title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 471/09/COL határozata ( 2009. november 25. ) az állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályok hetvennegyedik, a képzéshez nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló új fejezet bevezetésével történő módosításáról

text:
               8.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 231/23

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 471/09/COL HATÁROZATA
   (2009. november 25.)
   az állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályok hetvennegyedik, a képzéshez nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló új fejezet bevezetésével történő módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   MIVEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit;
   MIVEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság köteles közleményeket vagy iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben e megállapodás, vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli,
   EMLÉKEZTETVE az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott, állami támogatással kapcsolatos eljárási és anyagi jogi szabályokra (4);
   MIVEL az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) 2009. augusztus 11-én a képzéshez nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló közleményt (5) tett közzé,
   MIVEL ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti,
   MIVEL az EGT állami támogatásra vonatkozó szabályainak egységes alkalmazását az egész Európai Gazdasági Térségben biztosítani kell,
   MIVEL az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet végén szereplő „Általános megjegyzések” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat,
   AZ Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   EMLÉKEZTETVE ARRA, hogy a Hatóság a tárgyban 2009. október 2-án kelt levelében konzultált az EFTA-államokkal (dokumentumszám: 532318, 532294 és 532322),
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatásokról szóló iránymutatást a képzéshez nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló új fejezet beiktatásával módosítani kell. Az új fejezet e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 25-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Per SANDERUD

            elnök

         Kurt JÄGER

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: a Hatóság.

      (2)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás.

      (4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve:
         az Európai Unió Hivatalos Lapja L 231., 1994.9.3., 1. o., és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változata a Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (5)  HL C 188., 2009.8.11., 1. o.

      MELLÉKLET

         A KÉPZÉSHEZ NYÚJTOTT, EGYEDI BEJELENTÉSHEZ KÖTÖTT ÁLLAMI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGI ELEMZÉS KRITÉRIUMAI
          (1)

      1.   Bevezetés

                  1.

                  A képzés rendszerint jótékony külső hatást gyakorol a társadalom egészére, minthogy növeli a szakképzett munkaerő-kínálatot, amelyből a vállalkozások meríthetnek, erősíti a gazdaság versenyképességét, és támogatja az innovatívabb fejlődési pálya követésére képes tudásalapú társadalmat.

                  2.

                  A vállalkozások azonban a társadalmilag kívánatosnál kevesebb képzést nyújthatnak abban az esetben, ha az alkalmazottak szabadon munkáltatót válthatnak, és az adott vállalkozás által kiképzett alkalmazottak felvétele révén más vállalkozások jutnak előnyhöz. Ez különösen azokra a képzésekre vonatkozik, amelyek más vállalkozásoknál is alkalmazható szakértelem átadására irányulnak. Az állami támogatás hozzájárulhat ahhoz, hogy további ösztönző jöjjön létre annak érdekében, hogy a vállalkozások a társadalmilag kívánatos szintnek megfelelő képzést biztosítsanak.

                  3.

                  E fejezetben az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) útmutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy a képzési támogatási intézkedések értékelése során milyen kritériumokat alkalmaz. Ezen útmutatás célja, hogy átláthatóvá tegye a Hatóság indokolásait, és biztosítsa a kiszámíthatóságot és a jogbiztonságot. Az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjában hivatkozott és az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvével az EGT-megállapodáshoz igazított (2) jogi aktus (a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)
                      (3) (a továbbiakban: általános csoportmentességi rendelet) 6. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján ez az útmutatás alkalmazandó minden olyan egyedi képzési támogatásra – függetlenül attól, hogy azt ad hoc módon vagy valamilyen program alapján nyújtják-e –, amelyek támogatástartalma meghaladja a képzési projektenkénti 2 millió eurót.

                  4.

                  Az útmutatásban meghatározott kritériumok alkalmazása nem mechanikus módon történik. A hatósági értékelés szintje és a Hatóság által esetlegesen kért információk jellege arányban áll a verseny torzulásának kockázatával. Az elemzés terjedelme az eset jellegétől függ.

            2.   A támogatás pozitív hatásai

      2.1.   Piaci hiányosság fennállása

                  5.

                  A szakképzett munkavállalók hozzájárulnak a vállalkozások termelékenységének és versenyképességének növeléséhez. Ennek ellenére előfordul, hogy a munkáltatók és a munkavállalók egyaránt a szükségesnél kevesebbet fektetnek be a képzésbe, aminek számos oka lehet. Az alkalmazottak korlátozott mértékben fordíthatják forrásaikat képzésre, ha kockázatkerülők, szűkös anyagi helyzetben vannak, vagy az elsajátított ismeretek szintjét nehezen képesek jelezni a jövőbeli munkáltatók felé.

                  6.

                  A vállalkozások nem feltétlenül a társadalom egésze szempontjából optimálisnak tekinthető szinten folytatják alkalmazottaik képzését. Ez magyarázható a piac hiányosságával a képzésből származó pozitív externáliákkal kapcsolatban és azzal, hogy a vállalkozások nehezen tudják realizálni a képzés hozamát, ha az alkalmazottak szabadon munkáltatót válthatnak. A vállalkozások esetleg a hatékonysághoz szükségesnél kevesebbet fordítanak képzésre, ha tartanak attól, hogy az alkalmazott a szakértelem megszerzése után munkahelyet vált, még mielőtt megtérülne a vállalkozás befektetése. A vállalkozások ezért sok esetben csak akkor biztosítanak megfelelő képzést dolgozóik számára, ha a képzés gyorsan megtérül, túlnyomórészt az érintett vállalkozás specifikus igényeit fedi le, vagy pedig léteznek olyan speciális szerződési feltételek, amelyek korlátozzák a képzésben részesített alkalmazottat abban, hogy elhagyja a vállalkozást azelőtt, hogy a képzési költségek leírásra kerülnének, vagy amelyek az alkalmazottat a képzési kiadások (részleges) megtérítésére kötelezik.

                  7.

                  Abban az esetben is előfordulhat, hogy a képzésbe való befektetés mértéke elmarad a szükségestől, ha a vállalkozás számára e befektetés teljes mértékben megtérül ugyan, de a vállalkozásnál létrejövő előnyök nem olyan jelentősek, mint azok, amelyek a társadalom egésze szempontjából jelentkeznek. A képzésből ilyen pozitív externáliák különösen akkor származhatnak, ha az más vállalkozásoknál is alkalmazható szakértelem fejlesztésére irányul. Ezzel szemben a szakképzés csak meghatározott cégeknél eredményez termelékenységnövekedést és ezt a vállalkozások könnyen ki tudják sajátítani (4). Így a szakképzés pozitív externáliáinak kiterjedése az általános képzés externáliának kiterjedéséhez képest kevésbé jelentős.

                  8.

                  Ha a vállalkozások a hátrányos helyzetű vagy fogyatékkal élő munkavállalók (5) képzését illetően magasabb költségekkel és bizonytalan haszonnal szembesülnek, abban lehetnek érdekeltek, hogy e csoportok számára kevesebb képzést biztosítsanak. Ugyanakkor viszont a hátrányos helyzetű vagy fogyatékkal élő munkavállalók képzése általában a társadalom egésze számára pozitív externáliákat eredményez (6).

                  9.

                  Az EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy piaci hiányosság áll fenn, amely indokolttá teszi az állami támogatást. Vizsgálatában a Hatóság többek között a következő szempontokat veszi figyelembe:

                              1.

                              A képzés jellege, hogy az szakképzés vagy általános képzés-e az általános csoportmentességi rendelet 38. cikkének értelmében. Egy adott képzési projekt szakképzési és általános képzési elemeket egyaránt tartalmazhat. Az általános képzés több pozitív externáliát eredményez.

                              2.

                              A képzésen szerzett készségek másutt való hasznosíthatósága: Minél szélesebb körben hasznosíthatóak a készségek, annál nagyobb a pozitív externáliák valószínűsége. Például akkor tekinthető úgy, hogy a képzés másutt is hasznosítható szakértelmet nyújt, ha:

                                          a)

                                          a képzést több független vállalkozás együttesen szervezi, vagy ha más vállalkozások munkavállalói is részesülhetnek benne;

                                          b)

                                          a képzés hitelesített, elismert oklevéllel zárul, vagy állami hatóság vagy intézmény hagyja jóvá;

                                          c)

                                          a képzés olyan alkalmazotti csoportokra irányul, amelyeket a vállalkozáson belül és az érintett ágazatban magas fluktuáció jellemez;

                                          d)

                                          a képzés az alkalmazott számára jelenlegi állásán túlmutatóan is hasznos lehet (pl. más vállalkozásnál való elhelyezkedéskor, a társadalmi élete vagy jóléte szempontjából stb.).

                              3.

                              A képzés résztvevői: a képzés pozitív externáliáit fokozhatja, ha a hátrányos helyzetű vagy fogyatékkal élő munkavállalókat is érinti.

            2.2.   Az állami támogatás mint megfelelő szakpolitikai eszköz

                  10.

                  Nem az állami támogatás az egyedüli olyan szakpolitikai eszköz, amely az EFTA-államok rendelkezésére áll a képzés ösztönzésére. Valójában a képzés elsősorban az oktatási rendszerek révén (pl. egyetemeken, iskolákban, állami hatóságok által folytatott vagy finanszírozott szakképzéseken) valósul meg. Az egyének maguk is vállalkozhatnak képzésekre, munkáltatójuk támogatásával vagy anélkül.

                  11.

                  Azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél az EFTA-állam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz – úgymint egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás – használatának előnyei. A Hatóság különösen figyelembe veszi az EFTA-állam által a javasolt intézkedésről esetlegesen készített hatásvizsgálatokat.

            2.3.   Ösztönző hatás és a támogatás szükségessége

                  12.

                  A képzés állami támogatásának olyan magatartásváltozást kell eredményeznie, amely azzal jár, hogy a támogatás kedvezményezettje több és/vagy jobb képzést nyújt, mint a támogatás nélkül tette volna. Amennyiben nem valósul meg a tervezett képzési tevékenységek vonatkozásában ilyen minőségi vagy mennyiségi növekedés, a támogatásról megállapítható, hogy nem fejt ki ösztönző hatást.

                  13.

                  Az ösztönző hatást a tényeket összevető elemzés útján állapítják meg, amely a tervezett képzés támogatással és támogatás nélkül megvalósuló szintjét hasonlítja össze. A legtöbb munkáltató számára vállalkozásuk megfelelő működésének biztosítása érdekében szükségesnek bizonyul az, hogy képezzék alkalmazottaikat. Nem feltételezhető az, hogy a képzés – különösen a szakképzés – mindig állami támogatásra szorul.

                  14.

                  Az EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell a Hatóság felé az ösztönző hatás meglétét és a támogatás szükségességét. Először is, a kedvezményezettnek a képzési projekt elindítását megelőzően támogatás iránti kérelmet kell benyújtania az érintett EFTA-államhoz. Másodszor, az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy az állami támogatás – a támogatás nélküli állapothoz viszonyítva – növekedést eredményez a képzési projekt mérete, minősége, kiterjedése vagy célcsoportja tekintetében. A támogatás révén megvalósuló képzési többlet pl. a következő információk segítségével mutatható be: a képzési órák vagy a kínált tanfolyamok számának növekedése, a résztvevők számának növekedése, az általános képzések térnyerése a vállalkozásspecifikus képzésekhez képest, a fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállalói csoportok részvételének növekedése.

                  15.

                  Vizsgálatában a Hatóság többek között a következő szempontokat fogja figyelembe venni:

                              a)

                              a támogatás kedvezményezettjének belső dokumentumai a képzések költségeiről, költségvetéséről, résztvevőiről, tartalmáról és ütemezéséről két helyzetre vonatkoztatva: támogatott képzés és támogatás nélküli képzés esetében;

                              b)

                              jogi kötelezettség fennállása, amelynek értelmében a munkáltatóknak bizonyos típusú (pl. biztonsággal kapcsolatos) képzést biztosítaniuk kell: Ilyen kötelezettség fennállása esetén a Hatóság rendszerint azt a következtetést vonja le, hogy nem állapítható meg ösztönző hatás;

                              c)

                              a benyújtott projekt hitelessége, pl. a megelőző évek képzési költségvetéseinek összefüggésében és azokkal összehasonlítva;

                              d)

                              a képzési program és a támogatás kedvezményezettjének üzleti tevékenysége közötti kapcsolat: minél szorosabb a kapcsolat, annál kisebb az ösztönző hatás valószínűsége. Például, egy bizonyos ágazatban bevezetendő új technológiára irányuló képzés esetében kicsi az ösztönző hatás valószínűsége, mivel a vállalkozásoknak nincs választási lehetőségük: az újonnan bevezetett technológia használatára mindenképpen ki kell képezniük alkalmazottaikat.

            2.4.   A támogatás arányossága

                  16.

                  Az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a támogatásra szükség van, és a támogatás összege a minimálisan szükséges szintet nem haladja meg.
                  A támogatható költségeket az általános csoportmentességi rendelet 39. cikkével összhangban kell kiszámítani, és a támogatás nélkül meg nem valósuló képzési tevékenységek költségeire kell korlátozódniuk.
                  Az EFTA-államoknak bizonyítékkal kell alátámasztaniuk, hogy a támogatási összeg nem magasabb, mint a támogatható költségeknek a vállalkozás által ki nem sajátítható része (7). Mindenesetre a támogatási intenzitás az általános csoportmentességi rendelet 39. cikkében meghatározott szintet semmilyen körülmények között nem haladhatja meg, és azt a támogatható költségekre kell alkalmazni (8).

            3.   A támogatás negatív hatásai

                  17.

                  Amennyiben a támogatás a támogatás céljának elérése szempontjából arányos, valószínűsíthetően korlátozott negatív hatásokkal jár, így lehetséges, hogy a negatív hatások elemzésére nincs szükség (9). Néhány esetben azonban jelentős versenytorzító hatással járó változást idézhet elő a támogatás a kedvezményezett magatartásában még akkor is, ha a támogatás szükséges és arányos az adott vállalkozásnál nyújtott képzések mennyiségének emelése szempontjából. Ilyen esetekben a Hatóság alapos elemzést végez a verseny torzulására vonatkozóan. A támogatás versenytorzító hatásának mértéke változó lehet, a támogatás jellemzőitől és az érintett piacok sajátosságaitól függően (10).

                  18.

                  A támogatás következő jellemzői befolyásolhatják a verseny torzulásának valószínűségét és kiterjedését:

                              a)

                              szelektív jelleg;

                              b)

                              a támogatás nagysága;

                              c)

                              a támogatás ismétlődése és időtartama;

                              d)

                              a támogatásnak a vállalkozás költségeire gyakorolt hatása.

                  19.

                  Például valószínűleg eltérő hatást gyakorol a piacra egy olyan támogatott képzési program, amely egy EFTA-állam legtöbb vállalkozását arra ösztönzi, hogy a megfelelő szint emelése érdekében nagyobb mértékű képzést folytasson, mint az, ha egyetlen vállalkozást részesítenek nagy összegű támogatásban az általa biztosított képzés fokozása érdekében. Ez utóbbi esetben nagyobb a verseny torzulásának valószínűsége, mivel a kedvezményezett versenytársai kevésbé lesznek képesek versenyezni (11). A torzulás még jelentősebb mértékű akkor, ha a kedvezményezett üzleti tevékenységében a képzési költségek az összköltségeken belül jelentős arányt képviselnek.

                  20.

                  A piac jellemzőinek értékelése során – amely sokkal pontosabb képet nyújthat a támogatás valószínűsíthető hatásáról – a Hatóság többek között a következő tényezőket veszi figyelembe:

                              a)

                              a piac szerkezete; és

                              b)

                              az ágazat vagy iparág jellemzői.

                  21.

                  A piac szerkezetének értékelése a következők figyelembevételével történik: a piaci koncentráció, a vállalkozások mérete (12), a termékdifferenciálás jelentősége (13), valamint a belépési és kilépési korlátok. A piaci részesedések és a koncentrációs arány kiszámítására az érintett piac meghatározása után kerül sor. Általában minél kevesebb vállalkozás van jelen a piacon, annál nagyobb piaci részesedéssel rendelkeznek, és annál alacsonyabb szintű versenyre lehet számítani (14). Amennyiben az érintett piacon jelentős a koncentráció és magas a belépési korlát (15), továbbá a kedvezményezett jelentős piaci szereplő itt, nagyobb a valószínűsége annak, hogy versenytársai magatartásuk megváltoztatására kényszerülnek a támogatás következtében.

                  22.

                  Az ágazati jellemzők elemzése során a Hatóság többek között a következő tényezőket vizsgálja: a képzett alkalmazottak jelentősége az üzletág szempontjából, többletkapacitás jelenléte, hogy az ágazat piacai növekvő, érett vagy hanyatló piacok-e, a versenytársak képzésfinanszírozási stratégiái (állami támogatás, alkalmazottak, munkáltatók). Például hanyatló iparágban a képzési támogatás növelheti a verseny torzulásának kockázatát azáltal, hogy hozzájárul az alacsony hatékonysággal működő vállalkozások fennmaradásához.

                  23.

                  A képzési támogatás bizonyos esetekben torzíthatja a versenyt a piacra lépés és onnan való kivonulás, a kereskedelmi forgalomra gyakorolt hatás és a képzési beruházás kiszorítása vonatkozásában.

            A piacra lépés és az onnan való kivonulás

                  24.

                  Versenypiacon a vállalkozások olyan termékeket értékesítenek, amelyekből nyereségre tesznek szert. A költségek befolyásolása révén az állami támogatás a nyereségességre is hatással van, és ezáltal befolyást gyakorolhat a vállalkozás azon döntésére is, hogy egy terméket kínáljon-e a piacon. Például a folyamatos termelési költségeket – pl. a képzési költségeket – csökkentő állami támogatás lehetővé tenné, hogy egyébként bizonytalan üzleti kilátásokkal rendelkező vállalkozások lépjenek be a piacra vagy vezessenek be új termékeket hatékonyabb versenytársaik rovására.

                  25.

                  Az állami támogatás biztosítása hatást gyakorolhat arra is, hogy egy vállalkozás kivonuljon egy olyan piacról, ahol már jelen van. A képzéshez nyújtott állami támogatás csökkentheti a veszteséget, és lehetővé teheti a vállalkozás piacon maradását – aminek következtében más, hatékonyabb, ám támogatásban nem részesülő vállalkozások kényszerülnének kivonulni a piacról.

            A kereskedelmi forgalomra gyakorolt hatás

                  26.

                  A képzés állami támogatása egyes térségekben előnyösebb termelési feltételeket idézhet elő más térségekkel szemben. Ennek eredményeként a kereskedelmi forgalom a támogatásban részesített területek felé tolódhat el.

            A képzési beruházás kiszorítása

                  27.

                  A piacon maradás és a nyereség maximalizálása miatt a vállalkozások érdekeltek abban, hogy képezzék alkalmazottaikat. A képzési beruházás optimális szintje, amelyet az egyes vállalkozások hajlandóak képzésre fordítani, attól is függ, hogy versenytársaik mennyit fordítanak erre. Az államilag támogatott vállalkozások csökkenthetik saját befektetéseiket. Másfelől, ha a támogatás arra készteti a kedvezményezettet, hogy többet fektessen be, a versenytársak erre reagálva csökkenthetik saját képzési kiadásaikat. Amennyiben azonos cél elérése céljából a kedvezményezett vagy versenytársai kevesebbet költenek a támogatás jelenléte esetén, mint annak hiányában, a támogatás kiszorítja az alkalmazottak képzésére irányuló magánbefektetésüket.

            4.   Mérlegelés és határozat

                  28.

                  Az elemzés utolsó lépését annak értékelése képezi, hogy a támogatás előnyös hatásai mennyiben ellensúlyozzák annak negatív hatásait. Ennek elvégzése eseti alapon történik. A pozitív és negatív hatások mérlegelése érdekében a Hatóság felméri ezeket, és általános értékelést végez az összes érintett piac termelőire és fogyasztóira gyakorolt befolyásukra vonatkozóan. Könnyen elérhető mennyiségi adatok hiányában a Hatóság minőségi információkat használ fel értékeléséhez.

                  29.

                  A Hatóság általában kedvezőbb nézetet alakít ki, és így nagyobb fokú versenytorzító hatást tekint elfogadhatónak abban az esetben, ha az adott vállalkozás képzési tevékenységeinek fokozása szempontjából a támogatás szükséges, célzott és arányos, továbbá a biztosított többletképzés a társadalom számára jelentősebb előnyöket hoz létre, mint a támogatás kedvezményezettje számára.

         (1)  E fejezet „A képzéshez nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumai” című 2009/C 188/01 bizottsági közleménynek felel meg (HL C 188., 2009.8.11., 1. o.).

         (2)  Az EGT Vegyes Bizottság 2008. november 7-i 120/2008/EGT vegyesbizottsági határozata (HL L 339., 2008.12.18., 111. o., és 79. EGT-kiegészítés, 2008.12.18.), amely 2008. november 8-án lépett hatályba.

         (3)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o. A valamely nagyvállalkozásnak nyújtott, 2 millió eurós határértéket el nem érő összegű ad hoc képzési támogatás esetén a Hatóság az e fejezetben kifejtett elveket fogja értelemszerűen, bár kevésbé részletekbe menően alkalmazni.

         (4)  Ugyanakkor a vállalkozások az általános képzés externáliáit is képesek kisajátítani, amennyiben a szerződésekben olyan speciális feltételeket alkalmaznak, amelyek értelmében a képzésen részt vett alkalmazott köteles a képzés elvégzését követően meghatározott ideig a vállalkozásnál maradni.

         (5)  A hátrányos helyzetű és a fogyatékkal élő munkavállalók meghatározását az általános csoportmentességi rendelet 2. cikke tartalmazza.

         (6)  Például a társadalom szempontjából értékesebb a fiatal és alulképzett munkavállalók képzése, mint a vállalkozás szempontjából, a feltételezett vagy tényleges alacsonyabb termelékenység miatt.

         (7)  Ez a képzés azon többletköltségével egyezik meg, amelyet a vállalkozás nem tud azáltal kisajátítani, hogy közvetlen előnye származik az alkalmazottai által a képzés révén elsajátított készségekből.

         (8)  Lásd továbbá a Bizottság jelenlegi gyakorlatát, például a következő ügyekben: C 35/07 – A Volvo Cars Gent (Belgium) számára nyújtott képzési támogatás, a Németország által a DHL és a lipcse-hallei repülőtér javára tett intézkedésekről szóló, 2008. július 23-i 2008/948/EK bizottsági határozat (HL L 346., 2008.12.23., 1. o.), és a Belgium által az antwerpeni General Motors Belgium számára tervezett C 14/06 sz. állami támogatásról szóló, 2007. április 4-i 2007/612/EK bizottsági határozat (HL L 243., 2007.9.18., 71. o.).

         (9)  Továbbá a munkaerőpiac tökéletes működése esetén az alkalmazottak a számukra biztosított képzés révén megszerzett magasabb szintű szakértelemért magasabb fizetésre is igényt tarthatnának és ezáltal internalizálhatnák a képzés pozitív externáliáit.

         (10)  A támogatás több piacot is érinthet, mivel a támogatás hatása nem feltétlenül korlátozódik azon piacokra, amelyeken a támogatás kedvezményezettje tevékenységét kifejti, hanem kiterjedhet más piacokra is, pl. a beszerzési piacokra.

         (11)  Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a szerződő felek közötti kereskedelem torzulásához vezethet az, ha valamely EFTA-állam egy egész ágazat számára nyújt képzési támogatást.

         (12)  A vállalkozások mérete a piaci részesedéssel, az árbevétel szintjével és/vagy a foglalkoztatottak számával is kifejezhető.

         (13)  Minél alacsonyabb fokú a termékdifferenciálás, annál nagyobb hatással van a támogatás a versenytársak nyereségére.

         (14)  Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy egyes piacokon a jelen lévő vállalkozások alacsony száma ellenére jelentős a verseny.

         (15)  Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy bizonyos esetekben a támogatás hozzájárulhat a belépési korlátok legyőzéséhez, és lehetővé teheti új vállalkozások piacra lépését.


title: 2009/203/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2006-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/118

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2008. április 22.)
   az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2006-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2009/203/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Központ válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2008. február 12-i ajánlására (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0124/2008),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatója számára a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               az alábbi állásfoglalásban fejti ki észrevételeit;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 42. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 94. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/119

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2008. április 22.)
   az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Központ válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2008. február 12-i ajánlására (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0124/2008),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2007. április 24-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának a Központ 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a 2004-es pénzügyi évről áthozott kötelezettségvállalások összegének több mint 50 %-át törölték; ragaszkodott ahhoz, hogy a Központ javítsa a működési kiadások tervezését,

                           —

                           felkérte a Központot, hogy törekedjen az IATE adatbázishoz kapcsolódó szellemi tulajdonjogok tisztázására,

                           —

                           reményét fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a Központ és a Bizottság között a munkavállalók után munkáltatói nyugdíjjárulék fejében fizetendő összeg miatt fennálló vitát mielőbb megoldják.

   Általános észrevételek, amelyek az uniós ügynökségek horizontális kérdéseivel kapcsolatosak, és ezáltal minden egyes ügynökség mentesítési eljárása szempontjából jelentőséggel bírnak

               1.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött 24 ügynökség és egyéb kapcsolódó szerv költségvetése 2006-ban összesen 1 080,5 millió EUR-t tett ki (közülük 271 millió EUR-val a legnagyobb az Európai Újjáépítési Ügynökség, 5 millió EUR-val pedig a legkisebb az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) költségvetése volt);

               2.

               rámutat arra, hogy a pénzügyi ellenőrzés és mentesítés hatálya alá tartozó külső uniós szervek köre jelenleg nemcsak a hagyományos szabályozó ügynökségeket öleli fel, hanem az egyes konkrét programok megvalósítása érdekében felállított végrehajtó ügynökségeket is, és a közeljövőben a köz- és magánszféra partnersége keretében létrehozott közös vállalkozásokra (közös technológiai kezdeményezések) is ki fog terjedni;

               3.

               a Parlament vonatkozásában megállapítja, hogy a mentesítési eljárás hatálya alá tartozó ügynökségek száma az alábbiak szerint alakult: 2000-es költségvetési év: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 szabályozó ügynökség és 2 végrehajtó ügynökség (a Számvevőszék által ellenőrzött, ugyanakkor belső mentesítési eljárás alá tartozó két ügynökségen kívül);

               4.

               ezért arra a következtetésre jut, hogy az ügynökségek/kapcsolódó szervek költségvetésének méretéhez viszonyítva az ellenőrző/mentesítési eljárás nehézkessé és aránytalanná vált; utasítja illetékes bizottságát, hogy végezze el az ügynökségek és kapcsolódó szervek mentesítési eljárásának széles körű felülvizsgálatát egy egyszerűbb és racionálisabb megközelítés kialakítása érdekében, az elkövetkező években egyedi mentesítési jelentést igénylő szervek egyre növekvő számára tekintettel;

         Alapvető megfontolások

               5.

               kéri a Bizottságot, hogy új ügynökségek létrehozása előtt vagy már meglévők átalakítása során adjon világos magyarázatot az alábbi elemekre vonatkozóan: az ügynökség típusa, célkitűzései, belső irányítási struktúrája, termékei, szolgáltatásai, főbb eljárásai, célcsoportja, megrendelői és érdekelt felei, hivatalos kapcsolatai külső szereplőkkel, költségvetési felelőssége, pénzügyi tervezése, valamint személyzeti politikája;

               6.

               kéri, hogy minden ügynökséget a közte és a felelős főigazgatóság között kialakított éves teljesítmény-megállapodás vezéreljen, amelynek tartalmaznia kell a következő év fő célkitűzéseit, a pénzügyi keretet és a teljesítmény mérésére szolgáló egyértelmű mutatókat;

               7.

               kéri, hogy az ügynökségek teljesítményét rendszeresen (és ad hoc jelleggel) ellenőrizze a Számvevőszék vagy más független könyvvizsgáló; úgy véli, hogy ennek nem szabadna csupán a pénzügyi irányítás és a közpénzek helyes felhasználásának hagyományos elemeire korlátozódnia, hanem az irányítás hatékonyságára és eredményességére is ki kellene terjednie, és az egyes ügynökségek pénzügyi irányítására vonatkozó minősítést is tartalmaznia kellene;

               8.

               álláspontja szerint azon ügynökségek esetében, amelyek folyamatosan túlbecsülik költségvetési szükségleteiket, a be nem töltött álláshelyek alapján technikai csökkentést kell végrehajtani; úgy véli, hogy hosszú távon ez az ügynökségek célhoz kötött bevételeinek csökkenését és ezáltal alacsonyabb igazgatási költségeket eredményez majd;

               9.

               megjegyzi, hogy súlyos problémát jelent, hogy számos ügynökséget bírálnak a közbeszerzési szabályok, a költségvetési rendelet, a személyzeti szabályzat stb. betartásának hiánya miatt; úgy véli, hogy ennek fő oka az, hogy a legtöbb szabályzatot és a költségvetési rendeletet nagyobb intézményekre szabták, valamint hogy a legtöbb kisebb ügynökség nem rendelkezik a szabályozási követelmények betartásához szükséges kritikus tömeggel; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy próbáljon gyors megoldást találni a hatékonyság növelésére azáltal, hogy a kritikus tömeg biztosítása céljából összevonja több ügynökség igazgatási funkcióit (figyelembe véve az ügynökségekre és költségvetési függetlenségükre vonatkozó alapvető szabályozás szükségszerű megváltoztatását), vagy sürgősen dolgozzon ki az ügynökségekre vonatkozó olyan speciális szabályokat (különösen végrehajtási szabályokat), amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az ügynökségek teljes mértékben meg tudjanak felelni a szabályozásoknak;

               10.

               ragaszkodik ahhoz, hogy az előzetes költségvetési tervezet megalkotásakor a Bizottság vegye figyelembe a költségvetés egyes ügynökségek általi, előző években történő végrehajtásának eredményeit, különös tekintettel az n-1. évre, és az adott ügynökség kérésének megfelelően vizsgálja felül a költségvetést; felkéri illetékes bizottságát e felülvizsgálat tiszteletben tartására, illetve arra, hogy – amennyiben a Bizottság ezt nem teszi meg – saját maga vizsgálja felül és tegye reálisabbá a kérdéses költségvetést, az adott ügynökség abszorpciós és végrehajtási kapacitásának megfelelően;

               11.

               emlékeztet a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy bármely ügynökség hozzáadott értékéről szóló negatív értékelés esetén tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának átalakítására vagy az ügynökség bezárására; megjegyzi, hogy a Bizottság 2007-ben egyetlen értékelést sem végzett; ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítési határozatot megelőzően a Bizottság legalább öt ilyen értékelést mutasson be, kezdve a legrégebbi ügynökségekkel;

               12.

               úgy véli, hogy a Számvevőszék ajánlásait haladéktalanul végre kell hajtani, és az ügynökségek részére kifizetett támogatásokat összhangba kell hozni azok valós készpénzszükségleteivel; úgy gondolja továbbá, hogy az általános költségvetési rendelet módosításait bele kell foglalni az ügynökségekre vonatkozó költségvetési keretrendeletbe és az ügynökségek külön pénzügyi szabályzataiba;

         Az adatok közlése

               13.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek között nincsen egységes megközelítés a kérdéses pénzügyi évben végzett tevékenységek ismertetésére, a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló elszámolásokra és jelentésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy a megbízhatósági nyilatkozatot az ügynökség igazgatójának kell-e megfogalmaznia; megállapítja, hogy nem minden ügynökség tesz egyértelmű különbséget a) az ügynökség tevékenységének a nyilvánosság előtti bemutatása és b) a költségvetés teljesítéséről és pénzgazdálkodásáról szóló technikai jelentés között;

               14.

               megjegyzi, hogy míg a Bizottság állandó iránymutatásai a tevékenységi jelentések elkészítésére vonatkozóan nem írják elő kifejezetten, hogy az ügynökségek igazoló nyilatkozatot készítsenek, mégis számos igazgató így tett 2006-ban, s egy esetben ez lényeges fenntartást tartalmazott;

               15.

               emlékeztet 2005. április 12-i állásfoglalásának (7) (27) bekezdésére, amelyben felkéri az ügynökségek igazgatóit, hogy a jövőben a pénzügyi és igazgatási információkkal együtt benyújtott éves tevékenységi jelentésükhöz csatoljanak a Bizottság főigazgatói által aláírthoz hasonló, a műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatot;

               16.

               kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa az ügynökségekre vonatkozó állandó iránymutatásokat;

               17.

               emellett javasolja a Bizottságnak, hogy az ügynökségekkel közösen dolgozzon ki egy valamennyi ügynökségre és kapcsolódó szervezetre alkalmazható harmonizált modellt, amely határozott különbséget tesz az alábbiak között:

                           —

                           a szervezet működéséről, tevékenységéről és eredményeiről beszámoló, széles olvasóközönségnek szánt éves jelentés,

                           —

                           pénzügyi kimutatás és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés,

                           —

                           a Bizottság főigazgatói által készített tevékenységi jelentésekhez hasonló tevékenységi jelentés,

                           —

                           a szervezet igazgatója által aláírt igazoló nyilatkozat bármely egyéb fenntartással vagy megjegyzéssel együtt, amelyekre szükségesnek tartja felhívni a mentesítő hatóság figyelmét;

         A Számvevőszék általános megállapításai

               18.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását (éves jelentés 10.29. bekezdése (8)), miszerint a Bizottság által a Közösség költségvetéséből finanszírozott támogatások kifizetése nem az ügynökségek készpénzszükségleteinek kellően megalapozott felbecslésén alapul, és az előző évről áthozott összegekkel együtt ez jelentős készpénzállomány fenntartásához vezet; tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék javaslatát, hogy az ügynökségek részére kifizetett támogatások legyenek összhangban azok valós készpénzszükségleteivel;

               19.

               megjegyzi, hogy 2006 végére még 14 ügynökségnek kell bevezetnie az ABAC számviteli rendszert (éves jelentés, a 10.31. bekezdés lábjegyzete);

               20.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését (éves jelentés 1.25. bekezdése) a ki nem vett szabadságokra egyes ügynökségeknél elhatárolt kiadásokra vonatkozóan; rámutat, hogy a Számvevőszék három ügynökség (Európai Szakképzés-fejlesztési Központ [CEDEFOP], CEPOL és Európai Vasúti Ügynökség) esetében a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában fenntartásokat fogalmazott meg (2005-ben: CEDEFOP, Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság, Európai Újjáépítési Ügynökség);

         Belső ellenőrzés

               21.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 185. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság belső ellenőre egyben az uniós költségvetés terhére támogatásban részesülő szabályozó ügynökségek belső ellenőre is; rámutat arra, hogy a belső ellenőr minden egyes ügynökség igazgatói testületének és igazgatójának jelentést készít;

               22.

               felhívja a figyelmet a belső ellenőr 2006-os éves tevékenységi jelentésében megfogalmazott alábbi fenntartásra:
               „A Bizottság belső ellenőre a személyi erőforrások hiánya miatt nincs abban a helyzetben, hogy kellő mértékben megfeleljen a költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott, a közösségi szervek belső ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeinek”;

               23.

               tudomásul veszi ugyanakkor a Számvevőszék 2006-os tevékenységi jelentésében tett megjegyzését, miszerint 2007-től a Bizottság által a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) számára biztosított további személyi erőforrásokkal valamennyi működő szabályozó ügynökséget évente belső ellenőrzés alá fogják vetni;

               24.

               tudomásul veszi a költségvetési rendelet 185. cikke alapján az IAS általi ellenőrzésre kötelezett szabályozó és végrehajtó ügynökségek, valamint közös vállalkozások egyre növekvő számát; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az illetékes parlamenti bizottságot arról, hogy az IAS rendelkezésére álló személyi erőforrások elegendőek lesznek-e valamennyi ilyen szervezet éves ellenőrzésének lefolytatására az elkövetkező években;

               25.

               megjegyzi, hogy a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikkének (5) bekezdése alapján valamennyi ügynökségnek minden évben el kell küldenie a mentesítésért felelős hatóságnak és a Bizottságnak az igazgató által összeállított jelentést, amely összefoglalja a belső ellenőr által végzett belső ellenőrzések számát és típusát, a javasolt ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket; kéri az ügynökségeket, hogy jelezzék, ez megtörtént-e, és ha igen, milyen formában;

               26.

               a belső ellenőrzési képességekre vonatkozóan és különösen a kisebb ügynökségek tekintetében tudomásul veszi a belső ellenőr által a Parlament illetékes bizottsága előtt 2006. szeptember 14-én tett javaslatot arra vonatkozóan, hogy a kisebb ügynökségek számára engedélyezni kellene a belső ellenőri szolgáltatások magánszektorból történő igénybevételét;

         Az ügynökségek értékelése

               27.

               emlékeztet az ECOFIN Költségvetési Tanács 2007. július 13-i ülését megelőző egyeztetés során a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott közös nyilatkozatra (9), amelyben kérik i. a Bizottság által értékelni kívánt ügynökségek és ii. a már értékelt ügynökségek jegyzékét, továbbá a főbb megállapítások összefoglalását;

         Fegyelmi eljárások

               28.

               megjegyzi, hogy méretüknél fogva az egyes ügynökségek számára nehézséget jelent megfelelő besorolási fokozatú munkatársakból álló eseti fegyelmi tanácsokat létrehozni, és hogy a Bizottság IDOC irodájának (Vizsgálati és Fegyelmi Iroda) hatásköre nem terjed ki az ügynökségekre; felhívja az ügynökségeket, hogy fontolják meg egy több ügynökséget átfogó fegyelmi tanács felállítását;

         Az intézményközi megállapodás tervezete

               29.

               emlékeztet a Bizottság által benyújtott, az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetre (COM(2005) 59), amely az európai szabályozási ügynökségek létrehozására, felépítésére, működésére, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó horizontális keret kialakítására irányult; megjegyzi, hogy a tervezet hasznos kezdeményezés az ügynökségek létrehozásának és működtetésének ésszerűsítése irányában; rámutat a Bizottság 2006-os összefoglaló jelentésében foglalt megállapításra (COM(2007) 274, 3.1. bekezdés), amely szerint annak ellenére, hogy a tervezet közzétételét követően elakadtak a tárgyalások, a lényegi kérdésekről folytatott vitát 2006 végén újra kezdte a Tanács; sajnálatát fejezi ki, hogy az elfogadás irányában nem lehetett további előrelépést tenni;

               30.

               ezért üdvözli a Bizottság arra tett kötelezettségvállalását, hogy 2008 folyamán közleményt terjeszt elő a szabályozási ügynökségek jövőjéről;

         Önfinanszírozó ügynökségek

               31.

               emlékeztet arra, hogy a két önfinanszírozó ügynökség esetében az igazgatótanács adja meg az igazgató számára a mentesítést; megjegyzi, hogy mindkét ügynökség jelentős felhalmozódott tartalékokkal rendelkezik az előző évekből átvitt, díjakból származó bevételeknek köszönhetően:

                           —

                           Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek: 281 millió EUR (10),

                           —

                           Közösségi Növényfajta-hivatal – pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek: 18 millió EUR (11);

         Egyedi észrevételek

               32.

               tudomásul veszi a Számvevőszék 2006-os jelentésében tett észrevételét, miszerint 2006-ra 16,9 millió EUR összegű költségvetési többlet halmozódott fel, valamint hogy a Központ 2007-ben 9,3 millió EUR-t térít vissza ügyfeleinek; egyetért a Számvevőszékkel, hogy a többlet ilyen mértékű felhalmozódása arra enged következtetni, hogy a Központ fordításokra vonatkozó árképzési módszere nem elég pontos;

               33.

               tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék azon megállapítását, mely szerint az egyik fordítói felvételi eljárás esetében a Központ nem tudott írásbeli dokumentációt felmutatni arról, hogy a pályázók adatlapjait milyen szabályok alapján értékelték;

               34.

               megállapítja, hogy a végleges éves beszámolóban a Központ a munkáltató által fizetendő nyugdíjjárulékokra 2 021 126 EUR-t, a fel nem használt szabadnapokra pedig 197 000 EUR-t helyezett céltartalékba;

               35.

               megjegyzi, hogy a Központ igazgatótanácsa új igazgatót nevezett ki, aki 2006. május 1-jével kezdte meg a munkát;

               36.

               reményének ad hangot, hogy hamarosan megoldás születik a Központ épületeinek problémájára, illetve a munkáltató által fizetendő nyugdíjjárulék kérdésére;

               37.

               üdvözli a Központ tevékenységi jelentésében található azon megállapítást, mely szerint 2006-ban folytatta a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata által tett ajánlások végrehajtását az alábbiakat illetően: a munkaköri leírások véglegesítése és aktualizálása, az engedélyezésre jogosult tisztviselők feladatainak tudatosítása, hosszabb határidők az álláshirdetések közzétételére, a Központ tevékenységeinek megfelelő nyomon követése, kockázatértékelés, az ügynökség státusának – támogatott vagy önfinanszírozó szervezet – világos meghatározása, továbbá átadási eljárás biztosítása minden alapvető funkció vonatkozásában;

               38.

               megjegyzi, hogy a Központ 2008 februárjában felvett egy belső ellenőrt.

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 42. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 94. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 187., 2008.7.15., 122. o.

      (7)  Az Európai Parlament állásfoglalása, amely tartalmazza az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatot kísérő megjegyzéseket (HL L 196., 2005.7.27., 101. o.).

      (8)  HL C 273., 2007.11.15., 1. o.

      (9)  DS 605/1/07 Rev 1. tanácsi dokumentum.

      (10)  Forrás: Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 141. o.).

      (11)  Forrás: Jelentés a Közösségi Növényfajta Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 135. o.).


title: 2007/390/EK: A Bizottság határozata ( 2007. június 7. ) az állategészségügy és az állatjóllét területén az informatikai támogatásra és a kommunikációs tevékenységre vonatkozó 2007. évi kiadások finanszírozásáról

text:
               8.6.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 146/21

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. június 7.)
   az állategészségügy és az állatjóllét területén az informatikai támogatásra és a kommunikációs tevékenységre vonatkozó 2007. évi kiadások finanszírozásáról
   (2007/390/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 17., 37. és 37a. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszer kifejlesztéséről szóló, 2002. december 30-i 2003/24/EK bizottsági határozat (2) által előírt TRACES-rendszer elhelyezése, irányítása és karbantartása a Bizottság felelőssége, és így közösségi finanszírozást igényel. E pénzügyi hozzájárulás a 90/424/EGK határozat 37a. cikkén alapul.

               (2)

               Az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről szóló, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelv (3) alapján, az állatbetegségek kódolt formájának és bejelentésük kódjainak a 82/894/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően történő meghatározásáról szóló, 2005. március 1-jei 2005/176/EK bizottsági határozattal (4) létrehozott értesítési rendszert az elengedhetetlen technológiai fejlesztések bevezetésével naprakésszé kell tenni. A Közösség pénzügyi hozzájárulása a 90/424/EGK határozat 37. cikkén alapul.

               (3)

               Az állategészségüggyel és az állatjólléttel kapcsolatos tájékoztatási politika megköveteli az e téren tapasztalható technológiai és tudományos fejleményekről való tájékoztatást. A Közösség pénzügyi hozzájárulása a 90/424/EGK határozat 17. cikkén alapul.

               (4)

               E határozat az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 75. cikkének, illetve az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 90. cikkének értelmében vett finanszírozási határozatnak minősül.

               (5)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   TRACES
   A 2003/24/EK határozat által előírt TRACES-rendszer elhelyezésére, irányítására és karbantartására a következő összegek és célkitűzések engedélyezettek:

               —

               560 000 EUR az elhelyezésre,

               —

               440 000 EUR a rendszer felhasználóinak nyújtott segítség keretében szükséges logisztikai eszközök beszerzésére,

               —

               200 000 EUR a rendszer az új jogi és műszaki fejleményekhez való igazításához szükséges karbantartási eszközök beszerzésére,

               —

               300 000 EUR a szükséges informatikai fejlesztésekhez.

         2. cikk
   Az állatbetegségek bejelentési rendszere
   A 2005/176/EK határozatban előírt értesítési rendszer naprakésszé tételére 150 000 EUR engedélyezett.
   3. cikk
   Az állategészségügy és az állatjóllét területén folytatott kommunikáció
   A Bizottság által az illetékes hatóságok és az állampolgárok tájékoztatására, az állategészségüggyel és az állatjólléttel kapcsolatos közösségi jogalkotásra vonatkozó információk közzétételére a következő összegek és célkitűzések engedélyezettek:

               —

               240 000 EUR a kiadványokra, továbbá információk és az állat-egészségügyi stratégia közzétételére,

               —

               130 000 EUR a kiadványokra, továbbá információk és az állatjólléti stratégia közzétételére.

         4. cikk
   A szerződések odaítélési eljárása
   A szerződő felek kiválasztására a meglévő keretszerződések vagy a 2007 során elindított pályázati felhívások alapján kerül sor.

      Kelt Brüsszelben, 2007. június 7-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított határozat.

      (2)  HL L 8., 2003.1.14., 44. o.

      (3)  HL L 378., 1982.12.31., 58. o. A legutóbb a 2004/216/EK bizottsági határozattal (HL L 67., 2004.3.5., 27. o.) módosított irányelv.

      (4)  HL L 59., 2005.3.5., 40. o. A 2006/924/EK határozattal (HL L 354., 2006.12.14., 48. o.) módosított határozat.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (6)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb a 478/2007/EK, Euratom rendelettel (HL L 111., 2007.4.28., 13. o.) módosított rendelet.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/112 határozata (2017. január 10.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017) parancsnokának kinevezéséről

text:
               24.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 18/47

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2017/112 HATÁROZATA
   (2017. január 10.)
   az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017) parancsnokának kinevezéséről
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA) szóló, 2016. április 19-i (KKBP) 2016/610 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a (KKBP) 2016/610 határozatával Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ dandártábornokot nevezte ki az EUTM RCA uniós misszió parancsnokává.

               (2)

               A (KKBP) 2016/610 határozat 5. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkével összhangban hozza meg az uniós misszió későbbi parancsnokainak kinevezésére vonatkozó határozatokat.

               (3)

               Az EU Katonai Bizottsága 2016. november 16-án Herman RUYS dandártábornok jelölésének jóváhagyását ajánlotta, akit az Eurocorps Közös Bizottsága javasolt Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ dandártábornok utódjaként az EUTM RCA uniós misszió új parancsnokának 2017. január 16-tól.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2017. január 16-tól Herman RUYS dandártábornokot nevezi ki az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) parancsnokává.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. január 10-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 104., 2016.4.20., 21. o.


title: 2004/526/EK:Az Európai Központi Bank határozata (2004. június 17.) az Európai Központi Bank Általános Tanácsa eljárási szabályzatának elfogadásáról (EKB/2004/12)

text:
               30.6.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 230/61

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2004. június 17.)
   az Európai Központi Bank Általános Tanácsa eljárási szabályzatának elfogadásáról
   (EKB/2004/12)
   (2004/526/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK ÁLTALÁNOS TANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 46.4 cikkére
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   Az Európai Központi Bank Általános Tanácsának 1998. szeptember 1-jei eljárási szabályzata helyébe az alábbi eljárási szabályzat lép, amely 2004. július 1-jén lép hatályba.

      „AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK ÁLTALÁNOS TANÁCSÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA
      BEVEZETŐ FEJEZET
      1. cikk
      Fogalommeghatározások
      Ez az eljárási szabályzat kiegészíti az Európai Közösséget létrehozó szerződést, illetve a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányát. Az eljárási szabályzatban szereplő kifejezések a Szerződésben, illetve az alapokmányban megadott jelentéssel bírnak.
      I. FEJEZET
      AZ ÁLTALÁNOS TANÁCS
      2. cikk
      Az Általános Tanács üléseinek időpontja és helyszíne
      (1)   Ülései időpontjáról az elnök javaslata alapján az Általános Tanács határoz.
      (2)   Ha az Általános Tanács legalább három tagja kéri, az elnök összehívja az Általános Tanács ülését.
      (3)   Az elnök az Általános Tanács ülését bármikor összehívhatja, ha szükségesnek tartja.
      (4)   Az Általános Tanács általában az Európai Központi Bank (EKB) épületében tartja üléseit.
      (5)   Az üléseket telekonferencia keretében is meg lehet tartani, kivéve, ha legalább három nemzeti központi bank elnöke kifogást emel ez ellen.
      3. cikk
      Az Általános Tanács ülésein való részvétel
      (1)   Amennyiben ezen eljárási szabályzat másképp nem rendelkezik, az Általános Tanács ülésein kizárólag annak tagjai, az Igazgatóság többi tagja, az Európai Unió Tanácsának elnöke és az Európai Közösségek Bizottságának egy tagja vehet részt.
      (2)   Általában minden nemzeti központi bank elnökét egy személy kísérheti.
      (3)   Ha az Általános Tanács valamely tagja nem tud részt venni egy ülésen, írásban kinevezhet egy helyettest arra, hogy helyette és nevében az ülésen résztvegyen, illetve szavazzon. Az írásbeli közleményt az ülést megelőzően időben kell elküldeni az elnöknek. A helyettest általában egy személy kísérheti.
      (4)   Az elnök az EKB személyzetének egy tagját titkárrá nevezi ki. A titkár segíti az elnököt az Általános Tanács üléseinek előkészítésében, illetve vezeti az Általános Tanács üléseinek jegyzőkönyveit.
      (5)   Az Általános Tanács más személyeket is meghívhat az ülésen való részvételre, ha ezt célszerűnek tartja.
      4. cikk
      Szavazás
      (1)   Az Általános Tanács határozatképességéhez tagjai, illetve azok helyettesei kétharmadának jelenléte szükséges. Határozatképtelenség esetén az elnök rendkívüli ülést hívhat össze, amelyen határozatképességre való tekintet nélkül lehet határozatot hozni.
      (2)   Amennyiben az alapokmány másképpen nem rendelkezik, a határozathozatal egyszerű szótöbbséggel történik.
      (3)   Az Általános Tanács elnökének kezdeményezésére szavaz. Ezenkívül az elnök szavazási eljárást folytat le a Kormányzótanács valamely tagjának kezdeményezésére.
      (4)   Írásbeli eljárás során is lehet határozatokat hozni, kivéve, ha az Általános Tanács legalább három tagja kifogást emel ez ellen. Írásbeli eljárás esetén szükséges, hogy:

                  i)

                  általában legalább tíz munkanap álljon az Általános Tanács minden tagja rendelkezésére az ügy vizsgálatára. Sürgős esetben, amelyet a kérésben indokolni kell, ez az időtartam öt munkanapra csökkenthető; és

                  ii)

                  az Általános Tanács minden tagja személyesen írjon alá; valamint

                  iii)

                  bármely ilyen határozat bekerüljön az Általános Tanács következő ülésének jegyzőkönyvébe.

            5. cikk
      Az Általános Tanács üléseinek megszervezése
      (1)   Minden ülés napirendjét az Általános Tanács fogadja el. Az elnök ideiglenes napirendet készít, amelyet a kapcsolódó dokumentumokkal együtt legalább nyolc nappal az érintett ülés előtt elküldenek az Általános Tanács tagjai és az egyéb részvételre jogosult személyek részére, kivéve sürgős esetekben, amikor az elnök a körülményeknek megfelelően jár el. Az Általános Tanács határozhat úgy, hogy az elnök vagy az Általános Tanács bármely más tagja javaslatára az ideiglenes napirendből pontokat vesz le vagy arra pontokat vesz fel. Egy adott napirendi pontot az Általános Tanács legalább három tagjának kérésére le kell venni, ha a kapcsolódó dokumentumokat nem küldték meg időben az Általános Tanács tagjainak.
      (2)   Az Általános Tanács ülésének jegyzőkönyvét a következő ülésen (vagy szükség esetén írásbeli eljárás keretében korábban) jóváhagyásra benyújtják az Általános Tanács tagjainak, és azt az elnök írja alá.
      II. FEJEZET
      AZ ÁLTALÁNOS TANÁCS KÖZREMŰKÖDÉSE A KÖZPONTI BANKOK EURÓPAI RENDSZERE FELADATAINAK TELJESÍTÉSÉBEN
      6. cikk
      Az Általános Tanács és a Kormányzótanács közötti kapcsolat
      (1)   Az Általános Tanács egyéb feladatainak (beleértve az alapokmány 44. cikke szerinti feladatokat) sérelme nélkül az Általános Tanács közreműködik különösen a 6.2.–6.8. cikkekben felsorolt feladatok ellátásában.
      (2)   Az Általános Tanács közreműködik az EKB az alapokmány 4. cikke és 25.1. cikke szerinti tanácsadói feladatainak ellátásában.
      (3)   Az Általános Tanácsnak az EKB statisztikai feladatainak ellátásában való közreműködése az alábbiakra terjed ki:

                  —

                  az Európai Unió valamennyi nemzeti központi bankja közötti együttműködés erősítése azzal a céllal, hogy elősegítse az EKB feladatainak teljesítését a statisztika területén,

                  —

                  szükség esetén közreműködés a statisztikai adatoknak az Európai Unió valamennyi nemzeti központi bankja által való gyűjtésére, összeállítására és terjesztésére vonatkozó szabályok és gyakorlatok harmonizálásában, és

                  —

                  észrevételek tétele a Kormányzótanács részére a statisztika területére tartozó, az alapokmány 42. cikke szerinti ajánlástervezetekkel kapcsolatban azok elfogadását megelőzően.

            (4)   Az Általános Tanács közreműködik az EKB az alapokmány 15. cikke szerinti jelentési kötelezettségeinek teljesítésében azzal, hogy a Kormányzótanács részére észrevételeket tesz az éves jelentéssel kapcsolatban annak elfogadását megelőzően.
      (5)   Az Általános Tanács közreműködik a könyvviteli és jelentéstételi szabályoknak az alapokmány 26.4. cikke szerinti egységesítésében azzal, hogy a Kormányzótanács részére észrevételeket tesz a szabálytervezetekkel kapcsolatban azok elfogadását megelőzően.
      (6)   Az Általános Tanács közreműködik az alapokmány 29.4. cikke szerinti egyéb intézkedések elfogadásában azzal, hogy a Kormányzótanács részére észrevételeket tesz az ilyen intézkedéstervezetekkel kapcsolatban azok elfogadását megelőzően.
      (7)   Az Általános Tanács közreműködik az Európai Központi Bank személyzete alkalmazási feltételeinek meghatározásában azzal, hogy a Kormányzótanács részére észrevételeket tesz a tervezettel kapcsolatban annak elfogadását megelőzően.
      (8)   Az Általános Tanács közreműködik az árfolyamoknak az alapokmány 47.3. cikke szerinti visszavonhatatlan rögzítésében azzal, hogy a Kormányzótanács részére észrevételeket tesz az alábbiakkal kapcsolatban:

                  —

                  a Szerződés 123. cikkének (5) bekezdése szerinti EKB-vélemények tervezetei, és

                  —

                  egy eltérés hatályon kívül helyezésekor elfogadandó közösségi jogszabályokkal kapcsolatos egyéb EKB-vélemények tervezetei, valamint

                  —

                  a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 10. bekezdése szerinti határozatok.

            (9)   Minden olyan esetben, amikor az Általános Tanácsot felkérik arra, hogy működjön közre az EKB fenti bekezdések szerinti feladatainak teljesítésében, erre megfelelő időtartamot kell biztosítani számára, amely nem lehet rövidebb tíz munkanapnál. Sürgős esetben, amelyet a kérésben indokolni kell, ez az időtartam öt munkanapra csökkenthető. Az elnök dönthet írásbeli eljárás alkalmazásáról.
      (10)   Az elnök az alapokmány 47.4. cikkével összhangban tájékoztatja az Általános Tanácsot a Kormányzótanács által elfogadott határozatokról.
      7. cikk
      Az Általános Tanács és az Igazgatóság közötti kapcsolat
      (1)   Az Általános Tanács részére lehetőséget kell biztosítani észrevételek tételére, mielőtt az Igazgatóság:

                  —

                  végrehajtja a Kormányzótanács azon jogszabályait, amelyekkel kapcsolatban az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 12.1. cikkével összhangban az Általános Tanács közreműködése szükséges,

                  —

                  az alapokmány 12.1. cikkével összhangban ráruházott hatáskörök alapján elfogadja azokat a jogszabályokat, amelyekkel kapcsolatban az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 12.1. cikkével összhangban az Általános Tanács közreműködése szükséges.

            (2)   Minden olyan esetben, amikor az Általános Tanácsot felkérik arra, hogy e cikk első bekezdése alapján észrevételeket tegyen, erre megfelelő időtartamot kell biztosítani számára, amely nem lehet rövidebb tíz munkanapnál. Sürgős esetben, amelyet a kérésben indokolni kell, ez az időtartam öt munkanapra csökkenthető. Az elnök dönthet írásbeli eljárás alkalmazásáról.
      8. cikk
      A Központi Bankok Európai Rendszerének bizottságai
      (1)   Az Általános Tanács saját hatáskörében meghatározott témákban tanulmányokat kérhet az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 9. cikke alapján, a Kormányzótanács által létrehozott bizottságoktól.
      (2)   Az euróövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai kijelölhetik személyzetük legfeljebb két-két tagját valamely bizottság ülésein való részvételre, amennyiben az adott bizottság olyan ügyekkel foglalkozik, amelyek az Általános Tanács hatáskörébe tartoznak, valamint amennyiben ezt az adott bizottság elnöke és az Igazgatóság célszerűnek tartja.
      III. FEJEZET
      KÜLÖNÖS ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK
      9. cikk
      Jogi eszközök
      (1)   Az alapokmány 46.4. és 48. cikke és az ezen eljárási szabályzat szerinti EKB-határozatokat, valamint az alapokmány 44. cikke alapján az Általános Tanács által elfogadott EKB-ajánlásokat és -véleményeket az elnök írja alá.
      (2)   Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.7. cikkének megfelelően az EKB valamennyi jogi eszközét számozással látják el, értesítést adnak róluk és közzéteszik őket.
      10. cikk
      Az EKB-dokumentumok titkossága és az azokhoz való hozzáférés
      (1)   Az Általános Tanács és az annak hatáskörébe tartozó ügyekkel foglalkozó bármely bizottság vagy csoport ülésein elhangzottak bizalmasak, kivéve, ha az Általános Tanács felhatalmazza az elnököt tanácskozásaik eredményének nyilvánosságra hozatalára.
      (2)   Az Általános Tanács és az annak hatáskörébe tartozó ügyekkel foglalkozó bármely bizottság vagy csoport által készített dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 23.2. cikke szabályozza.
      (3)   Az Általános Tanács és az annak hatáskörébe tartozó ügyekkel foglalkozó bármely bizottság vagy csoport által készített dokumentumokat az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 23.3. cikke alapján elfogadott körrendeletben meghatározott szabályokkal összhangban kell minősíteni és kezelni. A döntéshozó szervek ellentétes döntése hiányában a dokumentumok harminc év elteltével szabadon hozzáférhetőek.
      11. cikk
      A hatály megszűnése
      Amikor a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Európai Unió Tanácsa valamennyi eltérést megszünteti, és amikor a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló jegyzőkönyvben előírt határozatokat meghozzák, az Általános Tanács feloszlik, és ezen eljárási szabályzat hatálya megszűnik.↝

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2004. június 17-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET


title: 2004/720/EK: Az Európai Parlament határozata (2004. április 21.) az elszámolások lezárásáról az Európai Unió 2002-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása tekintetében (Bizottság)

text:
               21.4.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/14

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2004. április 21.)
   az elszámolások lezárásáról az Európai Unió 2002-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása tekintetében (Bizottság)
   (2004/720/EK)

    ---documentbreak---

               21.4.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/14

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   az Európai Unió 2002-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítéséről (Bizottság) szóló határozatról


title: 2007/644/EK,Euratom: A Tanács és a Bizottság határozata ( 2007. szeptember 18. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, és másrészről az Ukrajna közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

text:
               6.10.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 261/25

      A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. szeptember 18.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, és másrészről az Ukrajna közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről
   (2007/644/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. cikke (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára, valamint 55. cikkére, 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, 93. cikkére, 94. cikkére, 133. cikkére és 181a. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésének második mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   tekintettel a Tanács jóváhagyására az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének megfelelően,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, és másrészről az Ukrajna közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvet (1) az Európai Közösség és tagállamai részéről a 2007/251/EK tanácsi határozattal (2) összhangban 2007. március 27-én aláírták.

               (2)

               A jegyzőkönyvet az aláírásának időpontjától kezdődően a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)

               A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a tagállamok jóváhagyják az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, és másrészről Ukrajna közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvet.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést az Európai Közösség és tagállamai nevében a Tanács elnöke küldi meg. A Bizottság elnöke egyidejűleg ilyen értesítést ad ki az Európai Atomenergia-közösség részéről.

      Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PEREIRA

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 110., 2007.4.27., 29. o.

      (2)  HL L 110., 2007.4.27., 27. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1642 határozata (2017. április 27.) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/176

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1642 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2015-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében a központ számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra (05873/2017 – C8-0048/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 12a. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0145/2017),

               1.

               mentesítést ad az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatója számára a központ 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 449., 2016.12.1., 32. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: Az Európai Parlament (EU, Euratom) 2015/1618 határozata (2015. április 29.) a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (korábban Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal) 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/99

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU, EURATOM) 2015/1618 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (korábban Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal) 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2014)510 – (C8-0140/2014) (2),

                  —

                  tekintettel a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (korábban Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal) 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (3),

                  —

                  tekintettel a 2012. évi mentesítés nyomon követéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2014)607) és az e jelentéshez csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2014)285 és SWD(2014)286),

                  —

                  tekintettel a Bizottságnak a 2013-ban elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére (COM(2014)615) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)293),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (korábban Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal) 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (4),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (5),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a végrehajtó ügynökségeknek adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05305/2015 – C8-0048/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), és különösen annak 62., 164., 165. és 166. cikkére,

                  —

                  tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (8) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 2004. szeptember 21-i 1653/2004/EK bizottsági rendeletre (9) és különösen annak 66. cikke első és második bekezdésére,

                  —

                  tekintettel az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában az energia területén megvalósuló közösségi intézkedések igazgatása céljából az intelligens energiával foglalkozó végrehajtó hivatal elnevezésű végrehajtó hivatal létrehozásáról szóló, 2003. december 23-i 20/2004/EK bizottsági határozatra (10),

                  —

                  tekintettel a „Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség” létrehozásáról, valamint a 2004/20/EK és 2007/372/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 2013/771/EU bizottsági végrehajtási határozatra (11),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 93. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0101/2015),

                  A.

                  mivel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság végrehajtja a költségvetést és irányítja a programokat, és mindezt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikkének értelmében a tagállamokkal együttműködésben, saját felelősségére végzi, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával;

         1.

            mentesítést ad a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (korábban Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal) ügyvezető igazgatója számára a hivatal 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

         2.

            észrevételeit az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítő határozatok szerves részét képező állásfoglalásban foglalja össze;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatot és az e határozatok szerves részét képező állásfoglalást a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség (korábban Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal) igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak és a Számvevőszéknek, továbbá gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL L 66., 2013.3.8.

         (2)  HL C 403., 2014.11.13., 1. o.

         (3)  HL C 408., 2014.11.15., 6. o.

         (4)  HL C 442., 2014.12.10., 74. o.

         (5)  HL C 403., 2014.11.13., 128. o.

         (6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (7)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (8)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

         (9)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

         (10)  HL L 5., 2004.1.9., 85. o.

         (11)  HL L 341., 2013.12.18., 73. o.


title: A Bizottság (EU) 2016/221 határozata (2016. február 12.) a független tanácsadó Európai Költségvetési Tanács létrehozásáról szóló (EU) 2015/1937 határozat módosításáról

text:
               17.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 40/15

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/221 HATÁROZATA
   (2016. február 12.)
   a független tanácsadó Európai Költségvetési Tanács létrehozásáról szóló (EU) 2015/1937 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság 2015. október 21-én határozatot fogadott el a független tanácsadó Európai Költségvetési Tanács létrehozásáról (1). A határozat több rendelkezést tartalmaz a Költségvetési Tanács és titkársága megbízatásával és feladatával, összetételével, függetlenségével és működésével kapcsolatban, és kimondja, hogy a titkárságot igazgatásilag a Bizottság Főtitkárságához kell csatolni. A határozat értelmében a titkárságvezetői funkciót a 2015. április 17-i C(2015) 2665 határozattal létrehozott funkciót betöltő vezető gazdasági elemző tölti be.

               (2)

               A vezető gazdasági elemzőről szóló, 2015. április 17-i határozat értelmében a vezető gazdasági elemző a tagállami gazdaság- és költségvetési politikák összehangolása és felügyelete terén elfogadandó bizottsági határozatokat ellenőrzi. A határozat szerint a vezető gazdasági elemző posztja az euróért és szociális párbeszédért felelős alelnökhöz tartozik, aki a vezető gazdasági elemzőt véleményezésre is felkérheti (2).

               (3)

               Az egyértelműség és a hatékonyság érdekében célszerű elkülöníteni a vezető gazdasági elemző és az Európai Költségvetési Tanács titkárságvezetője feladatait.

               (4)

               A független tanácsadó Európai Költségvetési Tanács létrehozásáról szóló határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   Az (EU) 2015/1937 bizottsági határozat (3) 3. cikkének (8) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(8)   A titkárságvezetőt a Bizottság nevezi ki, miután erről konzultációt folytatott az Európai Költségvetési Tanács elnökével. A titkárságvezető kinevezése három évre szól, egyszer megújítható. A titkárságvezető feladatai közé tartozik a Költségvetési Tanács létrehozásának előkészítése is. A titkárság tagjai tisztviselők, ideiglenes alkalmazottak, szerződéses alkalmazottak és kirendelt nemzeti szakértők, akiket a titkárságvezető az elnök egyetértésével választ ki. A titkárság tagjait a Költségvetési Tanács tevékenységi területei szempontjából releváns végzettségük és tapasztalatuk alapján választják ki, majd kinevezik vagy kirendelik (mis à disposition).
      (9)   A (8) bekezdéstől eltérve, ha az Európai Költségvetési Tanács elnökét még nem nevezték ki, akkor a Bizottság közvetlenül nevezi ki a titkárságvezetőt.”

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  C(2015)8000

      (2)  C(2015)2665

      (3)  A Bizottság 2015. október 21-i (EU) 2015/1937 határozata a független tanácsadó Európai Költségvetési Tanács létrehozásáról (HL L 282., 2015.10.28., 37. o.).


               26.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 75/274

         P7_TA(2013)0303
   Az európai ombudsman megválasztása
   Az Európai Parlament 2013. július 3-i határozata az európai ombudsman megválasztásáról
   (2016/C 075/37)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 24. cikke harmadik bekezdésére, valamint 228. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 106a cikkére,

               —

               tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatára (1),

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 204. cikkére,

               —

               tekintettel a pályázati felhívásra (2),

               —

               tekintettel a 2013. július 3-i szavazás eredményére,

               1.

               Emily O'REILLY-t európai ombudsmanná választja meg 2013. október 1-jétől a parlamenti ciklus végéig;

               2.

               felkéri Emily O'REILLY-t, hogy tegyen esküt a Bíróság előtt;

               3.

               utasítja elnökét, hogy a mellékelt határozatot tegye közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

               4.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bíróságnak.

      (1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

      (2)  HL C 96., 2013.4.4., 24. o.

         MELLÉKLET

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

         (2013. július 3.)

         az európai ombudsman megválasztásáról

         (E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/377/EU, Euratom határozat.)


title: 2008/194/EK: A Tanács határozata ( 2008. február 18. ) az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

text:
               5.3.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 60/28

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. február 18.)
   az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről
   (2008/194/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, illetve a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-i határozatában felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Szingapúri Köztársaság kormányával egy, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötésére a 2003. június 5-i tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban.

               (3)

               A megállapodás a 2006/592/EK tanácsi határozattal (2) összhangban a Közösség nevében aláírásra került, figyelemmel a megállapodás lehetséges későbbi megkötésére.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 7. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítés megtételére jogosult személyt.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. RUPEL

      (1)  2006. október 12-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 243., 2006.9.6., 21. o.


title: A Tanács (EU) 2017/1107 határozata (2017. június 8.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikkében foglalt, az audiovizuális koprodukciók kedvezményezetti jogosultsági időszakának meghosszabbításáról

text:
               22.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/33

         A TANÁCS (EU) 2017/1107 HATÁROZATA
   (2017. június 8.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikkében foglalt, az audiovizuális koprodukciók kedvezményezetti jogosultsági időszakának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló, 2015. október 1-jei (EU) 2015/2169 tanácsi határozat (1) 3. cikkének (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. október 1-jén elfogadta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló (EU) 2015/2169 határozatot (a továbbiakban: a határozat).

               (2)

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) az 1. cikkében meghatározza azokat a kereteket, amelyek között a Felek együttműködnek egymással a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz – többek között az audiovizuális ágazathoz – kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében. A jegyzőkönyv 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a Felek elősegítik az uniós fél és Korea filmkészítői közötti koprodukciók létrejöttét, beleértve a koprodukciók jogosulttá tételét arra, hogy a helyi és regionális kulturális tartalmak elősegítését szolgáló támogatási rendszerek kedvezményezettjei legyenek.

               (3)

               A jegyzőkönyv 5. cikke (8) bekezdésének b) pontja értelmében a kezdeti hároméves időszakot követően a jogosultság hároméves időszakra megújításra kerül, azután pedig automatikusan további egymást követő és azonos hosszúságú időszakokra megújul, hacsak valamelyik fél legalább három hónappal az eredeti, vagy az azt követő bármely időszak lejárta előtt írásos értesítés útján vissza nem vonja a jogosultságot.

               (4)

               Az (EU) 2015/2169 határozat 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott eljárás szerint a Bizottság értesíti Koreát az Unió azon szándékáról, hogy nem hosszabbítja meg a jegyzőkönyv 5. cikke értelmében a koprodukciók kedvezményezetti jogosultsági időszakát, kivéve, ha a Bizottság javaslatára a Tanács a jogosultsági időszak vége előtt négy hónappal megállapodik a jogosultság folytatásáról. Ha a Tanács megállapodik a jogosultság folytatásáról, akkor ezt a rendelkezést a megújított jogosultsági időszak végén újra alkalmazni kell. A jogosultsági időszak meghosszabbításáról a Tanács egyhangúlag határoz.

               (5)

               A jegyzőkönyv 3. cikkének (5) bekezdése értelmében létrehozott uniós belföldi tanácsadó csoport 2016. szeptember 5-én kedvező véleményt adott a jogosultsági időszak meghosszabbításáról, a jegyzőkönyv 5. cikke (8) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint.

               (6)

               A Tanács egyetért azzal, hogy meghosszabbítsák az audiovizuális koprodukciók arra való jogosultságának időszakát, hogy a jegyzőkönyv 5. cikkének (4), (5), (6) és (7) bekezdésének megfelelően, a helyi és regionális kulturális tartalmak elősegítésére a Felek által alkalmazott rendszerek kedvezményezettjei legyenek.

               (7)

               E határozat nem sértheti az Unió, illetve a tagállamok hatásköreit.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2017. július 1. és 2020. június 30. közötti hároméves időtartamra meghosszabbítja az audiovizuális koprodukciók arra való jogosultságának időszakát, hogy a jegyzőkönyv 5. cikkének (4), (5), (6) és (7) bekezdésének megfelelően, a helyi és regionális kulturális tartalmak elősegítésére a Felek által alkalmazott rendszerek kedvezményezettjei legyenek.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2017. június 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. SIMSON

      (1)  HL L 307., 2015.11.25., 2. o.