'assister le Trésorier dans sa tâche.

               TITRE IV   CONTROLE DE L’ASSOCIATION

               Article 24 : Contrôle financier

            Si cela est requis par la loi, le contrôle de la situation financière de l’association, des comptes annuels et de la régularité des informations que doivent contenir les comptes annuels est confié à un ou plusieurs commissaires.
            Les commissaires sont nommés par le Conseil parmi les membres, personnes physiques ou personnes morales, de l’Institut des réviseurs d’entreprises. Les commissaires sont désignés pour une période de trois ans renouvelable. Leur rémunération est déterminée à l’occasion de leur désignation et pour la durée entière de leur mandat.

               Article 25 : Conflit d’intérêts

            Si un administrateur a, directement ou indirectement, un intérêt opposé de nature patrimoniale ou non à une décision ou à une opération relevant du conseil d'administration, il doit le communiquer aux autres administrateurs avant la délibération au conseil d'administration.
            L’administrateur ayant un intérêt opposé se retire de la réunion et ne prend pas part à la délibération et au vote relatif à la décision ou opération en question.

               TITRE V   DISSOLUTION ET LIQUIDATION

               Article 26

            L’association peut être dissoute volontairement, à la majorité de quatre cinquièmes, par une décision du Conseil conformément à ce que prévoit la loi ou par une décision judiciaire.

               Article 27

            En cas de dissolution volontaire, un ou plusieurs liquidateurs sont nommés par l’assemblée générale qui fixe leurs pouvoirs et émoluments et le mode de liquidation des dettes et de réalisation de biens.

               Article 28

            En cas de dissolution volontaire ou judiciaire, à quelque moment et pour quelque cause que ce soit, l’actif social restant net, et après acquittement des dettes et apurement des charges, sera affecté à une œuvre de but et d’objet analogue à ceux de la présente association, qui sera déterminée par le Conseil à l’unanimité des membres présents. A défaut de cette unanime décision de l’assemblée générale à cet égard dans les trois mois de la dissolution, ladite affectation se fera autant que possible, dans les limites de but et d’objet ci-dessus indiqués.

               TITRE VI   DISPOSITION GENERALE

               Article 29

            Pour tout ce qui n’est pas prévu aux présents statuts, il est référé au règlement intérieur ou à la loi.

               TITRE VII   DISPOSITIONS TRANSITOIRES ET FINALES

               Article 30

            L’exercice social commence le premier janvier pour se terminer le trente et un décembre de chaque année.
            Exceptionnellement le premier exercice social commence ce jour pour se terminer le trente et un décembre deux mil quatre.

               Article 31

            Il reviendra aux Présidents, après avoir entendu les représentants légaux des partis membres, d’arrêter la représentativité relative, au plan financier, des différents partis membres.

               DONT ACTE

            Fait et passé à Bruxelles, date que dessus,
            Et lecture intégrale et commenté faite les comparants ont signé avec nous Notaire.
            Annexes :

                        —

                        Liste des membres

                        —

                        Logo

            Annexe 1
            Liste des membres au 31 mai 2017

               1/ Partis membres

                           Allemagne

                                    —

                                    Freie Wähler (FW)

                           Chypre

                                    —

                                    Symmaxia Politon (SP)

                           Croatie

                                    —

                                    Narodne stranke – Reformisti (NS)

                           France

                                    —

                                    Mouvement Démocrate (MoDem)

                           Grèce

                                    —

                                    Enosi Kentroon (EK)

                           Italie

                                    —

                                    PDE Italia

                           Pays basque

                                    —

                                    Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ-PNV)

                           Canaries

                                    —

                                    Coalicíon Canaria (CC)

                           Pologne

                                    —

                                    Stronnictwo Demokratyczne (SD)

                           Portugal

                                    —

                                    Partido Democratico Republicano (PDR)

                           Slovaquie

                                    —

                                    Europska Demokraticka Strana (EDS)

               2/ Membres individuels

                           Belgique

                                    —

                                    Gérard Deprez, député européen

                           France

                                    —

                                    Jean-Marie Cavada, député européen

                           Irlande

                                    —

                                    Marian Harkin, députée européenne

                           Slovaquie

                                    —

                                    Alena Bašistová, députée nationale

                           Slovénie

                                    —

                                    Ivo Vajgl, député européen

               3/ Membre affilié

                           Saint-Marin

                                    —

                                    Repubblica Futura (RF)

               4/ Association

                           Roumanie

                                    —

                                    Asociația Italienilor Din România (ROASIT)

               Liste nominative des élus
                (*1)

                           Allemagne

                                    —

                                    Ulrike Müller, députée européenne, élue du parti Freie Wähler.

                           Belgique

                                    —

                                    Gérard Deprez, député européen, membre individuel.

                           Chypre

                                    —

                                    Yiorgos Lillikas, député national (Nicosia District), président du parti Citizens' Alliance.

                                    —

                                    Pavlos Mylonas, député national (Limassol District), élu du parti Citizens' Alliance.

                                    —

                                    Anna Theologou, députée nationale (Ammohostos-Famagusta District), élu du parti Citizens' Alliance.

                           Croatie

                                    —

                                    Darinko Dumbovic, député national, élu du parti NS – Reformisti.

                           Espagne / Pays basque

                                    —

                                    Izaskun Bilbao Barandica, députée européenne, élue du parti Partido Nacionalista Vasco.

                           France

                                    —

                                    Jean-Marie Cavada, député européen, membre individuel.

                                    —

                                    Nathalie Griesbeck, députée européenne, élue du parti Mouvement Démocrate.

                                    —

                                    Robert Rochefort, député européen, élu du parti Mouvement Démocrate.

                           Grèce

                                    —

                                    Vasilis Leventis, député national, président du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Ioannis Saridis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Theodora Megaloikonomou, députée nationale, élue du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Anastasios Megalomystakas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Aristidis Fokas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Dimitrios Kavadellas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Georgios Katsiantonis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Marios Georgiadis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                           Irlande

                                    —

                                    Marian Harkin, députée européenne, membre individuelle.

                           Italie

                                    —

                                    Franco Bruno, député national, élu du parti PDE Italia.

                                    —

                                    Giovanni Palladino, député national, élu du parti parti PDE Italia.

                                    —

                                    Pino Pisicchio, député national, élu du parti parti PDE Italia.

                                    —

                                    Gianluca Susta, sénateur national, élu du parti parti PDE Italia.

                           Portugal

                                    —

                                    António Marinho e Pinto, député européen, président du parti Partido Democrático Republicano.

                           Roumanie

                                    —

                                    Andi Grosaru, député national, élu du parti ROASIT.

                           Slovaquie

                                    —

                                    Alena Bašistová, députée nationale, membre individuelle

                           Slovénie

                                    —

                                    Ivo Vajgl, député européen, membre individuel.

            Annexe 2
            Logo

            (*1)  La liste inclut seulement les élus appartenant au niveau supérieur de représentativité (MEP > MP > MRP).


title: A Tanács (EU) 2015/451 határozata ( 2015. március 6. ) az Európai Uniónak a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményhez (CITES) való csatlakozásáról

text:
               19.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 75/1

         A TANÁCS (EU) 2015/451 HATÁROZATA
   (2015. március 6.)
   az Európai Uniónak a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményhez (CITES) való csatlakozásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) (a továbbiakban: az egyezmény), amelynek 178 ország – köztük az Unió valamennyi tagállama – részes fele, jelentős nemzetközi okmány, és célja a veszélyeztetett állat- és növényfajok védelme az e fajokba tartozó példányok nemzetközi kereskedelmének szabályozása révén.

               (2)

               Az egyezmény gaborone-i módosítása, amelyet a részes felek különleges konferenciája 1983-ban a botswanai Gaborone-ban fogadott el, olyan értelemben módosította az egyezmény XXI. cikkét, hogy az egyezményhez való csatlakozás – amely eddig csak államok számára volt lehetséges – nyitva álljon az olyan, szuverén államok által alkotott regionális gazdasági integrációs szervezetek számára is, amelyek a tagállamaik által a hatáskörükbe utalt és az egyezmény által szabályozott ügyekben jogosultak nemzetközi megállapodások tárgyalására, megkötésére és végrehajtására. Az egyezmény gaborone-i módosítása 2013. november 29-én lépett hatályba.

               (3)

               Az egyezmény által szabályozott kérdések alapvetően a környezetvédelem témakörébe tartoznak. Az egyezmény rendelkezéseit a tagállamok 1984. január 1. óta egységesen hajtják végre. Emellett a 338/97/EK tanácsi rendelet (2) és a 865/2006/EK bizottsági rendelet (3) formájában már uniós szabályok is elfogadásra kerültek.

               (4)

               Az egyezményhez való csatlakozás lehetővé fogja tenni az Unió számára, hogy részt vegyen az egyezmény munkájában, és jogilag is kötelezi majd az Uniót az egyezmény alkalmazására és végrehajtására a hatáskörébe tartozó ügyekben. A csatlakozás formális kötelezettségeket fog keletkeztetni az Unió számára, amelyek értelmében az Unió a többi féllel szemben elszámoltatható lesz az egyezmény végrehajtásáért.

               (5)

               Az Uniónak az egyezményhez történő csatlakozása nem befolyásolja azt, hogy az Unió és tagállamai saját hatáskörükön belül, a Szerződésekkel összhangban miként állapodnak meg a CITES részes feleinek konferenciáján képviselendő álláspontjukról.

               (6)

               Az Unió és tagállamai a CITES részes feleinek konferenciáján képviselendő álláspontjukat a saját hatáskörükön belül, a Szerződésekkel összhangban, a többoldalú környezetvédelmi megállapodások területén alkalmazott eljárásnak megfelelően fejezik ki.

               (7)

               Ezért az Európai Uniónak csatlakoznia kell az egyezményhez,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Uniónak a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményhez (CITES) való csatlakozását.
   Az egyezmény szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az egyezmény XXI. cikkének (1) bekezdésében előírt csatlakozási okiratnak az Unió nevében történő letétbe helyezésére, ami által az Unió ezt az egyezményt magára nézve kötelezőnek ismeri el. A csatlakozási okirat letétbe helyezésével egyidejűleg a kijelölt személy, az egyezmény XXI. cikke (3) bekezdésével összhangban letétbe helyezi az e határozat mellékletében foglalt nyilatkozatot.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján (4) lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. március 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. GERHARDS

      (1)  2014. december 16-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 338/97/EK rendelete (1996. december 9.) a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről (HL L 61., 1997.3.3., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 865/2006/EK rendelete (2006. május 4.) a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 166., 2006.6.19., 1. o.).

      (4)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik az egyezmény hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

      MELLÉKLET

         AZ EURÓPAI UNIÓNAK A VESZÉLYEZTETETT VADON ÉLŐ ÁLLAT- ÉS NÖVÉNYFAJOK NEMZETKÖZI KERESKEDELMÉRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNY XXI. CIKKE (3) BEKEZDÉSE ALAPJÁN TETT NYILATKOZATA

      Az Európai Unió kijelenti, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen annak 192. cikkének (1) ekezdése alapján hatáskörrel rendelkezik olyan nemzetközi megállapodások megkötésére, valamint az azokból fakadó olyan kötelezettségek teljesítésére, amelyek hozzájárulnak a következő célok eléréséhez:

                  —

                  a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása,

                  —

                  az emberi egészség védelme,

                  —

                  a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása,

                  —

                  a regionális vagy világméretű környezeti problémák, ezen belül az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések előmozdítása nemzetközi szinten.

            Az Európai Unió kijelenti, hogy már elfogadott a tagállamai számára kötelező erővel bíró olyan jogi eszközöket, amelyek az egyezmény tárgykörébe tartozó kérdéseket szabályoznak, többek között különösen a 338/97/EK tanácsi rendeletet és a Bizottság 865/2006/EK végrehajtási rendeletét.
      Az Európai Unió kijelenti továbbá, hogy a hatályos európai uniós jog keretébe tartozó ügyekben felel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményből fakadó kötelezettségek teljesítéséért.
      Az uniós hatáskör gyakorlása – természetéből adódóan – folyamatosan alakul.


title: 2005/391/EK: Azon tagállamok kormányainak állam-, illetve kormányfői szinten, közös megegyezéssel hozott határozata, amelyek pénzneme az euró (2005. május 20.) az Európai Központi Bank Igazgatósága tagjának kinevezéséről

text:
               24.5.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 130/16

      AZON TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK ÁLLAM-, ILLETVE KORMÁNYFŐI SZINTEN, KÖZÖS MEGEGYEZÉSSEL HOZOTT HATÁROZATA, AMELYEK PÉNZNEME AZ EURÓ

   (2005. május 20.)
   az Európai Központi Bank Igazgatósága tagjának kinevezéséről
   (2005/391/EK)
   AZON TAGÁLLAMOK ÁLLAM-, ILLETVE KORMÁNYFŐI, AMELYEK PÉNZNEME AZ EURÓ,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 112. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, és 122. cikkének (4) bekezdésére, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 11.2. és 43.3. bekezdésére,
   tekintettel a Tanács ajánlására (1),
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),
   tekintettel az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának a véleményére (3),
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:
   1. cikk
   Lorenzo BINI SMAGHI 2005. június 1-jei hatállyal az Európai Központi Bank Igazgatóságának tagjává nevezik ki nyolcéves időtartamra.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2005. május 20-án.

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  HL L 68., 2005.3.15., 40. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2005. május 11-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (3)  HL C 75., 2005.3.24., 14. o.


title: 2007/882/EK: A Tanács határozata ( 2007. december 20. ) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Central Bank of Cyprus külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

text:
               29.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 346/19

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. december 20.)
   a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Central Bank of Cyprus külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról
   (2007/882/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt alapokmányáról szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 27.1. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Unió Tanácsához intézett, a Central Bank of Cyprus külső könyvvizsgálóiról szóló, 2007. november 15-i EKB/2007/12 ajánlására (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és az eurorendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

               (2)

               A Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Ciprus általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2007. július 10-i 2007/503/EK tanácsi határozat (2) 1. cikke szerint Ciprus teljesítette az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és a 2003-as csatlakozási okmány 4. cikkében említett, Ciprusra vonatkozó eltérés 2008. január 1-jei hatállyal megszűnik.

               (3)

               A Central Bank of Cyprusról szóló 2002. és 2003. évi törvények módosításáról szóló, 2008. január 1-jén hatályba lépő 2007. évi 34 (I). törvény 60. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a Central Bank of Cyprus éves pénzügyi kimutatásainak ellenőrzése a KBER alapokmányának 27. cikkével összhangban történik.

               (4)

               A Ciprusra vonatkozó eltérés megszűnését követően az EKB Kormányzótanácsa azt javasolta, hogy a Tanács a Central Bank of Cyprus külső könyvvizsgálójaként a 2008–2012-es pénzügyi évekre a PricewaterhouseCoopers Limited-et hagyja jóvá.

               (5)

               Helyénvaló az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követni, és ennek megfelelően az 1999/70/EK tanácsi határozatot (3) módosítani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az 1999/70/EK határozat 1. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

      „(14)   A PricewaterhouseCoopers Limited-et, mint a Central Bank of Cyprus külső könyvvizsgálóját, a 2008–2012-es pénzügyi évre a Tanács jóváhagyja.”

   2. cikk
   Erről a határozatról az Európai Központi Bankot értesíteni kell.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2007. december 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. NUNES CORREIA

      (1)  HL C 277., 2007.11.20., 1. o.

      (2)  HL L 186., 2007.7.18., 29. o.

      (3)  HL L 22., 1999.1.29., 69. o. A legutóbb a 2007/145/EK határozattal (HL L 64., 2007.3.2., 35. o.) módosított határozat.


title: 2011/759/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. október 25. ) az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               26.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 313/33

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. október 25.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   (2011/759/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre, az Ügynökség válaszaival (1) együtt,
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),
   tekintettel a 2011. május 10-i, a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatot elhalasztó határozatára (2), valamint az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának válaszaira,
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 68. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel az Ügynökség igazgatótanácsa elnökének az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága elnökéhez írt 2011. június 17-i levelére (EMA/441533/2011),
   tekintettel az Ügynökségnek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló fenti határozatot kísérő 2011. május 10-i parlamenti állásfoglalásra adott válaszaira (6),
   tekintettel a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának (IAS) az Ügynökségről szóló 2009., 2008. és 2007. évi éves belső ellenőrzési jelentéseire,
   tekintettel a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) által az Ügynökségnél 2009-ben, 2008-ban és 2006-ban végzett ellenőrzésekről szóló végleges nyomonkövetési jelentésre,
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második jelentésére (A7-0329/2011),

               1.

               jóváhagyja az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 28. o.

      (2)  HL L 250., 2011.9.27., 173. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 250., 2011.9.27., 174. o.