title: A Tanács (KKBP) 2017/1424 határozata (2017. augusztus 4.) a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban és Grúziában a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek tiltott kereskedelme és túlzott felhalmozódása kockázatának csökkentését célzó EBESZ-tevékenységek támogatásáról

text:
               5.8.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 204/82

         A TANÁCS (KKBP) 2017/1424 HATÁROZATA
   (2017. augusztus 4.)
   a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban és Grúziában a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek tiltott kereskedelme és túlzott felhalmozódása kockázatának csökkentését célzó EBESZ-tevékenységek támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2005. december 15-én és 16-án elfogadta a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát (a továbbiakban: kézi – és könnyűfegyverekre vonatkozó uniós stratégia). A kézi – és könnyűfegyverekre vonatkozó stratégia kiemelte, hogy a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelméből és túlzott felhalmozódásából származó kockázatok minimálisra csökkentése érdekében különös figyelmet kell fordítani a Kelet- és Délkelet-Európa egyes részein felhalmozott hatalmas kézi- és könnyűfegyver-készletekre, valamint azokra a módszerekre, amelyek révén e készleteket eljuttatják a konfliktuszónákba.

               (2)

               A kézi – és könnyűfegyverekre vonatkozó uniós stratégia egyik célja, hogy előmozdítsa a multilateralizmus hatékony alkalmazását a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek szolgáltatása és destabilizáló hatású terjedése elleni mechanizmusok kifejlesztése érdekében, legyen szó akár nemzetközi, akár regionális, akár az Unión és tagállamain belüli mechanizmusokról. A kapcsolódó cselekvési tervben a kézi – és könnyűfegyverekre vonatkozó uniós stratégia külön említést tesz az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetről (EBESZ), mint azon regionális szervezetek egyikéről, amelyekkel fejleszteni kell az együttműködést.

               (3)

               A kézi – és könnyűfegyverekre vonatkozó uniós stratégia célirányos rendelkezéseket tartalmaz a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelemre, továbbá az EBESZ részes államaiban felhalmozódott felesleges készletek megsemmisítésére irányuló EBESZ-fellépésekhez nyújtandó támogatásra vonatkozóan. Így különösen, az Unió részt vesz a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek hidegháborús időkből visszamaradt felesleges kelet-európai készleteinek csökkentésére irányuló erőfeszítésekben az EBESZ-szel folytatott együttműködés keretében, amelynek segítségét az érintett részes államok kérték.

               (4)

               2000-ben az EBESZ részes államai elfogadták az EBESZ kézi- és könnyűfegyverekről szóló dokumentumát, amelyben vállalták, hogy küzdeni fognak a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének minden vonatkozása ellen. E dokumentum hangsúlyozza azt is, hogy a kézi- és könnyűfegyverek túlzott felhalmozódása, valamint a kézi- és könnyűfegyver-készletek nem megfelelő kezelése és biztonsága destabilizáló hatást fejthet ki a nemzeti, a regionális és a nemzetközi biztonságra.

               (5)

               Ezenkívül 2003-ban az EBESZ részes államai elfogadták a hagyományos lőszerek készleteiről szóló EBESZ-dokumentumot, amelyben kifejezésre juttatták, hogy tudatában vannak a hagyományos lőszerek túlzott felhalmozódása által okozott biztonsági és védelmi kockázatoknak. E kockázatok kezelése érdekében úgy döntöttek, hogy gyakorlati eljárást alakítanak ki a hagyományos lőszerek felesleges készletei megsemmisítésének és/vagy a készletkezeléssel és a készletbiztonsággal kapcsolatos gyakorlatok frissítésének a támogatásához.

               (6)

               A kézi- és könnyűfegyverekről, valamint a hagyományos lőszerek készleteiről szóló EBESZ-dokumentumokban a megsemmisítést jelölik meg ajánlott módszerként a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek felesleges készleteinek ártalmatlanítására.

               (7)

               Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Grúzia 2016-ban azzal a kéréssel fordult az EBESZ részes államaihoz az EBESZ Biztonsági Együttműködési Fórumán, hogy a kézi- és könnyűfegyverekről, valamint a hagyományos lőszerek készleteiről szóló EBESZ-dokumentumok alapján nyújtsanak támogatást a kézi- és könnyűfegyverek biztonságának javításához, valamint a hagyományos lőszerek megsemmisítésére irányuló tevékenységek fokozásához.

               (8)

               Az Unió korábban a 2012/662/KKBP tanácsi határozattal (1) támogatta az EBESZ tevékenységeit. E határozattal, amelynek végrehajtása 2015-ben véget ért, olyan tevékenységeket finanszíroztak, mint például a kézi- és könnyűfegyverek felesleges készleteinek megsemmisítése, a fegyverkészletek biztonságának és kezelésének javítása, megfelelő eszközök kialakítása a fegyverek nyilvántartásához és a hagyományos fegyverek transzferének fokozottabb ellenőrzése.

               (9)

               A Tanács 2016. december 19-én elfogadta a (KKBP) 2016/2356 határozatot (2). A Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ (SEESAC) projektjének új fázisa a 2013/730/KKBP tanácsi határozat (3) révén elért eredményeken fog alapulni, fenntartva egyúttal a kézi- és könnyűfegyverek által a régióban jelentett veszély kiküszöbölésére irányuló átfogó megközelítést. A projekt keretében kiemelt figyelmet fognak fordítani a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban tett azon kezdeményezésekkel való koordinációra, amelyek a rendőrség készletkezelési kapacitásainak növelésére irányulnak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A béke és a biztonság, valamint a multilateralizmus hatékony globális és regionális szintű érvényesülésének biztosítása céljából az Unió a következő célokat követi:

               —

               az Unió szomszédságában a béke és a biztonság megerősítése a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek tiltott kereskedelméből és túlzott felhalmozódásából származó veszélyeknek az EBESZ-régióban való csökkentése révén,

               —

               a multilateralizmus hatékony regionális szintű érvényesülésének támogatása a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozódásának megelőzését célzó EBESZ-fellépések ösztönzésével.

         (2)   Az (1) bekezdésben említett cél megvalósítása érdekében az Unió vállalja az alábbi intézkedések megtételét:

               —

               a kézi- és könnyűfegyverek tiltott elterjedése kockázatának csökkentése Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban,

               —

               a felesleges lőszerkészletek ártalmatlanítása Grúziában.

         Az ebben a bekezdésben említett projektek részletes leírása a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtása az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) felelősségi körébe tartozik.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtását az EBESZ Titkársága végzi.
   (3)   Az EBESZ Titkársága e feladatát a főképviselő irányítása mellett végzi. A főképviselő e célból megköti a szükséges megállapodásokat az EBESZ Titkárságával.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 353 878,52 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból finanszírozási megállapodást köt az EBESZ Titkárságával. A finanszírozási megállapodásban elő kell írni, hogy az EBESZ Titkárságának – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
   (4)   A Bizottság törekszik arra, hogy e határozat hatálybalépését követően a lehető leghamarabb megkösse a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   A főképviselő az EBESZ Titkársága által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik a Tanács általi értékelés alapját. A Bizottság jelentést tesz az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követő 36 hónap elteltével hatályát veszti. Mindazonáltal, ha az említett időpontig nem kerül sor az említett finanszírozási megállapodás megkötésére, e határozat hat hónappal a hatálybalépésének időpontját követően hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 4-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MAASIKAS

      (1)  A Tanács 2012/662/KKBP határozata (2012. október 25.) az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) régiójában a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozódásával kapcsolatos kockázat csökkentését célzó tevékenységek támogatásáról (HL L 297., 2012.10.26., 29. o.).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2016/2356 határozata (2016. december 19.) a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia keretében a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ (SEESAC) által Délkelet-Európában végzett leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési tevékenységek támogatásáról (HL L 348., 2016.12.21., 60. o.).

      (3)  A Tanács 2013/730/KKBP határozata (2013. december 9.) a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia keretében a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ (SEESAC) által Délkelet-Európában végzett leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési tevékenységek támogatásáról (HL L 332., 2013.12.11., 19. o.).

      MELLÉKLET
      1.   Háttér
      2016-ban két EBESZ részes állam – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Grúzia – kért támogatást a kézi- és könnyűfegyverek biztonságának fokozásához, valamint a hagyományos lőszerek felesleges készleteinek ártalmatlanításához kapcsolódó tevékenységekhez.
      Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 2016-ban jelezte, hogy támogatásra van szüksége ahhoz, hogy javítsa a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a lőszerek raktárhelyiségeinek fizikai és informatikai biztonságát 15 határrendészeti állomáson és egy határ menti ügyekkel foglalkozó regionális központban. A kérelemben ezenkívül azt is jelezték, hogy a szolgálati fegyverek készletkezelési eljárásainak javítása révén szükség van a belügyminisztérium idevágó kapacitásának növelésére. Az EBESZ szkopjei missziója határokon átnyúló közös gyakorlatok elősegítésével, a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó képzésekkel, a zöldhatár megfigyelésével, valamint arcfelismerés végzésével és profilalkotással folyamatos támogatást nyújtott a belügyminisztériumnak a biztonság területén. A meglévő együttműködés alapján a belügyminisztérium az EBESZ szkopjei misszióját partnerként jelölte meg a biztonsági fejlesztések és a kapacitásépítés végrehajtásában.
      A hidegháborút követően a grúziai védelmi minisztériumnak jelentős készletei maradtak a szovjet időkből származó hagyományos lőszerekből. Nemzeti erőfeszítések, valamint nemzetközi és kétoldalú támogatási projektek révén sikerült csökkenteni e készletek egy részét. Így a 2005-től 2013-ig tartó időszakban a NATO Karbantartási és Ellátó Hivatalának, valamint az USA Külügyminisztériumának támogatásával három, az irányított és az irányítatlan rakéták ártalmatlanítására irányuló projekt zárult le. Az EBESZ és az UNDP 2007-ben, 2011-ben és 2012-ben szintén támogatott olyan projekteket, amelyek irányított és irányítatlan repülőgép-fedélzeti rakéták és veszélyes összetevőik megmaradt felesleges készleteinek felhasználására, feldolgozására és ártalmatlanítására irányultak. Ezenkívül az EBESZ 2012 és 2016 között kazettás lőszerek, bombák és tüzérségi gránátok ártalmatlanításához is támogatást nyújtott.
      Grúzia 2016-ban új támogatási kérelmet nyújtott be az EBESZ Biztonsági Együttműködési Fórumához 461 tonna hagyományos lőszer (121 tonna tüzérségi gránát és 340 tonna bomba) felesleges készleteinek ártalmatlanítására. Bár az EBESZ pillanatnyilag nincs jelen Grúziában, de korábban sikeresen végrehajtott lőszerek ártalmatlanítására irányuló projekteket az országban. Az EBESZ és Grúzia együttműködési keretet alakított ki a grúziai katonai bázisokon található lejárt, leírt és elavult lőszerek leszerelésére irányuló program kidolgozásával. Az EBESZ Titkársága és Grúzia 2014 áprilisában egyetértési megállapodást írt alá, amely a program végrehajtásának további részleteit szabályozza.
      A 2012/662/KKBP határozat sikeres végrehajtásának folytatásaként a jelenlegi projektek középpontjában a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a lőszerek feletti nemzeti ellenőrzés további megerősítése, továbbá Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Grúzia arra irányuló támogatása áll, hogy teljesítsék az e területen fennálló nemzetközi kötelezettségeiket.
      2.   Általános cél
      A kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek ellenőrizetlen elterjedéséből fakadó veszély csökkentése révén a biztonság fokozása a délkelet-európai és a dél-kaukázusi térségben.
      3.   A projektek leírása
      A projektek az EBESZ azon múltbeli és folyamatban lévő tevékenységein alapulnak, amelyek a felesleges készletek csökkentésére, a biztonság fokozására, továbbá a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a lőszerek eltulajdonításának megelőzésére irányulnak, és így hozzájárulnak a terrorizmus elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítésekhez, lehetővé teszik ugyanis, hogy az EBESZ részes államai fel tudják számolni a terrorista hálózatok egyik beszerzési forrását.
      3.1.   1. projekt: a kézi- és könnyűfegyverek tiltott elterjedése kockázatának csökkentése Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban
      3.1.1.   Cél
      Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Belügyminisztériuma azon kapacitásának növelése, hogy gondoskodni tudjon a kézi- és könnyűfegyver-, valamint a lőszerkészletek biztonságáról, csökkentve ezáltal tiltott – például terrorista célokat szolgáló – elterjedésük kockázatát.
      3.1.2.   A projekt leírása
      A belügyminisztérium az EBESZ-nek benyújtott támogatási kérelmében jelezte a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a lőszerek raktárhelyiségének sebezhetőségét 15 határrendészeti állomáson és egy határ menti ügyekkel foglalkozó regionális központban. A Gosince közelében található határrendészeti állomás ellen 2015 áprilisában végrehajtott támadás – amelynek során fegyvereket és lőszereket tulajdonítottak el – elindította a határrendészeti állomásokon található, a kézi- és könnyűfegyverek tárolására szolgáló raktárhelyiségek biztonságának átfogó felülvizsgálatát. A támogatási kérelemre reagálva az EBESZ szkopjei missziója igényfelmérést végzett, amelynek keretében ellátogatott mind a 15 határrendészeti állomásra és a határ menti ügyekkel foglalkozó regionális központba. A kézi- és könnyűfegyverek biztonságával kapcsolatban az EBESZ számos elvégzendő feladatot azonosított e határrendészeti állomásokon és regionális központban, így például a következőket: növelni kell a meglévő raktárhelyiségek fizikai biztonságát, javítani kell a nyilvántartási eljárásokat, fokozni kell a személyi állománynak a szolgálat irányítására, valamint a lefoglalt kézi- és könnyűfegyverek kezelésére irányuló kapacitását, továbbá növelni kell a belügyminisztérium azon képességét, hogy elejét tudja venni a saját készleteiből származó kézi- és könnyűfegyverek elterjedésének.
      3.1.3.   Várt eredmények
      E tevékenységével az EBESZ szkopjei missziója folytatja arra irányuló erőfeszítéseit, hogy fejlessze a belügyminisztériumnak a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem területén meglévő kapacitásait. A projekt az alábbi konkrét eredmények eléréséhez fog hozzájárulni:

                  1. eredmény: a kézi- és könnyűfegyver-, valamint lőszerkészletek fizikai és informatikai biztonságának javulása 15 határrendészeti állomáson és egy határ menti ügyekkel foglalkozó regionális központban.
                  Mutatók:

                              —

                              a szóban forgó15 határrendészeti állomáson és egy határ menti ügyekkel foglalkozó regionális központban a kézi- és könnyűfegyverek tárolására szolgáló olyan raktárhelyiség rendelkezésre állása, amely nagyobb fizikai és informatikai védelmet biztosít.

                  2. eredmény: a belügyminisztérium fokozottabb kapacitása a kézi- és könnyűfegyverek készletkezelésének végrehajtására.
                  Mutatók:

                              —

                              kidolgozott eljárási standardok a szolgálati fegyverek kezeléséhez,

                              —

                              egy, az oktatók képzését célzó tanfolyam megszervezése,

                              —

                              összesen 16 helyszíni képzés 15 határrendészeti állomáson és egy határ menti ügyekkel foglalkozó regionális központban.

            3.1.4.   Projekt-végrehajtási csoport
      A projekt-végrehajtási csoportot egy bűnüldözési projektkoordinátor és egy projektasszisztens alkotja. A projekteredmények tényleges megvalósulásának és az eredményekről való jelentéstételnek a biztosítása érdekében a projekt-végrehajtási csoport felel a teljes projektciklus irányításáért, beleértve a jogi, az igazgatási, a nyomonkövetési és az ellenőrzési keretek kialakítását is.
      3.1.5.   Tevékenységek
      3.1.5.1.   Pályázati dokumentáció
      A 15 határrendészeti állomás és egy határ menti ügyekkel foglalkozó regionális központ biztonsági fejlesztéseire vonatkozó közbeszerzés dokumentációja az építési tervre vonatkozó előírásokon fog alapulni, a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos lőszerek tárolására vonatkozóan a nemzeti szabályozásban foglaltaknak és az EBESZ által kidolgozott, bevált módszereknek megfelelően. Az építési tervre vonatkozó előírások kidolgozásához az EBESZ szkopjei missziója egy vállalkozás szolgáltatásait fogja igénybe venni. A kiválasztott beszállító kidolgozza és benyújtja az EBESZ szkopjei missziójának és a belügyminisztériumnak az építési tervre vonatkozó összes releváns dokumentumot, gondoskodva arról, hogy a dokumentumok elkészítésére az összes nemzeti szabályozó hatósággal koordinálva kerüljön sor, és hogy ezek a hatóságok jóváhagyják a dokumentumokat, továbbá hogy a dokumentumok megfeleljenek az EBESZ szabályainak és eljárásainak.
      3.1.5.2.   Biztonsági fejlesztések
      Az EBESZ szkopjei missziója elkészíti a nyílt versenypályázathoz szükséges dokumentumokat, valamint az EBESZ szabályainak és rendelkezéseinek megfelelően levezeti az építési munkákra és az informatikai biztonsági berendezések beszerzésére irányuló pályázatot. A kiválasztott szerződő fél a jóváhagyott építési tervnek megfelelően végrehajtja a biztonsági intézkedéseket. A projekt-végrehajtási csoport megszervezi a biztonsági intézkedések végrehajtásának figyelemmel kísérését és műszaki felügyeletét, valamint annak ellenőrzését, hogy ezek az intézkedések megfeleljenek a vonatkozó műszaki követelményeknek.
      3.1.5.3.   Eljárási standardok kidolgozása szolgálati fegyverek és lőszerek kezeléséhez
      A projekt-végrehajtási csoport egy munkacsoportot állít fel az EBESZ és a megfelelő belügyminisztériumi osztályok – a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó kapcsolattartó pont, a hasznosítással, titkosítással és zártláncú televíziókkal foglalkozó csoport, az építésvezetési osztály, a jogi osztály, a határ menti ügyekkel és migrációs kérdésekkel foglalkozó részleg, valamint a közbiztonsági iroda – képviselőiből. A munkacsoport négy ülést tart az eljárási standardok kidolgozásához kapcsolódóan, munkáját pedig egy nemzeti és egy nemzetközi szakértő fogja segíteni. Az eljárási standardokon keresztül arra vonatkozó tanácsadást és iránymutatást fog kapni a belügyminisztérium személyzete, hogy hogyan lehet szabványosított módon használni az új műszaki és informatikai eszközöket.
      3.1.5.4.   Képzés
      A projekt-végrehajtási csoport irányítja majd az új eljárási standardokkal kapcsolatos képzési kézikönyv kidolgozásának folyamatát, így egy olyan szakértő felvételét, aki a kézikönyv kidolgozásáért, kinyomtatásáért és a belügyminisztérium illetékes személyzetéhez való eljuttatásáért felel, illetve a kézikönyv angol nyelvre fordítását. A kézikönyv angol nyelvű példányait – későbbi referenciaanyagként – az EBESZ egyéb helyszíni műveletei, illetve az EBESZ Titkárságának részére is eljuttatják majd az új eljárási standardok megismertetése érdekében.
      A projekt-végrehajtási csoport oktatóképző tanfolyamot fog szervezni harminc, erre kijelölt személy részére, akik négy különböző, határ menti ügyekkel foglalkozó regionális központból és nyolc, belügyekkel foglalkozó hivatalból érkeznek majd. A képzés célja, hogy bővítse ezeknek a személyeknek az ismereteit a felújított raktárhelyiségekben alkalmazott új biztonsági és informatikai rendszerek felhasználását illetően. A képzésben részesülő oktatók a képzésüket követően már maguk fognak országszerte képzéseket tartani saját regionális központjaikban, illetve hivatalaikban, biztosítva ezáltal a tevékenység fenntarthatóságát.
      3.1.5.5.   Az Unió láthatósága
      Az Unió láthatóságát célzó tevékenységek arra irányulnak, hogy felhívják a figyelmet arra a támogatásra, amelyet az Unió a fegyverek és a lőszerek elterjedése veszélyének az EBESZ által végrehajtott tevékenységek révén történő csökkentéséhez biztosít. A láthatóság elősegítésére irányuló rendezvények középpontjában a következő tevékenységek állnak majd: bizonyos célcsoportok, illetve a nyilvánosság egészének tájékoztatása az e projekt keretébe tartozó konkrét tevékenységek végrehajtásáról, valamint arról, hogy ezek a tevékenységek milyen hatást gyakorolnak a fegyverek és a lőszerek ellenőrizetlen elterjedéséből fakadó veszélyek csökkentésére, illetve a régió általános stabilitására nézve. A láthatóságot célzó tevékenységek végrehajtására egy erre a célra létrehozott projektterv alapján kerül majd sor. A célközönség a tervek szerint több különböző információs anyag útján ismerkedhet majd meg a projekt eredményeivel. Ezen információs anyagok közé tartoznak a poszterek, szalaghirdetések, brosúrák, valamint a fénykép- és videóanyagok, illetve az elért eredmények népszerűsítése a láthatóság biztosítására irányuló rendezvényeken.
      3.2.   2. projekt: A felesleges lőszerek ártalmatlanítása Grúziában
      3.2.1.   Cél
      A projekt célja, hogy 461 tonnányi felesleges lőszer ártalmatlanítása útján segítse a lőszerkészlet-kezelés javításának folyamatát Grúziában.
      3.2.2.   A projekt leírása
      Grúzia 2016-ban segítséget kért 461 tonnányi felesleges hagyományos lőszernek a grúziai katonai bázisokon található lejárt, leírt és elavult lőszerek leszerelésére irányuló programmal (a továbbiakban: a program) összhangban történő ártalmatlanításához. A 2007-ben, 2011–2012-ben és 2014–2016-ban végrehajtott EBESZ-projekteket követő intézkedésként az EBESZ Titkársága támogatni fogja Grúziát a lőszerkészlet-kezelési kapacitásának növelése érdekében tett erőfeszítéseiben.
      3.2.3.   Várt eredmények
      1. eredmény: a hagyományos lőszerek meglévő felesleges készleteinek csökkentése biztonságos és környezetbarát módon.
      Mutatók:

                  —

                  461 tonnányi felesleges lőszer ártalmatlanítása,

                  —

                  aláírt megállapodás a végrehajtó partnerrel,

                  —

                  projektszemélyzet felvétele,

                  —

                  minőségbiztosítási program kidolgozása,

                  —

                  az elért eredményekről szóló, benyújtott negyedéves jelentések,

                  —

                  benyújtott negyedéves környezetvédelmi jelentések.

            3.2.4.   Projekt-végrehajtási csoport
      A projekt-végrehajtási csoport egy projektmenedzserből, egy projektasszisztensből, valamint egy helyi és két nemzetközi tanácsadóból fog állni. A projektmenedzser egy már meglévő szerződéses pozíciót betöltő EBESZ-tisztviselő lesz. A projektasszisztensi hely, valamint a helyi és a nemzetközi tanácsadói pozíciók betöltésére az EBESZ hatályos szabályaival és rendelkezéseivel összhangban fog sor kerülni. A projekt-végrehajtási csoport feladata az lesz, hogy kialakítsa a projekteredmények hatékony elérését és a minőségbiztosítási program végrehajtását segítő jogi, irányítási, nyomonkövetési és ellenőrzési keretet.
      3.2.5.   Végrehajtó partner
      Grúzia a program szerinti tevékenységek végrehajtásával az állami katonai tudományos-műszaki központot (a továbbiakban: DELTA) bízta meg. A DELTA a Grúz védelmi miniszter 2005. évi 321. sz. rendelete értelmében kizárólagos jogokkal rendelkezik az országban a lőszerek leszerelésére és megsemmisítésére irányuló tevékenységek területén. Azóta az ártalmatlanítási tevékenységek támogatásában érintett összes nemzetközi szervezet – köztük a NATO, az UNDP és az EBESZ is – a DELTA-t alkalmazza mint alvállalkozó végrehajtó partnert. A DELTA 2016-ban fejezte be az EBESZ által támogatott projektet, amelynek keretében 620 tonnányi repülőgép-fedélzeti rakétát, bombát és tüzérségi gránátot ártalmatlanított.
      3.2.6.   Tevékenységek
      3.2.6.1.   A felesleges lőszerek ártalmatlanítása
      A DELTA kutatási tevékenységet végzett az ártalmatlanítandó lőszerekkel kapcsolatban, és kidolgozta az ártalmatlanítási folyamattal kapcsolatos technológiákat, utasításokat és dokumentációt. A DELTA emellett megkezdte 340 tonnányi felesleges bomba átszállítását a tárolási helyükről a fonicsalai ártalmatlanító létesítménybe, képzést biztosított a projekt személyzete részére, valamint elindította az ártalmatlanítási folyamatot. A robbanó tulajdonságú alkotóelemek ártalmatlanítására külszíni robbantás útján fog sor kerülni a vaziani lőtéren. A 121 tonnányi tüzérségi gránátot pedig a dedoplitszkarói létesítményben fogják ártalmatlanítani. A DELTA havi szintű vizsgálatok útján nyomon követi az ártalmatlanítási műveletek környezetre gyakorolt hatásait.
      3.2.6.2.   Az Unió láthatósága
      A láthatóságot célzó tevékenységek elsősorban arra fognak irányulni, hogy felhívják bizonyos célcsoportok, illetve a nyilvánosság egészének figyelmét a lőszer-ártalmatlanítási műveletek végrehajtásának fontosságára és azokra a hatásokra, amelyeket ezek a műveletek Grúzia készletkezelési kapacitásainak növelése tekintetében gyakorolnak.
      4.   Kedvezményezettek
      A projektek közvetlen kedvezményezettjei Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak és Grúziának a kézi- és könnyűfegyverek és a lőszerek készleteinek biztonságáért és kezeléséért felelős nemzeti hatóságai lesznek. A projekt keretében végrehajtott tevékenységek megfelelnek a kézi- és könnyűfegyverekkel és a lőszerekkel kapcsolatos nemzeti stratégiákban foglaltaknak, és összhangban állnak a két ország nemzetközi kötelezettségvállalásaival. A projekt keretében végrehajtott tevékenységek eredményeiből közvetett módon a szóban forgó két ország népessége, valamint Délkelet-Európa, a Dél-Kaukázus és az Unió népessége is részesülni fog, ugyanis az említettek ki vannak téve a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a lőszerek elterjedése jelentette veszélynek.
      5.   Időtartam
      A projektek becsült teljes időtartama 36 hónap.
      6.   Technikai végrehajtó szerv
      E határozat általános technikai végrehajtására az EBESZ Titkársága kap megbízást.
      7.   Irányítóbizottság
      E projekt irányítóbizottságát a főképviselő egy képviselője és az e melléklet 6. pontjában említett végrehajtó szerv egy képviselője alkotja. Az irányítóbizottság rendszeres jelleggel – de legalább hathavonta egyszer – áttekinti e határozat végrehajtását, és ehhez elektronikus kommunikációs eszközöket is felhasznál.
      8.   Jelentéstétel
      Az EBESZ Titkársága negyedévente szöveges jelentést készít a projekteredmények elérését illetően tett előrehaladás áttekintése céljából. Az EBESZ Titkársága éves szinten szöveges és pénzügyi jelentést készít, valamint a végrehajtási időszak végétől számított hat hónapon belül zárójelentést nyújt be.
      9.   A projektek becsült teljes költsége és az uniós pénzügyi hozzájárulás
      A projektek teljes becsült költsége 1 353 878,52 EUR.


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1656 határozata (2017. április 27.) az Európai Bankhatóság 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/203

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1656 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az Európai Bankhatóság 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Bankhatóság 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Bankhatóság 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében a hatóság számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra, (05873/2017 – C8-0072/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 64. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8-0079/2017),

               1.

               jóváhagyja az Európai Bankhatóság 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Bankhatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 449., 2016.12.1., 72. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

      (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács határozata (2011. május 13.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás megkötéséről

text:
               6.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 177/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. május 13.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás megkötéséről
   (2011/398/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. február 24-én felhatalmazta a Bizottságot a mediterrán térségbeli partnerországokkal folytatandó, a kereskedelmi rendelkezésekre vonatkozó vitarendezési mechanizmus létrehozására irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (2)

               A Bizottság – a Tanács által kiadott tárgyalási irányelvek keretén belül – tárgyalásokat folytatott, melyek során konzultált a Szerződés 207. cikke értelmében kinevezett bizottsággal.

               (3)

               A fent említett tárgyalások lezárultak és 2009. december 9-én sor került az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás (1) („jegyzőkönyv”) parafálására.

               (4)

               A jegyzőkönyvet az Unió nevében 2011. február 11-én aláírták.

               (5)

               A jegyzőkönyvet meg kell kötni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás („jegyzőkönyv”) az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A jegyzőkönyv szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 23. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke küldi meg (2).
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. május 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

      (1)  HL L 129., 2002.5.15., 3. o.

      (2)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontját a Tanács főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
    ---documentbreak---

               6.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 177/3

         JEGYZŐKÖNYV
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodásról
   AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,
   egyrészről,
   valamint
   A JORDÁN HÁSIMITA KIRÁLYSÁG, a továbbiakban: Jordánia,
   másrészről
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   FEJEZET

      CÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY

   1. cikk
   Célkitűzés
   E jegyzőkönyv célja a felek közötti kereskedelmi viták elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges, kölcsönösen elfogadott megállapodást érjenek el.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv alkalmazása
   1.   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (a továbbiakban: társulási megállapodás) II. címe alatti rendelkezések (a 23. cikk kivételével) értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő különbségek esetén – eltérő kifejezett rendelkezés hiányában – e jegyzőkönyv rendelkezései alkalmazandók (1). A társulási megállapodás egyéb rendelkezéseinek alkalmazását és értelmezését érintő vitákkal kapcsolatban a társulási megállapodás 97. cikke alkalmazandó.
   2.   E jegyzőkönyv eljárásai alkalmazandók, ha a társulási megállapodás 97. cikke szerint a társulási tanácshoz utalt vitát a társulási tanács 60 napon belül nem tudta rendezni.
   3.   A (2) bekezdés alkalmazásában a vita lezártnak tekintendő, ha a társulási tanács a társulási megállapodás 97. cikke (2) bekezdése alapján határozatot hozott, vagy megállapította, hogy már nem folyik vita.
   II.   FEJEZET

      KONZULTÁCIÓK ÉS KÖZVETÍTÉS

   3. cikk
   Konzultációk
   1.   A felek a 2. cikkben említett rendelkezések értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő nézeteltérések rendezésére törekszenek, azáltal hogy gyors, igazságos és kölcsönösen elfogadott megoldás elérése érdekében jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek.
   2.   Az egyik fél a másik félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát megküldi az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságnak, megjelölve az intézkedéseket és a társulási megállapodás alkalmazandónak vélt rendelkezéseit.
   3.   A konzultációkra a kérelem kézhezvételét követő 40 napon belül sort kell keríteni, és a felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációkat a bepanaszolt fél területén kell lefolytatni. A konzultációk a kérelem beérkezésének napjától számított 60 napon belül lezártnak tekintendők, kivéve, ha a felek a folytatásukról döntenek. A konzultációk bizalmasak, különösen a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.
   4.   Sürgős ügyben folytatott – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos eseteket is – konzultációra a kérelem beérkezésének napjától számított 15 napon belül kerül sor, a konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított 30 napon belül pedig lezártnak tekintendő.
   5.   Amennyiben a kérelem címzettje a kézhezvételt követő 10 munkanapon belül nem válaszol a konzultáció kezdeményezésére irányuló kérelemre, vagy amennyiben a konzultációkra nem kerül sor a (3), illetve a (4) bekezdésben megadott időkereteken belül, vagy amennyiben a konzultációkat kölcsönösen elfogadott megoldás elérése nélkül zárták le, a panaszos fél az 5. cikknek megfelelően választott bírói testület létrehozását kérheti.
   4. cikk
   Közvetítés
   1.   Amennyiben a konzultáció nem vezet kölcsönösen elfogadott megoldáshoz, a felek kölcsönös megállapodás alapján közvetítőt vehetnek igénybe. A közvetítő útján folytatott egyeztetést írásban kell kérelmezni az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságnál; a kérelemben fel kell tüntetni a konzultációk tárgyát képező intézkedést, valamint az egyeztetés kölcsönösen megállapított tárgyi hatályát. A felek a közvetítésre irányuló kérelmeket jóhiszeműen bírálják el.
   2.   Amennyiben a felek a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül nem állapodnak meg a közvetítő személyében, az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnöke vagy annak küldötte sorshúzással jelöl ki egy közvetítőt azon személyek közül, akik szerepelnek a 19. cikkben említett névjegyzéken, és nem állampolgárai egyik félnek sem. A közvetítőt a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételét követő 10 munkanapon belül ki kell választani. A közvetítő legkésőbb a kiválasztását követő 30. napon ülést hív össze a felekkel. A közvetítőnek legkésőbb az ülést megelőző 15. napon meg kell kapnia a felek beadványait, és amennyiben szükségesnek ítéli, további információkat kérhet a felektől, illetve szakértőktől vagy technikai tanácsadóktól. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk. A közvetítő legkésőbb a kiválasztását követő 45. napon ismerteti a véleményét.
   3.   Véleményében a közvetítő ajánlást fogalmazhat meg arról, hogy a 2. cikk rendelkezéseivel összhangban miképpen rendezhető a vita. A közvetítő véleménye nem kötelező erejű.
   4.   A felek megállapodhatnak a (2) bekezdésben említett határidők módosításáról. A közvetítő is dönthet úgy, hogy valamelyik fél kérelmére módosítja ezeket a határidőket az érintett fél által tapasztalt különleges nehézségek vagy az ügy összetettsége miatt.
   5.   A közvetítő bevonásával zajló eljárások bizalmasak, különösen a közvetítő véleménye, a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.
   6.   A felek egyetértésével a közvetítési eljárás folytatódhat a választott bírósági eljárással egyidejűleg.
   7.   A közvetítő leváltására csak az eljárási szabályzat 18–21. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.
   III.   FEJEZET

      VITARENDEZÉSI ELJÁRÁSOK

      I.   SZAKASZ

         Választott bírósági eljárás

   5. cikk
   Választott bírósági eljárás kezdeményezése
   1.   Amennyiben a feleknek a 3. cikkben előírt konzultáció vagy a 4. cikkben előírt közvetítés igénybevételével sem sikerült rendezniük a vitát, a panaszos fél választott bírói testület létrehozását kérheti.
   2.   A választott bírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt félhez, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottsághoz. A panaszos fél kérelmében megjelöli a kérdéses intézkedést, és kifejti, hogy az miképpen sérti a 2. cikkben említett rendelkezéseket. A választott bírói testület létrehozását legkésőbb a konzultációra irányuló kérelem kézhezvételét követő 18. hónap utolsó napján kell kezdeményezni, és ez nem sérti a panaszos fél azon jogát, hogy a későbbiek folyamán ugyanebben a kérdésben újabb konzultációkat kezdeményezzen.
   6. cikk
   A választott bírói testület létrehozása
   1.   A választott bírói testület három választott bíróból áll.
   2.   A választott bírói testület létrehozása iránti kérelemnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételtől számított 10 napon belül a felek egyeztetést folytatnak a választott bírói testület összetételéről való megállapodás érdekében.
   3.   Amennyiben a felek a (2) bekezdésben meghatározott időkereten belül nem tudnak megállapodni a testület összetételéről, bármelyik fél felkérheti az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökeit vagy azok megbízottját hogy sorshúzással válassza ki a 19. cikk szerinti névjegyzékből mindhárom tagot, egyet a panaszos fél által javasolt személyek köréből, egyet a bepanaszolt fél által javasolt személyek köréből, egyet pedig azon személyek köréből, akiket a felek választottak ki azzal a céllal, hogy elnökként járjanak el. Amennyiben a felek a választott bírói testület egy vagy több tagjáról megállapodnak, akkor a fennmaradó tagokat ugyanezen eljárás szerint kell megválasztani.
   4.   A (3) bekezdésben említett kérelem bármelyik fél általi benyújtásától számított öt munkanapon belül az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökei vagy megbízottjuk kiválasztják a választott bírókat.
   5.   A választott bírói testület létrehozásának időpontja az az időpont, amikor a három választott bírót kiválasztott ák.
   6.   A választott bírók leváltására csak az eljárási szabályzat 18–21. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.
   7. cikk
   A testület időközi jelentése
   A választott bírói testület legkésőbb a létrehozását követő 120. nappal bezárólag időközi jelentést készít a felek részére, amelyben tájékoztatást nyújt a tényállásról, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Az időközi jelentés közlésétől számított 15 napon belül a felek bármelyike írásban kérheti a választott bírói testületet, hogy vizsgálja felül a jelentés konkrétan meghatározott szempontjait. A testület végleges döntésének megállapításai között szerepel az időközi felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvek kifejtése is.
   8. cikk
   A választott bírói testület döntése
   1.   A választott bírói testület a létrehozásától számított 150 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a testület megítélése szerint ez a határidő nem teljesíthető, elnöke írásban értesíti a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot, megadva a késedelem okát és azt a napot, amikorra a választott bírói testület munkája befejezését tervezi. A döntésről szóló értesítésre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választott bírói testület létrehozásától számított 180 napnál később.
   2.   Sürgős – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos – ügyekben a választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a létrehozásától számított 75 napon belül közölje döntését. Ez semmilyen körülmények között sem tarthat tovább a létrehozásától számított 90 napnál. A választott bírói testület a létrehozásától számított 10 napon belül előzetes döntést hoz arról, hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet.
   3.   A választott bírói testület mindkét fél kérésére a felek által megállapított, 12 hónapot meg nem haladó időtartamra bármikor felfüggeszti munkáját. A testület a megállapított időtartam lejártakor a panaszos fél kérésére folytatja munkáját. Amennyiben a panaszos fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejárta előtt nem kérelmezi a választott bírói testület munkájának folytatását, az eljárás lezárul. A választott bírói testület munkájának felfüggesztése vagy lezárása nem sérti a felek jogait az ugyanezen témáról folyó más eljárásokban.

      II.   SZAKASZ

         A döntésnek való megfelelés

   9. cikk
   A választott bírói testület döntésének való megfelelés
   A felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljenek a választott bírói testület döntésének, és arra törekednek, hogy megegyezzenek a döntésnek való megfeleléshez szükséges határidőről.
   10. cikk
   A döntésnek való megfeleléshez szükséges ésszerű határidő
   1.   Legkésőbb a választott bírói testület döntésének a felekkel történő közlését követő 30. napon, a bepanaszolt fél értesíti a panaszos felet és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot arról, hogy, amenynyiben az azonnali megfelelés nem lehetséges, mennyi időre lesz szüksége a döntésnek való megfeleléshez (ésszerű határidő).
   2.   Amennyiben a felek nem egyeznek meg a választott bírói testület döntésének való megfeleléshez szükséges ésszerű határidőről, a panaszos fél az (1) bekezdés szerinti értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított 20 napon belül írásban felkéri a választott bírói testületet az ésszerű határidő meghatározására. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot.
   3.   Az ésszerű határidő a felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.
   11. cikk
   A választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata
   1.   Az ésszerű határidő lejárta előtt a bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében hozott.
   2.   Abban az esetben, ha a felek között nézeteltérés támad az (1) bekezdés szerint bejelentett valamelyik intézkedés hatályosságával vagy következetességével, illetve a 2. cikkben említett rendelkezéseknek való megfelelőségével kapcsolatban, a panaszos fél írásban kikérheti a választott bírói testület döntését a kérdésben. A kérelemben meg kell jelölni a kérdéses intézkedéseket, és ki kell fejteni, hogy ezek az intézkedések mennyiben nem felelnek meg a 2. cikk rendelkezéseinek. A választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 90 napon belül közli döntését. Sürgős esetekben – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos eseteket is – a választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 napon belül közli döntését.
   12. cikk
   Ideiglenes jogorvoslat a döntésnek való nem megfelelés esetén
   1.   Ha a bepanaszolt fél az ésszerű határidő lejárta előtt nem jelenti be azokat az intézkedéseket, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve ha a választott bírói testület úgy határoz, hogy a 11. cikk (1) bekezdése szerint bejelentett intézkedés nem felel meg az adott fél 2. cikk szerinti kötelezettségeinek, akkor a bepanaszolt fél a panaszos fél felszólítására köteles ideiglenes kártalanításra irányuló ajánlatot tenni. A panaszos fél az ésszerű határidő lejárta előtt is kérhet ilyen ajánlatot.
   2.   Amennyiben az ésszerű határidő lejártát vagy a választott bírói testület 11. cikk szerinti azon döntését követő 30 napon belül nem sikerült megállapodni a kártalanításról, amelynek értelmében a meghozott intézkedés nem felel meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a panaszos fél a másik fél és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság értesítését követően felfüggesztheti a 2. cikkben említett rendelkezésekből fakadó kötelezettségeket olyan mértékben, amely megfelel az előnyök jogsértés okozta hatálytalanítása vagy gyengítése szintjének. Ilyen intézkedések elfogadásakor a panaszos félnek figyelembe kell vennie az intézkedéseknek a bepanaszolt fél gazdaságára kifejtett hatását. A panaszos fél az értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított 10 munkanap elteltével kezdheti meg a felfüggesztés alkalmazását, kivéve, ha a bepanaszolt fél a (3) bekezdés szerint választott bírósági eljárást kérelmezett.
   3.   Amennyiben a bepanaszolt fél úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés szintje nem egyenlő az előnynek a jogsértés által okozott hatálytalanításával vagy gyengítésével, írásban kikérheti a választott bírói testület döntését. A kérelemről a (2) bekezdésben említett 10 munkanapos határidő lejárta előtt tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület – indokolt esetben szakértők véleményének kikérést követően – a kérelem benyújtását követő 30 napon belül közli a felekkel és a kereskedelmi ügyekért felelős intézményi szervvel a kötelezettségek felfüggesztésének szintjére vonatkozó döntését. A választott bírói testület döntésének közléséig a kötelezettségek nem függeszthetők fel, és a felfüggesztésnek meg kell felelnie a választott bírói testület döntésének.
   4.   A kötelezettségek felfüggesztése ideiglenes, és csak addig alkalmazandó, amíg azokat az intézkedéseket, amelyekről megállapították, hogy nem felelnek meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a 13. cikk szerint vissza nem vonják vagy nem módosítják úgy, hogy azok összeegyeztethetők legyenek ezekkel a rendelkezésekkel, vagy amíg a felek meg nem állapodnak a vita rendezéséről.
   13. cikk
   A döntésnek való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata a kötelezettségek felfüggesztése után
   1.   A bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot bármely olyan intézkedésről, amelyet a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve a panaszos fél által alkalmazott kötelezettségek felfüggesztésének megszüntetése iránti kérelméről.
   2.   Amennyiben a felek az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül nem állapodnak meg a bejelentett intézkedéseknek és a 2. cikkben említett rendelkezések összeegyeztethetőségéről, a panaszos fél írásban felkéri a választott bírói testületet, hogy hozzon döntést az ügyben. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított 45 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a választott bírói testület úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében tett intézkedések valamelyike megfelel a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a kötelezettségek felfüggesztése megszűnik.

      III.   SZAKASZ

         Közös rendelkezések

   14. cikk
   Kölcsönösen elfogadott megoldás
   A felek bármikor kölcsönösen elfogadott megoldásra juthatnak ezen jegyzőkönyv hatálya alá tartozó vitájukban. A felek minden ilyen megoldásról értesítik az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A kölcsönösen elfogadott megoldásról való értesítést követően a testület befejezi munkáját, és az eljárás lezárul.
   15. cikk
   Eljárási szabályzat
   1.   Az e jegyzőkönyv III. fejezete szerinti vitarendezési eljárásokra a jegyzőkönyvhöz csatolt eljárási szabályzat az irányadó.
   2.   A felek eltérő megállapodása hiányában a választott bírói testület ülései az eljárási szabályzatban megállapítottak szerint nyilvánosak.
   16. cikk
   Információk és technikai tanácsadás
   1.   A választott bírói testület saját kezdeményezésére vagy az egyik fél felkérésére az eljárás szempontjából megfelelőnek ítélt információkat szerezhet be. A választott bírói testület jogosult megfelelő szakértői véleményt kérni. A szakértők kiválasztása előtt a választott bírói testület konzultál a felekkel. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk.
   2.   A felek területén nyilvántartott személyek az eljárási szabályokkal összhangban önzetlen tanácsadói (amicus curiae) beadványokat küldhetnek a választott bírói testületeknek.
   17. cikk
   Értelmezési szabályok
   A választott bírói testület a 2. cikkben említett rendelkezéseket a nemzetközi közjog szokásos szabályai szerint értelmezi, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény rendelkezéseit is beleértve. A választott bírói testület döntései nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a 2. cikkben említett rendelkezésekben előírt jogokat és kötelezettségeket.
   18. cikk
   A választott bírói testület határozatai és döntései
   1.   A választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön. Mindazonáltal amennyiben egy döntés nem hozható meg konszenzussal, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni. A választott bírók eltérő véleményeit ugyanakkor semmiképpen sem teszik közzé.
   2.   A választott bírói testület minden döntése kötelező a felekre nézve, és a döntésből eredően semmilyen természetes vagy jogi személyre vonatkozó jog vagy kötelezettség nem keletkezhet. A döntés rögzíti a megállapított tényállást, e társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságát, valamint a testület megállapításait és következtetéseit alátámasztó alapvető indokokat. Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságnak a döntést teljes egészében nyilvánosan elérhetővé kell tennie, kivéve, ha üzleti titok bizalmasságának megőrzése érdekében másképp nem dönt.
   IV.   FEJEZET

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   19. cikk
   A választott bírók névjegyzékei
   1.   Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság legkésőbb e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított hatodik hónap utolsó napjával bezárólag összeállít egy legalább 15 nevet tartalmazó jegyzéket olyan személyekről, akik készek és alkalmasak arra, hogy választott bíróként tevékenykedjenek. A felek mindegyike legalább öt személyt javasol választott bírónak. A két fél kiválaszt öt olyan személyt is, aki nem állampolgára egyik félnek sem, és aki a választott bírói testület elnökeként jár el. Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság gondoskodik róla, hogy a névjegyzék folyamatosan naprakész legyen.
   2.   A választott bírók speciális jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy tapasztalatokkal rendelkeznek. A választott bírók függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól, illetve nem állnak kapcsolatban egyik fél kormányával sem, továbbá megfelelnek a jegyzőkönyv mellékletét képező magatartási kódexnek.
   3.   Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság készíthet egy legalább 15 nevet tartalmazó másik jegyzéket is olyan személyekről, akik a társulási megállapodásban szabályozott egyes ügyekben ágazati szakértelemmel rendelkeznek. Amennyiben a 6. cikk (2) bekezdésének kiválasztási eljárását alkalmazzák, az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökei mindkét fél egyetértése esetén használhatják ezt az ágazati névjegyzéket.
   20. cikk
   Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel
   1.   E jegyzőkönyv vitarendezési rendelkezéseinek alkalmazása nem sérti a WTO keretében tett intézkedéseket, beleértve a vitarendezési intézkedéseket is.
   2.   Ugyanakkor ha egy fél egy bizonyos intézkedéssel kapcsolatosan e jegyzőkönyv vagy a WTO-egyezmény szerint jogvita rendezésére irányuló eljárást kezdeményezett, e fél ugyanazzal az üggyel kapcsolatosan a másik fórumon nem kezdeményezhet eljárást mindaddig, amíg az első eljárás le nem zárult. A felek továbbá nem fordulhatnak mind a két fórumon jogorvoslatért egy olyan kötelezettség megszegésével kapcsolatban, amely a társulási megállapodás és a WTO-egyezmény szerint azonos megítélés alá esik. Ilyen esetben a vitarendezési eljárás kezdeményezését követően a fél a másik megállapodás szerinti ugyanazon kötelezettség megszegésével kapcsolatban nem kérhet jogorvoslatot a másik fórumon, kivéve, ha a kiválasztott fórum eljárási vagy jogszolgáltatási okokból nem tud a kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati kérelemről állást foglalni.
   3.   A (2) bekezdés alkalmazásában

               —

               egy vita rendezésére irányuló, a WTO-egyezmény szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél a WTO-egyezményben foglalt, a vitarendezés szabályairól és eljárásairól szóló egyetértési megállapodás 6. cikke alapján választott bírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a vitarendezési testület elfogadja a választott bírói testület és adott esetben a fellebbviteli testület jelentését a vitarendezésről szóló egyetértési megállapodás 16. cikke és 17. cikkének (14) bekezdése szerint,

               —

               egy vita rendezésre irányuló, e jegyzőkönyv szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél az 5. cikk (1) bekezdése alapján választott bírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a választott bírói testület közli döntését a felekkel, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottsággal a 8. cikk szerint.

         4.   E jegyzőkönyv nem akadályozza meg a feleket abban, hogy a kötelezettségeknek a WTO vitarendezési testülete által jóváhagyott felfüggesztését végrehajtsa. Nem lehet a WTO-egyezményre hivatkozni annak érdekében, hogy valamelyik felet megakadályozzák a kötelezettségek e jegyzőkönyv szerinti felfüggesztésében.
   21. cikk
   Határidők
   1.   Eltérő rendelkezés hiányában az e jegyzőkönyvben meghatározott valamennyi határidőt – köztük a választott bírósági testületek döntéseinek közlésére meghatározott határidőket is – naptári napban kell számolni, az azon intézkedés vagy tény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.
   2.   Az e jegyzőkönyvben említett valamennyi határidő a felek kölcsönös egyetértésével módosítható. A felek a határidők hosszabbítására irányuló, a jegyzőkönyv eljárásainak való megfelelés vonatkozásában felmerült nehézségekre való hivatkozással indokolt kérelmeket jóhiszeműen bírálják el. Valamely fél kérésére, a felek eltérő fejlettségi szintjére való tekintettel a választott bírói testület módosíthatja az eljárásban alkalmazandó határidőket.
   22. cikk
   A jegyzőkönyv felülvizsgálata és módosítása
   1.   A jegyzőkönyv és mellékleteinek hatálybalépését követően a társulási tanács bármikor felülvizsgálhatja ezek végrehajtását, és dönthet folytatásukról, módosításukról vagy lezárásukról.
   2.   A felülvizsgálatkor a társulási tanács megvizsgálja egy fellebbviteli testület létrehozásának lehetőségét, amely számos euromediterrán megállapodás része.
   3.   A társulási tanács dönthet e jegyzőkönyv és mellékleteinek módosításáról.
   23. cikk
   Hatálybalépés
   Ezt a jegyzőkönyvet a felek saját eljárásaik szerint jóváhagyják. Ez a jegyzőkönyv az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amely napon a felek értesítést küldenek egymásnak arról, hogy az ebben a cikkben említett eljárásokat befejezték.

      Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év február havának tizenegyedik napján, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, illetve arab nyelven, amelyek mindegyike egyaránt hiteles.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Хашемитско кралство Йордания
         Por el Reino Hachemí de Jordania
         Za Jordánské hášimovské království
         For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
         Für das Haschemitische Königreich Jordanien
         Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
         Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
         For the Hashemite Kingdom of Jordan
         Pour le Royaume hachémite de Jordanie
         Per il Regno hashemita di Giordania
         Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –
         Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
         A Jordán Hásimita Királyság részéről
         Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan
         Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
         W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
         Pelo Reino Hachemita da Jordânia
         Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
         Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
         Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
         Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
         För Hashemitiska konungariket Jordanien

      (1)  E jegyzőkönyv rendelkezései nem sértik a jegyzőkönyvnek a „származó termékek” fogalmának meghatározására vonatkozó 34. cikkét és az adminisztratív együttműködés formáit.
   MELLÉKLETEK

                  I. MELLÉKLET:

               ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ

                  II. MELLÉKLET:

               MAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉRE


title: A Tanács (EU) 2015/1098 határozata (2015. június 19.) a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás nyomán az Egyesült Királyságtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról

text:
               8.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 180/1

         A TANÁCS (EU) 2015/1098 HATÁROZATA
   (2015. június 19.)
   a 2009. december 2-i tanácsi ajánlás nyomán az Egyesült Királyságtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (8) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az egyes Nagy Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló 15. jegyzőkönyv 4. pontja értelmében az EUMSZ 126. cikkének (1) bekezdésében előírt, a túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó kötelezettség az euro bevezetéséig nem vonatkozik az Egyesült Királyságra. Az említett jegyzőkönyv 5. pontja kimondja, hogy az Egyesült Királyság törekszik a túlzott költségvetési hiány elkerülésére.

               (3)

               A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés feltételeinek megerősítését szolgáló eszköz. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja az1467/97/EK tanácsi rendeletet (1) is, amelyet a túlzott költségvetési hiányok azonnali megszüntetésének elősegítése érdekében fogadtak el.

               (4)

               A Tanács 2008. július 8-án – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően – határozatában megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn (2), és – összhangban az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkével – ajánlásokat bocsátott ki az ország számára a túlzott hiány legkésőbb 2009–2010-es pénzügyi évig történő megszüntetésére való törekvésről. A Tanács ajánlásában 2009. január 8-át jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként (3).

               (5)

               Az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Tanács 2009. április 27-i határozatában (4) megállapította, hogy az Egyesült Királyság nem tett eredményes intézkedéseket válaszul a 2008. július 8-i tanácsi ajánlásban foglaltakra.

               (6)

               Elismerve, hogy az Egyesült Királyság 2009–2010. évi költségvetési egyenlege egyfelől a GDP körülbelül 1,5 %-át kitevő – az európai gazdaságélénkítési tervre is megfelelő választ jelentő – intézkedésekre, másfelől az automatikus stabilizátorok beavatkozástól mentes működésére vezethető vissza, a Tanács 2009. december 2-án az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott felülvizsgált ajánlásában azt ajánlotta az Egyesült Királyságnak, hogy 2014–2015-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság az államháztartási hiányt hiteles és fenntartható módon csökkentse a GDP 3 %-a alá, a Tanács azt ajánlotta az országnak, hogy: a) az államháztartás romlásához hozzájáruló további intézkedéseket elkerülve 2009–2010-ben a 2009. évi költségvetésben tervezetteknek megfelelően hajtsa végre a költségvetési intézkedéseket, és 2010–2011-ben kezdje meg a konszolidációt, hogy a hiány 2014–2015-ig a referenciaérték alá csökkenjen; b) ehhez a 2010–2011 és 2014–2015 közötti időszakban biztosítson a GDP 1,75 %-át kitevő átlagos éves strukturális költségvetési kiigazítást, amelynek ahhoz is hozzá kell járulnia, hogy a bruttó államadósság aránya újra olyan csökkenő pályára kerüljön, amely az elegendő elsődleges többlet visszaállítása révén megfelelő ütemben közelít a referenciaértékhez; c) a konjunkturális feltételek figyelembevételével határozza meg a túlzott hiány 2014–2015-ig történő megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, és gyorsítsa fel a hiány csökkentését, ha a gazdasági vagy a költségvetési feltételek a vártnál kedvezőbben alakulnak. A Tanács 2009. december 2-i ajánlásában 2010. június 2-át állapította meg az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lévő, eredményes intézkedések határidejeként.

               (7)

               2010. július 6-án a Bizottság megállapította, hogy a 2010. tavaszi bizottsági előrejelzés alapján az Egyesült Királyság a Tanács 2009. december 2-i ajánlásával összhangban eredményes intézkedéseket tett, így a túlzotthiány-eljárás keretében nem volt szükség további lépésekre az adott időpontban.

               (8)

               Az Egyesült Királyság által az EUMSZ 126. cikk (7) bekezdése szerinti 2009. december 2-i tanácsi ajánlásra válaszul hozott, a túlzott hiány 2014–2015-ig történő megszüntetését célzó intézkedések újabb értékelése az alábbi következtetésekhez vezetett:

                           —

                           A globális gazdasági és pénzügyi válság következtében az Egyesül Királyság reál GDP-jének növekedésében jelentős mértékű visszaesés volt tapasztalható 2008–2009-ben, amely az államháztartást is megviselte. Az államháztartási hiány 2009–2010-ben a GDP 10,9 %-ára ugrott. Ennek hátterében jórészt a gazdasági aktivitás visszaesése nyomán bekövetkező bevételcsökkenés, a társadalombiztosítási kiadások növekedése, illetve a kormány 2009–2010-ben bejelentett gazdaságélénkítő lépései álltak. A végrehajtott konszolidációs terv, amely elsősorban a kiadáscsökkentésre koncentrált, a hiányt csökkenő pályára terelte.

                           —

                           Az államháztartási hiány 2010–2011-ben a GDP 9,1 %-a volt. Az Egyesült Királyság által az abban az évben végrehajtott intézkedések a 2009. decemberben bejelentett költségvetést megelőző jelentésből, a márciusi költségvetésből és az általános választásokat követően elfogadott júniusi, második sürgősségi költségvetésből származnak. 2010 októberében kiadási felülvizsgálatot is közzétett a kormány. Összességében az intézkedéseket általában az időszak végére ütemezték, és az adóemeléssel szemben előnyben részesítették a kiadások csökkentését. A 2014–2015-ös pénzügyi évig elfogadott márciusi költségvetések, őszi nyilatkozatok és kiadási felülvizsgálat nem módosította jelentősen az eredeti konszolidációs terveket. A program alapján, amelynek végrehajtása öt éven át tartott, jelentősen csökkentették a minisztériumok költségvetését, a jóléti kiadásokat, és befagyasztották a béreket. A bejelentett legfontosabb adóoldali intézkedések között megemelték az általános hozzáadottértékadó-kulcsot, bankadót vezettek be, amit később megemeltek, növelték a társadalombiztosítási járulékokat, csökkentették a társasági adót, megemelték a személyijövedelemadó-kedvezményt, csökkentettek egyes jövedéki adókat, és korlátozták az adókikerülés lehetőségét. 2012–2013-tól a Bank of England Asset Purchase Facility elnevezésű eszközvásárlási programjából származó osztalékátutalások is segítik a költségvetés helyzetét. A konszolidációs tervek végrehajtása nyomán a nominális hiány 2011–2012-ben a GDP 7,7 %-ára, 2012–2013-ban a GDP 7,6 %-ára, 2013–2014-ben a GDP 5,9 %-ára és 2014–2015-ben a GDP 5,2 %-ára csökkent. A strukturális hiány 2010–2011-ben a GDP 7,0 %-a, 2011–2012-ben és 2012–2013-ban a GDP 5,9 %-a, 2013–2014-ben a GDP 4,6 %-a, 2014–2015-ben pedig a GDP 4,7 %-a volt.

                           —

                           2010–2011 és 2014–2015 között az átlagos strukturális kiigazítás a GDP 0,7 %-át tette ki. A jelenlegi előrejelzésben és a Tanács 2009. december 2-i ajánlásainak alapjául szolgáló előrejelzésben szereplő potenciális kibocsátásnövekedésre vonatkozó adatok eltérésének, valamint a GDP-növekedéshez képesti standard rugalmasságon alapuló bevételalakulásra és a tényleges bevételalakulásra vonatkozó adatok eltérésének a figyelembevételével korrigált átlagos éves strukturális kiigazítás ugyanebben az időszakban a GDP 1,1 %-át tette ki, ami alacsonyabb a Tanács által ajánlott 1,75 %-os átlagos éves kiigazításnál.

                           —

                           A 2009. évi költségvetést megelőző jelentés és a 2014. évi őszi nyilatkozat közötti időszakban előirányzott és 2010–2011 és 2014–2015 között végrehajtott diszkrecionális konszolidációs intézkedések becslések szerint összesen a GDP mintegy 3,5 %-át tették ki.

                           —

                           A bruttó államadósság a túlzotthiány-eljárás időszakában tovább emelkedett, és 2014–2015-re elérte a GDP 88,4 %-át. Az adósságráta romlásának fő oka az államháztartási hiány volt, de hozzájárultak ahhoz a pénzügyi szektort érintő állami beavatkozások is.

               (9)

               Ezen tényezők alapján az a következtetés vonható le, hogy az előirányzott és végrehajtott költségvetési konszolidációs program ellenére az Egyesült Királyság 2014–2015-ig nem szüntette meg a túlzott hiányt. Emellett az Egyesült Királyság nem teljesítette a Tanács által 2009. december 2-án elfogadott, 1,75 %-os átlagos költségvetési kiigazításra vonatkozó ajánlást sem. Összességében az Egyesült Királyság által az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alalpján, 2009. december 2-án elfogadott tanácsi ajánlásra adott válasz nem megfelelő,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Egyesült Királyság 2009. december 2-i tanácsi ajánlásra válaszul nem tett eredményes intézkedéseket.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

      Kelt Luxembourgban, 2015. június 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. REIRS

      (1)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

      (2)  A Tanács 2008/713/EK határozata (2008. július 8.) a túlzott hiány fennállásáról az Egyesült Királyságban (HL L 238., 2008.9.5., 5. o.).

      (3)  Az Egyesült Királyságra vonatkozó túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok megtalálhatóak a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (4)  A Tanács 2009/409/EK határozata (2009. április 27.) a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2008. július 8-i tanácsi ajánlásra válaszul az Egyesült Királyság által hozandó eredményes intézkedések tényleges megtételének a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban való megállapításáról (HL L 132., 2009.5.29., 11. o.).