title: 2004/519/EK:A Tanács határozata (2004. június 14.) az Albániával létrehozott európai partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről

text:
               24.6.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 223/20

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. június 14.)
   az Albániával létrehozott európai partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről
   (2004/519/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a stabilizációs és társulási folyamat keretében európai partnerségek létrehozásáról szóló, 2004. március 22-i 533/2004/EK tanácsi rendeletre (1) különösen annak 2. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2003. június 19-20-i thesszaloniki-i ülésén jóváhagyta a „Thesszaloniki Cselekvési Program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” elnevezésű programot, amely az európai partnerségek kidolgozását a stabilizációs és társulási folyamat intenzívebbé tételének egyik eszközeként említi.

               (2)

               Az 533/2004/EK rendelet értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel határoz az európai partnerségekre irányadó elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint azok bármely későbbi kiigazításáról; a rendelet azt is megállapítja, hogy az európai partnerségek végrehajtásának ellenőrzése a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok – nevezetesen a stabilizációs és társulási folyamatról szóló éves jelentések – révén biztosított.

               (3)

               A Bizottság 2004-es éves jelentése elemzi Albániának az Európai Unióba történő további integrációja érdekében tett előkészületeit, és megjelöli a további feladatok elsődleges területeit.

               (4)

               Az Európai Unióba történő további integráció előkészítése érdekében Albánia részletes ütemtervet dolgoz ki azon intézkedésekről, amelyeket e cél elérése érdekében megtenni szándékozik,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az 533/2004/EK rendelet 1. cikkével összhangban az Albániával létrehozott európai partnerség elveit, prioritásait és feltételeit az e határozat szerves részét képező melléklet határozza meg.
   2. cikk
   Az európai partnerség végrehajtását a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok révén kell ellenőrizni.
   3. cikk
   E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Luxemburgban, 2004. június 14-én.

            a Tanács részéről

         B. COWEN

            az elnök

      (1)  HL L 86., 2004.3.24., 1. o.

      MELLÉKLET
      1.   BEVEZETÉS
      A Thesszaloniki Cselekvési Program meghatározza a stabilizációs és társulási folyamat intenzívebbé tételének módjait és eszközeit, többek között az európai partnerség bevezetése révén.
      A Bizottság éves jelentése alapján az Albániával létrehozott európai partnerség célja, hogy az Európai Unióhoz egy összefüggő rendszer keretében való közeledésre irányuló erőfeszítések támogatása jegyében meghatározzák a cselekvési prioritásokat. E prioritásokat Albánia sajátos szükségleteihez és felkészültségének adott szintjéhez kell igazítani, és szükség szerint naprakésszé tenni. Az európai partnerség az Albániának nyújtandó pénzügyi támogatásokhoz is iránymutatásul szolgál.
      Az elvárások szerint Albániának egy részletes ütemtervet kell kidolgoznia az európai partnerségi prioritások kezelésére vonatkozóan. A tervben jelezni kell a Thesszaloniki Cselekvési Program végrehajtásának módozatait, továbbá a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemnek a 2002-es londoni konferencián és a 2003. november 28-i brüsszeli, az EU és a nyugat-balkáni országok csúcstalálkozója keretében tartott miniszteri találkozón meghatározott prioritásait, valamint a 2003. november 5-én Belgrádban, az ohridi konferencia folytatásaként az integrált határellenőrzésről tartott találkozón az egyes nyugat-balkáni országok által előadott intézkedéseket.
      2.   ALAPELVEK
      A stabilizációs és társulási folyamat nyújt keretet a nyugat-balkáni országok európai felzárkózására egészen eljövendő csatlakozásukig.
      Az Albániára vonatkozóan megállapított fő prioritások Albániának az Európai Tanács 1993-as koppenhágai ülésen meghatározott kritériumoknak való megfelelési képességéhez, valamint a stabilizációs és társulási folyamathoz – különösen a Tanács 1997. április 29-i és 1999. június 22-i következtetéseiben – megállapított feltételekhez, a 2000. november 24-i zágrábi csúcstalálkozó zárónyilatkozatának tartalmához, valamint a Thesszaloniki Cselekvési Programhoz kapcsolódnak.
      3.   PRIORITÁSOK
      A Bizottság éves jelentésében értékeli Albánia előrehaladását, és megjelöli azokat a területeket, amelyeken az országnak növelnie kell az erőfeszítéseit. Az ezen európai partnerségben felsorolt prioritások kiválogatási alapja az volt, hogy reálisan elvárható-e Albániától azoknak az elkövetkezendő években történő teljesítése, vagy az azokkal kapcsolatos jelentős előrehaladás. Meg kell különböztetni a rövid távú prioritásokat, amelyek teljesítése egy-két éven belül, illetve a középtávú prioritásokat, amelyek teljesítése három-négy éven belül várható.
      A 2004-es éves jelentés elemzése alapján az európai partnerség fő prioritási területeket jelöl meg Albániának az Európai Unióba történő további integrációra való felkészülésére. Emlékeztetni kell arra, hogy a jogszabályok közelítése tekintetében a közösségi vívmányok nemzeti jogba történő átvétele önmagában nem elegendő; azok teljes végrehajtása szintén szükséges.
      3.1.   RÖVID TÁVÚ PRIORITÁSOK
      A politikai helyzet
      Demokrácia és jogállamiság
      A reformokra való összpontosítás, és a demokratikus intézményrendszer megfelelő működésének biztosítása– Biztosítani kell a politikai összpontosítást a stabilizációs és társulási folyamaton belüli előrehaladáshoz szükséges reformok végrehajtására. Javítani kell a parlamenti bizottságokra és a parlamenti vizsgálóbizottságokra vonatkozó szabályokat. Szigorúan be kell tartani az Alkotmány minden rendelkezését, és végre kell hajtani az Alkotmánybíróság határozatait. Elő kell segíteni a civil társadalom fejlődését és annak aktív részvételét a döntéshozatali eljárás során.
      A közigazgatás működésének javítása– Biztosítani kell a közszolgálati törvény rendelkezéseinek végrehajtását és intézkedéseket kell tenni azok javítása érdekében. Intézkedéseket kell tenni a közigazgatás működésébe való indokolatlan, politikai indíttatású beavatkozások megelőzésére. Világos iránymutatásokat kell készíteni a köztisztviselők felvételére, áthelyezésére és elbocsátására vonatkozóan, és azokat végre kell hajtani. Biztosítani kell, hogy a közszolgálati bizottság a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően tegyen eleget kötelezettségeinek. A szakminisztériumokban, a miniszterek tanácsában és a közgyűlésben erősíteni kell a főtitkár tisztségét. Javítani kell a szakminisztériumok és az európai integrációért felelős minisztérium közötti koordinációt. Erősíteni kell a Közigazgatási Képzési Intézet (KKI) pénzügyi fenntarthatóságát és képzési kapacitását. A helyi közigazgatás számára a helyi viszonyokhoz igazított képzési programokat kell készíteni. Biztosítani kell, hogy az Albániában már meglévő, valamint a létrehozandó új területi egységek tervezett felülvizsgálatát szigorúan, és minden érdekelt bevonásával végezzék el.
      A következő parlamenti és helyhatósági választások megfelelő, és időben való előkészítése– Az EBESZ/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala által a 2003-as helyhatósági választásokat követően kiadott ajánlásokat időben végre kell hajtani.
      Az igazságszolgáltatási rendszer megerősítése– Intézkedéseket kell tenni a büntető és polgári igazságszolgáltatási rendszer átláthatóságának növelésére, és igazgatásának javítására. Meg kell erősíteni a bírák státuszát, függetlenségét és alkotmányos védelmét. Biztosítani kell, hogy a bírák státusza magába foglalja a bírák és ügyészek alap- és szakképzéshez fűződő jogát. Biztosítani kell a „Súlyos Bűncselekmények Bírósága” hatékony működését. Biztosítani kell, hogy a bírák és ügyészek kiválasztása és kinevezése az alkotmánnyal és más jogszabályokkal összhangban, versenyvizsgák alapján történjék. Továbbá biztosítani kell, hogy a bírák és ügyészek előléptetése megfelelő biztosítékokkal és elfogulatlan eljárások eredményeképpen történjék. Javítani kell mind az Igazságszolgáltatási Főtanács, mind az Általános Ügyészség felügyelőségeinek működését, és biztosítani kell, hogy a bírák és ügyészek büntethetősége ne legyen kizárt; világos iránymutatásokat kell adni az Igazságügyi Minisztérium és az Igazságszolgáltatási Főtanács önálló felügyelőségeinek szerepére vonatkozóan. El kell érni a bírósági ítéletek végrehajtási mértékének fokozatos emelkedését. Ki kell dolgozni egy hatékony közép- vagy hosszútávú stratégiai tervet a Bíróképző Intézet működésének és pénzügyi fenntarthatóságának megerősítése céljából. Biztosítani kell a meghatározott személyeket bűncselekményekkel vádoló, nyilvánosság előtt tett állítások szigorú nyomonkövetését (a nyomozást és az esetleges vádemelést).
      A korrupció elleni küzdelem javítása– El kell fogadni a szükséges jogszabályokat az albán jogi szabályozásnak az Albánia által megerősített, korrupcióról szóló (büntető- és polgári jogi vonatkozású) európai egyezményekkel való harmonizálása céljából. Javítani kell a vesztegetésre vonatkozó, már hatályos jogszabályokat, és azokat végre kell hajtani. Biztosítani kell a vagyonnyilatkozatokról szóló törvény rendelkezéseinek végrehajtását. Végre kell hajtani a 2003-2004-es korrupcióellenes cselekvési tervet, és biztosítani kell, hogy a következő, 2004-2005-ös terv reális, pontos és mérhető korrupcióellenes intézkedéseket tartalmazzon. Meg kell erősíteni a korrupció kivizsgálására és az azon alapuló büntetőeljárás lefolytatására rendelkezésre álló intézményi kapacitásokat; biztosítani kell, hogy a tiranai ügyészséghez tartozó (általános pénzügyi bűncselekményekkel foglalkozó) szakosított egység hatásköre a korrupciós ügyekre is kiterjedjen. Csökkenteni kell a mentelmi joggal bíró hivatalos személyek számát, és a mentelmi jogot szigorúan csak a nemzetközi szabályokkal és a nemzetközi gyakorlattal összhangban lehet megadni.
      Emberi jogok és a kisebbségek védelme
      Az emberi jogok bűnüldöző szervek általi tiszteletben tartásának javítása– Biztosítani kell, hogy a rendőrség, a bíróság, az ügyészség és más bűnüldöző szervek teljességgel tudomással bírjanak az emberi jogokra vonatkozó kötelezettségeiknek, és hogy azokat az Albánia által megerősített nemzetközi egyezményekkel és különösen az Emberi Jogok Európai Egyezményével összhangban alkalmazzák. A bűnüldöző szervek által elkövetett kegyetlen bánásmód esetében az elkövetők ellen hatékony büntetőeljárást kell lefolytatni. Javítani kell az előzetes letartóztatásban vagy vizsgálati fogságban lévő fogvatartottak körülményeit, és intézkedéseket kell tenni az erre a területre vonatkozó nemzetközi követelményeknek való megfelelés érdekében.
      A véleménynyilvánítási és sajtószabadság biztosítása– Intézkedéseket kell tenni a sajtó képviselőinek zaklatása, illetve a sajtó munkájába való indokolatlan, politikai indíttatású beavatkozások megelőzésére. A rágalmazásra vonatkozó albán jogszabályi rendelkezéseket az EU előírásaihoz kell igazítani, és azokat végre kell hajtani. Megfelelő jogszabályokat kell elfogadni a nyomtatott sajtóra vonatkozóan, és – az EU-előírások figyelembe vételével – javítani kell az elektronikus sajtóra vonatkozó, már létező rendelkezéseket. Intézkedéseket kell tenni a média-tulajdonviszonyok átláthatóságának biztosítása érdekében. Biztosítani kell a média szabályozó testülete, nevezetesen az Országos Rádió és Televízió Tanács függetlenségét. Véglegesíteni kell a rádió- és televíziófrekvenciákra vonatkozó nemzeti tervet. Elő kell segíteni a tényfeltáró újságírást, és intézkedéseket kell tenni az újságírók függetlenségének és szakmaiságának támogatása érdekében.
      A kisebbségi jogok tiszteletben tartásának biztosítása– Hiteles adatokat kell szolgáltatni az Albániában élő kisebbségek méretéről. Javítani kell a kisebbségekre vonatkozó jogi szabályozást oly módon, hogy az megfeleljen az Európa Tanács Nemzeti Kisebbségek Védelméről Szóló Keretegyezménye követelményeinek, és biztosítani kell annak végrehajtását Albánia teljes területén. Végre kell hajtani a nemzeti romastratégiát.
      Regionális és nemzetközi együttműködés
      A regionális együttműködés erősítése– Meg kell felelni a stabilizációs és társulási folyamat (STF), valamint a thesszaloniki-i kötelezettségvállalások regionális együttműködésre vonatkozó követelményeinek. Biztosítani kell a stabilitási egyezmény értelmében a kereskedelmi könnyítésről szóló 2001-es szándéknyilatkozat keretei között megkötött valamennyi regionális szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtását.
      A nemzetközi kötelezettségek végrehajtása– Rendezni kell Albánia helyzetét a WTO-s kötelezettségvállalásainak való megfelelés tekintetében. Amint e helyzetet rendezték, biztosítani kell a felülvizsgált ütemezés további eltérések nélküli végrehajtását. Biztosítani kell az Albánia által az EU-kapcsolatok keretei között tett kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartását.
      Gazdasági helyzet
      Szabad piacgazdaság és strukturális reformok
      A tartós makrogazdasági stabilitás biztosítása– A Nemzetközi Valutaalap (IMF) programjával összefüggésben stabil makrogazdasági rendszert kell fenntartani. Meg kell felelni a nemzetközi pénzügyi intézmények (IFI) ajánlásainak.
      Az üzleti környezet javítása– Végre kell hajtani a befektetéseket akadályozó közigazgatási korlátok megszüntetésére, és a közigazgatási eljárások egyszerűsítésére irányuló cselekvési tervet. Fejlettebb kereskedelmi jogszabályokat kell elfogadni. Világos szabályokat és eljárásokat kell megállapítani a nemzeti és külföldi társaságok alapításának, bejegyzésének és működésének körülményeire vonatkozóan, és biztosítani kell, hogy azok összeegyeztethetők legyenek a stabilizációs és társulási egyezményben megállapított követelményekkel. Biztosítani kell az üzleti élettel kapcsolatos jogszabályok, szabályok és eljárások szigorú, nem önkényes és megkülönböztetésmentes végrehajtását. Végre kell hajtani a kis- és középvállalkozások európai chartáját, különösen a 2004-re kitűzött célokat. Biztosítani kell a KKV ügynökség teljes működőképességét. A társaságok alapításának elősegítése érdekében meg kell reformálni az adóelőlegre épülő adózási rendszert. Folytatni kell a nemzeti garanciaalap előkészítését. A társaságok bejegyzését országszerte lehetővé kell tenni.
      Stabil és működő föld- és ingatlanpiac kialakítása– Új jogi szabályozást kell kidolgozni a kommunista időszakban elkobzott ingatlanokért járó kárpótlásra, illetve kártalanításra vonatkozóan. Biztosítani kell, hogy ez a jogi szabályozás kielégítő választ adjon az igények legnagyobb részére, és – szoros együttműködésben az összes megfelelő politikai szereplővel és tulajdonosi szervezettel – meg kell tenni a szükséges lépéseket e jogi szabályozás végrehajtására. Rendelkezésre kell bocsátani különösen minden, a kártalanítás vagy kárpótlás céljára rendelkezésre álló földterület meghatározásához szükséges adatot, világosan azonosítani kell a rendezetlen kártalanítási kérelmeket, és ki kell dolgozni egy, a lehetséges kárpótlások költségének fedezését biztosító pénzügyi tervet.
      A foglalkoztatás és a szociális kohézió előmozdítása– Az összes szereplő bevonásával ki kell dolgozni egy, a foglalkoztatás és a szociális kohézió előmozdítására irányuló stratégiát, és meg kell kezdeni e stratégia végrehajtását. Intézkedéseket kell tenni a szociális védelmi rendszerek és a szociális előírások javítása, valamint a szociális kirekesztés és a megkülönböztetés leküzdése érdekében. Tiszteletben kell tartani az alapvető foglalkoztatási szabályokat és azok hatékony végrehajtását.
      Az államháztartás irányítása
      Az államháztartás irányításának javítása– Javítani kell a költségvetési eljárásokat reális bevételi előirányzatok, a kiadások jobb rangsorolása és a politikai célkitűzések, illetve a tervezett költségvetés közötti erősebb kapcsolat kialakítása révén. Átfogó társadalmi-gazdasági stratégiát kell kidolgozni, amely magában foglalja a jelenlegi társadalmi és gazdasági fejlődésről szóló nemzeti stratégiát és a középtávú kiadási keretrendszert, és amelyhez azután minden pénzügyi támogatás hozzákapcsolható; valamint ebben a kontextusban biztosítani kell a stabilizációs és társulási folyamatprioritásainak megfelelő figyelembevételét.
      Az EU követelményeinek figyelembevételével ki kell dolgozni egy átfogó, nyilvános, belső pénzügyi ellenőrzési stratégiai dokumentumot.
      Végre kell hajtani a belső ellenőrzésről szóló törvény rendelkezéseit. Biztosítani kell az Állami Számvevő Intézet (ÁSZI) megfelelő működését, beleértve vizsgálati megállapításainak és ajánlásainak nyomonkövetését, valamint büntetőeljárások kezdeményezését.
      EU-Előírások
      Belső piac és kereskedelem
      Az áruk mozgása– További előrelépéseket kell tenni az európai szabványok elfogadása terén. Határozattervezetet kell elfogadni az engedélyezési igazgatóság szervezetéről és működéséről, és biztosítani kell, hogy megvalósuljon az engedélyezési tevékenység elválasztása a szabványosítási és igazolási tevékenységektől. Intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek ezekre az elvekre, illetve ezeknek az elveknek a nemzetközi kereskedelemben betöltött fontosságára irányuló ismeretei javuljanak.
      Az EU-követelményeknek megfelelően javítani kell a növény- és állategészségügyi körülményeket, különösen az erős exportpotenciállal bíró termékek esetén.
      Vámügy– Stabilizálni és javítani kell az albán vámigazgatási szervek eljárási kapacitásának minden területét. Így különösen biztosítani kell a személyzeti felvétel stabilitását, és a humán erőforrások igazgatásának a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek való szigorú megfelelését. Meg kell erősíteni a kereskedelmi megállapodások végrehajtásával foglalkozó vámügyi részlegeket, különös tekintettel az áruk származásáért felelős részlegekre. Meg kell erősíteni a vámügyi ágazaton belüli közigazgatási együttműködést. Biztosítani kell a tranzitra, értékelésre, vámraktárokra, kockázatértékelésre és szelektivitásra, továbbá a (belső és külső) ellenőrzésre vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak az EU-követelményeknek, valamint szükség szerint más nemzetközi egyezményeknek megfelelő végrehajtását. Biztosítani kell, hogy a vámigazgatási szervek a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően tegyenek eleget bevétel-beszedési kötelezettségüknek. Konkrét intézkedéseket kell tenni a csempészet és az illegális kereskedelem elleni küzdelem javítása érdekében. Végre kell hajtani az ASYCUDA-rendszert a tiranai vámházban és Durres kikötőjében. Biztosítani kell a vámügyi jogszabályok, szabályok és eljárások megkülönböztetésmentes alkalmazását az ország egész területén.
      Adóügy– Meg kell kezdeni a jelenlegi adójogszabályok és közigazgatási eljárások felülvizsgálatát, és biztosítani kell az adójogszabályok hatékony és megkülönböztetésmentes végrehajtását. Intenzívebbé kell tenni az adócsalás elleni küzdelmet. Folytatni kell a adóigazgatás már folyamatban lévő reformját, beleértve egy integrált számítógépes rendszer fejlesztését és bővítését is. Rendezni kell minden, az EU által finanszírozott projektekkel kapcsolatos adómentességre vonatkozó rendezetlen kérelmet, és az 1992-es keretegyezménynek megfelelően létre kell hozni egy hatékony rendszert az EU által finanszírozott projektek adómentességének biztosítására.
      Verseny és állami támogatások– El kell fogadni az új versenytörvény végrehajtásához szükséges végrehajtási szabályokat és meg kell kezdeni azok végrehajtását. Elő kell készíteni egy független versenyhatóság létrehozását, többek között a közigazgatási kapacitások megerősítése révén. A liberalizáció előmozdításával, a közbeszerzési gyakorlat javításával támogatni kell a versenypolitikát, és biztosítani kell a privatizációhoz való versenyszemléletű megközelítést. Megfelelő jogi szabályozást kell elfogadni az állami támogatásokról, és elő kell mozdítani az átláthatóságot és az állami támogatások elveinek alapvető végrehajtását.
      Közbeszerzés– Végre kell hajtani a jelenleg hatályos közbeszerzési jogszabályokat, és lépéseket kell tenni ezen jogszabályoknak az EU-előírásokhoz való közelítésére. El kell kerülni a nyilvános közbeszerzési eljárások elvétől való eltérést, és biztosítani kell a közbeszerzési eljárások szigorú végrehajtását. Meg kell erősíteni a közbeszerzési ügynökséget, valamint a szakminisztériumok közbeszerzéssel foglalkozó szerveit. Intézkedéseket kell tenni a panaszok megfelelő kezelésének biztosítására.
      Szellemi tulajdonjogok– Új jogszabályt kell elfogadni az ipari tulajdonról. Csatlakozni kell az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezményhez. El kell fogadni a szükséges jogszabályokat és meg kell erősíteni a közigazgatási kapacitást a szerzői jogi védelem javítása érdekében. Lépéseket kell tenni a gazdasági szereplők, a bűnüldöző szervek és a bírói kar képviselőinek a szellemi, kereskedelmi és ipari tulajdonjoggal kapcsolatos ismeretei javítása érdekében. Intézkedéseket kell tenni a szellemi tulajdonjogok végrehajtásának javítására.
      Ágazati politikák
      Környezetvédelem– Meg kell kezdeni a durresi és vlorai kiemelkedően toxikus helyszínek, valamint a tiranai és fieri radioaktív hulladék kérdésének kezelését. Biztosítani kell a környezetvédelmi hatásvizsgálatra és az ökoadókra vonatkozó jogszabályok végrehajtását. Javítani kell a környezetvédelmi minisztérium és az egyéb, környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó közigazgatási szervek közötti koordinációt. Meg kell gyorsítani a vízellátási és közegészségügyi nemzeti stratégia, valamint a vízellátási és szennyvízelvezetési vidéki stratégia végrehajtását.
      Energia– Végre kell hajtani a 2003-2005-ös cselekvési tervet, és meg kell kezdeni az albán energiaügyi stratégia végrehajtását. Végre kell hajtani a dél-kelet európai regionális energiapiacra vonatkozó 2003-as athéni szándéknyilatkozat keretei között tett vállalásokat.
      Távközlés– Biztosítani kell az elektronikus hírközlési ágazat hatékony liberalizálását, beleértve a szabályozó testületek megerősítését, és az ágazat számára megfelelő jogszabályok és politikák elfogadását.
      Bel- és igazságügyi együttműködés
      Határellenőrzés– A 2003. májusában a határok biztonságáról és ellenőrzéséről tartott ohridi regionális konferencia folytatásaként végre kell hajtani a kormány által elfogadott, és a 2003. novemberében az EU-Nyugat-Balkán csúcstalálkozó keretei között megtartott BI miniszteri találkozón előadott intézkedéseket. Az EU-követelményeknek megfelelően ki kell dolgozni egy integrált határellenőrzési stratégiát (IHS). Meg kell erősíteni a határőrizetért felelős szerveket, és javítani kell az igazgatás színvonalát. Létre kell hozni egy megfelelő kockázatelemző rendszert a határátkelőhelyek, valamint a „zöld- és kékhatárok” védelmének javítása érdekében. Növelni kell a szomszédos országokkal való együttműködést, csakúgy, mint a határőrizetért felelős nemzeti szervek közötti együttműködést a határokon és az azt követő ellenőrzési cselekmények során egyaránt. Javítani kell az albán bűnüldöző szervek felszereltségét és szaktudását a hamisított vagy hamis útiokmányok azonosításának biztosítása érdekében. A nemzetközi érintettekkel együttműködésben meg kell tenni a szükséges intézkedéseket a megfelelő biztonsági előírások, irányítás és ellenőrzés érvényesítésére a tiranai nemzetközi repülőtéren.
      Migrációs és menekültügyi politikák– El kell fogadni a migrációs nemzeti stratégiát és meg kell kezdeni annak végrehajtását. Biztosítani kell, hogy az EK és Albánia közötti visszafogadási megállapodás aláírásához és megerősítéséhez szükséges eljárások 2004-ben a lehető leghamarabb lezáruljanak.
      Hivatalosan el kell fogadni a nemzeti menekültügyi cselekvési tervet. A menedékjogra vonatkozó albán jogi szabályozásban fennmaradó hiányosságokat orvosolni kell. Meg kell valósítani – különösen a határmenti területeken – az Albánia területén jogellenesen tartózkodó személyek osztályozására szolgáló „elő-átvilágítási” rendszert. Tiszteletben kell tartani a visszaküldés tilalmának elvét. Biztosítani kell a menedékjog iránti kérelmeknek a jogszabályi előírásoknak megfelelő feldolgozását, és a határidők tiszteletben tartását.
      Rendőrség– A rendőri rangfokozatokról szóló törvény rendelkezéseit azok teljességében végre kell hajtani. Ki kell dolgozni a fegyelmi és előléptetési szabályok átlátható rendszerét, és meg kell kezdeni azok végrehajtását. Javítani kell a rendőrség nyomozati képességeit. Ki kell dolgozni egy egységes szerkezetbe foglalt eljárási kézikönyvet a bűnügyi rendőrtisztviselők számára. Világos szabályokat kell kidolgozni a különböző rendőri egységek közötti, illetve az ügyészséggel való megfelelő együttműködés biztosítása érdekében. Meg kell erősíteni a közösségi járőrözést. Biztosítani kell, hogy a korrupciós ügyekbe vagy egyéb bűncselekményekbe keveredett rendőrök ellen büntetőeljárás induljon.
      Szervezett bűnözés, tiltott kereskedelem, kábítószerek, pénzmosás és terrorizmus– Végre kell hajtani a kormány által elfogadott, és a 2003. novemberében az EU-Nyugat-Balkán csúcstalálkozó keretében megtartott BI miniszteri találkozón előadott, a szervezett bűnözés ellen irányuló cselekvésorientált intézkedéseket. Biztosítani kell az albán jogszabályokban a „szervezett bűnözés” fogalmának pontos, az EU-szabályozással és az általánosan elfogadott nemzetközi előírásokkal összhangban lévő meghatározását. A nemzetközi előírások figyelembevételével el kell fogadni az eltulajdonított javakra, így a külföldön eltulajdonított javakra is vonatkozó jogi szabályozást, és azt végre kell hajtani. Biztosítani kell a szervezett bűnözés elleni küzdelemben részt vevő bűnüldöző szervek, államminisztériumok és jogalkotók közötti együttműködést és információcserét. A jogszabályi keretek között és a nemzetközi előírások teljes figyelembe vételével ki kell terjeszteni a különleges nyomozási eszközök alkalmazási körét minden szervezett bűnözéssel kapcsolatos területre. Végre kell hajtani a 2003-ban elfogadott tiltott kereskedelem elleni stratégiát. Meg kell tenni a szükséges lépéseket az Europollal való megállapodás megkötésének előkészítésére. Meg kell tenni a szükséges intézkedéseket az EU-tagállamokkal való kétoldalú kiadatási egyezmények megkötésére.
      Végre kell hajtani a már létező kábítószer-ellenes jogszabályokat. Biztosítani kell a kannabisztermesztés és -kereskedelem elleni küzdelem erőfeszítéseinek fenntartását. Az EU-drogstratégia és cselekvési terv rendelkezéseivel összhangban el kell készíteni a nemzeti drogstratégiát.
      Meg kell erősíteni a pénzmosás elleni küzdelemért felelős intézmények kapacitását; biztosítani kell az ezen intézmények közötti megfelelő együttműködést, hatékony munkavégzési eljárási szabályokat, és megfelelő ügyviteli rendszert kell kidolgozni. Végre kell hajtani a már létező, pénzmosásra vonatkozó jogszabályokat.
      Növelni kell a terrorizmussal kapcsolatos nemzetközi együttműködést, és végre kell hajtani a vonatkozó nemzetközi egyezményeket. Javítani kell a rendőrség és az állami titkosszolgálatok közötti együttműködést és információcserét az államon belül és az államok között egyaránt. Meg kell előzni a terrorcselekmények finanszírozását és előkészítését.
      3.2.   KÖZÉPTÁVÚ PRIORITÁSOK
      A politikai helyzet
      Demokrácia és jogállamiság
      A közigazgatás működésének további javítása– Biztosítani kell a stabilitási és társulási egyezmény rendelkezéseinek végrehajtásáért felelős, valamint a EK pénzügyi támogatások végrehajtásával foglakozó közigazgatási ágazatokban dolgozók feladataik elvégzéséhez szükséges megfelelő képzését és felszereltségét. Biztosítani kell, hogy a közszolgálati jogszabályokat és a kapcsolódó eljárásokat – beleértve a karrierfejlesztésre vonatkozókat is – a modern közigazgatás követelményeinek megfelelően fejlesszék, és hogy azokat egy felkészült, szakszerű, átlátható és stabil közigazgatás kialakítása érdekében szigorúan hajtsák végre. Biztosítani kell, hogy a helyi közigazgatás képes legyen a decentralizált politikák végrehajtására.
      A következő parlamenti és helyhatósági választásoknak a nemzetközi előírásoknak megfelelő lefolytatása.
      Az igazságszolgáltatás rendszerének további megerősítése– Biztosítani kell a súlyos bűncselekmények elkövetőinek, különösen a szervezett bűnözésben résztvevő személyek bíróság elé állítását, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködési mechanizmusokra; az eredményes büntetőeljárásoknak tükröződniük kell a súlyos bűncselekmények elkövetőivel szemben hozott ítéletek és a kiszabott büntetések érzékelhetően jelentősen emelkedő számában. Jelentősen csökkenteni kell a bíróságok jelenlegi ügyhátralékát, és biztosítani kell a bírósági ítéletek időben való végrehajtását. Széleskörű nyilvánosságot kell biztosítani a bírósági ítéletek kihirdetésének. Biztosítani kell a bírák és az ügyészek megfelelő továbbképzését, beleértve az emberi jogi, az etikai, a kereskedelmi, valamint a stabilitási és társulási egyezménnyel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó képzéseket is. Végre kell hajtani tanúvédelmi jogszabályokat. Tovább kell erősíteni a bírói kar függetlenségét a bírák bíráskodási tevékenysége ellenőrzésének az igazságügyi minisztériumból az igazságszolgáltatási főtanácsba történő tényleges áthelyezésével.
      A korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem további javítása– Végre kell hajtani az Albánia által megerősített, korrupcióval kapcsolatos (büntető- és polgári jogi vonatkozású) európai egyezményeket, valamint a Korrupció Ellenes Államok Csoportja (GRECO) által tett ajánlásokat. Minden szinten és minden területen a megfelelő jogszabályok végrehajtásával jelentős eredményeket kell elérni a korrupció elleni küzdelem terén. Meg kell könnyíteni a szervezett bűnözés elleni küzdelemben érintett állami testületekbe történő, EU-tagállamok által kirendelt összekötő tisztek kihelyezését. Minden hat hónapban jelentést kell benyújtani az EU részére a határokon átnyúló szervezett bűnözésről szóló ENSZ-egyezmény (Palermo-egyezmény) értelmében vett, a szervezett bűnözéshez kapcsolódó tevékenységek elleni igazságügyi fellépés során elért kézzelfogható eredményekről.
      Emberi jogok és a kisebbségek védelme
      Biztosítani kell az emberi jogoknak a bűnüldöző szervek általi tiszteletben tartását– Biztosítani kell, hogy az előzetes letartóztatásban vagy vizsgálati fogságban lévő fogvatartottakkal való bánásmód megfeleljen a nemzetközi előírásoknak. Biztosítani kell, hogy a fogdákban és büntetés-végrehajtási intézetekben valamint az elmegyógy-intézményekben a nemzetközi egyezményeknek megfelelően tiszteletben tartsák az emberi méltósághoz és a személyes biztonsághoz fűződő jogot. Létre kell hozni egy megfelelő, fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatási rendszert. Biztosítani kell az Európa Tanács a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzéséről szóló egyezményének való megfelelést.
      A véleménynyilvánítás és a sajtószabadság biztosítása– AZ EU-előírások figyelembevételével végre kell hajtani a nyomtatott és elektronikus sajtóra vonatkozó új jogszabályokat. Biztosítani kell, hogy a TV-frekvenciák kiosztása igazságos és megkülönböztetésmentes módon, a nemzeti tervnek megfelelően történjék, és hogy azt a műsorszolgáltatók teljes mértékben tiszteletben tartsák. Be kell fejezni az albán RTV állami televíziótársaságból semleges közszolgálati műsorszolgáltatóvá való átalakítását. Elő kell segíteni az újságírás minőségének folyamatos javulását.
      Regionális és nemzetközi együttműködés
      A regionális együttműködés megerősítése– Egy sor megállapodást kell kötni a szomszédos országokkal a szervezett bűnözés, a határellenőrzés és a visszafogadás területén, és azokat végre kell hajtani. Végre kell hajtani a dél-kelet európai alapvető regionális közlekedési hálózatra vonatkozó szándéknyilatkozatot. Folytatni kell a dél-kelet európai regionális energiapiacra vonatkozó 2003-as athéni szándéknyilatkozat keretei között tett vállalások végrehajtását, és előrelépést kell elérni e piac létrehozásának kapcsán. Biztosítani kell a megfelelő regionális együttműködést a környezetvédelmi kérdések terén.
      A nemzetközi kötelezettségek végrehajtása– Az Albánia által megerősített nemzetközi megállapodásokat és egyezményeket, különösen a bel- és igazságügy, emberi jogok és kereskedelem területén teljes mértékben végre kell hajtani.
      Gazdasági helyzet
      Szabad piacgazdaság és strukturális reformok
      A privatizáció befejezése– különösen az INSIG (pénzügyi ágazat), az Albtelecom (távközlési ágazat), a Srevcom, az Albpetrol, az Armo és a KESH (energiaágazat) privatizálásával.
      Az üzleti környezet további javítása– Végre kell hajtani a továbbfejlesztett kereskedelmi jogszabályokat. Biztosítani kell, hogy a bírák megfelelő szakértelemmel rendelkezzenek a kereskedelmi és vállalati jog terén. Jelentős eredményeket kell elérni a csalás és a korrupció elleni küzdelemben. Be kell vezetni egy, a fekete- és szürkegazdaság elleni küzdelemre irányuló stratégiát – többek között – a vállalkozások közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében.
      A működő föld- és ingatlanpiac kialakítása– Végre kell hajtani a kommunista időszakban elkobzott ingatlanokért járó kártalanításra vagy kárpótlásra vonatkozó jogszabályokat. Be kell fejezni a földek feltérképezését és a földnyilvántartásba történő bejegyzések folyamatát. Biztosítani kell, hogy az ingatlanok átruházása a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően történjék, és intézkedéseket kell tenni a folyamatban részt vevő minden szerv (jegyzők, földhivatalok, stb.) megfelelő működésére vonatkozóan. Biztosítani kell a földek osztályozására és a földhasználatra vonatkozó jogi rendelkezések tiszteletben tartását. Ki kell dolgozni és el kell fogadni a földre és ingatlanra vonatkozó adójogszabályokat.
      Az államháztartás irányítása
      Az államháztartás irányításának további javítása– Végre kell hajtani a nyilvános belső pénzügyi ellenőrzési stratégiát. Tovább kell erősíteni a külső ellenőrzést, és biztosítani kell, hogy a pénzügyi ellenőrzés irányítása és a belső ellenőrzés egyaránt megfelelően működjék. Hatékony eljárásokat kell kidolgozni a csalással, és más – nemzeti és nemzetközi pénzalapokat egyaránt érintő – szabálytalanságokkal (illetve azok gyanújával) kapcsolatos ügyek felderítésére, kezelésére és nyomonkövetésére.
      EU-előírások
      Belső piac és kereskedelem
      Az áruk mozgása– Biztosítani kell a megfelelő közigazgatási kapacitást a stabilizációs és társulási egyezmény követelményeinek végrehajtására. Az előírások elfogadása terén további előrelépéseket kell tenni. Létre kell hozni egy piacfelügyeleti rendszert. Az EU gyakorlatának figyelembevételével biztosítani kell a szabványosításért, az engedélyezésért és az igazolásért, valamint a mérésekért és a kalibrációért felelős szervek működésének javulását.
      Az EU-követelményeknek megfelelően jelentős javulást kell elérni az élelmiszerbiztonság, valamint a növény- és állategészségügyi körülmények területén.
      Vámügy– Biztosítani kell a közigazgatási kapacitást a stabilizációs és társulási egyezmény követelményeinek végrehajtására. Biztosítani kell a vámügyi jogszabályoknak és eljárási szabályoknak az EU jogszabályaival és eljárási szabályaival való alapvető harmonizációját, és azok végrehajtását. Biztosítani kell a származási szabályok szigorú végrehajtását. A vámigazgatás területén továbbra is biztosítani kell a személyzeti felvétel stabilitását, és javítani kell az irányítás hatékonyságát. Növelni kell a csalás, a csempészet és a tiltott kereskedelem elleni küzdelem eredményességét, és jelentősen csökkenteni kell az illegális tevékenységeket végző vámtisztviselőkkel kapcsolatos ügyek számát. Az ország egész területén be kell fejezni az ASYCUDA kivitelezését, és folytatni kell a számítógépesítésre irányuló erőfeszítéseket.
      Adóügy– Folytatni kell az adóigazgatás megerősítését. Biztosítani kell a hozzáadottértékadó-rendszer teljes és hatékony végrehajtását. Javítani kell az adófizetőkkel való kapcsolattartást, valamint egyszerűsíteni kell az adózás szerkezetét és eljárásait, beleértve a visszatérítési eljárást is. Minden adófizetőnek egy egyedi adóazonosító számot kell adni. Folytatni kell az adóbeszedés és -ellenőrzés megerősítését, és fejleszteni kell az ellenőrzési stratégiát.
      Verseny és állami támogatások– A stabilizációs és társulási egyezmény követelményeivel összhangban létre kell hozni egy független versenyhatóságot. Végre kell hajtani a versenyjogi rendelkezéseket, és elő kell készíteni egy működésében független állami támogatási struktúrát. Meg kell erősíteni az állami támogatásokért felelős struktúrákat, és biztosítani kell az előrehaladást mind az átfogó állami támogatási felmérés elkészítése, mind a NUTS II-es szintű GDP adatszolgáltatás befejezése terén.
      Közbeszerzés– Biztosítani kell az albán jogszabályoknak a közösségi vívmányokkal való alapvető harmonizációját. Teljesen működőképes közbeszerzési struktúrákat kell kialakítani, amelyek biztosítják, hogy a közbeszerzési eljárások szigorúan a jogszabályoknak és a stabilizációs és társulási egyezmény követelményeinek megfeleljenek.
      A szellemi tulajdonjogok– Megfelelően végre kell hajtani a szellemi, kereskedelmi és ipari tulajdonjog területén Albánia által megerősített nemzetközi egyezményeket. Biztosítani kell a szellemi tulajdonjogok magas szintű védelmét, és eredményeket kell elérni a szerzői jogi kalózkodás és a hamisítás elleni küzdelem terén. Megfelelő közigazgatási kapacitást kell biztosítani a stabilizációs és társulási egyezmény követelményeinek az e területen való megfelelés érdekében.
      Ágazati politikák
      Környezetvédelem– Folytatni kell a kiemelkedően toxikus helyszínek kezelésére irányuló erőfeszítéseket. A városi térségekben csökkenti kell a por- és légszennyezés szintjét. Csökkenteni kell a balsi olajfinomító által kibocsátott szennyezést, beleértve a Gjanica folyóba bocsátott szennyvizet is, és intézkedéseket kell tenni a vízszennyezés általános kezelésére. Folytatni kell az e területen tett regionális és nemzetközi kötelezettségvállalások végrehajtását. Meg kell erősíteni a környezetvédelmi ellenőrzést és kellően visszatartó büntetéseket kell kialakítani a szennyezőkkel szemben. Biztosítani kell a vízellátási és közegészségügyi nemzeti stratégia, valamint a vízellátási és szennyvízelvezetési vidékstratégia végrehajtását. Ki kell dolgozni az e területre vonatkozó közösségi vívmányokkal való fokozatos jogharmonizációs stratégiát, és meg kell kezdeni annak végrehajtását.
      Közegészségügy– Meg kell erősíteni a fertőző betegségek felügyeleti és bejelentési rendszerét. Elő kell segíteni a közegészségügyi hálózatokkal való szorosabb együttműködést.
      Közlekedés– Végre kell hajtani a közlekedési főtervet. Folytatni kell a kelet-nyugati és az észak-déli folyosó befejezésére irányuló erőfeszítéseket. Jelentős előrelépést kell elérni a tiranai repülőtér, valamint a durresi és vlorai kikötők rehabilitációja terén, beleértve a jobb biztonsági és határellenőrzési irányítás biztosítását is. Be kell fejezni a durresi kikötő privatizálását. Jobb eredményeket kell elérni a közúti közlekedésbiztonság terén, és további lépéseket kell tenni annak javítása érdekében. Végre kell hajtani a dél-kelet európai alapvető regionális közlekedési hálózatra vonatkozó szándéknyilatkozatot.
      Energia– Továbbra is biztosítani kell az elektromossági ágazatra vonatkozó cselekvési tervek szigorú végrehajtását és az albán energiaügyi stratégia végrehajtásának továbbvitelét. Biztosítani kell a villamos energia előállítása, szállítása és elosztása infrastruktúrájának javítására irányuló különféle projektek időben való végrehajtását. A versenyképes regionális energiapiac létrehozása érdekében folytatni kell az e területen tett regionális és nemzetközi kötelezettségvállalások végrehajtását.
      Távközlés– Át kell ültetni és végre kell hajtani az elektonikus hírközlésre vonatkozó új EU-s jogszabályi kereteket.
      Bel- és igazságügyi együttműködés
      Határellenőrzés– Végre kell hajtani az integrált határellenőrzési stratégiát és minden egyéb, Albánia által a határellenőrzés területén tett nemzetközi kötelezettségvállalást. Kockázatelemzést kell végezni a határellenőrzés hatékonyságával kapcsolatban. Meg kell erősíteni a határellenőrzési kapacitásokat; különösen biztosítani kell, hogy a határellenőrzés a tiranai nemzetközi repülőtéren, valamint a durresi és vlorai kikötőkben megfeleljen a nemzetközi előírásoknak. Biztosítani kell az új albán útiokmányok biztonsági jellemzőinek magasabb szintjét. Jelentős eredményeket kell elérni az aknamentesítési folyamatban.
      Migrációs és menekültügyi politikák– Végre kell hajtani a migrációs nemzeti stratégiát. Biztosítani kell, hogy az Albániában dolgozó és/vagy tartózkodó EK-állampolgárok tekintetében Albánia megfeleljen a stabilizációs és társulási egyezmény követelményeinek. Biztosítani kell valamennyi, Albánia által megkötött visszafogadási megállapodás végrehajtását; kísérletet kell tenni arra, hogy a régió minden országával, valamint azokkal az országokkal, amelyekből származó migránsok Albánián átutaznak, visszafogadási megállapodások megkötésére kerüljön sor. Fokozatosan meg kell kötni, meg kell erősíteni és végre kell hajtani a migráció területére vonatkozó minden fontos nemzetközi egyezményt.
      Végre kell hajtani a nemzeti menedékjogi cselekvési tervet. Végre kell hajtani a menekültügyi jogszabályokat, és létre kell hozni egy, a nemzetközi előírásoknak megfelelő, teljesen kimunkált menekültügyi rendszert.
      Rendőrség– Folytatni kell az összes rendőri erő megerősítését, legfőképpen a megfelelő képzés és felszerelés biztosításával. Biztosítani kell egy szigorú ügyviteli rendszer működését annak érdekében, hogy az ügyeket az első jelentéstől az ügy lezárásáig egy jól dokumentált folyamatban lehessen nyomon követni. Jelentős eredményeket kell elérni a bűnözés elleni küzdelem, valamint a rendőrtisztviselők körében létező korrupció és egyéb bűncselekmények csökkentése terén.
      Szervezett bűnözés, illegális kereskedelem, kábítószerek, pénzmosás és terrorizmus– Tovább kell növelni a nemzetközi együttműködést. Jelentős eredményeket kell elérni a szervezett bűnözéssel és a tiltott kereskedelemmel kapcsolatos vádemelések arányában, számában és minőségében, csakúgy mint az ilyen bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások kézbentartása tekintetében.
      Végre kell hajtani a nemzeti drogstratégiát. Biztosítani kell a kábítószerkereskedelem – különösen a kemény drogok, így a heroin és kokain kereskedelme – elleni küzdelem terén elért eredmények jelentős javulását.
      Meg kell erősíteni a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelmet (beleértve a pénzmosás és a pénzhamisítás elleni küzdelmet is). Létre kell hozni egy minisztériumközi ügynökséget az ilyen bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások kézben tartására. Kézzel fogható eredményeket kell elérni a pénzmosás elleni küzdelem terén a pénzügyi ágazaton belül és kívül egyaránt.
      4.   PROGRAMOZÁS
      A stabilizációs és társulási folyamat részeként a nyugat-balkáni országok számára nyújtandó közösségi támogatásokat a megfelelő pénzügyi eszközök útján, különösen az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtandó támogatásról szóló, 2000. december 5-i 2666/2000/EK tanácsi rendelettel (1). kell megadni; ennek megfelelően e határozatnak nincs pénzügyi vonatkozása. Albánia további támogatásokhoz jut a több országra irányuló, és a horizontális programokból. A Bizottság együttműködik az Európai Beruházási Bankkal és a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, különösen az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és a Világbankkal stabilizációs és társulási folyamathoz kapcsolódó projektek közös finanszírozásának elősegítése érdekében.
      5.   FELTÉTELRENDSZER
      A stabilizációs és társulási folyamat részeként a nyugat-balkáni országok számára nyújtandó közösségi támogatás a koppenhágai politikai kritériumoknak való megfelelésben – különösen az ezen európai partnerség egyes prioritásainak való megfelelésben – elért további előrelépés függvénye. Ezen általános feltételek tiszteletben tartásának elmulasztása esetén a Tanács a 2666/2000/EK rendelet 5. cikke alapján megteheti a megfelelő intézkedéseket.
      A közösségi támogatás ugyancsak függ a Tanács 1997. április 27-i következtetéseiben meghatározott feltételektől, különösen a demokratikus, gazdasági és intézményi reformoknak a kedvezményezettek általi lefolytatásától az ebben az európai partnerségben megállapított prioritások figyelembevételével.
      6.   ELLENŐRZÉS
      Ezen európai partnerség figyelemmel kísérése a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok – nevezetesen a stabilizációs és társulási folyamatról szóló éves jelentés – révén biztosított.

         (1)  HL L 306., 2000.12.7., 1. o. A 2415/2001/EK rendelettel (HL L 327., 2001.12.12., 3. o.) módosított rendelet.


title: 2006/378/EK: A Tanács határozata ( 2006. április 10. ) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Izrael Állam közötti euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából történő megkötéséről

text:
               2.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 149/31

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. április 10.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Izrael Állam közötti euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából történő megkötéséről
   (2006/378/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 310. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és (3) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel a 2003-as csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására (1),
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Izrael Állam közötti euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyve a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából az Európai Közösség és annak tagállamai nevében 2006. február 23-án aláírásra került.

               (2)

               A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács jóváhagyja az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló, euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvét, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (2).

      Kelt Luxembourgban, 2006. április 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         U. PLASSNIK

      (1)  2006. március 23-i hozzájárulás (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 2. oldalát.


title: 2008/803/EK: A Bizottság határozata ( 2008. október 14. ) egyes emberi jogi egyezmények Srí Lankán való hatékony végrehajtása tekintetében a 980/2005/EK tanácsi rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról

text:
               18.10.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 277/34

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. október 14.)
   egyes emberi jogi egyezmények Srí Lankán való hatékony végrehajtása tekintetében a 980/2005/EK tanácsi rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról
   (2008/803/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére,
   az általános preferenciarendszer-bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság rendelkezésére álló ENSZ-jelentések, nyilatkozatok és információk – köztük az ENSZ különleges előadójának 2006. március 27-i jelentése a bírósági eljárás nélküli kivégzésekről, a főtitkár különleges tanácsadójának 2006. november 13-i jelentése a gyermekekkel és a fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselőnek, és a különleges előadó 2007. október 29-i nyilatkozata a kínzásról, és egyéb kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódokról – valamint más megbízható forrásokból, köztük nem kormányzati szervezetektől származó nyilvános jelentések és információk arra mutatnak, hogy Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság nemzetközi emberi jogi egyezményeket magukban foglaló nemzeti jogszabályait – különösen a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányát, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményt és a gyermek jogairól szóló egyezményt – nem hajtják végre hatékonyan.

               (2)

               A polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezmény és a gyermek jogairól szóló egyezmény a 980/2005/EK rendelet III. melléklete A. részének 1., 5. és 6. pontjában mint alapvető emberi jogi egyezmények szerepelnek.

               (3)

               A 980/2005/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdése a rendelet II. fejezetének 2. szakaszában említett különleges ösztönző előírások ideiglenes visszavonásáról rendelkezik, amennyiben a III. mellékletben említett és a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesítése érdekében megerősített nemzetközi egyezményeket tartalmazó nemzeti jogszabályok végrehajtása nem hatékony.

               (4)

               A Bizottság megvizsgálta a kapott információkat és megállapította, hogy azok elegendő alapot képeznek egy vizsgálat megindításához, amelynek célja annak meghatározása, hogy Srí Lanka hatékonyan alkalmazza-e az alapvető emberi jogok elismeréséről és védelméről szóló jogszabályait. Ez annak a megállapítását is lehetővé fogja tenni, hogy indokolt-e a különleges ösztönző intézkedések ideiglenes visszavonása.

               (5)

               A Bizottság az általános preferenciarendszer-bizottsággal 2008. szeptember 23-án konzultációkat folytatott,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Bizottság vizsgálatot indít annak megállapítására, hogy Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság hatékonyan végrehajtja-e a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányát, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményt és a gyermek jogairól szóló egyezményt magában foglaló nemzeti jogszabályait.

      Kelt Brüsszelben, 2008. október 14-én.

            a Bizottság részéről

         Catherine ASHTON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 169., 2005.6.30., 1. o.


title: 581. sz. határozat ( 2009. július 2. ) a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjával összhangban földfelszín alatti természeti erőforrásnak minősülő kőolajnak és földgáznak az Észak-Közép-Bulgária területén található Kilifarevo blokkban folytatandó feltárására vonatkozó engedélyezési eljárás megindításáról és az engedély megadása céljából kiírandó pályázati felhívás közzétételéről

text:
               8.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 241/24

         581. sz. HATÁROZAT

   (2009. július 2.)
   a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 2. cikke (1) bekezdésének 3. pontjával összhangban földfelszín alatti természeti erőforrásnak minősülő kőolajnak és földgáznak az Észak-Közép-Bulgária területén található „Kilifarevo” blokkban folytatandó feltárására vonatkozó engedélyezési eljárás megindításáról és az engedély megadása céljából kiírandó pályázati felhívás közzétételéről
   2009/C 241/11
   BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG
   MINISZTERTANÁCS
   A földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 42. cikke (1) bekezdésének 1. pontja és 44. cikkének (3) bekezdése értelmében, összefüggésben a törvény 5. cikkének 2. pontjával és 7. cikke (1) bekezdésének 9. pontjával,
   A MINISZTERTANÁCS AZ ALÁBBI HATÁROZATOT HOZTA:

               1.

               Eljárás indul a mellékletben 1–4. sorszám alatt meghatározott koordinátákkal kijelölt, 20 km2 alapterületű „Kilifarevo” blokkban található kőolaj és földgáz feltárására vonatkozó engedély megadása céljából.

               2.

               A Minisztertanács tájékoztatja az érintetteket, hogy az 1. pontban említett engedély megadása pályázati eljárás alapján történik.

               3.

               A feltárási engedély érvényessége a feltárási szerződés hatálybalépésével kezdődő ötéves időszakra szól, és ez az időszak a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 31. cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban meghosszabbítható.

               4.

               A pályázati dokumentáció megvásárlásának határideje az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 120. napon 16 óra. A pályázati dokumentáció a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (Szófia, Boulevard Kniagina Maria Luisa 22.) 427. szobájában vásárolható meg.

               5.

               A pályázaton való részvétel iránti kérelmek benyújtásának határideje az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 135. napon 16 óra. A részvétel iránti kérelmeket a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (Szófia, Boulevard Kniagina Maria Luisa 22.) iktatóhivatalához kell benyújtani.

               6.

               Az ajánlatok benyújtásának határideje az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 155. napon 16 óra. Az ajánlatokat a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (Szófia, Boulevard Kniagina Maria Luisa 22.) iktatóhivatalához kell benyújtani.

               7.

               A 6. pontban meghatározott határidő lejárta előtt beérkezett ajánlatokat a 10.2. pont szerinti bizottság bontja fel a résztvevők képviselőinek jelenlétében, az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése utáni 156. napon, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium épületében (Szófia, Boulevard Kniagina Maria Luisa 22.). A bizottság az ajánlatok felbontásának napját követő 14 napon belül megvizsgálja és értékeli az ajánlatokat, és ezek alapján rangsorolja a résztvevőket.

               7.1.

               Amennyiben a 7. pontban említett ajánlatok egyike sem felel meg a pályázati kiírás feltételeinek, a bizottság meghosszabbítja a határidőt annak érdekében, hogy a résztvevők megfelelőképpen kiigazíthassák az ajánlataikat; a bizottság e döntéséről írásban tájékoztatja a résztvevőket.

               7.2.

               A bizottság a 7.1. pont szerinti ajánlatok beérkezésének napját követő 14 napon belül ülést hív össze, amelyen megvizsgálja és értékeli a kiigazított ajánlatokat, és rangsorolja a résztvevőket.

               8.

               A pályázati eljárásban való részvételért 15 000 BGN letét fizetendő.

               8.1.

               A letétet a pályázaton való részvétel iránti kérelmek tekintetében az 5. pontban megállapított határidőig kell befizetni.

               8.2.

               A letétet a pályázati dokumentációban meghatározott bankszámlaszámra kell befizetni.

               8.3.

               A nyertes pályázó letétjét, valamint a pályázati kiírásban szereplő feltételeknek meg nem felelő pályázatot benyújtó résztvevők által befizetett letétet visszatartják. A többi pályázó letétjét a feltárási engedélynek a nyertes pályázó számára történő megadásáról szóló minisztertanácsi határozat Állami Közlönyben való közzétételét követő 14 napon belül visszafizetik.

               9.

               A Minisztertanács ezenkívül a következő követelményeket állapítja meg a pályázati eljárás lebonyolítására vonatkozóan:

               9.1.

               Amennyiben a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 47. cikkének (3) bekezdésével összhangban fellebbezést nyújtanak be, a 6. és a 7. pontban meghatározott határidőket a fellebbezés elbírálásához szükséges idő figyelembevételével meg kell hosszabbítani, és erről írásban értesíteni kell azon résztvevőket, amelyek jelentkezését már elfogadták.

               9.2.

               A pályázati dokumentáció ára 13 500 BGL.

               9.3.

               A pályázati dokumentáció képviseleti joggal rendelkező személyektől vagy felhatalmazott képviselőktől vásárolható meg.

               9.4.

               A pályázati eljárás lefolytatására akkor is sor kerül, ha csak egyetlen pályázó részvételét engedélyezik.

               9.5.

               A pályázati eljárásban való részvételre jelentkezőknek eleget kell tenniük a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 23. cikkének (1) bekezdése szerinti követelményeknek.

               9.6.

               A pályázaton való részvétel iránti kérelmeket a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 46. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint a pályázati dokumentációban meghatározott feltételekkel összhangban kell összeállítani és benyújtani.

               9.7.

               A pályázati felhívásra benyújtott pályázatoknak eleget kell tenniük a pályázati dokumentációban meghatározott követelményeknek és feltételeknek.

               9.8.

               Az ajánlatokat – a pályázati dokumentációban foglaltaknak megfelelően – a pályázók irányítási és pénzügyi kapacitása, a javasolt munkaprogramok, valamint a környezetvédelemre, a képzésre, illetve a műszaki innovációra szánt források alapján bírálják el.

               9.9.

               Amennyiben az 5. pontban meghatározott határidő lejártáig nem érkezik be a pályázaton való részvétel iránti kérelem, vagy egyetlen jelentkező részvételét sem hagyják jóvá, a pályázati felhívást visszavonják.

               10.

               A környezetvédelmi és vízügyi miniszter felhatalmazást kap a következőkre:

               10.1.

               e határozat szövegének az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az Állami Közlönyben, továbbá a Minisztertanács internetes oldalain való közzététel céljából történő megküldése;

               10.2.

               a pályázati eljárás lebonyolításának megszervezése. A minisztert kinevezik a lebonyolításért felelős bizottság elnökévé. A bizottság tagjait az elnök jelöli ki a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény 44. cikkének (7) bekezdésével összhangban.

               11.

               E határozat ellen az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 14 napon belül fellebbezés nyújtható be a Legfelsőbb Közigazgatási Bírósághoz.

            Miniszterelnök

         Sergei STANISHEV

            A minisztertanács főtitkára

         Vesselin DAKOV

      MELLÉKLET

         A „KILIFAREVO” BLOKKOT MEGHATÁROZÓ FÖLDRAJZI KOORDINÁTÁK JEGYZÉKE

                  Hosszúság

                  Szélesség

                  1.

                  25° 40′ 03,70″

                  43° 01′ 37,27″

                  2.

                  25° 40′ 03,70″

                  42° 59′ 48,21″

                  3.

                  25° 44′ 46,93″

                  42° 59′ 48,21″

                  4.

                  25° 44′ 46,93″

                  43° 01′ 37,27″


title: 2009/79/EK: A Bizottság határozata ( 2009. január 23.) az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg) EGT-vonatkozású szöveg

text:
               29.1.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 25/28

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. január 23.)
   az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának létrehozásáról EGT-vonatkozású szöveg
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2009/79/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               Az úgynevezett Lámfalussy-folyamat részeként a Bizottság 2003. november 5-én elfogadta a biztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak európai felügyeleti bizottságának (a továbbiakban: a bizottság) létrehozásáról szóló 2004/6/EK határozatot (1). A bizottság 2003. november 24-én kezdte meg működését független véleményező, vita- és tanácsadó testületként segítve a Bizottság tevékenységét a biztosítás, a viszontbiztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak terén.

               (2)

               A 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, a 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról szóló, 2005. március 9-i 2005/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság 2007-ben felülvizsgálta a Lámfalussy-folyamatot és értékelését 2007. november 20-án„A Lámfalussy-eljárás felülvizsgálata – A felügyeleti konvergencia megerősítése” című közleményében (3) tette közzé.

               (3)

               A közleményben a Bizottság kiemelte az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának, az európai bankfelügyelők bizottságának és az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottságának (a továbbiakban: a felügyeleti bizottságok) jelentőségét az egyre inkább integrálódó európai pénzügyi piacon. Úgy ítélte meg, hogy e bizottságoknak a felügyeleti konvergencia és együttműködés területén folytatott tevékenységeihez egyértelmű keretre van szükség.

               (4)

               A Lámfalussy-folyamat működésének felülvizsgálata során a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy tisztázza a felügyeleti bizottságok szerepét, és vegyen figyelembe minden olyan lehetőséget, amellyel munkájuk a jelenlegi intézményi struktúra egyensúlyának fenntartása mellett és a felügyelők elszámoltathatóságának csorbítása nélkül erősíthető (4).

               (5)

               2008. március 13–14-i ülésén (5) az Európai Tanács a felügyeleti bizottságok működésének gyors javítására szólított fel.

               (6)

               2008. május 14-én (6) a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a felügyeleti bizottságok létrehozásáról szóló bizottsági határozatokat annak érdekében, hogy a bizottságok megbízatása és feladatköre egységes és következetes legyen, továbbá hogy azok erőteljesebben hozzá tudjanak járulni a felügyeletek közötti együttműködéshez és tevékenységük közelítéséhez. A Tanács megjegyezte, hogy a bizottságok számára kifejezetten konkrét feladatokat kell meghatározni a felügyeletek közötti együttműködésnek és a tevékenységük közelítésének elősegítése, valamint a bizottságoknak a pénzügyi stabilitást érintő kockázatok értékelésében betöltött szerepének az erősítése érdekében. Ezért meg kell erősíteni a bizottságnak az ebben az összefüggésben betöltött szerepére és feladataira vonatkozó jogi keretet.

               (7)

               A bizottságnak független tanácsadó csoportként kell segítenie a Bizottság munkáját a biztosítás, a viszontbiztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak területén. A foglalkoztatói nyugdíjrendszereket illetően azonban a bizottság csak a szabályozási és felügyeleti kérdésekkel foglalkozik, és tevékenysége nem érinti az olyan munkajogi és szociális jogi szempontokat, mint például a foglalkoztatási rendszerek megszervezése, különös tekintettel a kötelező tagsággal (belépéssel) vagy a kollektív szerződésekkel kapcsolatos kérdésekre.

               (8)

               A bizottság megbízatásába bele kell tartoznia a pénzügyi konglomerátumok felügyeletének. A bizottság a felesleges párhuzamos munkavégzés és a következetlenség elkerülése, valamint az információcsere biztosítása érdekében, továbbá hogy lépést tarthasson a fejlődéssel, a pénzügyi konglomerátumok felügyelete tekintetében a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó vegyes bizottságban együttműködik az európai bankfelügyelők bizottságával.

               (9)

               A bizottságnak hozzá kell járulnia a közösségi jogszabályok közös és egységes napi végrehajtásához és a felügyeleti hatóságok általi következetes alkalmazásához is.

               (10)

               A bizottság nem rendelkezik közösségi szintű szabályozó hatáskörrel. Feladata, hogy szakértői értékeléseket végezzen, elősegítse a bevált gyakorlatok terjesztését és jogilag nem kötelező erejű iránymutatásokat, ajánlásokat és szabványokat adjon ki a konvergencia közösségi szintű növelése céljából.

               (11)

               A jobb két- és többoldalú felügyeleti együttműködés feltétele a felügyeleti hatóságok közötti kölcsönös megértés és bizalom. A bizottságnak hozzá kell járulnia az együttműködés javításához.

               (12)

               A bizottságnak elő kell segítenie továbbá a Közösségen belüli felügyeleti konvergenciát. E célkitűzés konkrétabb meghatározása érdekében ki kell dolgozni a bizottság által végrehajtandó feladatok tájékoztató jellegű és nem kimerítő jegyzékét.

               (13)

               A bizottságnak önkéntes és nem kötelező érvényű közvetítő mechanizmust kell biztosítania a felügyeleti hatóságok között – különösen a felügyeleti kollégiumokban – felmerülő, több országot érintő viták megoldásához.

               (14)

               A bizottság által összegyűjtött szakértelem kihasználása érdekében a felügyeleti hatóságoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy hatáskörük sérelme nélkül különböző ügyekben kikérjék a bizottság jogilag nem kötelező erejű véleményét.

               (15)

               A felügyeleti hatóságok közötti információcsere alapvető fontosságú a működésükhöz. Elengedhetetlen a biztosítócsoportok hatékony felügyelete és a pénzügyi stabilitás szempontjából. Míg a biztosítókra vonatkozó jogszabályok az együttműködés és az információcsere tekintetében egyértelmű jogi kötelezettségeket írnak elő a felügyeleti hatóságok számára, a bizottságnak az alkalmazandó jogszabályokban meghatározott vonatkozó titoktartási előírások betartása mellett meg kell könnyítenie a köztük zajló napi információcserét.

               (16)

               A bizottságnak – különösen a vonatkozó jogszabályokban meghatározott esetekben – elő kell segítenie a felügyeleti hatóságok közötti feladatátruházást annak érdekében, hogy csökkenjen a felügyeleti feladatok megkettőződése, és így egyszerűsödjön a felügyeleti folyamat, valamint enyhüljön a biztosítócsoportokra nehezedő teher.

               (17)

               A felügyeleti kollégiumok közötti konvergencia és következetesség előmozdítása és ezáltal egyenlő feltételek biztosítása céljából a bizottságnak a kollégiumokban részt vevők függetlenségének korlátozása nélkül ellenőriznie kell azok tevékenységét.

               (18)

               A felügyeleti jelentések minősége, összehasonlíthatósága és következetessége alapvető a Közösség felügyeleti szabályainak költséghatékonysága és a határokon átnyúló intézményeknek a szabályok betartásával összefüggő terhei szempontjából. A bizottságnak hozzá kell járulnia az átfedések és a felesleges párhuzamos munkavégzés elkerüléséhez és ahhoz, hogy a jelentések adatai összehasonlíthatók és megfelelő minőségűek legyenek.

               (19)

               A Közösség pénzügyi rendszerei szorosan összefonódnak és az egyik tagállamban lezajló eseményeknek jelentős hatásuk lehet más tagállamok pénzügyi intézményeire és piacaira. A pénzügyi konglomerátumok további létrejötte és a banki, értékpapír- és biztosítási ágazatban működő cégek tevékenységei közötti különbségek elmosódása mind tagállami, mind közösségi szinten újabb kihívásokat jelent a felügyelet szempontjából. A pénzügyi stabilitás védelme érdekében a bizottság, az európai bankfelügyelők bizottsága és az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága szintjén olyan rendszerre van szükség, amely lehetővé teszi, hogy az esetleges kockázatok határokon és ágazatokon átnyúlóan, megfelelő időben azonosíthatók legyenek, és szükség esetén tájékoztatást biztosít a Bizottság és a többi bizottság részére. Lényeges továbbá, hogy a bizottság biztosítsa a pénzügyminisztériumoknak és a tagállamok központi bankjainak a tájékoztatását. A bizottság szerepe e tekintetben az, hogy megállapítsa a biztosítás, viszontbiztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak ágazatában felmerülő kockázatokat, és rendszeresen jelentést tegyen a Bizottságnak az eredményről. A Tanács is tájékoztatást kap ezekről az értékelésekről. A bizottságnak együtt kell működnie az Európai Parlamenttel is, és rendszeres időközönként tájékoztatnia kell a biztosítási ágazat helyzetéről. A bizottság ebben az összefüggésben nem tesz közzé információt az egyes felügyelt szervezetekről.

               (20)

               Az ágazatközi kérdések megfelelő kezeléséhez a bizottság tevékenységét össze kell hangolni az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságában, az európai bankfelügyelők bizottságában és a központi bankok európai rendszerének bankfelügyeleti bizottságában folyó tevékenységgel. Ennek meghatározó jelentősége van a pénzügyi stabilitást fenyegető, esetleges ágazatközi kockázatok kezelése szempontjából.

               (21)

               A pénzügyi szolgáltatások globalizációját és a nemzetközi standardok megnövekedett jelentőségét tekintve a bizottságnak elő kell mozdítania a Közösségen kívüli felügyeletekkel folytatott eszmecserét és együttműködést.

               (22)

               A bizottság elszámoltathatósága a közösségi intézmények felé kiemelkedő fontossággal bír, és a felügyelők függetlenségének figyelembevétele mellett jól meghatározott előírásoknak kell szabályoznia.

               (23)

               A bizottság kidolgozza saját eljárási szabályzatát, és teljes mértékben tiszteletben tartja az intézmények előjogait, valamint a Szerződésben meghatározott intézményi egyensúlyt. A bizottság működését szabályozó keret megerősítése együtt jár a munkafolyamatok fejlesztésével. Ezért, amennyiben nem sikerül konszenzusra jutni, a Szerződésben meghatározott szabályoknak megfelelően minősített többséggel kell határozatot hozni.

               (24)

               A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében a 2004/6/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Megalakul a Közösség biztosítással és foglalkoztatói nyugdíjjal foglalkozó független tanácsadó csoportja, „az európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága” (a továbbiakban: a bizottság).
   2. cikk
   A bizottság feladata, hogy a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére tanácsot adjon a Bizottságnak, különös tekintettel végrehajtási intézkedések tervezeteinek kidolgozására a biztosítás, a viszontbiztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak, valamint a pénzügyi konglomerátumok terén.
   Ha a Bizottság tanácsot kér a bizottságtól, megállapíthat egy határidőt, amelyen belül annak tanácsot kell adnia. A határidőt az ügy sürgősségének figyelembevételével kell megállapítani.
   3. cikk
   A bizottság végrehajtja a rábízott feladatokat és iránymutatások, ajánlások és szabványok kibocsátásával hozzájárul a közösségi jogszabályok közös és egységes végrehajtásához és következetes alkalmazásához.
   4. cikk
   (1)   A bizottság elősegíti az együttműködést a biztosítás, a viszontbiztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak ágazatában működő tagállami felügyeleti hatóságok között, és közösségi szinten előmozdítja a tagállamok felügyeleti gyakorlatának és szemléletmódjának közelítését. E célból legalább az alábbi feladatokat kell végrehajtania:

               a)

               közvetít vagy megkönnyíti a közvetítést a felügyeleti hatóságok között a vonatkozó jogszabályokban meghatározott esetekben vagy a felügyeleti hatóság kérésére;

               b)

               a vonatkozó jogszabályokban meghatározott esetekben vagy a felügyeleti hatóság kérésére véleményt ad ki;

               c)

               az alkalmazandó titoktartási előírások figyelembevételével előmozdítja a felügyeleti hatóságok közötti hatékony két- és többoldalú információcserét;

               d)

               megkönnyíti a feladatok átruházását a felügyeleti hatóságok között, különösen az átruházható feladatok azonosítása és a bevált gyakorlatok terjesztése révén;

               e)

               hozzájárul ahhoz, hogy a felügyeleti kollégiumok hatékony és következetes módon működhessenek, mindenekelőtt azok operatív működésére vonatkozó iránymutatások kidolgozásával, a különböző kollégiumok gyakorlata közötti koherencia ellenőrzésével és a bevált gyakorlatok megosztásával;

               f)

               hozzájárul kiváló minőségű közös felügyeleti jelentéstételi szabványok kidolgozásához;

               g)

               felülvizsgálja a bizottság által közzétett jogilag nem kötelező erejű iránymutatások, ajánlások és szabványok gyakorlati alkalmazását.

         (2)   A bizottság folyamatosan ellenőrzi a tagállamok felügyeleti gyakorlatát és értékeli azok konvergenciáját. A bizottság évente jelentést tesz az előrelépésről és meghatározza a még fennálló akadályokat.
   (3)   A bizottság az egységes felügyeleti szemléletmód elősegítéséhez a konvergenciát szolgáló új gyakorlati eszközöket fejleszt ki.
   5. cikk
   (1)   A bizottság ellenőrzi és értékeli a biztosítás, viszontbiztosítás és foglalkoztatói nyugdíjak ágazatában zajló fejleményeket és szükség esetén tájékoztatja az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságát, az európai bankfelügyelők bizottságát és az Európai Bizottságot. A bizottság biztosítja, hogy a tagállamok pénzügyminisztériumai és központi bankjai tájékoztatást kapjanak az esetleges vagy küszöbön álló problémákról.
   (2)   A bizottság legalább évente kétszer a mikro-prudenciális trendekről, az esetleges kockázatokról és a biztosítás, viszontbiztosítás és foglalkoztatói nyugdíjak ágazatának gyenge pontjairól szóló értékelést nyújt be a Bizottsághoz.
   A bizottság ezekben az értékelésekben meghatározza a fő kockázatokat és a gyenge pontokat és megállapítja, hogy azok milyen mértékben jelentenek fenyegetést a pénzügyi stabilitás tekintetében, és – amennyiben szükséges – megelőző vagy helyreállító intézkedéseket javasol.
   A Tanács tájékoztatást kap ezekről az értékelésekről.
   (3)   A bizottságnak olyan eljárásokat kell kidolgoznia, amelyek lehetővé teszik a felügyeleti hatóságok számára a gyors reagálást. A bizottság adott esetben elősegíti a Közösségen belül a Közösség pénzügyi rendszerének stabilitására esetlegesen károsan ható kockázatokra és gyenge pontokra vonatkozó közös álláspont kidolgozását.
   (4)   A bizottság biztosítja az ágazatközi fejlemények, a kockázatok és gyenge pontok megfelelő kezelését azáltal, hogy szorosan együttműködik az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságával, az európai bankfelügyelők bizottságával és a központi bankok európai rendszerének bankfelügyeleti bizottságával.
   6. cikk
   (1)   A bizottság az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságával és az európai bankfelügyelők bizottságával szorosan együttműködve hozzájárul a biztosítás, viszontbiztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak ágazatában, valamint ágazatközi alapon alkalmazandó közös felügyeleti gyakorlatok fejlesztéséhez.
   (2)   E célból ágazati és ágazatközi képzési programokat dolgoz ki, megkönnyíti a személyzet cseréjét, és az illetékes hatóságokat ösztönzi a szakemberek kirendelési rendszerének, a közös ellenőrzési csoportoknak, a felügyeleti látogatásoknak és egyéb eszközöknek az intenzívebb használatára.
   (3)   A bizottság adott esetben új eszközöket fejleszt ki a közös felügyeleti gyakorlatok elősegítéséhez.
   (4)   A bizottság erősíti az együttműködést harmadik országok felügyeleti hatóságaival, különösen a közös képzési programokban való részvétel révén.
   7. cikk
   (1)   A bizottság a biztosítás, viszontbiztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak területén illetékes nemzeti felügyeleti hatóságok magas rangú képviselőiből áll. Minden tagállam kijelöli saját illetékes hatóságának egy magas rangú képviselőjét, aki részt vesz a bizottság ülésein.
   (2)   A Bizottság képviselteti magát a bizottság ülésein és kijelöl egy magas rangú képviselőt, aki részt vesz a bizottság tanácskozásain.
   (3)   A bizottság tagjai közül választja meg elnökét.
   (4)   A bizottság szakértőket, illetve megfigyelőket kérhet fel az ülésein való részvételre.
   (5)   A bizottság nem foglalkozik munkajogi és szociális jogi szempontokkal, úgymint a foglalkoztatási rendszerek megszervezésével, különösen a kötelező tagsággal és a kollektív megállapodásokkal.
   8. cikk
   (1)   A bizottság tagjai számára elő kell írni, hogy nem tehetnek közzé a szakmai titoktartás kötelezettsége alá tartozó információkat. A megbeszélések összes résztvevője köteles betartani a szakmai titoktartás alkalmazandó szabályait.
   (2)   Amennyiben valamely napirendi pont tárgyalása valamely felügyelt intézményre vonatkozó bizalmas információ cseréjét is magában foglalja, úgy az ilyen pontok tárgyalásában való részvétel a közvetlenül érintett tagokra korlátozható.
   9. cikk
   (1)   A bizottság rendszeresen tájékoztatja a Bizottságot tevékenységének eredményéről. Rendszeresen kapcsolatot tart a 2004/9/EK bizottsági határozattal (7) létrehozott európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottsággal és az Európai Parlament illetékes bizottságával.
   (2)   A bizottság az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságával és az európai bankfelügyelők bizottságával rendszeresen és szorosan együttműködve biztosítja a pénzügyi szolgáltatással foglalkozó ágazatok tevékenységének ágazatközi következetességét.
   (3)   A bizottság elnöke rendszeresen, legalább havonta egyszer kapcsolatba lép az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának és az európai bankfelügyelők bizottságának az elnökével.
   10. cikk
   A bizottság munkacsoportokat állíthat fel. A Bizottságot megfigyelőként meg kell hívni a munkacsoportok üléseire.
   11. cikk
   A bizottság a pénzügyi konglomerátumok felügyelete tekintetében a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó vegyes bizottságban együttműködik az európai bankfelügyelők bizottságával.
   A Bizottságot és az Európai Központi Bankot megfigyelőként meg kell hívni a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó bizottság üléseire.
   12. cikk
   A bizottság, mielőtt véleményét megküldené a Bizottságnak, már korai fázisban mindenre kiterjedő, nyílt és átlátható konzultációkat folytat a piaci résztvevőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal. Ha a válaszadók másképp nem kívánják, a bizottság közzéteszi a konzultációk eredményét.
   13. cikk
   A bizottság éves munkaprogramot dolgoz ki, amelyet minden év október végéig megküld a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és a Bizottságnak. A bizottság rendszeres időközönként, legalább évente tájékoztatja a Tanácsot, az Európai Parlamentet és a Bizottságot a munkaprogramban meghatározott tevékenységekben elért eredményekről.
   14. cikk
   A bizottság tagjai konszenzusával hoz határozatot. Amennyiben a tagok nem jutnak konszenzusra, minősített többséggel hoznak határozatot. A bizottság tagjai képviselőinek szavazatai a tagállamok szavazatainak felelnek meg, a Szerződés 205. cikkének (2) és (4) bekezdésében meghatározottak szerint.
   A bizottság azon tagjainak, akik nem követik a bizottság által meghatározott iránymutatásokat, ajánlásokat, szabványokat és egyéb intézkedéseket, ezen választásukat meg kell tudniuk indokolni.
   15. cikk
   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát és megállapítja működési rendjét.
   Az eljárási szabályzat módosítására, és a bizottság elnökségének megválasztására és elbocsátására vonatkozó határozatok tekintetében az eljárási szabályzat a 14. cikkben meghatározott döntéshozatali eljárástól eltérő eljárást is előírhat.
   16. cikk
   A 2004/6/EK határozat hatályát veszti.
   17. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. január 23-án.

            a Bizottság részéről

         Charlie McCREEVY

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 3., 2004.1.7., 30. o.

      (2)  HL L 79., 2005.3.24., 9. o.

      (3)  COM(2007) 727 végleges.

      (4)  A Tanács 2007. december 4-i 15698/07. számú következtetései.

      (5)  7652/1/08 Rev 1 tanácsi következtetések.

      (6)  8515/3/08 Rev 3 tanácsi következtetések.

      (7)  HL L 3., 2004.1.7., 34. o.


title: A Bizottság határozata ( 2011. március 17. ) az előcsatlakozási időszakban az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre vonatkozó V. alkotóeleméhez kapcsolódó támogatás irányításának a 301. és a 302. előcsatlakozási intézkedés tekintetében a Horvát Köztársaságra történő átruházásáról

text:
               18.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 85/4

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. március 17.)
   az előcsatlakozási időszakban az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre vonatkozó V. alkotóeleméhez kapcsolódó támogatás irányításának a 301. és a 302. előcsatlakozási intézkedés tekintetében a Horvát Köztársaságra történő átruházásáról
   2011/C 85/04
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2007. június 12-i 718/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) (3) és különösen annak 53c. cikkére és 56. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (a továbbiakban: a végrehajtási szabályok) (4) és különösen annak 35. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 1085/2006/EK rendelet meghatározza a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok számára a 2007–2013-as időszakban nyújtandó előcsatlakozási támogatás célkitűzéseit és fő elveit, és a Bizottságot nevezi meg a végrehajtásért felelős szervként.

               (2)

               A 718/2007/EK rendelet 11., 12., 13., 14., 18. és 186. cikke lehetőséget ad a Bizottságnak arra, hogy az irányítási hatásköröket átruházza a kedvezményezett országra, és meghatározza az ilyen átruházásnak az előcsatlakozási támogatási eszköz mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre vonatkozó V. alkotóelemével kapcsolatos követelményeit.

               (3)

               A 718/2007/EK rendelet 7. cikke szerint a Bizottság és a kedvezményezett ország keretmegállapodást köt annak érdekében, hogy meghatározzák a kedvezményezett ország számára nyújtandó európai uniós pénzügyi támogatásra vonatkozó együttműködés szabályait. A keretmegállapodás szükség esetén kiegészíthető az egyes alkotóelemekre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó ágazati megállapodással vagy ágazati megállapodásokkal.

               (4)

               Az irányítási hatáskörök kedvezményezett országra történő átruházásához teljesülniük kell a költségvetési rendelet 53c. cikkében és 56. cikke (2) bekezdésében, valamint a végrehajtási szabályok 35. cikkében megállapított feltételeknek.

               (5)

               A Horvát Köztársaság kormánya és az Európai Unió Bizottsága között 2007. december 17-én létrejött az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) alapján történő támogatás végrehajtása keretében a Horvát Köztársaságnak nyújtandó európai uniós pénzügyi támogatásra vonatkozó együttműködés szabályairól szóló keretmegállapodás.

               (6)

               A Horvát Köztársaság IPA keretében finanszírozott Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Programját (a továbbiakban: IPARD-program), amely a 718/2007/EK rendelet 184. cikkének megfelelően tartalmazza az évente nyújtandó európai uniós hozzájárulásra vonatkozó tervet, valamint a finanszírozási megállapodást, a 2008. február 25-i C(2008) 690 bizottsági határozat hagyta jóvá az 1085/2006/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésével összhangban.

               (7)

               A keretmegállapodás rendelkezéseit kiegészíti az Európai Unió részéről és nevében az Európai Unió Bizottsága, valamint a Horvát Köztársaság nevében a Horvát Köztársaság kormánya által 2009. január 12-én megkötött, a Horvát Köztársaság előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) keretében finanszírozott Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési IPARD-programja végrehajtására és megvalósítására alkalmazandó különös rendelkezéseket meghatározó ágazati megállapodás.

               (8)

               Az IPARD-program utolsó módosítása 2010. november 26-án a C(2010) 8462 bizottsági határozattal történt.

               (9)

               A 718/2007/EK bizottsági rendelet 21. cikke értelmében a kedvezményezett ország kijelöli az IPARD-program végrehajtásáért felelős szerveket és hatóságokat: az illetékes akkreditációs tisztviselőt, a nemzeti programengedélyezőt, a nemzeti alapot, az irányító hatóságot, az IPARD-hivatalt és az ellenőrző hatóságot.

               (10)

               Horvátország kormánya a Nemzeti Alap nevű, az államkincstár egy pénzügyminisztériumon belüli szervezeti egységét jelölte ki nemzeti alapként, amely az ágazati megállapodás 1. mellékletében meghatározott funkciókat és feladatokat fogja ellátni.

               (11)

               Horvátország kormánya a Mezőgazdasági, Halászati és Vidékfejlesztési Kifizető Ügynökség nevű független közintézményt jelölte ki IPARD-hivatalként, amely az ágazati megállapodás 1. mellékletében meghatározott funkciókat és feladatokat fogja ellátni.

               (12)

               Horvátország kormánya a Mezőgazdasági, Halászati és Vidékfejlesztési Minisztériumon belül működő Vidékfejlesztési Főosztály – A Sapard/IPARD-program Irányító Hatósága nevű egységet jelölte ki irányító hatóságként, amely az ágazati megállapodás 1. mellékletében meghatározott funkciókat és feladatokat fogja ellátni.

               (13)

               A 718/2007/EK rendelet 12. cikkének (3) bekezdésével összhangban az illetékes akkreditációs tisztviselő 2008. november 12-én értesítette az Európai Bizottságot a nemzeti programengedélyező és a nemzeti alap akkreditációjáról.

               (14)

               A 718/2007/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban a nemzeti programengedélyező 2008. november 12-én értesítette az Európai Bizottságot az IPA vidékfejlesztésre vonatkozó V. alkotóelemének a 101., a 103. és a 301. intézkedés tekintetében történő irányításáért és végrehajtásáért felelős lebonyolító szervezet akkreditációjáról. A nemzeti programengedélyező 2010. május 6-án úgy határozott, hogy a 301. IPARD-intézkedés tekintetében kiegészíti a nemzeti akkreditációra vonatkozó határozatot.

               (15)

               A 718/2007/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban a nemzeti programengedélyező 2010. május 28-án értesítette az Európai Bizottságot az IPA vidékfejlesztésre vonatkozó V. alkotóelemének a 202/1. „Készségek szerzése” alintézkedés, a 302. „A vidéki gazdaság diverzifikációja és fejlesztése”, valamint az 501. „Technikai segítségnyújtás” intézkedés tekintetében történő irányításáért és végrehajtásáért felelős lebonyolító szervezet akkreditációjáról.

               (16)

               A nemzeti programengedélyező 2010. december 21-én értesítette az Európai Bizottságot az IPA vidékfejlesztésre vonatkozó V. alkotóelemének a 201/1. alintézkedés tekintetében történő irányításáért és végrehajtásáért felelős lebonyolító szervezet akkreditációjának visszavonásáról.

               (17)

               A horvát hatóságok 2009. március 16-án benyújtották a Bizottságnak az elszámolható kiadások jegyzékét a 101., a 103. és a 301. intézkedésre vonatkozóan, az ágazati megállapodás 32. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A Bizottság 2009. április 8-án jóváhagyta a jegyzéket.

               (18)

               A horvát hatóságok 2010. október 29-én benyújtották a Bizottságnak az elszámolható kiadások jegyzékének legutóbb módosított verzióját a 302. intézkedésre vonatkozóan, az ágazati megállapodás 32. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A Bizottság 2010. november 10-én jóváhagyta a jegyzéket.

               (19)

               A horvát hatóságok 2009. november 24-én benyújtották a Bizottságnak az elszámolható kiadások jegyzékét az 501. intézkedésre vonatkozóan, az ágazati megállapodás 32. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A Bizottság 2010. március 29-én jóváhagyta a jegyzéket.

               (20)

               Az IPARD-program hét intézkedéséből a 2009-ben átruházott két intézkedés mellett a nemzeti programengedélyező által akkreditált három intézkedésnek – 301. „A vidéki infrastruktúra javítása és fejlesztése”, 302. „A vidéki gazdaság diverzifikációja és fejlesztése” és 501. „Technikai segítségnyújtás” – a programban meghatározottak szerinti végrehajtásáért az IPARD-hivatal feladatait ellátó Mezőgazdasági, Halászati és Vidékfejlesztési Kifizető Ügynökség, valamint az irányító hatóság feladatait ellátó Vidékfejlesztési Főosztály – A Sapard/IPARD-program Irányító Hatósága nevű egység felel.

               (21)

               A keretmegállapodás 19. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelmények figyelembevétele érdekében az e határozat szerinti kiadások tekintetében – a keretmegállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében szereplő 501. „Technikai segítségnyújtás” intézkedés és a 718/2007/EK rendelet 172. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett általános költségek kivételével – csak abban az esetben nyújtható közösségi társfinanszírozás, ha kifizetésükre az átruházásról szóló határozat keltét követően kerül sor. Csak azok a kiadások elszámolhatóak, amelyek összhangban állnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és különösen a gazdaságosság és a költséghatékonyság elveivel.

               (22)

               A 718/2007/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy az érintett irányítási és ellenőrzési rendszerek hatékony működésének eseti vizsgálata alapján a rendelet 18. cikke (2) bekezdésével összhangban el lehet tekinteni az előzetes jóváhagyás követelményétől, és meghatározza az említett vizsgálat elvégzésének részletes szabályait.

               (23)

               A 718/2007/EK rendelet 14. és 18. cikke értelmében megtörtént a 718/2007/EK rendelet 11., 12. és 13. cikkében említett akkreditációk áttekintése, valamint az érintett szerveknek és hatóságoknak a nemzeti programengedélyező által benyújtott kérelemben bemutatott eljárásaira és szervezeteire irányuló, többek között helyszíni ellenőrzések útján végrehajtott vizsgálat.

               (24)

               A Bizottság által a 301. „A vidéki infrastruktúra javítása és fejlesztése” és a 302. „A vidéki gazdaság diverzifikációja és fejlesztése” intézkedésre vonatkozóan elvégzett ellenőrzések egy minden fontos elemet tekintve működőképes, de még nem működő rendszeren alapulnak.

               (25)

               Noha az ellenőrző hatóság nem képezi e határozat tárgyát, a helyszíni ellenőrzések során annak az értékelésére is sor került, hogy milyen szinten tud majd funkcionálisan független ellenőrző szervként működni arra az időpontra, amikor az irányítás átruházásához kapcsolódó akkreditációs csomag beadásra kerül a Bizottság részére.

               (26)

               A helyszíni ellenőrzések során sor került annak értékelésére is, hogy Horvátország megfelel-e a költségvetési rendelet 56. cikke (2) bekezdésében és a 718/2007/EK rendelet 11., 12. és 13. cikkében foglalt követelményeknek.

               (27)

               Az értékelés azt mutatta, hogy Horvátország megfelel a 301. és a 302. intézkedés követelményeinek. Az IPARD-hivatal feladatait ellátó Mezőgazdasági, Halászati és Vidékfejlesztési Kifizető Ügynökség viszont még nem teljesítette megfelelően az 501. intézkedés végrehajtása keretében általa ellátandó funkciókra vonatkozó akkreditációs követelményeket.

               (28)

               Ezért helyénvaló a 718/2007/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően a költségvetési rendelet 165. cikkében említett előzetes jóváhagyási követelményektől eltekinteni, és a horvátországi program 301. és 302. intézkedése vonatkozásában az irányítási hatásköröket a nemzeti programengedélyezőre, a nemzeti alapra, az IPARD-hivatalra és az irányító hatóságra decentralizált alapon átruházni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   Az IPA mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre vonatkozó V. alkotóeleme keretében nyújtandó támogatás irányítása az e határozatban meghatározott feltételek mellett átruházásra kerül az érintett szervekre.
   (2)   A 718/2007/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 301. „A vidéki infrastruktúra javítása és fejlesztése” és a 302. „A vidéki gazdaság diverzifikációja és fejlesztése” intézkedés Horvát Köztársaság által ellátott irányítási, kifizetési és végrehajtási funkcióinak a Bizottság általi előzetes jóváhagyására vonatkozó követelmény alkalmazásától el kell tekinteni.
   2. cikk
   E határozat alkalmazása a Horvát Köztársaság által az IPA V. alkotóeleme keretében támogatott program 301. és 302. intézkedésének irányítására kijelölt alábbi szervezetek, szervek és hatóságok közreműködésével történik:

               a)

               a nemzeti programengedélyező,

               b)

               a nemzeti alap,

               c)

               az IPA V. alkotóelemének lebonyolító szervezete:

                           —

                           az irányító hatóság,

                           —

                           az IPARD-hivatal.

         3. cikk
   (1)   Az irányítási hatáskörök átruházásra kerülnek az e határozat 2. cikkében meghatározott szervezetekre, szervekre és hatóságokra.
   (2)   Az irányítási és ellenőrzési rendszer kielégítő működésének biztosítása érdekében a nemzeti hatóságok további ellenőrzéseket végeznek az e határozat 2. cikkében meghatározott szervezetekre, szervekre és hatóságokra vonatkozóan. Az ellenőrzéseket az 1. cikk (2) bekezdésében említett intézkedésekhez kapcsolódó kiadások visszatérítését kérelmező első kiadásigazoló nyilatkozat benyújtása előtt kell elvégezni.
   4. cikk
   (1)   A 718/2007/EK rendelet 172. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett általános költségek kivételével az e határozat kelte előtt felmerült kiadások egyetlen esetben sem elszámolhatók.
   (2)   Csak azok a kiadások elszámolhatóak, amelyek összhangban állnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és különösen a gazdaságosság és a költséghatékonyság elveivel.
   5. cikk
   (1)   Az IPARD-program keretében egyéni kedvezményezetteknek nyújtott támogatásról szóló bármely határozat sérelme nélkül a 301. intézkedés szerinti kiadások elszámolhatóságára a Horvátország által a 2009. március 16-án kelt, NP 018-04/09-01/106 jelölésű, 525-12-3-0472/09-2 hivatkozási számú, a Bizottság által 2009. március 26-án a 8151. szám alatt nyilvántartásba vett levélben javasolt szabályok vonatkoznak.
   (2)   Az IPARD-program keretében egyéni kedvezményezetteknek nyújtott támogatásról szóló bármely határozat sérelme nélkül a 302. intézkedés szerinti kiadások elszámolhatóságára a Horvátország által a 2010. október 19-én kelt, NP 011-02/09-01/72 jelölésű, 525-12-3-0473/10-30 hivatkozási számú, a Bizottság által 2010. október 29-én a 761752. szám alatt nyilvántartásba vett levélben javasolt szabályok vonatkoznak.
   6. cikk
   (1)   A 718/2007/EK rendelet 17. cikkével összhangban a Bizottság figyelemmel kíséri az irányítási hatáskörök átruházásra vonatkozó követelmények teljesítését.
   (2)   Amennyiben a Bizottság a határozat végrehajtása során bármikor úgy ítélné meg, hogy a Horvát Köztársaság már nem teljesíti az e határozat alapján fennálló kötelezettségeit, a Bizottság a 718/2007/EK rendelet 17. cikke alapján az irányítási hatáskörök visszavonásáról vagy felfüggesztéséről határozhat.
   (3)   A Horvát Köztársaság a 718/2007/EK rendelet 19. cikkének rendelkezései alapján biztosítja, hogy:

               —

               a csalás és szabálytalanságok gyanított eseteit kivizsgálja és hatékonyan kezeli, valamint az 1828/2006/EK bizottsági rendeletben szereplő ellenőrzési és beszámolási mechanizmussal egyenértékű mechanizmust működtet,

               —

               nemzeti hatóságai végrehajtanak csalást megelőző intézkedéseket. A csalást megelőző intézkedések elfogadásáról szintén értesíti a Bizottságot.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 17-én.

            a Bizottság részéről

         Dacian CIOLOŞ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

      (2)  HL L 170., 2007.6.29., 1. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.