title: A Tanács (EU) 2017/971 határozata (2017. június 8.) a nem végrehajtási jellegű uniós katonai KBVP-missziókra vonatkozó tervezési és végrehajtási szabályok meghatározásáról, valamint az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozat, az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló 2013/34/KKBP határozat, és az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA) szóló (KKBP) 2016/610 határozat módosításáról

text:
               9.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 146/133

         A TANÁCS (EU) 2017/971 HATÁROZATA
   (2017. június 8.)
   a nem végrehajtási jellegű uniós katonai KBVP-missziókra vonatkozó tervezési és végrehajtási szabályok meghatározásáról, valamint az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozat, az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló 2013/34/KKBP határozat, és az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA) szóló (KKBP) 2016/610 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács megállapította, hogy javítani kell a nem végrehajtási jellegű uniós katonai missziók tervezését és végrehajtását.

               (2)

               A Tanács a 2017. március 6-i következtetéseiben megállapodott arról, hogy rövid távú célként Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálatot (MPCC) hoz létre Brüsszelben, az EU Katonai Törzsén (EUKT) belül, amelynek az lesz a stratégiai szintű feladata, hogy a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett operatív tervezési és végrehajtási tevékenységeket végezzen a nem végrehajtási jellegű katonai missziók vonatkozásában.

               (3)

               Az újonnan létrejött Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálattal párhuzamosan és összehangoltan fog működni, különösen a közös támogatáskoordinációs központ révén.

               (4)

               A Tanács a 2017. március 6-i következtetéseiben úgy határozott, hogy a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatója az EU Katonai Törzsének főigazgatója lesz, és ebben a minőségben – a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatójának feladatmeghatározásával összhangban – ő fogja betölteni a nem végrehajtási jellegű katonai missziók – köztük az EU három (szomáliai, mali és közép-afrikai köztársasági) kiképzési missziójának – misszióparancsnoki tisztségét.

               (5)

               A Tanács a 2017. március 6-i következtetéseiben emellett hozzájárulását adta a stratégiai előrejelzéssel és felügyelettel kapcsolatos javaslatokhoz, amelyek révén a Tanács, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a főképviselő) és a PBB hatékony támogatást kaphat a nem végrehajtási jellegű katonai missziókkal kapcsolatos feladataik ellátásához az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) releváns válságkezelési struktúráitól, többek között a misszióparancsnok és az említett politikai-stratégiai szintű struktúrák közötti – a parancsnoki lánc sérelme nélkül történő – rendszeres párbeszéd és egyeztetés révén.

               (6)

               A Tanács 2017. június 8-án jóváhagyta az EU Katonai Törzsének a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálatra is érvényes konszolidált feladatmeghatározását. Az EKSZ szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, a Tanács által jóváhagyott új vezetési és irányítási szabályokhoz igazított 2010/427/EU tanácsi határozat (1) 4. cikkének (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a feladatmeghatározás tiszteletben tartja az EU Katonai Törzsének sajátosságait és feladatainak egyedi jellegét, továbbá az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról szóló 2001/80/KKBP tanácsi határozat (2) mellékletében szereplő, már nem alkalmazandó feladatmeghatározás helyébe lép. A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat ezért az új konszolidált feladatmeghatározásban rá ruházott feladatokat látja el.

               (7)

               Megtörténtek az ahhoz szükséges előkészületek, hogy a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat ellássa feladatait, különösen az EU szomáliai, mali és közép-afrikai köztársasági kiképzési missziójának vonatkozásában.

               (8)

               A Tanácsnak ennek megfelelően meg kell határoznia a nem végrehajtási jellegű katonai missziókra vonatkozó tervezési és végrehajtási szabályokat, és módosítania kell a három említett misszió parancsnoki láncát.

               (9)

               Az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena [helyesen: Athéné]) létrehozásáról szóló (KKBP) 2015/528 tanácsi határozat (3) által a műveleti parancsnokra ruházott feladatokat a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatójának kell ellátnia.

               (10)

               Az uniós katonai kiképzési missziókon belül a missziós erők parancsnokainak adott esetben részt kell venniük a misszióparancsnok által a harmadik államok részvételéről a Politikai és Biztonsági Bizottságnak benyújtott ajánlások kidolgozásában.

               (11)

               A parancsnoki lánc sérelme nélkül, az uniós missziós erők parancsnokai helyi politikai iránymutatást kapnak – adott esetben – az EU különleges képviselőitől és a régióban működő releváns uniós képviseletektől.

               (12)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat (MPCC) igazgatójának katonai stratégiai szintű feladata, hogy operatív tervezési és végrehajtási tevékenységeket végezzen a nem végrehajtási jellegű uniós katonai missziók vonatkozásában.
   (2)   A nem végrehajtási jellegű katonai missziókat – miután létrehozták őket – műveleti szinten, a helyszínen az uniós missziós erők parancsnoka vezeti, aki a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatójának mint misszióparancsnoknak az utasítása szerint jár el.
   (3)   A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatója a nem végrehajtási jellegű katonai missziók misszióparancsnoki feladatainak ellátása során a Politikai és Biztonsági Bizottság politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása szerint jár el, a Szerződés 38. cikkével összhangban.
   2. cikk
   (1)   Az elfogadott, uniós vezetési és irányítási szabályoknak megfelelően, a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat mint statikus, műveleti területen kívüli, stratégiai-katonai szintű, a nem végrehajtási jellegű katonai missziók operatív tervezéséért és végrehajtásáért – ezen belül az uniós erők felállításáért, bevetéséért, bevetési képességének fenntartásáért, valamint visszahívásáért – felelős vezetési és irányítási struktúra támogatja a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatóját misszióparancsnoki feladatainak ellátásában.
   (2)   Miután egy adott misszió létrejött, a helyszínen a missziós erők parancsnoksága segíti az uniós missziós erők parancsnokát.
   3. cikk
   A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatója – a misszióparancsnoki tisztséget betöltve – ellátja a műveleti parancsnoknak a (KKBP) 2015/528 határozat értelmében fennálló feladatait.
   4. cikk
   A 2010/96/KKBP tanácsi határozat (4) a következőképpen módosul:

               1.

               a 2. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az EUTM Szomália misszióparancsnoki tisztségét a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat (MPCC) igazgatója látja el.
               (2)   A Tanács Maurizio Morena dandártábornokot nevezi ki az EUTM Szomália uniós missziós erőinek parancsnokává.”;

               2.

               a 3. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat jelenti azt a műveleti területeken kívül, katonai stratégiai szinten működő állandó vezetési és irányítási struktúrát, amely az EUTM Szomália operatív tervezéséért és végrehajtásáért felel.
               (2)   Az EUTM Szomália missziós erőinek parancsnoksága Mogadishuban kap helyet, és az uniós missziós erők parancsnokának irányítása alatt működik. A missziós erők parancsnoksága összekötő irodát tart fenn Nairobiban.
               (3)   A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat – a teljes műveleti képességének eléréséig – kiegészül a missziós erők parancsnokságának brüsszeli támogató egységével.”;

               3.

               az 5. cikk (1) bekezdésében a negyedik mondatban „az uniós misszió parancsnokának” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:
               „az uniós missziós erők parancsnokának”;

               4.

               az 5. cikk (3) bekezdésében a második mondat „az uniós misszió parancsnokát” szövegrész után az alábbi szövegrésszel egészül ki:
               „és az uniós missziós erők parancsnokát”;

               5.

               a 6. cikk (2) bekezdésében a második mondat „az uniós misszió parancsnokát” szövegrész után az alábbi szövegrésszel egészül ki:
               „és az uniós missziós erők parancsnokát”;

               6.

               a 7. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselője – a régióban működő releváns uniós képviseletekkel egyeztetve – helyi politikai iránymutatást ad az uniós missziós erők parancsnokának.”;

               7.

               a 8. cikk (2) bekezdésében „az uniós misszió parancsnoka és az EUKB ajánlása alapján” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:
               „az uniós missziós erők parancsnokával történő egyeztetést követően az uniós misszió parancsnokának ajánlása, valamint az EUKB ajánlása alapján”;

               8.

               a 11. cikk (5) bekezdése a mondat végén a következő szövegrésszel egészül ki:
               „és/vagy az uniós missziós erők parancsnokára.”;

               9.

               a 13. cikk (2) bekezdésében „az uniós misszió parancsnokának” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:
               „az uniós missziós erők parancsnokának”.

         5. cikk
   A 2013/34/KKBP tanácsi határozat (5) a következőképpen módosul:

               1.

               a 2. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az EUTM Mali misszióparancsnoki tisztségét a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat (MPCC) igazgatója látja el.
               (2)   A Tanács Peter Devogelaere dandártábornokot nevezi ki az EUTM Mali uniós missziós erőinek parancsnokává.”;

               2.

               a 3. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat jelenti azt a műveleti területeken kívül, katonai stratégiai szinten működő állandó vezetési és irányítási struktúrát, amely az EUTM Mali operatív tervezéséért és végrehajtásáért felel.
               (2)   Az EUTM Mali missziós erőinek parancsnoksága Maliban kap helyet, és az uniós missziós erők parancsnokának irányítása alatt működik.
               (3)   A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat – a teljes műveleti képességének eléréséig – kiegészül a missziós erők parancsnokságának brüsszeli támogató egységével.”;

               3.

               az 5. cikk (1) bekezdésében a negyedik mondatban „az uniós misszió későbbi parancsnokainak” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:
               „az uniós missziós erők későbbi parancsnokainak”;

               4.

               az 5. cikk (3) bekezdésében a második mondat „az uniós misszió parancsnokát” szövegrész után az alábbi szövegrésszel egészül ki:
               „és az uniós missziós erők parancsnokát”;

               5.

               a 6. cikk (2) bekezdésében a második mondat „az uniós misszió parancsnokát” szövegrész után az alábbi szövegrésszel egészül ki:
               „és az uniós missziós erők parancsnokát”;

               6.

               a 7. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül az Európai Unió Száhel-övezetért felelős különleges képviselője – az Unió bamakói képviseletének vezetőjével egyeztetve – helyi politikai iránymutatást ad az uniós missziós erők parancsnokának.”;

               7.

               a 8. cikk (2) bekezdésében „az uniós misszió parancsnoka és az EUKB ajánlása alapján” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:
               „az uniós missziós erők parancsnokával történő egyeztetést követően az uniós misszió parancsnokának ajánlása, valamint az EUKB ajánlása alapján”;

               8.

               a 11. cikk (5) bekezdése a mondat végén a következő szövegrésszel egészül ki:
               „és/vagy az uniós missziós erők parancsnokára.”

         6. cikk
   A (KKBP) 2016/610 tanácsi határozat (6) a következőképpen módosul:

               1.

               a 2. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az EUTM RCA misszióparancsnoki tisztségét a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat (MPCC) igazgatója látja el.
               (2)   A Tanács Herman Ruys dandártábornokot nevezi ki az EUTM RCA uniós missziós erőinek parancsnokává.”;

               2.

               a 3. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat jelenti azt a műveleti területeken kívül, katonai stratégiai szinten működő állandó vezetési és irányítási struktúrát, amely az EUTM RCA operatív tervezéséért és végrehajtásáért felel.
               (2)   Az EUTM RCA missziós erőinek parancsnoksága Banguiban kap helyet, és a missziós erők parancsnokának irányítása alatt működik.
               (3)   A Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat – a teljes műveleti képességének eléréséig – kiegészül a missziós erők parancsnokságának brüsszeli támogató egységével.”;

               3.

               az 5. cikk (1) bekezdésében a negyedik mondatban „az uniós misszió későbbi parancsnokainak” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:
               „az uniós missziós erők későbbi parancsnokainak”;

               4.

               az 5. cikk (3) bekezdésében a második mondat „az uniós misszió parancsnokát” szövegrész után az alábbi szövegrésszel egészül ki:
               „és az uniós missziós erők parancsnokát”;

               5.

               a 6. cikk (2) bekezdésében a második mondat „az uniós misszió parancsnokát” szövegrész után az alábbi szövegrésszel egészül ki:
               „és az uniós missziós erők parancsnokát”;

               6.

               a 7. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Az uniós missziós erők parancsnoka a parancsnoki lánc sérelme nélkül helyi politikai iránymutatást kap az Unió közép-afrikai köztársasági képviseletnek vezetőjétől.”;

               7.

               a 7. cikk (4) bekezdésében „Az uniós misszió parancsnoka” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:
               „Az uniós missziós erők parancsnoka”;

               8.

               a 8. cikk (2) bekezdésében „az uniós misszió parancsnoka és az EUKB ajánlása alapján” szövegrész helyébe az alábbi szövegrész lép:
               „az uniós missziós erők parancsnokával történő egyeztetést követően az uniós misszió parancsnokának ajánlása, valamint az EUKB ajánlása alapján”;

               9.

               a 12. cikk (5) bekezdése a mondat végén a következő szövegrésszel egészül ki:
               „és/vagy az uniós missziós erők parancsnokára.”

         7. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/396 (7), (KKBP) 2016/2352 (8) és (KKBP) 2017/112 (9) határozata hatályát veszti.
   8. cikk
   A Tanács a főképviselő jelentése alapján felülvizsgálja a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat és a közös támogatáskoordinációs központ létrehozását, egy évvel azután, hogy azok teljeskörűen megkezdték működésüket, de legkésőbb 2018 végéig.
   9. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2017. június 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         U. REINSALU

      (1)  A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).

      (2)  A Tanács 2001/80/KKBP határozata (2001. január 22.) az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról (HL L 27., 2001.1.30., 7. o.).

      (3)  A Tanács (KKBP) 2015/528 határozata (2015. március 27.) az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena [helyesen: Athéné]) létrehozásáról és a 2011/871/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 84., 2015.3.28., 39. o.).

      (4)  A Tanács 2010/96/KKBP határozata (2010. február 15.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (HL L 44., 2010.2.19., 16. o.).

      (5)  A Tanács 2013/34/KKBP határozata (2013. január 17.) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) (HL L 14., 2013.1.18., 19. o.).

      (6)  A Tanács (KKBP) 2016/610 határozata (2016. április 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA) (HL L 104., 2016.4.20., 21. o.).

      (7)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/396 határozata (2016. március 15.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2015/173 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Szomália/1/2016) (HL L 73., 2016.3.18., 99. o.).

      (8)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/2352 határozata (2016. december 7.) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2016/939 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Mali/2/2016) (HL L 348., 2016.12.21., 25. o.).

      (9)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/112 határozata (2017. január 10.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017) parancsnokának kinevezéséről [helyesen: az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziója (EUTM RCA) parancsnokának kinevezéséről (EUTM RCA/1/2017)] (HL L 18., 2017.1.24., 47. o.).


title: 2012/406/EU: A Tanács határozata ( 2012. július 16. ) a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának és egy spanyol póttagjának kinevezéséről

text:
               19.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 189/10

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. július 16.)
   a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának és egy spanyol póttagjának kinevezéséről
   (2012/406/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

               (2)

               Francisco ÁLVAREZ-CASCOS FERNÁNDEZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. José PORTILLA GONZALEZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ, Presidente del Principado de Asturias

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ, Consejero de la Presidencia del Principado de Asturias.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. ALETRARIS

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: 2009/941/EK: A Tanács határozata ( 2009. november 30. ) a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvnek az Európai Közösség általi megkötéséről

text:
               16.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 331/17

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2009. november 30.)
   a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvnek az Európai Közösség általi megkötéséről
   (2009/941/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdése első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Közösség a bírósági határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapuló, közös igazságügyi térség létrehozásán munkálkodik.

               (2)

               A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet (2) előírja, hogy a tartási kötelezettségekre vonatkozó jogot a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) összhangban kell meghatározni azokban a tagállamokban, amelyekben a jegyzőkönyv kötelező erővel rendelkezik.

               (3)

               A jegyzőkönyv jelentékenyen hozzájárul ahhoz, hogy nagyobb fokú jogbiztonságot és kiszámíthatóságot biztosítsanak a tartásra jogosultak és kötelezettek számára. Az alkalmazandó jog meghatározására vonatkozó egységes szabályok alkalmazása lehetővé teszi, hogy a Közösségen belül bármilyen ellenőrzés nélkül elismerjék a tartási kötelezettségekre vonatkozó határozatokat abban a tagállamban, amelyben a végrehajtást kérik.

               (4)

               A jegyzőkönyv 24. cikke lehetővé teszi regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint például a Közösség számára, hogy a jegyzőkönyvet aláírja, elfogadja, jóváhagyja, illetve ahhoz csatlakozzon.

               (5)

               A Közösség a jegyzőkönyvvel szabályozott valamennyi kérdésben kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Ez nem érinti azon tagállamok helyzetét, melyekre nézve ez a határozat a (11) és a (12) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)

               A Közösségnek ezért jóvá kell hagynia a jegyzőkönyvet;

               (7)

               A jegyzőkönyvet legkésőbb 2011. június 18-tól, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjától kell alkalmazni a tagállamok között.

               (8)

               Tekintettel a jegyzőkönyv és a 4/2009/EK rendelet közötti szoros kapcsolatra, a jegyzőkönyv szabályait ideiglenesen akkor is alkalmazni kell a Közösségen belül, ha a jegyzőkönyv 2011. június 18-án, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjában még nem lépett hatályba. A jegyzőkönyv megkötésekor e célból egyoldalú nyilatkozatot kell tenni.

               (9)

               A jegyzőkönyv szabályainak kell meghatározniuk a tartási kötelezettségre alkalmazandó jogot, ha az említett kötelezettségre vonatkozó határozat a rendeletben megállapított, a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás (exequatur) eltörlésére vonatkozó szabályok szerint elismerendő és végrehajtható. Annak biztosítása érdekében, hogy ugyanazok a kollíziós szabályok legyenek alkalmazandók a Közösségen belül a jegyzőkönyvnek a Közösségen belüli hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazását megelőző, valamint az azt követő időszakra vonatkozó tartási követelésekre, a jegyzőkönyv szabályait – 22. cikkétől eltérve – az említett időpontot megelőző időszakra vonatkozó követelésekre is alkalmazni kell. A jegyzőkönyv megkötésekor e célból egyoldalú nyilatkozatot kell tenni.

               (10)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (11)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (12)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2007. november 23-i hágai jegyzőkönyvet az Európai Közösség nevében jóváhagyja.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták ehhez a határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A jegyzőkönyv megkötésekor a Közösség – a jegyzőkönyv 24. cikkének megfelelően – az alábbi nyilatkozatot teszi:

      „Az Európai Közösség a jegyzőkönyv 24. cikkének megfelelően kijelenti, hogy a jegyzőkönyv által szabályozott valamennyi kérdésben hatáskörrel rendelkezik. Mivel a jegyzőkönyvet az Európai Közösség köti meg, az ennélfogva tagállamaira nézve is kötelező.
      E nyilatkozat alkalmazásában az »Európai Közösség« kifejezés az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében nem foglalja magában Dániát, illetve az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében az Egyesült Királyságot.”

   4. cikk
   (1)   A Közösségen belül a jegyzőkönyv szabályait – e határozat 5. cikkének sérelme nélkül – 2011. június 18-tól, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjától ideiglenesen alkalmazni kell abban az esetben, ha a jegyzőkönyv akkor még nem lépett hatályba.
   (2)   A jegyzőkönyv megkötésekor a Közösség az (1) bekezdésben említett ideiglenes alkalmazás lehetőségének figyelembevétele céljából az alábbi nyilatkozatot teszi:

      „Az Európai Közösség kijelenti, hogy 2011. június 18-tól, a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazásának időpontjától ideiglenesen alkalmazza a jegyzőkönyv szabályait, ha a jegyzőkönyv akkor még nem lépett hatályba annak 25. cikke (1) bekezdésének megfelelően.”

   5. cikk
   (1)   A jegyzőkönyv 22. cikkétől eltérve, a jegyzőkönyv szabályai határozzák meg az alkalmazandó jogot azokra a tagállamokban benyújtott tartási követelésekre is, amelyek a jegyzőkönyv Közösségen belüli hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazását megelőző időszakra vonatkoznak, amennyiben – a 4/2009/EK rendelet értelmében – az eljárás megindítására, a bírósági egyezség jóváhagyására vagy megkötésére és a közokiratok elkészítésére 2011. június 18-tól, a 4/2009/EK rendelet alkalmazásának időpontjától kerül sor.
   (2)   A jegyzőkönyv megkötésekor a Közösség az alábbi nyilatkozatot teszi:

      „Az Európai Közösség kijelenti, hogy a jegyzőkönyv szabályait a valamely tagállamában benyújtott azon tartási követelésekre is alkalmazni fogja, amelyek a jegyzőkönyv Közösségen belüli hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazását megelőző időszakra vonatkoznak, amennyiben a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK tanácsi rendelet (3) értelmében az eljárás megindítására, a bírósági egyezség jóváhagyására vagy megkötésére és a közokiratok elkészítésére 2011. június 18-tól, az említett rendelet alkalmazásának időpontjától kerül sor.”

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  A 2009. november 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 7., 2009.1.10., 1. o.

      (3)  HL L 7., 2009.1.10., 1. o.
   MELLÉKLET

      FORDÍTÁS

         JEGYZŐKÖNYV

         a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról

      A jegyzőkönyvet aláíró államok,
      azzal az óhajjal, hogy közös rendelkezéseket állapítsanak meg a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról,
      azzal a kívánsággal, hogy korszerűsítsék a gyermektartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1956. október 24-i hágai egyezményt és a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1973. október 2-i hágai egyezményt,
      azzal a kívánsággal, hogy a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai egyezményt kiegészítő általános szabályokat dolgozzanak ki az alkalmazandó jogról,
      e célból jegyzőkönyv elfogadásáról határoztak, és az alábbi rendelkezésekről állapodtak meg:
      1. cikk
      Hatály
      (1)   E jegyzőkönyv meghatározza a családi vagy rokoni kapcsolatból, házasságból vagy házassági rokonságból származó tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogot, beleértve – a szülők családi állapotától függetlenül – a gyermektartási kötelezettséget.
      (2)   Az e jegyzőkönyv alkalmazásában hozott határozatok nem érintik az (1) bekezdésben említett kapcsolatok fennállását.
      2. cikk
      Általános alkalmazás
      Ez a jegyzőkönyv abban az esetben is alkalmazandó, ha az alkalmazandó jog a jegyzőkönyvet alá nem író valamely állam joga.
      3. cikk
      Az alkalmazandó jogra irányadó általános szabály
      (1)   Amennyiben e jegyzőkönyv másként nem rendelkezik, a tartási kötelezettségekre irányadó jog a jogosult szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga.
      (2)   A jogosult szokásos tartózkodási helyének megváltozása esetén a változás időpontjától az új szokásos tartózkodási hely szerinti állam joga alkalmazandó.
      4. cikk
      Bizonyos jogosultakat előnyben részesítő különös szabályok
      (1)   Az alábbi rendelkezések alkalmazandók a következő tartási kötelezettségekre:

                  a)

                  szülő tartási kötelezettsége gyermekével szemben;

                  b)

                  szülőn kívüli más személy tartási kötelezettsége 21. életévét be nem töltött személlyel szemben, kivéve az 5. cikkben említett valamely kapcsolatból származó kötelezettséget; valamint

                  c)

                  gyermek tartási kötelezettsége szülőjével szemben.

            (2)   Amennyiben a jogosult a 3. cikkben említett jog szerint nem kaphat tartást a kötelezettől, az alkalmazandó jog az eljáró bíróság joga.
      (3)   A 3. cikk ellenére, amennyiben a jogosult a kötelezett szokásos tartózkodási helye szerinti állam illetékes hatóságához fordul, az alkalmazandó jog az eljáró bíróság joga. Amennyiben azonban a jogosult e jog alapján nem kaphat tartást a kötelezettől, az alkalmazandó jog a kötelezett szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga.
      (4)   Amennyiben a jogosult sem a 3. cikkben, sem az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett jog alapján nem kaphat tartást a kötelezettől, és amennyiben a kötelezettel azonos állampolgársággal rendelkezik, az alkalmazandó jog a közös állampolgárságuk szerinti állam joga.
      5. cikk
      Házastársakra és volt házastársakra vonatkozó különös szabály
      Amennyiben házastársak, volt házastársak vagy érvénytelenített házasság felei között tartási kötelezettség áll fenn, a 3. cikk nem alkalmazandó, amennyiben a felek valamelyike azt kifogásolja, és egy másik állam, különösen az utolsó közös szokásos tartózkodási helyük szerinti állam joga szorosabban kapcsolódik a házasságukhoz. Ilyen esetben az alkalmazandó jog ennek az államnak a joga.
      6. cikk
      A védelemre vonatkozó különös szabály
      A szülő-gyermek kapcsolatból származó gyermektartási kötelezettség, illetve az 5. cikkben említett tartási kötelezettségek kivételével a kötelezett vitathatja a jogosult követelését, amennyiben sem a kötelezett szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga, sem – ha van ilyen – a felek közös állampolgársága szerinti állam joga szerint sem áll fenn ilyen kötelezettség.
      7. cikk
      Az adott eljárás tekintetében alkalmazandó jog kijelölése
      (1)   A 3. és a 6. cikk ellenére a tartási kötelezettség jogosultja és kötelezettje – kizárólag egy adott államban folytatandó, meghatározott eljárás céljából – kifejezetten kijelölhetik, hogy a tartási kötelezettség tekintetében alkalmazandó jog az említett állam joga.
      (2)   Az alkalmazandó jog kijelölése az említett eljárás megindítása előtt, mindkét fél által aláírt megállapodás formájában történik, írásban, vagy bármilyen olyan eszközön történő rögzítéssel, amely a későbbi hivatkozás számára elérhetővé teszi az információkat.
      8. cikk
      Az alkalmazandó jog kijelölése
      (1)   A 3. és a 6. cikktől eltérve a tartási kötelezettség jogosultja és kötelezettje a tartási kötelezettség tekintetében alkalmazandó jogként bármikor kijelölheti a következők egyikét:

                  a)

                  annak az államnak a joga, amelynek a kijelölés időpontjában bármelyik fél az állampolgára;

                  b)

                  annak az államnak a joga, amelyben a kijelölés időpontjában bármelyik fél szokásos tartózkodási helye található;

                  c)

                  a vagyonjogi ügyeik tekintetében a felek által alkalmazandó jogként kijelölt vagy a valóságban alkalmazott jog;

                  d)

                  a házasság felbontása vagy a különválás tekintetében a felek által alkalmazandó jogként kijelölt vagy a valóságban alkalmazott jog.

            (2)   Az erre vonatkozó megállapodást írásban vagy bármilyen olyan eszközön kell rögzíteni, amely a későbbi hivatkozás számára elérhetővé teszi az információkat, és azt mindkét félnek alá kell írnia.
      (3)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a 18. életévét be nem töltött személlyel vagy olyan nagykorúval szembeni tartási kötelezettség esetében, akinek személyes képességei korlátozottak vagy hiányoznak, és ezért érdekeit nem képes képviselni.
      (4)   Azt, hogy a jogosult lemondhat-e tartásra vonatkozó jogáról, a felek által az (1) bekezdés alapján megjelölt jogtól eltérve a jogosultnak a kijelölés időpontjában szokásos tartózkodási helye szerinti állam joga határozza meg.
      (5)   A felek által kijelölt jog nem alkalmazandó, ha annak alkalmazása nyilvánvalóan méltánytalan vagy ésszerűtlen következményekkel járna bármelyik félre nézve, kivéve abban az esetben, ha a kijelölés időpontjában a felek teljes körű információval rendelkeztek választásuk következményeiről, és e következményeknek teljes mértékben tudatában voltak.
      9. cikk
      „Domicile” figyelembevétele az „állampolgárság” helyett
      Azok az államok, amelyek családjogi ügyekben a „domicile” fogalmát alkalmazzák kapcsoló tényezőként, tájékoztathatják a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalát arról, hogy a hatóságai elé kerülő ügyek vonatkozásában a 4. és 6. cikkben szereplő „állampolgárság” szó helyébe az adott államban meghatározottak szerinti „domicile” lép.
      10. cikk
      Közintézmények
      A közintézmények a jogosultnak nyújtott tartást helyettesítő ellátás megtérítésére vonatkozó igényüket az intézményre alkalmazandó jog alapján érvényesíthetik.
      11. cikk
      Az alkalmazandó jog tárgyi hatálya
      A tartási kötelezettségekre alkalmazandó jognak többek között a következőket kell meghatároznia:

                  a)

                  a jogosult tartás iránti jogainak fennállását és terjedelmét, valamint azt, hogy kivel szemben gyakorolhatja azokat;

                  b)

                  azt, hogy a jogosult mennyiben követelhet visszamenőlegesen tartást;

                  c)

                  a tartás összegének kiszámítási alapját és indexálását;

                  d)

                  azt, hogy ki jogosult eljárást indítani tartással kapcsolatos ügyben, kivéve azokat a kérdéseket, amelyek az eljárási képességhez és az eljárás során történő képviselethez kapcsolódnak;

                  e)

                  az elévülési időt;

                  f)

                  a tartásra kötelezett kötelességének mértéke, amennyiben a jogosult számára tartást helyettesítő ellátást nyújtó közintézmény az ellátás visszatérítését igényli.

            12. cikk
      A vissza- és továbbutalás kizárása
      A jegyzőkönyvben a „jog” kifejezés az adott államban hatályos anyagi jogot jelenti, a kollíziós szabályok kivételével.
      13. cikk
      Közrend
      A jegyzőkönyv alapján meghatározott jog alkalmazása kizárólag olyan mértékben tagadható meg, amennyiben az alkalmazás hatásai nyilvánvalóan ellentétesek lennének az eljáró bíróság államának közrendjével.
      14. cikk
      A tartás összegének megállapítása
      Még abban az esetben is, ha az alkalmazandó jog másképpen rendelkezik, a tartás összegének megállapításakor figyelembe kell venni a jogosult szükségleteit és a kötelezett forrásait, valamit a jogosultnak a rendszeres tartásdíj fizetése helyett megítélt mindenfajta kompenzációt.
      15. cikk
      A jegyzőkönyv alkalmazásától való eltérés belső kollízió esetén
      (1)   Azon szerződő államok, amelyekben a tartási kötelezettségekre különböző jogrendszerek vagy jogszabályok vonatkoznak, nem kötelesek a jegyzőkönyv szabályait alkalmazni a kizárólag ezen különböző jogrendszerek vagy jogszabályrendszerek közötti kollízió esetén.
      (2)   Ez a cikk nem alkalmazandó a regionális gazdásági integrációs szervezetekre.
      16. cikk
      Nem egységes jogrendszerek – területi eltérések
      (1)   Olyan állam vonatkozásában, amelyben az ezen jegyzőkönyvben szabályozott bármilyen ügy tekintetében a különböző területi egységekben két vagy több jogrendszert vagy jogszabályrendszert kell alkalmazni:

                  a)

                  az állam jogára történő bármely hivatkozást – adott esetben – úgy kell értelmezni, hogy az az érintett területi egység hatályos jogára vonatkozik;

                  b)

                  az állam illetékes hatóságaira vagy közintézményeire történő hivatkozást – adott esetben – úgy kell értelmezi, hogy az érintett területi egység eljárásra jogosult hatóságaira vagy közintézményeire vonatkozik;

                  c)

                  az államban található szokásos tartózkodási helyre történő hivatkozást – adott esetben – úgy kell értelmezi, hogy az érintett területi egységben található szokásos tartózkodási helyre vonatkozik;

                  d)

                  a két személy közös állampolgársága szerinti államra való hivatkozást az adott állam joga által kijelölt területi egységre való hivatkozásként, vagy ilyen jellegű szabályozás hiányában az arra a területi egységre való hivatkozásként kell értelmezni, amelyhez a tartási kötelezettség a legszorosabban kapcsolódik;

                  e)

                  a személy állampolgársága szerinti államra való hivatkozást az adott állam joga által kijelölt területi egységre való hivatkozásként, vagy ilyen jellegű szabályozás hiányában az arra a területi egységre való hivatkozásként kell értelmezni, amellyel a személynek a legszorosabb a kapcsolata.

            (2)   A jegyzőkönyv alapján alkalmazandó jog meghatározása céljából, azon állam vonatkozásában, amely két vagy több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike az ezen jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyek tekintetében saját jogrendszerrel vagy jogszabályrendszerrel rendelkezik, a következő szabályokat kell alkalmazni:

                  a)

                  ha az államban léteznek olyan hatályos szabályok, amelyek meghatározzák, hogy mely területi egység joga az alkalmazandó, akkor ennek az egységnek a jogát kell alkalmazni;

                  b)

                  ilyen szabályok hiányában az (1) bekezdésben meghatározott területi egység jogát kell alkalmazni.

            (3)   Ez a cikk nem alkalmazandó a regionális gazdásági integrációs szervezetekre.
      17. cikk
      Nem egységes jogrendszerek – személyek joga közötti kollízió
      Azon állam vonatkozásában, amely az ezen jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyek tekintetében a személyek különböző csoportjaira két vagy több jogrendszerrel vagy jogszabályrendszerrel rendelkezik, a jegyzőkönyv alapján alkalmazandó jog meghatározása céljából az ilyen állam jogára való hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy az arra a jogrendszerre vonatkozik, amelyet ezen állam hatályos szabályai meghatároznak.
      18. cikk
      A tartásra vonatkozó korábbi hágai egyezményekkel való összhang
      A szerződő felek közötti kapcsolatban ez a jegyzőkönyv helyettesíti a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1973. október 2-i hágai egyezményt és a gyermektartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1956. október 24-i hágai egyezményt.
      19. cikk
      Más jogi okmányokkal való összhang
      (1)   Ez a jegyzőkönyv nem érinti azokat az egyéb nemzetközi jogi okmányokat, amelyeknek a szerződő államok részesei vagy azok lesznek, és amelyek a jegyzőkönyv által szabályozott ügyekre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, kivéve, ha a jogi okmány részes államai ezzel ellentétes tartalmú nyilatkozatot nem tesznek.
      (2)   Az (1) bekezdést kell alkalmazni az érintett államok közötti regionális vagy más természetű különleges kapcsolaton alapuló egységes jogszabályokra is.
      20. cikk
      Egységes értelmezés
      A jegyzőkönyv értelmezésekor figyelembe kell venni annak nemzetközi jellegét és az egységes alkalmazás előmozdításának szükségességét.
      21. cikk
      A jegyzőkönyv gyakorlati működésének felülvizsgálata
      (1)   A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia főtitkára szükség esetén különbizottságot hív össze a jegyzőkönyv gyakorlati működésének felülvizsgálatára.
      (2)   A felülvizsgálat céljából a szerződő felek együttműködnek a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalával a jegyzőkönyv alkalmazására vonatkozó ítélkezési gyakorlat összegyűjtése terén.
      22. cikk
      Átmeneti intézkedések
      Ez a jegyzőkönyv nem alkalmazható valamely szerződő államban olyan időszakra vonatkozóan igényelt tartásra, amely megelőzi a jegyzőkönyvnek az adott államban történő hatálybalépését.
      23. cikk
      Aláírás, megerősítés és csatlakozás
      (1)   Ezt a jegyzőkönyvet valamennyi állam aláírhatja.
      (2)   Ezt a jegyzőkönyvet az aláíró államoknak meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk.
      (3)   Ehhez a jegyzőkönyvhöz valamennyi állam csatlakozhat.
      (4)   A megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratokat a jegyzőkönyv letéteményesénél, a Holland Királyság Külügyminisztériumnál kell letétbe helyezni.
      24. cikk
      Regionális gazdasági integrációs szervezetek
      (1)   Azok a regionális gazdásági integrációs szervezetek, amelyek kizárólag független államokból állnak, és a jegyzőkönyv hatálya alá eső ügyek némelyikében vagy mindegyikében hatáskörrel rendelkeznek, ezt a jegyzőkönyvet szintén aláírhatják, elfogadhatják, jóváhagyhatják, illetve csatlakozhatnak hozzá. Ebben az esetben a regionális gazdásági integrációs szervezetet a szerződő államokéval megegyező jogok és kötelezettségek illetik meg olyan mértékben, amennyiben a szervezet a jegyzőkönyv által szabályozott ügyekben hatáskörrel rendelkezik.
      (2)   A regionális gazdásági integrációs szervezetek az aláírással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással egyidejűleg írásban értesítik a letéteményest azokról a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyekről, amelyek tekintetében a szervezet tagállamai hatáskörüket a szervezetre ruházták. A szervezetek az e bekezdés szerinti, legutóbb megküldött értesítésben meghatározott hatáskört érintő mindennemű változásról haladéktalanul, írásban értesítik a letéteményest.
      (3)   A regionális gazdásági integrációs szervezet az aláírással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással egyidejűleg a 28. cikk szerint nyilatkozhat arról, hogy a jegyzőkönyv által szabályozott valamennyi ügyben hatáskörrel rendelkezik, és hogy a jegyzőkönyv azokra a tagállamaira nézve, amelyek hatáskörüket a szóban forgó ügyben átruházták a regionális gazdasági integrációs szervezetre, a jegyzőkönyvnek a szervezet általi aláírása, elfogadása, jóváhagyása, illetve a szervezetnek a jegyzőkönyvhöz való csatlakozása erejénél fogva kötelező.
      (4)   A jegyzőkönyv hatálybalépése tekintetében a regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett okmányokat kizárólag akkor veszik figyelembe, ha a regionális gazdasági integrációs szervezet a (3) bekezdés értelmében e tekintetben egyértelmű nyilatkozatot tesz.
      (5)   Az ebben a jegyzőkönyvben a „szerződő államra” vagy „államra” tett hivatkozások – adott esetben – egyaránt vonatkoznak azokra a regionális gazdásági integrációs szervezetekre is, amelyek a jegyzőkönyv részes felei. Amennyiben a regionális gazdásági integrációs szervezet a (3) bekezdésnek megfelelően nyilatkozatot tesz, az ebben a jegyzőkönyvben a „szerződő államra” vagy „államra” tett hivatkozások – adott esetben – a szervezet tagállamaira is vonatkoznak.
      25. cikk
      Hatálybalépés
      (1)   Ez a jegyzőkönyv a 23. cikkben említett második megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.
      (2)   Ezt követően a jegyzőkönyv a következő napon lép hatályba:

                  a)

                  a jegyzőkönyvet később megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó, illetve ahhoz később csatlakozó államok vagy a 24. cikkben említett regionális gazdásági integrációs szervezetek tekintetében a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján;

                  b)

                  azon területi egységek tekintetében, amelyekre a jegyzőkönyv hatályát a 26. cikknek megfelelően kiterjesztették, az ugyane cikkben említett nyilatkozatról való értesítéstől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján.

            26. cikk
      Nem egységes jogrendszerekre vonatkozó nyilatkozatok
      (1)   Amennyiben egy államban két vagy több olyan területi egység is van, amelyben az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdésekre különböző jogrendszer vonatkozik, akkor az állam az aláíráskor, megerősítéskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor vagy csatlakozáskor a 28. cikknek megfelelően nyilatkozhat arról, hogy a jegyzőkönyv kiterjed-e valamennyi területi egységére vagy azok közül csak egyre vagy néhányra, és ezt a nyilatkozatot újabb nyilatkozat benyújtásával bármikor módosíthatja.
      (2)   Bármely ilyen nyilatkozatról értesíteni kell a letéteményest, és az értesítésben kifejezetten meg kell jelölni azokat a területi egységeket, amelyekre a jegyzőkönyv kiterjed.
      (3)   Ha egy állam e cikk alapján nem tesz nyilatkozatot, a jegyzőkönyv az adott állam összes területi egységére kiterjed.
      (4)   Ez a cikk nem alkalmazandó a regionális gazdásági integrációs szervezetekre.
      27. cikk
      Fenntartások
      A jegyzőkönyvvel kapcsolatban fenntartásnak helye nincs.
      28. cikk
      Nyilatkozatok
      (1)   A 24. cikk (3) bekezdésében és a 26. cikk (1) bekezdésében említett nyilatkozatokat az aláírással, megerősítéssel, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással egyidejűleg vagy azt követően bármikor meg lehet tenni, és azt bármikor módosítani lehet vagy vissza lehet vonni.
      (2)   A nyilatkozatról, módosításról és visszavonásról a letéteményest értesíteni kell.
      (3)   Az aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás időpontjában tett nyilatkozatok az érintett állam tekintetében a jegyzőkönyv hatálybalépésével egyidejűleg lépnek hatályba.
      (4)   A későbbiekben tett nyilatkozatok és a nyilatkozatok módosítása vagy visszavonása az értesítésnek a letéteményeshez való beérkezésétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lépnek hatályba.
      29. cikk
      Felmondás
      (1)   A jegyzőkönyv szerződő államai a jegyzőkönyvet a letéteményesnek címzett írásbeli értesítéssel felmondhatják. A felmondást korlátozni lehet a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó, nem egységes jogrendszerű állam bizonyos területi egységeire.
      (2)   A felmondás az értesítésnek a letéteményeshez való beérkezésétől számított tizenkét hónapos időszak lejártát követő hónap első napján hatályosul. Amennyiben az értesítésben ennél hosszabb felmondási időt határoznak meg, a felmondás az értesítésnek a letéteményeshez való beérkezésétől számított e hosszabb időszak lejártát követő napon hatályosul.
      30. cikk
      Értesítés
      A letéteményes értesíti a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia tagjait és a 23. és 24. cikknek megfelelően aláíró, megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozó többi államot és regionális gazdásági integrációs szervezetet az alábbiakról:

                  a)

                  a 23. és 24. cikkben említett aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás;

                  b)

                  a jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja a 25. cikkel összhangban;

                  c)

                  a 24. cikk (3) bekezdésében és a 26. cikk (1) bekezdésében említett nyilatkozatok,

                  d)

                  a 29. cikkben említett felmondás.

         A fentiek hiteléül az alulírott kellően meghatalmazott személyek aláírták ezt a jegyzőkönyvet.
         Kelt Hágában 2007. november 23-án, angol és francia nyelven, amely nyelvek mindegyike egyaránt hiteles, egyetlen példányban, amelyet a Holland Királyság kormányának levéltárában kell letétbe helyezni, és amelynek hiteles másolatát diplomáciai úton meg kell küldeni a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia azon tagállamainak, amelyek a huszonegyedik ülés idején már tagok voltak, és valamennyi más államnak, amely ezen az ülésen részt vett.


title: A Bizottság határozata (2001. június 6.) az Európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának létrehozásáról (az értesítés a C(2001) 1501. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0527

Hivatalos Lap L 191 , 13/07/2001 o. 0043 - 0044

		A Bizottság határozata(2001. június 6.)az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának létrehozásáról(az értesítés a C(2001) 1501. számú dokumentummal történt)(EGT vonatkozású szöveg)(2001/527/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,mivel:(1) Ahogy azt az EK-Szerződés 49. és 56. cikke megfogalmazza, a szolgáltatásnyújtás szabadsága és a tőke szabad mozgása a Közösség kiemelt célkitűzése.(2) A pénzügyi szolgáltatások valódi belső piacának létrehozása elengedhetetlen a fokozott gazdasági növekedéshez és a Közösségen belüli munkahely-teremtéshez.(3) A Bizottság pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési terve [1] számos intézkedést határoz meg a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megteremtésére.(4) Az Európai Tanács 2000. márciusi lisszaboni ülésén megkövetelte ennek a cselekvési tervnek 2005-ig történő végrehajtását.(5) A Tanács 2000. július 17-én létrehozta az európai értékpapírpiacok szabályozásával foglalkozó bölcsek bizottságát.(6) Végső jelentésében a bölcsek bizottsága két bizottság létrehozását javasolta; az európai értékpapír-bizottságot, amelyben a tagállamok magas rangú képviselői kapnak helyet, és az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságát, amelyben az értékpapírok területén hatáskörrel rendelkező felügyeleti szerv vezető beosztású képviselői vesznek részt, többek között a Bizottság részére történő tanácsadás céljából.(7) Az Európai Unió értékpapírpiacainak hatékonyabb szabályozásáról szóló állásfoglalásában a stockholmi Európai Tanács hivatalosan üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy létrehozza a független szabályozók bizottságát a bölcsek bizottsága jelentésében foglalt javaslat szerint.(8) Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának független véleményező, vita- és tanácsadó testületként kell segítenie a Bizottság tevékenységét az értékpapírok területén.(9) Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának hozzá kell járulnia közösségi jogszabályok következetes és határidő szerinti végrehajtásához a tagállamokban azáltal, hogy biztosítja a nemzeti felügyeleti hatóságok hatékonyabb együttműködését, átfogó vizsgálatokat végez és támogatja a legjobb gyakorlat alkalmazását [2].(10) Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának ki kell dolgoznia saját működési szabályait és szoros munkakapcsolatot kell kialakítania a Bizottsággal és az európai értékpapír-bizottsággal. Saját tagjai közül választ elnököt.(11) Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága minél hamarabb kiterjedt, nyílt és áttekinthető konzultációt folytat a piaci szereplőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal.(12) Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága kidolgozza saját eljárási szabályzatát, és teljes mértékben tiszteletben tartja a Szerződésben meghatározott intézmények előjogait és az intézményi egyensúlyt [3],A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkEzennel megalakul a Közösség értékpapírokkal foglalkozó független tanácsadó csoportja, az "európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága" (a továbbiakban: bizottság).2. cikkA bizottság feladata, hogy – vagy a Bizottság megkeresése alapján, az általa az ügy sürgősségének figyelembe vételével meghatározott határidőn belül, vagy pedig a bizottság saját kezdeményezésére – tanácsot adjon a Bizottságnak, különösen az értékpapírok területére vonatkozó végrehajtási intézkedések tervezetének elkészítése kapcsán.3. cikkA bizottság az értékpapírok területén hatáskörrel rendelkező nemzeti felügyeleti szervek magas rangú képviselőiből tevődik össze. Minden tagállam kijelöli saját hatáskörrel rendelkező felügyeleti szervének egy magas rangú képviselőjét, aki részt vesz a bizottság ülésein.A Bizottság részt vesz a bizottság ülésein és kijelöl egy magas rangú képviselőt, aki minden vitában részt vesz.A bizottság saját tagjai közül elnököt választ.A bizottság saját üléseire meghívhat szakértőket és megfigyelőket.4. cikkA bizottság szoros munkakapcsolatot alakít ki a Bizottsággal és az európai értékpapír-bizottsággal.Felállíthat munkacsoportokat.5. cikkA bizottság, mielőtt véleményt nyilvánítana a Bizottság előtt, minél hamarabb kiterjedt, nyílt és átlátható konzultációkat folytat a piaci szereplőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal.6. cikkA bizottság éves beszámolót nyújt be a Bizottságnak.7. cikkA bizottság eljárási szabályzatot fogad el, és kidolgozza működési feltételeit.8. cikkA bizottság 2001. június 7-én kezdi meg működését.Kelt Brüsszelben, 2001. június 6-án.a Bizottság részérőlFrederik Bolkesteina Bizottság tagja[1] COM(1999) 232 végleges.[2] Az Európai Tanács stockholmi állásfoglalása 6. pontjának harmadik bekezdéséből átvett szöveg.[3] Az Európai Tanács stockholmi állásfoglalása preambulumának utolsó bekezdéséből átvett szöveg.--------------------------------------------------


title: 2013/203/EU: A Tanács határozata ( 2013. április 22. ) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               27.4.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 117/6

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. április 22.)
   az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2013/203/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 103. és 352. cikkére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. december 10-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat a Svájci Államszövetséggel az Unió és a Svájci Államszövetség versenyjogi szabályai alkalmazására vonatkozó együttműködésről.

               (2)

               A Svájci Államszövetséggel folytatott tárgyalások véget értek.

               (3)

               A megállapodást – feltételezve annak megkötését – alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás aláírását, feltételezve a megállapodás megkötését (1).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, feltételezve annak megkötését.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. COVENEY

      (1)  A megállapodás szövege a megkötéséről szóló határozattal együtt kerül közzétételre.


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1458 határozata (2016. április 28.) az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, II. szakasz – Európai Tanács és Tanács

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/20

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1458 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, II. szakasz – Európai Tanács és Tanács
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2015)377 – C8-0201/2015) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 55., 99., 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0101/2016),

               1.

               elhalasztja a Tanács főtitkára számára az Európai Tanács és a Tanács 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítés megadásáról szóló határozatát;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, továbbá hogy gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 51., 2014.2.20.

      (2)  HL C 377., 2015.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 373., 2015.11.5., 1. o.

      (4)  HL C 377., 2015.11.13., 146. o.

      (5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: 2006/326/EK: A Tanács határozata ( 2006. április 27. ) a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló megállapodásnak az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megkötéséről

text:
               5.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 120/23

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. április 27.)
   a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló megállapodásnak az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megkötéséről
   (2006/326/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 61. cikke c) pontjára a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, valamint a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet (2) rendelkezései nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára.

               (2)

               A Bizottság megállapodást dolgozott ki az Európai Közösség és a Dán Királyság között az 1348/2000/EK rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztése érdekében.

               (3)

               A 2005/794/EK tanácsi határozattal (3) összhangban a megállapodást az Európai Közösség nevében 2005. szeptember 20-án aláírták, figyelemmel annak későbbi időpontban való esetleges megkötésére is.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (5)

               A Dánia helyzetéről szóló fent említett jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, és az nem kötelező, illetve nem alkalmazható Dániára.

               (6)

               Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítés megtételére jogosult személyt.

      Kelt Luxembourgban, 2006. április 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. PROKOP

      (1)  A Parlament 2006. március 23-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 160., 2000.6.30., 37. o.

      (3)  HL L 300., 2005.11.17., 53. o.


title: A Tanács 2003/170/IB határozata (2003. február 27.) az tagállamok bűnüldözési szervei által külföldre kiküldött összekötő tisztviselők közös alkalmazásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0170

Hivatalos Lap L 067 , 12/03/2003 o. 0027 - 0030

		A Tanács 2003/170/IB határozata(2003. február 27.)az tagállamok bűnüldözési szervei által külföldre kiküldött összekötő tisztviselők közös alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének a), b), és c) pontjára, 30. cikke (2) bekezdésének c) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Dán Királyság kezdeményezésére [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel:(1) 1998. december 3-i ülésén a bel- és igazságügyi miniszterekből álló Tanács elfogadta az Amszterdami Szerződésnek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó rendelkezései lehető legjobb végrehajtásáról [3] szóló tanácsi és bizottsági cselekvési tervet, amelynek 48. intézkedése előírja, hogy a Szerződés hatálybalépését követő öt éven belül intézkedéseket kell hozni az együttműködés és a közös kezdeményezések előmozdítására a képzés, az összekötő tisztviselők cseréje, a kiküldések, az eszközök alkalmazása és a kriminalisztikai kutatás terén.(2) 1998. december 11-i és 12-i bécsi ülésén az Európai Tanács 83. következtetésében támogatta az Amszterdami Szerződésnek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó rendelkezései lehető legjobb végrehajtásáról szóló tanácsi és bizottsági cselekvési tervet, 89. következtetésében pedig a szervezett bűnözés elleni fellépés fokozására hívott fel, tekintettel a Szerződés által megnyitott lehetőségekre.(3) Az 1999. október 15-i és 16-i tamperei ülésén az Európai Tanács felkérte a Tanácsot és a Bizottságot, az Európai Parlamenttel szorosan együttműködve, hogy segítse elő az Amszterdami Szerződés teljes és azonnali végrehajtását a belügyminiszterekből álló Tanács által 1998. december 3-án elfogadott, és az Európai Tanács 1998. december 11-i és 12-i bécsi ülésén támogatott cselekvési terv, valamint azon politikai iránymutatások és tényleges célkitűzések alapján, amelyek a határokon átnyúló bűnözés elleni harc céljából a rendőri együttműködés elmélyítését érintik és amelyekről Tamperében megállapodás született.(4) Az 1999. december 10-i és 11-i helsinki ülésén az Európai Tanács sürgette az Európai Uniót, hogy nemzetközi szinten fokozza erőfeszítéseit a kábítószerek iránti kereslet, illetve azok kínálatának csökkentése, valamint a bel- és igazságügy terén harmadik országokkal folytatott együttműködés fokozása által. Az Európai Tanács azt is megállapította, hogy az összes érintett hatóság közös erőfeszítésére lesz szükség, amelyben az Europol különösen szerepet kap.(5) A 2001. december 14-i és 15-i laekeni ülésén az Európai Tanács 37. következtetésében megerősítette a Tamperében meghatározott iránymutatásokat és célkitűzéseket, és azt is megállapította, hogy szükség volt új ösztönzést és iránymutatásokat adni a bizonyos területeken tapasztalható lemaradások behozása érdekében.(6) 1996. október 14-én a Tanács elfogadta a tagállamoknak az összekötő tisztviselőkkel kapcsolatos kezdeményezéseire vonatkozó közös keretrendszerről szóló 96/602/IB együttes fellépést [4].(7) Az együttes fellépés alkalmazása során szerzett tapasztalatokra tekintettel és figyelembe véve az Amszterdami Szerződés határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemről szóló rendelkezéseit, a tagállamok közötti együttműködést az összekötő tisztviselők számára kijelölt feladatokkal kapcsolatban, valamint összekötő tisztviselők harmadik országokhoz és nemzetközi szervezetekhez történő kiküldését erősíteni és fejleszteni kell.(8) Amennyiben az Europol-egyezményben [5] meghatározott feladatok végrehajtása szempontjából ez lényeges, az Europol együttműködési kapcsolatokat létesít és tart fenn harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel.(9) Az Europol harmadik országok és nemzetközi szervezetek széles körével létesített és fog létesíteni együttműködési kapcsolatokat.(10) Az Europolnak meg kell adni a szükséges támogatást és eszközöket, hogy az európai rendőrségi együttműködés központjaként hatékonyan működhessen. Az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy az Europol központi szerepet játszik a tagállamok hatóságai közötti együttműködésben a határokon átnyúló bűnözés felderítése terén a bűnözés megelőzésének, elemzésének és felderítésének uniós szintű támogatásával.(11) Az Europolnak lehetőséget kell adni, hogy bizonyos mértékig igénybe vegye a tagállamok harmadik országokba kiküldött összekötő tisztviselőit, ily módon erősítve az Europol operatív támogató funkcióját a nemzeti rendőri szervekkel kapcsolatban.(12) A tagállamok elismerik, hogy a tagállamok által a saját nemzeti igényeik figyelembevételével harmadik országokba és nemzetközi szervezetekhez kiküldött összekötő tisztviselők között máris kiterjedt együttműködés folyik. Szükséges azonban ezen összekötő tisztviselők közötti együttműködés bizonyos vonatkozásainak erősítése a tagállamok erőforrásainak lehető legjobb kihasználása érdekében.(13) A tagállamok között az ezen a területen folyó együttműködést az információcsere megkönnyítése érdekében erősíteni kell, tekintettel a határokon átnyúló súlyos bűnözés elleni küzdelemre.(14) A tagállamok különös fontosságot tulajdonítanak a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemnek, mivel úgy vélik, hogy az információcserével kapcsolatos együttműködés erősítése fokozza a nemzeti hatóságok képességét a bűnözés elleni hatékony küzdelemre. A tagállamok úgy vélik, az Europolnak központi szerepet kell játszania ebben.(15) E határozat célja, hogy szabályozza a határokon átnyúló súlyos bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdéseket.(16) A közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között 1985. június 14-én Schengenben kötött megállapodást végrehajtó egyezmény [6] (a továbbiakban: a Schengeni Megállapodást végrehajtó egyezmény) összekötő tisztviselők közös alkalmazására vonatkozó rendelkezéseit tovább kell fejleszteni, tekintettel a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem terén a tagállamok között folytatott együttműködés erősítésére.(17) Izland és Norvégia tekintetében e határozat a 8. cikk kivételével a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás [7] értelmében, amelyek a kérdéses megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK tanácsi határozat [8] 1. cikke (H) bekezdésében említett területekhez tartoznak.(18) Az Egyesült Királyság részt vesz e határozatban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat [9] 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban.(19) Írország részt vesz e határozatban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat [10] 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban.(20) A 96/602/IB tanácsi együttes fellépést és a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 47. cikke (4) bekezdését ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkMeghatározás(1) E határozatban az "összekötő tisztviselő" az egyik tagállam képviselője, akit egy bűnüldözési szerv egy vagy több harmadik országba vagy nemzetközi szervezethez küldött ki ezen országok hatóságaival vagy e szervezetekkel való kapcsolatok létesítése és fenntartása érdekében, a bűncselekmények megelőzéséhez és felderítéséhez történő hozzájárulás céljából.(2) E határozat nem sérti a tagállamok összekötő tisztviselőinek kötelezettségeik keretén belül meghatározott, a nemzeti jognak, a nemzeti igényeknek és bármely egyéb, a fogadó állammal vagy nemzetközi szervezettel kötött kedvezőbb megállapodásoknak megfelelő feladatait.2. cikkAz összekötő tisztviselők feladatai(1) Mindegyik tagállam biztosítja, hogy összekötő tisztviselői az információk gyűjtésének és cseréjének megkönnyítése és felgyorsítása érdekében közvetlen kapcsolatokat létesítsenek és tartsanak fenn a fogadó állam hatáskörrel rendelkező hatóságaival vagy a nemzetközi szervezettel.(2) Ezen kívül mindegyik tagállam összekötő tisztviselője hozzájárul az olyan információk gyűjtéséhez és cseréjéhez, amelyek felhasználhatók a határokon átnyúló súlyos bűnözés elleni küzdelemhez, beleértve az érintett államokban vagy nemzetközi szervezetekben működő jogrendszerre és az azokban rendelkezésre álló operatív módszerekre vonatkozó naprakészebb ismereteket biztosító információkat is.(3) Az összekötő tisztviselők kötelezettségeik keretében végzik feladataikat, a nemzeti jogukban megállapított – ezen belül a személyes adatok védelméről szóló – rendelkezéseknek, és a fogadó államokkal vagy nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodások rendelkezéseinek megfelelően.3. cikkÉrtesítés összekötő tisztviselők kiküldéséről(1) A tagállamok tájékoztatják egymást abbéli szándékukról, hogy összekötő tisztviselőket kívánnak kiküldeni harmadik államokba vagy nemzetközi szervezetekhez, az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát (a Főtitkárság) pedig minden évben az összekötő tisztviselők kiküldéséről, beleértve azok feladatait is, valamint az összekötő tisztviselők kiküldéséről szóló, a tagállamok közötti együttműködési megállapodásokról.(2) A Főtitkárság a tagállamoknak és az Europolnak küldendő éves összefoglalót dolgoz ki az összekötő tisztviselők tagállamok általi kiküldéséről, beleértve azok feladatait is, valamint az összekötő tisztviselők kiküldéséről szóló, a tagállamok közötti együttműködési megállapodásokról.4. cikkÖsszekötő tisztviselői hálózatok harmadik országokban(1) A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamoknak ugyanazon harmadik országba vagy nemzetközi szervezethez kiküldött összekötő tisztviselői rendszeresen találkozzanak, vagy akkor, ha erre a lényeges információk cseréjéhez szükség van. Az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő tagállam biztosítja, hogy összekötő tisztviselői kezdeményezzék az ilyen ülések megtartását. Amennyiben az elnökséget betöltő tagállamnak az érintett harmadik országban vagy nemzetközi szervezetnél nincs képviselője, a következő vagy az azután következő elnökséget betöltő tagállam képviselője kezdeményezi az ülések megtartását. A Bizottságot és az Europolt megfelelő esetben meg kell hívni az ilyen ülésekre.(2) A tagállamok biztosítják, hogy ugyanazon harmadik országba vagy nemzetközi szervezethez kiküldött összekötő tisztviselőik segítsék egymást a fogadó állam hatóságaival való kapcsolattartásban. Adott esetben a tagállamok megállapodhatnak arról, hogy összekötő tisztviselőik felosszák maguk között a feladatokat.(3) A tagállamok két- vagy többoldalú megállapodást köthetnek arról, hogy egy tagállam által egy harmadik országba vagy egy nemzetközi szervezethez kiküldött összekötő tisztviselők egyúttal egy vagy több más tagállam érdekeit is képviselik.5. cikkEgyüttműködés a tagállamok között a harmadik országokban tartózkodó összekötő tisztviselők útján történő információcsere tekintetében(1) A tagállamok biztosítják, hogy összekötő tisztviselőik harmadik országokban és nemzetközi szervezeteknél a nemzeti jog és a kapcsolódó nemzetközi jogi eszközök szerint, valamint a személyes adatok védelmét szabályozó vonatkozó rendelkezések betartása mellett saját nemzeti hatóságaik részére információt szolgáltathatnak más, olyan tagállamokat súlyosan fenyegető bűncselekményekről, amelyeket nem képviseli saját összekötő tisztviselő az érintett harmadik országban vagy nemzetközi szervezetnél. A nemzeti hatóságok a nemzeti joggal és a fenyegetés súlyosságával összhangban értékelik, kell-e értesíteni az érintett tagállamot.(2) A tagállamok összekötő tisztviselői harmadik országokban és nemzetközi szervezeteknél a nemzeti jog és a kapcsolódó nemzetközi jogi eszközök szerint, valamint a személyes adatok védelmét szabályozó vonatkozó rendelkezések betartása mellett más tagállamokat súlyosan fenyegető bűncselekményekről közvetlenül a kérdéses tagállam összekötő tisztviselőinek szolgáltathatnak információt, ha a tagállamnak van képviselője az érintett harmadik országban vagy nemzetközi szervezetnél.(3) A nemzeti joggal és a kapcsolódó nemzetközi jogi eszközökkel összhangban a harmadik országban vagy nemzetközi szervezetnél összekötő tisztviselővel nem rendelkező tagállamok a vonatkozó információk cseréjének céljából megkeresést intézhetnek egy másik tagállamhoz, amely rendelkezik összekötő tisztviselőkkel az érintett harmadik államban vagy nemzetközi szervezetnél.(4) A tagállamok saját nemzeti joguk és a kapcsolódó nemzetközi jogi eszközök szerint kezelik a (3) bekezdésben leírt megkereséseket, és a lehető leghamarabb nyilatkoznak arról, hogy az ilyen megkeresés teljesíthető-e.(5) A tagállamok a személyes adatok védelmét szabályozó vonatkozó rendelkezések betartására is figyelemmel, hozzájárulhatnak a közvetlen információcseréhez a harmadik országokba és nemzetközi szervezetekhez kiküldött összekötő tisztviselők, valamint más tagállamok hatóságai között.(6) Az (1) és (2) bekezdésben leírt feladatok elvégzése nem akadályozhatja az összekötő tisztviselőket eredeti feladataik ellátásában.6. cikkKözös szemináriumok összekötő tisztviselőknek(1) Az egy vagy több harmadik országba vagy nemzetközi szervezethez kiküldött összekötő tisztviselők közötti együttműködés fokozása érdekében, amennyiben meghatározott igény mutatkozik az érintett harmadik országra vagy nemzetközi szervezetre vonatkozó ismeretekre vagy az azokon belüli beavatkozásra, a tagállamok közös szemináriumokat tarthatnak a bűnözés trendjeiről és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem leghatékonyabb módszereiről, kellőképpen figyelembe véve az EU vívmányait. A Bizottságot és az Europolt az ilyen szemináriumokra meg kell hívni.(2) Az (1) bekezdésben leírt szemináriumokon való részvétel nem akadályozhatja az összekötő tisztviselőket eredeti feladataik ellátásában.7. cikkHatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok(1) A tagállamok hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságaikon belül kapcsolattartási pontokat jelölnek ki az e határozatban említett feladatok megkönnyítésére, és annak biztosítására, hogy a nemzeti kapcsolattartási pontok képesek hatékonyan és gyorsan ellátni feladataikat.(2) A tagállamok írásban tájékoztatják a Főtitkárságot a hatáskörrel rendelkező hatóságaiknál létrehozott kapcsolattartási pontokról, és az e határozat szerint végzett minden későbbi változtatásról. A Főtitkárság ezt az információt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi.(3) E határozatot a meglevő nemzeti rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni, különösen a hatáskörnek a kérdéses tagállamon belül különböző hatóságok és szolgálatok közötti megosztását illetően.8. cikkEuropol(1) A tagállamok a nemzeti joggal és az Europol-egyezménnyel összhangban megkönnyítik az Europol azon megkereséseinek feldolgozását, amelyek a tagállamok olyan harmadik országokba vagy nemzetközi szervezetekhez kiküldött összekötő tisztviselőitől való információszerzésre vonatkoznak, ahol az Europol nem rendelkezik képviselettel. Az Europol megkereséseit a tagállamok nemzeti egységeinek kell címezni, amelyek a nemzeti joggal és az Europol-egyezménnyel összhangban határoznak a megkeresésről. A tagállamok harmadik országokba vagy nemzetközi szervezetekhez kiküldött összekötő tisztviselőitől származó információkat a nemzeti joggal és az Europol-egyezménnyel összhangban kell továbbítani az Europolhoz.(2) Az összekötő tisztviselők feladatainak megállapításánál a tagállamok adott esetben figyelembe veszik azokat a feladatokat, amelyeket az Europol-egyezmény értelmében az Europolnak kell ellátnia.9. cikkAlkalmazás GibraltárraE határozatot alkalmazni kell Gibraltárra.10. cikkÉrtékelésA Tanács az elfogadásától számított két éven belül értékeli e határozatnak a végrehajtását.11. cikkHatályon kívül helyezés(1) A 96/602/IB együttes fellépés hatályát veszti.(2) A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 47. cikke (4) bekezdésének rendelkezése hatályát veszti.12. cikkHatálybalépésE határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követően 14 nappal lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2003. február 27-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Chrisochoïdis[1] HL C 176., 2002.7.24., 8. o.[2] Az Európai Parlament 2002. november 20-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL C 19., 1999.1.23., 1. o.[4] HL L 268., 1996.10.19., 2. o.[5] HL C 316., 1995.11.27., 2. o.[6] HL L 239., 2000.9.22., 19. o.[7] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[8] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[9] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[10] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.--------------------------------------------------


title: 2004/490/EGK, Euratom:Az Európai Unió tagállamai kormányai képviselőinek határozata (2004. május 1.) az Elsőfokú Bíróság tagjainak kinevezéséről

text:
               1.5.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 169/23

      AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK HATÁROZATA

   (2004. május 1.)
   az Elsőfokú Bíróság tagjainak kinevezéséről
   (2004/490/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 224. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 140. cikkére,
   tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításairól szóló okmányra („2003-as csatlakozási okmány”) és különösen annak 46. cikke (1) és (2) bekezdése b) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2003-as csatlakozási okmány 46. cikke (1) és (2) bekezdésének b) pontja az Elsőfokú Bíróság tíz bírájának kinevezéséről rendelkezik. E bírák közül ötnek a megbízatása 2004. augusztus 31-én jár le. E bírákat sorsolással kell kiválasztani. A többi bíró megbízatása 2007. augusztus 31-én jár le.

               (2)

               Ezért a fenti cikknek megfelelően, illetve az abban meghatározott sorsolást követően az Elsőfokú Bírósághoz további tíz bírót kell kinevezni.

               (3)

               A tizedik bíró kinevezése egy későbbi időpontban történik,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:
   1. cikk
   A 2004. május 1. és 2004. augusztus 31. közötti időtartamra az Elsőfokú Bíróság tagjaivá a következő személyeket nevezik ki:

               Küllike JÜRIMÄE asszony,

               Savvas S. PAPASAVVAS úr,

               Ottó CZÚCZ úr,

               Irena WISZNIEWSKA-BIALECKA asszony,

               Daniel ŠVÁBY úr.

         2. cikk
   A 2004. május 1. és 2007. augusztus 31. közötti időtartamra az Elsőfokú Bíróság tagjaivá a következő személyeket nevezik ki:

               Irena PELIKÁNOVÁ asszony,

               Ingrīda LABUCKA asszony,

               Vilenas VADAPALAS úr,

               Ena CREMONA asszony.

         3. cikk
   Ez a határozat 2004. május 1-jén lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2004. május 1-jén.

         A. ANDERSON

            az elnök


title: A Tanács határozata (1963. április 2.) a közös szakképzési politika megvalósítása általános elveinek megállapításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31963D0266

Hivatalos Lap 063 , 20/04/1963 o. 1338 - 1341 finn különkiadás fejezet 16 kötet 1 o. 0003  dán különkiadás sorozat I fejezet 1963-1964 o. 0022  svéd különkiadás fejezet 16 kötet 1 o. 0003  angol különkiadás sorozat I fejezet 1963-1964 o. 0025  görög különkiadás: fejezet 05 kötet 1 o. 0012  spanyol különkiadás fejezet 05 kötet 1 o. 0030  portugál különkiadás fejezet 05 kötet 1 o. 0030

		A Tanács határozata(1963. április 2.)a közös szakképzési politika megvalósítása általános elveinek megállapításáról(63/266/EGK)AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 128. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a Szerződés által a tagállamokra rótt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamoknak meg kell hozniuk a megfelelő intézkedéseket, hogy a munkaerő képzettsége alkalmazkodjon az általános gazdasági helyzet és a termelési technológia változásaihoz;mivel az egyes gazdasági szektorokban jelenleg végbemenő szerkezeti változások sürgős problémákat vetnek fel a szakképzés és átképzés terén, különös tekintettel a közös piac gyors bevezetésére a regionális politikák összehangolásával és a közös mezőgazdasági politika fokozatos megvalósításával egyetemben;mivel a közös szakképzési politikát, amely a Szerződés 128. cikke értelmében hozzájárul a nemzetgazdaságok és a közös piac harmonikus fejlődéséhez, a Szerződés általános célkitűzései és különösen a Preambulum és a 2. cikk fényében kell meghatározni;mivel a hatékony közös szakképzési politika megvalósítása hozzájárul a munkavállalók szabad mozgásának elősegítéséhez;mivel tiszteletben kell tartani a hivatás, a képzési és a munkahely megválasztásának szabadságát, amely minden ember alapvető joga;mivel mindenkinek lehetőséget kell biztosítani, hogy munkával töltött életének különböző szakaszaiban megfelelő alap- és továbbképzésben, valamint szükséges szakmai átképzésben részesülhessen;mivel a közös szakképzési politika megvalósításának általános elvei minden olyan fiatal és felnőtt szakképzésére vonatkoznak, akik szakmai tevékenységükben középvezetői állásra esélyesek, vagy már ilyen beosztásban dolgoznak; mivel különleges fontosságot kell tulajdonítani a tanárok és az oktatók alap- és továbbképzésének;mivel a következő általános elvekben megfogalmazott célkitűzések elérése nemcsak nemzeti szinten követel intézkedéseket, hanem megköveteli azt is, hogy a Bizottság a Szerződés alapján javaslatot tehessen a Tanácsnak vagy a tagállamoknak a megfelelő intézkedésekre; mivel ez a tagállamok és a Közösség hatáskörrel rendelkező intézményeinek szoros együttműködését eredményezi;mivel különösen a Bizottsághoz kapcsolódó tanácsadó bizottság felállításával kell biztosítani, hogy a tagállamoknak a szakképzés kérdéseiben érintett állami és magánjogi testületei egymással együttműködjenek;mivel a következő általános elvek vonatkoznak a Közösség jelenlegi gazdasági és szociális körülményeire; mivel ezek utólag fokozatosan bővíthetők a Közösségen belüli változó követelmények figyelembevételével,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:A közös szakképzési politika megvalósításának következő általános elvei kerülnek meghatározásra:Első elvA közös szakképzési politika összefüggő és fokozatos közös intézkedéseket jelent, amelyek magukban foglalják azt, hogy a tagállamok programokat állítanak össze, és biztosítják, hogy ezeket a programokat az ebben a határozatban megfogalmazott általános elveknek és az alkalmazásukra hozott intézkedéseknek megfelelően megvalósítják.Az általános elvek által lehetővé kell tenni, hogy mindenki megfelelő képzésben részesüljön, kellően figyelembe véve a hivatás, a képzési és a munkahely megválasztásának szabadságát.Az általános elveknek fiatalok és a felnőttek szakképzésével kell foglalkozniuk, akik szakmai tevékenységükben középvezetői állásra esélyesek, vagy már ilyen beosztásban dolgoznak.A tagállamok és a Közösség hatáskörrel rendelkező intézményeinek feladata, hogy ezeket az általános elveket a Szerződés keretén belül alkalmazza.Második elvA közös szakképzési politika alapvető célkitűzései a következők:a) Olyan feltételeket kell teremteni, amelyek mindenki számára garantálják a megfelelő szakképzést;b) A megfelelő képzési lehetőségeket kellő időben kell megszervezni annak érdekében, hogy a gazdaság különböző ágazataiban rendelkezésre álljon a szükséges munkaerő;c) A szakképzést az általános oktatásra építve olyan mértékben kell kiszélesíteni, amely kielégítően ösztönzi a személyiség harmonikus fejlődését, és amely megfelel a technológiai fejlődés, a termelés új módszerei, valamint a szociális és gazdasági fejlődés által támasztott követelményeknek;d) Mindenki számára lehetővé kell tenni, hogy megszerezze azt a műszaki tudást és szakértelmet, amely egy adott foglalkozás végzéséhez szükséges, valamint hogy elérje a képzés lehető legmagasabb szintjét, s közben különösen elő kell segíteni a fiatalok szellemi és lelki épülését, állampolgári nevelését és fizikai fejlődését;e) El kell kerülni az általános oktatás befejezése és a szakképzés megkezdése közötti átmenetet, illetve a szakképzés hátrányos megszakítását;f) Támogatni kell a munkával töltött élet különböző szakaszaiban a megfelelő szakmai alap- és továbbképzést és, amennyiben szükséges, az átképzést;g) Mindenki számára meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy irányultsága és képességei, szakmai tudása és tapasztalatai alapján, a szakmai fejlődés állandó lehetőségeinek biztosításával előléptessék, vagy új és magasabb szintű tevékenységekhez útmutatást kapjon;h) A szakképzés különböző formáit szorosan össze kell kapcsolni a gazdaság különböző ágazataival úgy, hogy egyrészt a szakképzés a legjobban kielégítse a gazdaság igényeit és a képzésben részt vevők érdekeit, másrészt a szakképzés által felvetett problémák az üzleti és szakmai körökben megkapják azt a figyelmet, amelyet megérdemelnek.Harmadik elvAmikor a közös szakképzési politika megvalósítása elkezdődik, különös fontosságot kell tulajdonítani:- nemzeti és közösségi szinten is a különböző termelési tevékenységet végző munkavállalók mennyiségi és minőségi igényeire vonatkozó előrejelzéseknek és becsléseknek,- a fiatalok és felnőttek számára kialakított állandó információs és útmutató rendszernek vagy pályatanácsadásnak, amely az egyéni képességek és a képzési és foglalkoztatási lehetőségek ismeretén alapul, valamint szoros együttműködésben áll a gazdaság termelő és elosztó ágazataival, a szakképzési szolgáltatásokkal és az iskolákkal,- annak a lehetőségnek, hogy mielőtt bárki hivatást választana magának, szakképzése ideje alatt és aktív munkával töltött életében bármikor igénybe vehesse a fentiekben biztosított rendszert.Negyedik elvAz általános elveknek megfelelően és a bennük foglalt, célkitűzések elérése érdekében a Bizottság javaslatot tehet a Tanácsnak vagy a tagállamoknak a Szerződés alapján szükséges megfelelő intézkedésekre.A Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve a szakképzés területén olyan vizsgálatokat folytat, vagy kutatásokat végez, amelyek biztosítják a közös politika megvalósítását, különösen abból a célból, hogy támogassa a foglalkoztatási lehetőségek bővülését és a munkavállalók földrajzi és foglalkoztatási mobilitását a Közösségen belül.A Bizottság összeállít egy listát a tagállamokban rendelkezésre álló képzési lehetőségekről, és összeveti azokat a meglévő követelményekkel abból a célból, hogy meghatározza a tagállamoknak a szükséges teendőket, és ha szükséges, prioritási sorrendet állítson fel; ha erre alkalom nyílik, ösztönzi a kétoldalú vagy többoldalú megállapodások megkötését.A Bizottság nyomon követi az ilyen intézkedések végrehajtását, összeveti eredményeiket, és azokat a tagállamok tudomására hozza.A Bizottságot a szakképzés területén számára kijelölt feladatok végrehajtása közben egy háromtagú tanácsadó bizottság segíti, amelynek összetételét és szabályait a Tanács határozza meg, miután kézhez kapta a Bizottság véleményét.Ötödik elvA Bizottság megtesz minden szükséges lépést, hogy minden hasznos információt, szakirodalmat és tananyagot összegyűjtsön, terjesszen és kicseréljen a tagállamok között annak érdekében, hogy támogassa a szakképzés állapotára és fejlődésére vonatkozó tények és kiadványok széles körű ismeretét a Közösségen belül, valamint hogy biztosítsa a használatos oktatási eszközök modernizációját. A Bizottság biztosítja különösen annak a szakirodalomnak a rendszeres terjesztését, amely az alkalmazott vagy a bevezetésre váró újításokra vonatkozik. A tagállamok megadnak a Bizottságnak minden szükséges segítséget és támogatást a különféle feladatok ellátásához, rendelkezésére bocsátanak minden hasznos információt, amely a szakképzés nemzeti rendszerének állapotára és fejlődésére vonatkozik.Hatodik elvA Bizottság a tagállamokkal együttműködve ösztönöz a szakképzés terén minden olyan közvetlen tapasztalatcserét, amely lehetővé teszi a szakképzésért felelős szolgáltatások és a terület szakemberei számára, hogy megismerkedjenek a Közösség más országaiban a szakképzés területén elért eredményekkel és újdonságokkal, valamint hogy tanulmányozzák azokat.E cseréket különösen konferenciák útján, valamint a szakképzési intézmények meglátogatását és az ott-tartózkodást magában foglaló programok segítségével valósítják meg.Hetedik elvA hatékony szakképzési politika egyik alapvető tényezője a tanárok és oktatók megfelelő képzése, akik számát növelni, valamint szakirányú és pedagógiai ismereteiket fejleszteni kell.A tagállamok, amennyiben szükséges, a Bizottság segítségével ösztönzik azokat az intézkedéseket, amelyek hozzájárulhatnak az ilyen jellegű képzés javításához és fejlesztéséhez, különösen azokat, amelyek folyamatos alkalmazkodást biztosítanak a gazdasági és műszaki téren történő fejlődéshez.A speciális képesítéssel rendelkező munkavállalók közül toborzott oktatók képzését elő kell segíteni. Törekedni kell az oktatók képzésének összehangolására; a tapasztalatcserét és egyéb hasonló eszközt, így különösen azokat, amelyeket a hatodik elv tartalmaz, fel lehet használni az összehangolási folyamat során.A Közösség országaiban különleges intézkedéseket kell bevezetni az olyan tanárok és az oktatók alap- és továbbképzésének támogatására, akik tevékenységüket a Közösség kedvezőtlen adottságú régióiban vagy a fejlődő államokban illetve területeken végzik, különösen a Közösséghez társult országokban.Nyolcadik elvA közös szakképzési politikát úgy kell megalkotni, hogy lehetőség nyíljon a képzés különböző szintjeinek fokozatos összehangolására.A Bizottság szükség szerint a tagállamokkal együttműködve a képzési követelmények szerint megfogalmazza a különböző foglalkozásokra vonatkozóan az egyes képzési szintekhez szükséges alapképzettségek egységesített leírását.Ezen leírások alapján törekedni kell a záróvizsgák sikeres megszerzéséhez szükséges színvonal összehangolására, különös figyelemmel a szakképzés elvégzését igazoló oklevelek és más bizonyítványok kölcsönös elismerésére.A tagállamok és a Bizottság ösztönzi az európai versenyek és vizsgák megtartását.Kilencedik elvA munkaerő-kínálat és -kereslet közötti általános egyensúly kialakítása érdekében, valamint figyelembe véve az erre a célra készült előrejelzéseket, a tagállamok és a Bizottság együttműködhetnek a megfelelő lépések megtételében, különösen a megfelelő képzési programok kidolgozásában.Az ilyen lépéseknek és programoknak a felnőttek gyors képzését és a szakmai átképzést kell szolgálniuk, figyelembe véve a gazdasági növekedést vagy pangást, a technológiai és szerkezeti változások okozta helyzeteket, valamint bizonyos foglalkozások, foglalkozási csoportok vagy egyes régiók különleges követelményeit.Tizedik elvA közös szakképzési politika általános elveinek alkalmazásakor külön figyelmet kell szentelni az egyes ágazatok vagy személyek bizonyos csoportjai különleges problémáinak; ezekre vonatkozóan speciális intézkedéseket lehet hozni.A közös szakképzési politika megvalósítását célzó intézkedések együttesen is finanszírozhatók.Kelt Brüsszelben, 1963. április 2-án.a Tanács részérőlaz elnökEugène Schaus[1] HL 31., 1962.4.26., 1034/62. o.--------------------------------------------------