title: 2009/167/EK: A Tanács határozata ( 2009. február 26. ) az Europol igazgatójának a harmadik államokkal és nem európai uniós szervekkel kötendő megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2000. március 27-i határozat módosításáról

text:
               28.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 56/15

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. február 26.)
   az Europol igazgatójának a harmadik államokkal és nem európai uniós szervekkel kötendő megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2000. március 27-i határozat módosításáról
   (2009/167/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (1) (Europol-egyezmény) 42. cikkének (2) bekezdésére, 10. cikkének (4) bekezdésére és 18. cikkére,
   tekintettel az Europol által harmadik államokkal és nem európai uniós szervekkel fenntartott külső kapcsolatokra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. november 3-i tanácsi jogi aktusra (2) és különösen annak 2. cikkére,
   tekintettel a harmadik felektől származó információk Europol által történő átvételére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. november 3-i tanácsi jogi aktusra (3) és különösen annak 2. cikkére,
   tekintettel a személyes adatok Europol által harmadik államoknak és harmadik szerveknek történő továbbítására vonatkozó szabályok elfogadásáról szóló, 1999. március 12-i tanácsi jogi aktusra (4) és különösen annak 2. és 3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2000. március 27-én elfogadta az Europol igazgatójának a harmadik államokkal és nem európai uniós szervekkel kötendő megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló határozatot (5).

               (2)

               Műveleti érdekek miatt szükséges, hogy Indiát felvegyék azon harmadik államok jegyzékébe, amelyek vonatkozásában az Europol igazgatója tárgyalások megkezdésére szóló felhatalmazással rendelkezik.

               (3)

               A 2000. március 27-i határozatot ezért megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2000. március 27-i határozat 2. cikke (1) bekezdésében a „Harmadik államok” alatti betűrendes lista az alábbi állammal egészül ki:

               „—

               India”.

         2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. február 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. LANGER

      (1)  HL C 316., 1995.11.27., 2. o.

      (2)  HL C 26., 1999.1.30., 19. o.

      (3)  HL C 26., 1999.1.30., 17. o.

      (4)  HL C 88., 1999.3.30., 1. o.

      (5)  HL C 106., 2000.4.13., 1. o.


title: 2014/693/EU: A Tanács határozata ( 2014. szeptember 29. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy lengyel tagjának kinevezéséről

text:
               3.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 289/21

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. szeptember 29.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy lengyel tagjának kinevezéséről

      (2014/693/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel a lengyel kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU határozatot (1).

               (2)

               Marzena MENDZA-DROZD hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Michal Grzegorz MODRZEJEWSKI-t a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.


title: A Bizottság határozata (1999. november 16.) az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) a nukleáris biztonságról szóló 1994. évi egyezményhez való csatlakozásáról (az értesítés a C(1999) 3223. számú dokumentummal történt)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0819

Hivatalos Lap L 318 , 11/12/1999 o. 0020 - 0020

		A Bizottság határozata(1999. november 16.)az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) a nukleáris biztonságról szóló 1994. évi egyezményhez való csatlakozásáról(az értesítés a C(1999) 3223. számú dokumentummal történt)(1999/819/Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösségnek a nukleáris biztonságról szóló egyezményhez való csatlakozásának jóváhagyásáról szóló, 1998. december 7-i tanácsi határozatra,mivel valamennyi tagállam szerződő fele a nukleáris biztonságról szóló egyezménynek;mivel az Európai Atomenergia-közösségnek csatlakoznia kell a nukleáris biztonságról szóló egyezményhez,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA nukleáris biztonságról szóló egyezményhez való csatlakozást az Európai Atomenergia-közösség nevében a Bizottság jóváhagyja.Az egyezmény szövegét és az Európai Atomenergia-közösségnek az egyezmény 30. cikke (4) bekezdése iii. alpontjának rendelkezései szerinti nyilatkozatát csatolták e határozathoz.2. cikkA csatlakozási okiratokat a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség főigazgatójánál, az egyezmény letéteményesénél helyezik letétbe az e határozat elfogadását követő napon.Kelt Brüsszelben, 1999. november 16-án.a Bizottság részérőlMargot Wallströma Bizottság tagja--------------------------------------------------


title: 2011/775/EU: Az Európai Tanács határozata ( 2011. október 23. ) az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről

text:
               30.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 317/33

         AZ EURÓPAI TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. október 23.)
   az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről
   (2011/775/EU)
   AZ EURÓPAI TANÁCS,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 283. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 11.2. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Tanácsának ajánlására (1),
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),
   tekintettel az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának véleményére (3),
   mivel:

               (1)

               2011. szeptember 27-i levelében Jean-Claude TRICHET, az Európai Központi Bank elnöke bejelentette, hogy Jürgen STARK igazgatósági tag úgy döntött, hogy – 2014. május 31-ig tartó hivatali idejének lejártát megelőzően – lemond, feladatait ugyanakkor utódja hivatalba lépésének időpontjáig továbbra is kész ellátni. Ezért az Európai Központi Bank Igazgatóságába új tagot kell kinevezni.

               (2)

               Az Európai Tanács Jörg ASMUSSEN-t kívánja kinevezni, aki – véleménye szerint – megfelel a Szerződés 283. cikke (2) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Tanács Jörg ASMUSSEN-t az Európai Központi Bank Igazgatósága tagjává nevezi ki, 2012. január 1-jén kezdődő nyolcéves hivatali időre.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. október 23-án.

            az Európai Tanács részéről

            az elnök

         H. VAN ROMPUY

      (1)  HL L 265., 2011.10.11., 29. o.

      (2)  2011. október 13-i vélemény

      (3)  2011. október 6-i vélemény (HL C 301., 2011.10.12., 2. o.)


title: A Tanács határozata (2015. április 20.) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság két szlovák póttagjának kinevezéséről

text:
               22.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 130/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2015. április 20.)
   a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság két szlovák póttagjának kinevezéséről
   (2015/C 130/04)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság létrehozásáról szóló, 2003. július 22-i tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai által a Tanácshoz benyújtott jelöltlistára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2013. április 22-i (2), 2013. december 2-i (3), 2014. április 14-i (4) és 2014. június 12-i (5) határozatával kinevezte a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjait és póttagjait a 2013. április 22-től2016. február 28-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Szlovákia kormánya további jelöléseket nyújtott be két betöltendő helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2016. február 28-ig terjedő időszakra a következő személyeket nevezi ki a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság póttagjaivá:
   I.   A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tag

               Póttag

               Szlovákia

               Silvia SUROVÁ
               Štefan PETKANIČ

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. április 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         Jānis DŪKLAVS

      (1)  A Tanács határozata (2003. július 22.) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó Bizottság létrehozásáról (HL C 218., 2003.9.13., 1. o.).

      (2)  A Tanács határozata (2013. április 22.) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 120., 2013.4.26., 7. o.).

      (3)  A Tanács határozata (2013. december 2.) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság egyesült királysági, horvát, magyar és portugál tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 358., 2013.12.7., 3. o.).

      (4)  A Tanács határozata (2014. április 14.) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság horvát tagjának és póttagjainak kinevezéséről (HL C 118., 2014.4.17., 3. o.) és a Tanács határozata (2014. április 14.) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság görög és román tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 118., 2014.4.17., 4. o.).

      (5)  A Tanács határozata (2014. június 12.) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság egy litván póttagjának kinevezéséről (HL C 182., 2014.6.14., 16. o.).


title: 2014/553/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2014. április 3. ) az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IV. szakasz – Bíróság)

text:
               5.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/123

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2014. április 3.)
   az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IV. szakasz – Bíróság)
   (2014/553/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Uniónak a 2012-es költségvetési évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2013) 570 – C7-0276/2013) (2),

               —

               tekintettel a 2012-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló számvevőszéki éves jelentésre, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2012-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0213/2014),

               1.

               mentesítést ad a Bíróság hivatalvezetőjének a Bíróság 2012-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 56., 2012.2.29.

      (2)  HL C 334., 2013.11.15., 1. o.

      (3)  HL C 331., 2013.11.14., 1. o.

      (4)  HL C 334., 2013.11.15., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: A Központi Csoport határozata (1999. március 22.) az informátorok és bizalmi személyek díjazását szabályozó általános elvekről (SCH/C (99)25)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41999D0025

Hivatalos Lap L 239 , 22/09/2000 o. 0420 - 0420

		A központi csoport határozata(1999. március 22.)az informátorok és bizalmi személyek díjazását szabályozó általános elvekről(SCH/C (99)25)A bizalmi személyek és az informátorok jelentős segítséget nyújtanak a súlyos, határon átnyúló bűnözés, és elsősorban a kábítószerekkel kapcsolatos bűnözés elleni küzdelemben, mivel általában élvezik a bűnelkövetők bizalmát, ezért ilyen személyek alkalmazása lehetőséget kínál arra, hogy általános képet lehessen kapni a zárt bűnszervezetek és bűnözői struktúrák tevékenységéről.A Kábítószerek munkacsoport a német elnökség alatt foglalkozni kezdett ezzel a kérdéssel és minden schengeni államban megvizsgálta a bizalmi személyek és az informátorok díjazásával kapcsolatos jogi helyzetet és joggyakorlatot. Az elemzés eredményeire építve a Kábítószerek munkacsoport közös irányelveket dolgozott ki az informátorok és bizalmi személyek díjazásáról és a számukra nyújtható nem anyagi természetű juttatásokról. Ezek az általános elvek a schengeni térségben nem minősülnek kötelező érvényű iránymutatásnak, az a céljuk, hogy ezen az érzékeny területen hozzájáruljanak a rendőri, a határrendészeti és a vámhatóságok együttműködésének továbbfejlesztéséhez. Ezenkívül útmutatásként is szolgálnak azoknak a schengeni államoknak, amelyek jelenleg hasonló szabályok kidolgozásán vagy kiegészítésén munkálkodnak.A Központi Csoport a Végrehajtó Bizottság jóváhagyásától függően jóváhagyólag tudomásul veszi a – nem kötelező érvényű – "Az informátorok és a bizalmi személyek díjazását szabályozó általános elvekről" szóló dokumentumot (Doc. SCH/Stup (98)72 Rev. 2).--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2015/2358 határozata (2015. december 10.) egyes tagállamoknak az Örményországnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

text:
               17.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 331/23

         A TANÁCS (EU) 2015/2358 HATÁROZATA
   (2015. december 10.)
   egyes tagállamoknak az Örményországnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen a 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikkével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint. A gyermekeknek a jogellenes elvitellel és visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)

               A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet (2) (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek az a célja, hogy megvédje a gyermekeket jogellenes elvitelük vagy visszatartásuk káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint biztosítsa a kapcsolattartási jogok és felügyeleti jogok védelmét.

               (3)

               A 2201/2003/EK kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25- i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között és amelynek célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)

               Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)

               Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)

               Az uniós tagállamok és harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)

               Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)

               Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat az egyezményhez, és nem helyezhet letétbe valamely állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)

               Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, az elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)

               Örményország 2007. március 1-jén letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okmányt. Az 1980. évi Hágai Egyezmény Örményország vonatkozásában 2007. június 1-jén lépett hatályba.

               (11)

               Már több tagállam elfogadta Örményország csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. Az örményországi helyzet felmérése nyomán megállapítást nyert, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem fogadták el Örményország csatlakozását, az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudják fogadni Örményország csatlakozását.

               (12)

               Azon tagállamokat tehát, amelyek még nem fogadták el Örményország csatlakozását, fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezzék az Örményország csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatukat. A Belga Királyságnak, a Cseh Köztársaságnak, a Németországi Szövetségi Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, Írországnak, a Spanyol Királyságnak, a Francia Köztársaságnak, az Olasz Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, Magyarországnak, Máltának, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak, a Szlovák Köztársaságnak, a Finn Köztársaságnak és a Svéd Királyságnak, amelyek már elfogadták Örményország csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez, nem kell új nyilatkozatot letétbe helyezniük, mivel a nemzetközi közjog értelmében a korábbi nyilatkozataik továbbra is érvényesek.

               (13)

               A 2201/2003/EK rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, és részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (14)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Azon tagállamok, amelyek még nem fogadták el Örményország csatlakozását, felhatalmazást kapnak arra, hogy az Unió érdekében elfogadják Örményország csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény).
   (2)   Az (1) bekezdésben említetttagállamok legkésőbb 2016. december 11-ig nyilatkozatot helyeznek letétbe az alábbi megfogalmazásban arról, hogy az Unió érdekében elfogadják Örményország csatlakozását az 1980.évi Hágai Egyezményhez:

      „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2015/2358 tanácsi határozattal összhangban elfogadja Örményország csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

   (3)   Minden tagállam tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot Örményország csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatának letétbe helyezéséről és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.
   2. cikk
   Azon tagállamoknak, amelyek már ezen határozat elfogadásának napja előtt letétbe helyezték az Örményországnak az 1980. évi Hágai egyezményhez való csatlakozása elfogadásáról szóló nyilatkozatot, nem kell újabb nyilatkozatot letétbe helyezniük.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek a határozatnak az összes tagállam a címzettje, a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Magyarország, Málta, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság kivételével.

      Kelt Brüsszelben, 2015. december 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. BAUSCH

      (1)  2015. február 11-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).


title: A Tanács (EU) 2016/2311 határozata (2016. december 8.) egyes tagállamoknak a Kazahsztánnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

text:
               20.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 345/53

         A TANÁCS (EU) 2016/2311 HATÁROZATA
   (2016. december 8.)
   egyes tagállamoknak a Kazahsztánnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen a 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikkével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint. A gyermekeknek a jogellenes elvitellel és visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)

               A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet (2) (a továbbiakban: a Brüsszel IIa. rendelet), amelynek az a célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint biztosítsa a kapcsolattartási jogok és felügyeleti jogok védelmét.

               (3)

               A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között és amelynek célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)

               Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)

               Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)

               Az uniós tagállamok és harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)

               Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)

               Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat az egyezményhez, és nem helyezhet letétbe valamely állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)

               Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, az elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)

               Kazahsztán 2013. június 3-án letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásról szóló okmányát. Az 1980. évi Hágai Egyezmény Kazahsztán vonatkozásában 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               (11)

               Csak a Holland Királyság fogadta már el Kazahsztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. A kazahsztáni helyzet felmérése nyomán megállapítást nyert, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem fogadták el Kazahsztán csatlakozását, az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudják fogadni Kazahsztán csatlakozását.

               (12)

               Azon tagállamokat tehát, amelyek még nem fogadták el Kazahsztán csatlakozását, fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezzék a Kazahsztán csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatukat. A Holland Királyság már elfogadta Kazahsztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez, ezért nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyeznie, mivel a nemzetközi közjog értelmében korábbi nyilatkozata továbbra is érvényes.

               (13)

               A Brüsszel IIa. rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (14)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Azon tagállamok, amelyek még nem fogadták el Kazahsztán csatlakozását, felhatalmazást kapnak arra, hogy az Unió érdekében elfogadják Kazahsztán csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény).
   (2)   Az (1) bekezdésben említett tagállamok legkésőbb 2017. december 9-ig nyilatkozatot helyeznek letétbe az alábbi megfogalmazásban arról, hogy az Unió érdekében elfogadják Kazahsztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

      „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2016/2311 tanácsi határozattal összhangban elfogadja Kazahsztán csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

   (3)   Minden tagállam tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot Kazahsztán csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatának letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.
   2. cikk
   Azon tagállamoknak, amelyek már e határozat elfogadásának napja előtt letétbe helyezték a Kazahsztán 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot, nem kell újabb nyilatkozatot letétbe helyezniük.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek a határozatnak az összes tagállam a címzettje, a Holland Királyság és a Dán Királyság kivételével.

      Kelt Brüsszelben, 2016. december 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. ŽITŇANSKÁ

      (1)  Az Európai Parlament 2016. október 5-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).


title: 2006/235/EK: A Tanács határozata ( 2006. február 27. ) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az Európai Környezeti Információs és Megfigyelőhálózatban való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

text:
               28.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 90/36

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. február 27.)
   az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az Európai Környezeti Információs és Megfigyelőhálózatban való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról
   [(2006/235/EK)]
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikkének (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A 933/99/EK tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Környezetvédelmi Ügynökség és európai környezeti információs és megfigyelőhálózat tevékenységét már más európai országokra is kiterjesztették az Európai Közösség által kötött kétoldalú megállapodások révén, figyelembe véve a környezetvédelmi kérdések több államra kiterjedő jellegét és a növekvő nemzetközi együttműködés fontosságát a környezetvédelem terén.

               (2)

               A Tanács a Közösség részéről 2000. július 20-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalást folytasson a Svájci Államszövetséggel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban való részvételét érintő megállapodásról.

               (3)

               A megállapodást – egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – az Európai Közösség nevében 2004. október 26-án aláírták.

               (4)

               A megállapodást a Közösség nevében jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban való részvételéről szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás és a záróokmány szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A megállapodás 20. cikkében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg (3).
   3. cikk
   A Közösséget a megállapodás 16. cikke alapján létrehozott vegyesbizottságban a Bizottság képviseli.
   A Közösségnek a vegyesbizottság határozatait illetően elfoglalandó álláspontját a Tanács a Bizottság javaslatára, minősített többséggel fogadja el a Svájc pénzügyi hozzájárulására vonatkozó ügyek és a közösségi jogszabályoknak az I. mellékletbe való illesztésére és a III. melléklet módosítására vonatkozó bármely lényeges eltérés tekintetében.
   A vegyesbizottság valamennyi más határozat esetében, ideértve a közösségi jogalkotási aktusoknak az I. mellékletbe történő belefoglalását, a szükséges műszaki kiigazításra is figyelemmel, valamint a vegyesbizottság belső működésére vonatkozó ügyeket, a Bizottság fogadja el a Közösség álláspontját.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. február 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         U. PLASSNIK

      (1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (2)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o. A legutóbb az 1641/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 245., 2003.9.29, 1. o.) módosított rendelet.

      (3)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.
    ---documentbreak---

               28.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 90/37

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, Svájc részvételéről az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az Európai Környezeti Információs és Megfigyelőhálózatban
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,
   és
   a SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, a továbbiakban: Svájc,
   a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,
   FELISMERVE a környezetvédelmi problémák határokon átívelő jellegét és a fokozott nemzetközi együttműködés fontosságát a környezetvédelem területén,
   FIGYELEMMEL a legutóbb a 933/1999/EK és az 1641/2003/EK tanácsi rendeletekkel módosított, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletre,
   FIGYELEMMEL arra, hogy az Európai Közösség által kötött kétoldalú megállapodások az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat tevékenységét már egyéb európai országokra is kiterjesztették,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Svájc teljes mértékben részt vesz az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, a továbbiakban: az ügynökségben, és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban (EIONET), és alkalmazza az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokat.
   2. cikk
   Svájc pénzügyi hozzájárulást nyújt az 1. cikkben említett tevékenységekhez (Ügynökség és EIONET), a következők szerint:

               a)

               Az Ügynökség költségvetéséhez egy adott évre vonatkozó éves hozzájárulást a Közösség által a szóban forgó évben nyújtott anyagi támogatás alapján számítják ki, elosztva az Európai Közösség tagállamainak számával.

               b)

               Svájc pénzügyi hozzájárulásának további feltételeit a II. melléklet tartalmazza.

         3. cikk
   Svájc szavazati jog nélkül teljes mértékben részt vesz az Ügynökség igazgatóságában, és bekapcsolódik az ügynökség tudományos bizottságának munkájába.
   4. cikk
   Svájc e megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül tájékoztatja az Ügynökséget a nemzeti információs hálózatainak fő alkotóelemeiről az I. mellékletben felsorolt jogi aktusoknak megfelelően.
   5. cikk
   Svájc a 4. cikkben említett intézmények közül, vagy a területén létesített más szervezetek közül külön kijelöl egy „országos tájékoztatási központot”, hogy az összehangolja és/vagy továbbítsa azokat az információkat, amelyeket országos szinten az Ügynökség és az EIONET részét képező intézmények vagy testületek részére kell szolgáltatni, beleértve a 6. cikkben említett témaközpontokat is.
   6. cikk
   Svájc a 4. cikkben meghatározott időszakon belül megjelölhet olyan, saját területén létesített intézményeket vagy más szervezeteket is, amelyek különösen alkalmasak az Ügynökséggel való együttműködésre bizonyos különös érdeklődésre számot tartó témákban. Egy így megjelölt intézménynek képesnek kell lennie megállapodást kötni az Ügynökséggel, hogy meghatározott feladatok esetében a hálózat témaközpontjaként működhessen. Ezek a központok együttműködnek a hálózat részét képező más intézményekkel.
   7. cikk
   A 4., 5. és 6. cikkben említett információk beérkezésétől számított hat hónapon belül az Ügynökség igazgatósága felülvizsgálja a hálózat fő elemeit Svájc részvételének figyelembevételéhez.
   8. cikk
   Svájcnak – a titoktartási szabályokra is figyelemmel – adatokat kell szolgáltatnia az Ügynökség munkaprogramjában meghatározott kötelezettségek és gyakorlat szerint.
   9. cikk
   Az Ügynökség a Svájc által kijelölt azon intézményekkel vagy testületekkel, amelyek a 4, 5. és 6. cikkben említett módon a hálózat részét képezik, megállapodhat a szükséges intézkedésekről, különösen szerződésekről, azoknak a feladatoknak a sikeres végrehajtása érdekében, amelyekkel esetleg megbízza őket.
   10. cikk
   Az Ügynökség részére szolgáltatott vagy az Ügynökségtől származó környezetvédelmi adatok közzétehetők, és azokat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni, feltéve, hogy a titkos információk ugyanolyan mértékű védelmet élveznek Svájcban, mint a Közösségen belül.
   11. cikk
   Az Ügynökség Svájcban jogi személyiséggel rendelkezik. Az Ügynökség Romániában a helyi törvények által jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel és cselekvőképességgel bír.
   12. cikk
   Svájc alkalmazza az Ügynökségre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet, amelyet az e megállapodás III. melléklete tartalmaz.
   13. cikk
   Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló, 1968. február 28-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet 12. cikke (2) bekezdése a) pontjától eltérően Svájc teljes állampolgári jogokat élvező állampolgárait az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéses viszonyban alkalmazhatja.
   14. cikk
   A Közösség által Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó, az Ügynökség vagy az EIONET tevékenységeiben résztvevőket érintő rendelkezéseket a IV. melléklet tartalmazza.
   15. cikk
   A Szerződő Felek az e megállapodásból fakadó kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges minden általános és sajátos intézkedést meghoznak. Gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban kitűzött célok teljesüljenek.
   16. cikk
   (1)   A Szerződő Felek képviselőiből álló vegyesbizottság biztosítja a Megállapodás megfelelő alkalmazását. A vegyesbizottság a Szerződő Felek valamelyikének kérésére ülésezik.
   (2)   A vegyesbizottságban megbeszélést folytatnak a 1210/90/EGK rendeletet vagy az e megállapodásban említett bármely más szabályt módosító új közösségi jogszabályokról, beleértve, ha helyénvaló, az e megállapodás 2. cikkében és II. mellékletében meghatározott pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó bármilyen várható kihatást is.
   (3)   A Szerződő Felek saját belső eljárásaival összhangban a vegyesbizottság az e megállapodás mellékleteit módosító határozatot fogadhat el, vagy határozhat bármely más intézkedés meghozataláról, hogy biztosítsa a megállapodás érvényesülését.
   (4)   A vegyesbizottság kölcsönös megegyezés alapján jár el.
   17. cikk
   E megállapodás mellékletei az e megállapodáshoz csatolt függelékekkel együtt e megállapodás szerves részét képezik.
   18. cikk
   Ez a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Svájc területén.
   19. cikk
   Ezt a megállapodást határozatlan időre kötötték.. Bármely Szerződő Fél felmondhatja ezt a megállapodást a másik Szerződő Félhez intézett értesítés útján. Ez a megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.
   20. cikk
   Ezt a megállapodást a Szerződő Feleknek a belső rendelkezéseikkel összhangban jóvá kell hagyniuk. A megállapodás azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amely napon a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges eljárásokat befejezéséről.
   21. cikk
   (1)   Ez a megállapodás két-két példányban készült, angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, portugál, olasz, spanyol, svéd, szlovák és szlovén, és nyelven, amelyek szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
   (2)   A máltai nyelvi változatot a Szerződő Felek levélváltás útján hitelesítik. Ez a szöveg a fenti nyelveken készült szövegekkel megegyezően hiteles.
   A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak e megállapodást alább kézjegyükkel látták el.

      Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
      'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

   I. MELLÉKLET
   Alkalmazandó jogi aktusok
   Ahol az e mellékletben meghatározott jogi aktusok az Európai Közösség tagállamaira való hivatkozást vagy az utóbbiakhoz való kapcsolódási követelményt tartalmaznak, ezeket a hivatkozásokat e megállapodás alkalmazásában Svájcra, vagy a Svájchoz való kapcsolódási követelményre is alkalmazni kell.

               —

               A Tanács 1990. május 7-i 1210/90/EGK rendelete az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról (HL L 120., 1990.5.11., 1. o.), amelyet módosította:

                           —

                           A Tanács 933/1999/EK rendelete (HL L 117., 1999.5.5., 1. o.);

                           —

                           Az Európai Parlament és a Tanács 1641/2003/EK rendelete (HL L 245., 2003.9.29, 1. o.).

         II. MELLÉKLET
   Svájc pénzügyi hozzájárulása az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez

               1.

               Svájcnak az Ügynökség költségvetéséhez egy adott évre vonatkozó éves hozzájárulását a Közösség által a szóban forgó évben nyújtott anyagi támogatás alapján számítják ki, elosztva az Európai Unió tagállamainak számával.

               2.

               Svájc hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi rendelet szerint kezelik.

               3.

               A svájci képviselőknek és szakértőknek az Ügynökség tevékenységében való részvétele vagy az Ügynökség munkaprogramjának végrehajtásáról folytatott megbeszéléseivel kapcsolatban felmerülő utazási költségeit és napidíját az Ügynökség az Európai Unió tagállamaira jelenleg hatályban lévő eljárás szerint, ugyanolyan alapon téríti meg.

               4.

               Az e megállapodás hatályba lépését követően és minden egyes ezt követő év elején az Európai Közösségek Bizottsága, a továbbiakban a Bizottság, az e megállapodás alapján fizetendő hozzájárulásnak megfelelő fizetési felhívást küld Svájcnak. Részvételének első naptári évében Svájc a részvétele napjától az év végéig arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulást e megállapodás szerint számítják ki.
               A hozzájárulást euróban fejezik ki, és a Bizottság euróban vezetett bankszámlájára utalják át.

               5.

               Svájc a hozzájárulását a fizetési felhívás szerint fizeti be május 1-jéig, feltéve, hogy a Bizottság a fizetési felhívást április 1-jéig elküldte, de legkésőbb 30 nappal a fizetési felhívás elküldését követően.
               Bármilyen késedelem a hozzájárulás befizetésében azt eredményezi, hogy Svájc a lejárat napjától fennmaradó kinnlévőségre kamatot fizet. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveletiért alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal.

         III. MELLÉKLET
   Jegyzőkönyv az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről
   A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,
   MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak:
   I. FEJEZET
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI
   1. cikk
   A Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól.
   A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.
   2. cikk
   A Közösségek irattárai sérthetetlenek.
   3. cikk
   A Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.
   A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli versenyt torzító hatással.
   Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.
   4. cikk
   A Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.
   A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.
   5. cikk
   Európai Szén- és Acélközösség bármilyen devizát tarthat és bármilyen devizaszámlát kezelhet.
   II. FEJEZET
   KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER
   6. cikk
   A Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.
   A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.
   7. cikk
   1.   A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.
   A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.
   2.   Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett úti okmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit.
   III. FEJEZET
   AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI
   8. cikk
   Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.
   Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

               a)

               saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők;

               b)

               a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

         9. cikk
   A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.
   10. cikk
   Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:

               a)

               saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

               b)

               a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

         A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.
   Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.
   IV. FEJEZET
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZTVEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK
   11. cikk
   A közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.
   Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.
   V. FEJEZET
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI
   12. cikk
   Az egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

               a)

               a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

               b)

               házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá;

               c)

               a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik;

               d)

               az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;

               e)

               vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

         13. cikk
   A Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és juttatások után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.
   A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és juttatások tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.
   14. cikk
   A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek külön kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.
   Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.
   E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.
   15. cikk
   A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.
   16. cikk
   A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.
   Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.
   VI. FEJEZET
   A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI
   17. cikk
   Az a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országoknak a Közösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.
   VII. FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   18. cikk
   A Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.
   Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.
   19. cikk
   A közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.
   20. cikk
   A 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.
   21. cikk
   A 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, ügyészeire, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira, továbbá az Elsőfokú Bíróság tagjaira és hivatalvezetőjére; ez a rendelkezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.
   22. cikk
   Ezt a jegyzőkönyvet továbbá – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.
   Az Európai Beruházási Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.
   23. cikk
   Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.
   Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.
   A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az Európai Monetáris Intézet megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget.
   FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.
   Kelt Brüsszelben, az ezerkilencszázhatvanötödik év április havának nyolcadik napján.
   IV. MELLÉKLET
   Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az EIONET tevékenységének svájci résztvevőire vonatkozó pénzügyi ellenőrzés
   1. cikk
   Közvetlen kapcsolattartás
   Az Ügynökség és a Bizottság közvetlenül tart kapcsolatot minden Svájcban lakóhellyel rendelkező, illetve ott letelepedett személlyel vagy szervezettel, aki vagy amely az Ügynökség vagy az EIONET tevékenységében szerződéses jogviszony alapján vesz részt, vagy részt vesz az Ügynökség programjában, vagy aki kifizetésben részesült az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből, illetve alvállalkozó. E személyek közvetlenül juttatnak el az Ügynökségnek vagy a Bizottságnak minden vonatkozó információt és dokumentumot, amelynek eljuttatását az e megállapodásban említett szabályok, illetve az ezek alapján megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve meghozott határozatok írják elő.
   2. cikk
   Ellenőrzések
   (1)   A 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel és az Ügynökség Igazgatótanácsa által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi szabályzattal összhangban, a 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet rendelkezéseinek illetve az e megállapodásban említett egyéb szabályoknak megfelelően Svájcban letelepedett kedvezményezettekkel kötött megállapodások és szerződések, valamint a rájuk vonatkozó határozatok rendelkezhetnek arról, hogy az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, vagy az általuk megbízott egyéb személyek tudományos, pénzügyi, technológiai vagy más ellenőrzést végezzenek bármely időpontban e kedvezményezetteknél vagy ezek alvállalkozóinál.
   (2)   Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselőinek, vagy az általuk megbízott személyeknek az ellenőrzés elvégzése érdekében megfelelő bejutást kell biztosítani részükre a telephelyekre és munkahelyekre, valamint hozzá kell férniük a dokumentumokhoz és minden szükséges információhoz, ideértve az elektronikusan tárolt információkat is. Az e megállapodásban említett szabályok végrehajtására megkötött szerződésekben és megállapodásokban erről a hozzáférési jogról kifejezetten rendelkezni kell.
   (3)   Az Európai Közösség Számvevőszékét ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.
   (4)   Az ellenőrzésekre e megállapodás lejártát követő öt éven belül, illetve a szerződésekben, megállapodásokban és a meghozott határozatokban megállapított időpontokban kerülhet sor.
   (5)   A svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt előzetesen tájékoztatni kell a Svájc területén lefolytatandó ellenőrzésekről. Ez a tájékoztatás nem jogi előfeltétele ezen ellenőrzések elvégzésének.
   3. cikk
   Helyszíni ellenőrzések
   (1)   E megállapodás keretében a Bizottság (OLAF) jogosult helyszíni ellenőrzéseket végezni Svájc területén a Tanács 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletében meghatározott feltételek mellett.
   (2)   A helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság készíti elő és hajtja végre szoros együttműködésben a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatallal, vagy a Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által kijelölt illetékes svájci hatóságokkal, amelyeket kellő időben tájékoztatnak az ellenőrzések tárgyáról, céljáról és jogalapjáról, annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. E célból az illetékes svájci hatóságok megbízottai részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken.
   (3)   Az érintett svájci hatóságok kérése alapján a helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság az ő bevonásukkal, közösen folytatja le.
   (4)   Amennyiben a program résztvevői ellenzik a helyszíni ellenőrzést vagy a vizsgálatot, a svájci hatóságok a nemzeti rendelkezésekkel összhangban biztosítják a Bizottság ellenőrei részére a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásához szükséges segítséget.
   (5)   A Bizottság a lehető korábban tájékoztatja a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt, minden olyan tényről vagy gyanúról, amely helyszíni ellenőrzésének lefolytatása során észlelt szabálytalansággal kapcsolatban a tudomására jutott. A Bizottság mindenképpen köteles tájékoztatni a fent említett hatóságot az ellenőrzések eredményeiről.
   4. cikk
   Tájékoztatás, konzultáció
   (1)   E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.
   (2)   Az illetékes svájci hatóságok késedelem nélkül értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot minden olyan tényről vagy gyanúról, amely az e megállapodásban említett szabályok alkalmazásában kötött szerződések vagy megállapodásokkal kapcsolatos szabálytalansággal kapcsolatban a tudomásukra jutott.
   5. cikk
   Titoktartás
   E melléklet keretében bármilyen formában átadott vagy kapott információ, szakmai titoknak minősül, és a svájci és közösségi jogszabályok által az ilyen információknak biztosított védelemben részesül. Ezek az információk csak azoknak a személyeknek adhatók ki, akiknek a közösségi intézményeknél, a tagállamokban vagy Svájcban, tisztségüknél fogva, ismerniük kell azokat, és tilos azokat a Szerződő Felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosításán kívüli egyéb célra felhasználni.
   6. cikk
   Igazgatási intézkedések és joghátrányok
   A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül, az Ügynökség és a Bizottság, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a védelméről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet és a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletek, valamint az 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.
   7. cikk
   Behajtás, végrehajtás
   Az Ügynökség vagy a Bizottság által meghozott, e megállapodás hatálya alá tartozó olyan határozatokat, amelyek az államoktól különböző személyekre vagyoni kötelezettséget rónak, Svájcban végre kell hajtani. A végrehajtási záradékot, a határozat hitelességének ellenőrzése melletti más egyéb feltétel nélkül, a svájci kormány által kijelölt hatóság jegyzi fel, és erről értesíti az Ügynökséget és a Bizottságot. A végrehajtást a svájci eljárási jog szabályai szerint kell lefolytatni. A végrehajtási határozat jogszerűségének vizsgálata az Európai Közösségek Bírósága hatásköre.
   Az Európai Közösségek Bíróságának választottbírósági kikötés alapján hozott ítéletei azonos feltételek mellett végrehajthatóak.


title: A Tanács határozata (2010. október 21.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott Stabilizációs és Társulási Tanácsban a szociális biztonsági rendszerek koordinálása érdekében elfogadásra kerülő rendelkezésekkel kapcsolatosan képviselendő európai uniós álláspontról

text:
               23.11.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 306/28

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. október 21.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott Stabilizációs és Társulási Tanácsban a szociális biztonsági rendszerek koordinálása érdekében elfogadásra kerülő rendelkezésekkel kapcsolatosan képviselendő európai uniós álláspontról
   (2010/701/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló stabilizációs és társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 46. cikke értelmében a Stabilizációs és Társulási Tanács határozatban fogadja el az említett cikkben meghatározott célkitűzések végrehajtásához szükséges megfelelő rendelkezéseket.

               (2)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, a jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, e tagállamok nem vesznek részt e határozat elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A megállapodás 46. cikkének végrehajtásáról szóló, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselt európai uniós álláspontnak az e határozat mellékletében foglalt stabilizációs és társulási tanácsi határozattervezeten kell alapulnia.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2010. október 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. MILQUET

      (1)  HL L 84., 2004.3.20., 13. o.
    ---documentbreak---

               23.11.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 306/29

         Tervezet
   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott
   STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS …/… HATÁROZATA
   (…)
   a stabilizációs és társulási megállapodásban foglalt, a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó rendelkezésekről
   A STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,
   tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló stabilizációs és társulási megállapodásra (1) és különösen annak 46. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló stabilizációs és társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 46. cikke Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és a tagállamok szociális biztonsági rendszereinek koordinálásáról rendelkezik, és megállapítja a koordinálásra vonatkozó alapelveket.

               (2)

               A megállapodás 46. cikke azt is előírja, hogy a Stabilizációs és Társulási Tanácsnak határozatot kell elfogadnia az abban a cikkben meghatározott célok végrehajtása érdekében.

               (3)

               A megkülönböztetés tilalma elvének alkalmazása tekintetében ez a határozat nem biztosít a másik szerződő fél területén felmerülő bizonyos, az első szerződő fél jogszabályai értelmében figyelembe nem vett tényekből vagy eseményekből eredő további jogokat, kivéve egyes ellátások exportjára való jogosultságot.

               (4)

               E határozat alkalmazásában a Macedónia volt jugoszláv köztársasági munkavállalók családi ellátásra való joga attól a feltételtől függ, hogy családtagjaik a munkavállalóval együtt jogszerűen tartózkodnak-e abban a tagállamban, ahol a munkavállalót foglalkoztatják. Ez a határozat nem állapít meg családi ellátásra való jogosultságot azon családtagok számára, akiknek a lakóhelye egy másik államban – például Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban – található.

               (5)

               A 859/2003/EK tanácsi rendelet (2) az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet rendelkezéseit már azon harmadik országbeli állampolgárokra is kiterjeszti, akikre e rendelkezések hatálya kizárólag állampolgárságuk miatt nem terjed ki. A 859/2003/EK rendelet már tartalmazza a biztosítási idők összesítésének elvét, miszerint a megállapodás 46. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdése értelmében bizonyos ellátásokra való jogosultság tekintetében össze lehet számítani a Macedónia volt jugoszláv köztársasági munkavállalók által a különböző tagállamokban szerzett biztosítási időszakokat.

               (6)

               A koordinálásra vonatkozó szabályok könnyebb alkalmazása érdekében szükség lehet olyan különleges rendelkezések megállapítására, amelyek megfelelnek a Macedónia volt jugoszláv köztársasági jogszabályok különös jellemzőinek.

               (7)

               Annak biztosítására, hogy a tagállamok és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság szociális biztonsági rendszereinek koordinálása zavartalanul folyjon, különleges rendelkezéseket kell hozni a tagállamok és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti, illetve az érintett személy és az illetékes állam intézménye közötti együttműködésre.

               (8)

               Átmeneti rendelkezéseket kell elfogadni az e határozat hatálya alá tartozó személyek védelmére és annak biztosítására, hogy e határozat hatálybalépése következtében ne veszítsenek el jogosultságokat,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   I.   RÉSZ

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   (1)   E határozat alkalmazásában:
   a)   „megállapodás”: egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás;
   b)   „rendelet”: a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), amint azt az Európai Unió tagállamaiban alkalmazzák;
   c)   „végrehajtási rendelet”: a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4);
   d)   „tagállam”: az Európai Unió valamely tagállama;
   e)   „munkavállaló”:

               i.

               a tagállami jogszabályok alkalmazásában a rendelet 1. cikkének a) pontjában meghatározott munkavállalói tevékenységet folytató személy;

               ii.

               a Macedónia volt jugoszláv köztársasági jogszabályok alkalmazásában az adott jogszabályban meghatározott munkavállalói tevékenységet folytató személy;

         f)   „családtag”:

               i.

               a tagállami jogszabályok alkalmazásában a rendelet 1. cikkének i) pontjában meghatározott családtag;

               ii.

               a Macedónia volt jugoszláv köztársasági jogszabályok alkalmazásában az adott jogszabályban meghatározott családtag;

         g)   „jogszabályok”:

               i.

               a tagállamok vonatkozásában a rendelet 1. cikkének l) pontjában meghatározott, az e határozat hatálya alá tartozó ellátásokra alkalmazandó jogszabályok;

               ii.

               Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vonatkozásában a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban az e határozat hatálya alá tartozó ellátásokra alkalmazandó jogszabályok;

         h)   „ellátások”:

               —

               öregségi nyugdíjak,

               —

               túlélő hozzátartozói nyugdíjak,

               —

               munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés után járó nyugdíjak,

               —

               munkahelyi balesethez vagy foglalkozási megbetegedéshez kapcsolódó rokkantsági nyugdíjak,

               —

               családi ellátások;

         i)   „exportálható ellátások”:

               i.

               a tagállamok vonatkozásában:

                           —

                           öregségi nyugdíjak,

                           —

                           túlélő hozzátartozói nyugdíjak,

                           —

                           munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés után járó nyugdíjak,

                           —

                           munkahelyi balesethez vagy foglalkozási megbetegedéshez kapcsolódó rokkantsági nyugdíjak,

                     a rendelet értelmében, az említett rendelet X. mellékletében felsorolt különleges, nem járulékalapú pénzbeli ellátások kivételével;

               ii.

               Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vonatkozásában a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban alkalmazandó jogszabályokban biztosított megfelelő ellátások, kivéve az e határozat I. mellékletében felsorolt, különleges, nem járulékalapú pénzbeli ellátásokat.

         (2)   A határozatban használt egyéb meghatározások:

               a)

               a tagállamok vonatkozásában a rendeletben és a végrehajtási rendeletben foglaltak szerint értendők;

               b)

               Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vonatkozásában a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban alkalmazandó jogszabályok szerint értendők.

         2. cikk
   Személyi hatály
   E határozat az alábbi személyekre vonatkozik:

               a)

               Macedónia volt jugoszláv köztársasági állampolgársággal rendelkező munkavállalók, akiket valamely tagállamban jogszerűen foglalkoztatnak vagy foglalkoztattak, és egy vagy több tagállam jogszabályainak hatálya alá tartoznak vagy tartoztak, valamint túlélő hozzátartozóik;

               b)

               az a) pontban meghatározott munkavállalók családtagjai, amennyiben e családtagok az érintett munkavállalóval együtt, annak foglalkoztatása időtartama alatt jogszerűen tartózkodnak a tagállamban;

               c)

               valamely tagállam állampolgárságával rendelkező munkavállalók, akiket Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén jogszerűen foglalkoztatnak vagy foglalkoztattak, és a Macedónia volt jugoszláv köztársasági jogszabályok hatálya alá tartoznak vagy tartoztak, valamint túlélő hozzátartozóik, továbbá

               d)

               a c) pontban meghatározott munkavállalók családtagjai, amennyiben e családtagok az érintett munkavállalóval együtt, annak foglalkoztatása időtartama alatt jogszerűen tartózkodnak vagy tartózkodtak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban.

         3. cikk
   Egyenlő bánásmód
   (1)   A Macedónia volt jugoszláv köztársasági állampolgársággal rendelkező, valamely tagállamban jogszerűen foglalkoztatott munkavállalók, valamint a velük jogszerűen tartózkodó családtagjaik az 1. cikk (1) bekezdésének h) pontja értelmében vett ellátások vonatkozásában az állampolgárság alapján történő megkülönböztetéstől mentes, a foglalkoztatásuk szerinti tagállam állampolgárai számára biztosítottal megegyező bánásmódban részesülnek.
   (2)   A valamely tagállam állampolgárságával rendelkező, és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban jogszerűen foglalkoztatott munkavállalók, valamint a velük jogszerűen tartózkodó családtagjaik az 1. cikk (1) bekezdésének h) pontja értelmében vett ellátások vonatkozásában az állampolgárság alapján történő megkülönböztetéstől mentes, a Macedónia volt jugoszláv köztársasági állampolgárok számára biztosítottal megegyező bánásmódban részesülnek.
   II.   RÉSZ

      A TAGÁLLAMOK ÉS MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT FENNÁLLÓ KAPCSOLATOK

   4. cikk
   Mentesség a lakóhellyel kapcsolatos kikötés alól
   (1)   Az 1. cikk (1) bekezdésének i) pontja szerinti exportálható ellátások, amelyekre a 2. cikk a) és c) pontjában meghatározott személyek jogosultak, nem csökkenthetők, nem módosíthatók, nem függeszthetők fel, nem vonhatók vissza vagy foglalhatók le azzal az indokkal, hogy a kedvezményezett lakóhelye:

               i.

               a tagállami jogszabályokban meghatározott ellátások esetében Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén, vagy

               ii.

               a Macedónia volt jugoszláv köztársasági jogszabályokban meghatározott ellátások esetében valamely tagállam területén van.

         (2)   A munkavállalók 2. cikk b) pontjában meghatározott családtagjai ugyanúgy jogosultak az 1. cikk (1) bekezdésének i) pontja szerinti exportálható ellátásokra, mint az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező munkavállaló Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező családtagjai.
   (3)   A munkavállalók 2. cikk d) pontjában meghatározott családtagjai ugyanúgy jogosultak az 1. cikk (1) bekezdésének i) pontja szerinti exportálható ellátásokra, mint a Macedónia volt jugoszláv köztársasági állampolgársággal rendelkező munkavállaló valamely uniós tagállam területén lakóhellyel rendelkező családtagjai.
   III.   RÉSZ

      VEGYES RENDELKEZÉSEK

   5. cikk
   Együttműködés
   (1)   A tagállamok és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tájékoztatják egymást a jogszabályaikban bekövetkező minden olyan változásról, amely ezen határozat végrehajtását érintheti.
   (2)   E határozat alkalmazásában a tagállamok és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hatóságai és intézményei kölcsönösen segítik egymást, és úgy járnak el, mintha saját jogszabályaikat hajtanák végre. Az említett hatóságok és intézmények által nyújtott igazgatási segítség főszabályként díjmentes. Ugyanakkor a tagállamok és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság illetékes hatóságai megállapodhatnak meghatározott költségek visszatérítéséről.
   (3)   A tagállamok és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hatóságai és intézményei e határozat alkalmazásában közvetlen kapcsolatot tarthatnak fenn egymással és az érintett személyekkel vagy azok képviselőivel.
   (4)   Az e határozat hatálya alá tartozó intézmények és személyek e határozat helyes végrehajtásának biztosítása érdekében kötelesek egymást kölcsönösen tájékoztatni, és együttműködni.
   (5)   Az érintett személyeknek a lehető legkorábban értesíteniük kell az illetékes tagállam vagy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, amennyiben utóbbi az illetékes állam, és a lakóhely szerinti tagállam vagy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, intézményeit, amennyiben utóbbi a lakóhely szerinti állam, a személyes vagy családi körülményeikben bekövetkezett minden olyan változásról, amely hatással van az e határozatban foglalt ellátásokra való jogosultságukra.
   (6)   Az (5) bekezdésben foglalt értesítési kötelezettség megsértése a nemzeti jognak megfelelő, arányos intézkedések alkalmazását vonhatja maga után. Mindazonáltal ezeknek az intézkedéseknek egyenértékűnek kell lenniük a hazai jogban hasonló helyzetekre alkalmazandó intézkedésekkel, és nem lehetetleníthetik el vagy nem nehezíthetik meg aránytalan mértékben az igénylők számára az e határozat értelmében őket megillető jogok gyakorlását.
   (7)   A tagállamok és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság olyan nemzeti rendelkezéseket hozhatnak, amelyek az ellátásra való jogosultság ellenőrzésére vonatkozó feltételeket állapítanak meg annak figyelembevétele érdekében, hogy a kedvezményezettek az adós intézmény helye szerinti állam területén kívül tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel. Az ilyen rendelkezéseknek arányosaknak és állampolgársági alapon való megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, valamint összhangban kell állniuk az e határozatban foglalt elvekkel. Az ilyen rendelkezésekről tájékoztatni kell a Stabilizációs és Társulási Tanácsot.
   6. cikk
   Igazgatási ellenőrzések és orvosi vizsgálatok
   (1)   E cikk a 2. cikkben említett személyekre vonatkozik, akik az 1. cikk (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott exportálható ellátásokban részesülnek, illetve az e határozat végrehajtásával megbízott intézményekre.
   (2)   Amennyiben az ellátásban részesülő vagy az ellátást igénylő személy, illetve az ő családtagja valamely tagállam területén tartózkodik vagy lakik, és az adós intézmény Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban található, illetve Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban tartózkodik vagy ott lakóhellyel rendelkezik, és az adós intézmény valamely tagállamban található, az orvosi vizsgálatot az adós intézmény megkeresésére a kedvezményezett tartózkodási vagy lakóhelye szerinti intézmény végzi el az általa alkalmazott jogszabályokban megállapított eljárások szerint.
   Az adós intézmény szükség esetén tájékoztatja a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézményt a betartandó különleges követelményekről, valamint azon különleges elemekről, amelyekre az orvosi vizsgálatnak ki kell terjednie.
   A tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézmény jelentést küld az orvosi vizsgálatot kérő adós intézménynek.
   Az adós intézmény fenntartja magának a jogot arra, hogy a kedvezményezettet egy általa választott orvossal vizsgáltassa meg, vagy az ellátásban részesülő, illetve ellátást igénylő személy tartózkodási, illetve lakhelyén, vagy pedig az adós intézmény országában. A kedvezményezett azonban csak akkor kérhető az adós intézmény szerinti államba való visszatérésre, ha az egészségi állapota az út megtételét lehetővé teszi, valamint, ha az utazás és a szállás költségeit az adós intézmény viseli.
   (3)   Amennyiben az ellátásban részesülő vagy az ellátást igénylő személy, illetve az ő családtagja valamely tagállam területén tartózkodik vagy ott lakóhellyel rendelkezik, és az adós intézmény Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban található, illetve Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban tartózkodik vagy lakik, és az adós intézmény valamely tagállamban található, az igazgatási ellenőrzést az adós intézmény megkeresésére a kedvezményezett tartózkodási vagy lakóhelye szerinti intézmény végzi el.
   A tartózkodási hely vagy a lakóhely szerinti intézmény jelentést küld az igazgatási ellenőrzést kérő adós intézménynek.
   Az adós intézmény fenntartja magának a jogot arra, hogy a kedvezményezett körülményeit egy általa választott szakemberrel vizsgáltassa meg. A kedvezményezett azonban csak akkor kérhető az adós intézmény szerinti államba való visszatérésre, ha az egészségi állapota az út megtételét lehetővé teszi, valamint, ha az utazás és a szállás költségeit az adós intézmény viseli.
   (4)   Egy vagy több tagállam és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság egyéb igazgatási rendelkezésekről is megállapodhatnak, amennyiben erről tájékoztatták a Stabilizációs és Társulási Tanácsot.
   (5)   A díjmentes kölcsönös igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó, e határozat 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt elvtől eltérően, az e cikk (2)–(3) bekezdésében említett ellenőrzések tényleges költségeit az ellenőrzéseket kérő adós intézmény megtéríti az ellenőrzések elvégzése céljából megkeresett intézménynek.
   7. cikk
   A megállapodás 118. cikkének alkalmazása
   A megállapodás 118. cikke abban az esetben alkalmazandó, ha valamely fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél nem tett eleget az 5. és 6. cikkben meghatározott kötelezettségeinek.
   8. cikk
   A Macedónia volt jugoszláv köztársasági jogszabályok alkalmazására vonatkozó különös rendelkezések
   A Macedónia volt jugoszláv köztársasági jogszabályok alkalmazására, amennyiben szükséges, a Stabilizációs és Társulási Tanács a II. mellékletben különös rendelkezéseket állapíthat meg.
   9. cikk
   A fennálló kétoldalú megállapodásokban foglalt igazgatási eljárások
   A valamely tagállam és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között fennálló kétoldalú megállapodásokban foglalt igazgatási eljárások továbbra is alkalmazhatók, amennyiben nem sértik az érintett személyek e határozatban megállapított jogait vagy kötelezettségeit.
   10. cikk
   Az e határozat végrehajtására vonatkozó eljárásokat kiegészítő megállapodások
   Egy vagy több tagállam és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megállapodásokat köthet az e határozat végrehajtására szolgáló igazgatási eljárások kiegészítése céljából, különösen a csalások és hibák megelőzése és kiküszöbölése érdekében.
   IV.   RÉSZ

      ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   11. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   (1)   Ez a határozat a hatálybalépését megelőző időszakra vonatkozóan nem keletkeztet jogokat.
   (2)   Az (1) bekezdésre is figyelemmel, e határozat szerint jogosultság keletkezik arra az eseményre vonatkozóan is, amely a határozat hatálybalépését megelőző időszakban következett be.
   (3)   Azon ellátást, amelyet az érintett személy állampolgársága vagy lakóhelye következtében nem állapítottak meg vagy felfüggesztettek, az érintett személy kérelmére a határozat hatálybalépésének időpontjától meg kell állapítani vagy újra folyósítani kell, feltéve, hogy azokat a jogosultságokat, amelyek alapján korábban ellátást folyósítottak, nem váltották meg egy összegben.
   (4)   Amennyiben a (3) bekezdésben említett kérelmet a határozat hatálybalépésének időpontjától számított két éven belül nyújtják be, az e határozat szerint szerzett jogosultságok e határozat hatálybalépésének időpontjától hatályosak, és a tagállamok, illetve Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság jogszabályainak e jogosultság elvesztésére vagy elévülésére vonatkozó rendelkezései az érintett személlyel szemben nem érvényesíthetők.
   (5)   Amennyiben a (3) bekezdésben említett kérelmet a határozat hatálybalépésének időpontjától számított két évet követően nyújtják be, a nem elveszett és nem elévült jogosultságok a kérelem benyújtásának napjától hatályosak, amennyiben a tagállamok vagy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság jogszabályai nem állapítanak meg kedvezőbb rendelkezéseket.
   12. cikk
   E határozat mellékletei
   (1)   A mellékletek e határozat elválaszthatatlan részét képezik.
   (2)   Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kérésére az említett mellékletek a Stabilizációs és Társulási Tanács határozatával módosíthatók.
   13. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.

      Kelt …

            a Társulási Tanács részéről

            az elnök

      (1)  HL L 84., 2004.3.20., 13. o.

      (2)  HL L 124., 2003.5.20., 1. o.

      (3)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.
   I. MELLÉKLET

      MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES, NEM JÁRULÉKALAPÚ PÉNZBELI ELLÁTÁSAINAK JEGYZÉKE

   …
   II. MELLÉKLET

      A MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁGI JOGSZABÁLYOK ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

   …