title: A Tanács 2009/907/KKBP határozata ( 2009. december 8. ) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló 2008/851/KKBP együttes fellépés módosításáról

text:
               9.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 322/27

      A TANÁCS 2009/907/KKBP HATÁROZATA

   (2009. december 8.)
   a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló 2008/851/KKBP együttes fellépés módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 28. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2008. november 10-én elfogadta a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló 2008/851/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               A művelet első éve során szerzett tapasztalatok alapján a 2008/851/KKBP együttes fellépést módosítani kell annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Európai Unió által vezetett tengeri erők hozzájárulhasson a Szomália partjainál folytatott halászati tevékenységek ellenőrzéséhez.

               (3)

               A Szomália partjainál folytatott kalóztámadások és fegyveres rablások továbbra is veszélyeztetik a térségbeli hajózást, és különösen az élelmiszersegélyeknek az Élelmezési Világprogram általi eljuttatását a szomáliai lakosság számára.

               (4)

               A művelet időtartamát ezért egy évvel meg kell hosszabbítani.

               (5)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2009. november 30-án elfogadta a 1897. (2009) sz. határozatot.

               (6)

               A 2008/851/KKBP együttes fellépést ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2008/851/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

               a)

               az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „(3)   Az Atalanta emellett hozzájárul a Szomália partjainál folytatott halászati tevékenységek ellenőrzéséhez.”;

               b)

               a 2. cikkben az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

                           „f)

                           kapcsolatot teremt a Szomália partjainál folytatott kalóztámadások és fegyveres rablások elleni küzdelemben a térségben részt vevő szervezetekkel, szervekkel és államokkal, különösen a Tartós Szabadság elnevezésű hadművelet keretében működő »Egyesített Erők 150« tengeri erővel;

                           g)

                           azt követően, hogy a szárazföldön megfelelő mértékű előrelépéseket tettek a tengeri kapacitásépítés terén – ideértve az információcserével kapcsolatos biztonsági intézkedéseket is –, segítséget nyújt a szomáliai hatóságoknak azáltal, hogy a rendelkezésükre bocsátja a halászati tevékenységekre vonatkozóan a művelet során összegyűjtött adatokat.”;

               c)

               a 16. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   Az EU katonai művelete 2010. december 12-én fejeződik be.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. BILDT

      (1)  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.


C 227 E/44             HU                            Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                             2006.9.21.
2005. szeptember 27., kedd
                         A BIZOTTSÁG ÁLTAL                                                          A PARLAMENT
                          JAVASOLT SZÖVEG                                                           MÓDOSÍTÁSAI
                                                               Módosítás: 6
                                                                3d. cikk (új)
                                                                           3d. cikk
                                                                           A megállapodás 7. cikk (1) bekezdése értelmében létrehozott
                                                                           vegyes bizottság első ülésének megrendezésekor a Bizottság
                                                                           tájékoztatja a Comore-szigetek hatóságait a hajótulajdo-
                                                                           nosok képviselőinek a vegyes bizottság további ülésein
                                                                           történő részvételéről.
             P6_TA(2005)0347
             Matsakis úr mentelmi joga
             Az Európai Parlament határozata a Marios Matsakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló
                                                      kérelemről (2004/2194(IMM))
             Az Európai Parlament,
             – tekintettel a Ciprusi Köztársaság főügyésze által 2004. szeptember 20-án eljuttatott és a 2004. október
                 13-i plenáris ülésen bejelentett, Marios Matsakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,
             – tekintettel a 2004. október 14-i plenáris ülésen bejelentett levélre, amelyben Marios Matsakis vitatta a
                 főügyész jogosultságát a mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem beterjesztésére,
             – tekintettel a ciprusi európai parlamenti képviselők mentelmi jogának felfüggesztése tekintetében a
                 főügyész jogosultságát megerősítő két levélre, amelyet a Ciprusi Köztársaság állandó képviselője
                 2004. október 13-án és 2005. február 10-én küldött az Európai Parlament elnökének,
             – tekintettel a ciprusi legfelső bíróság elnöke által 2005. június 16-án eljuttatott levélre,
             – miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Marios Matsakist,
             – tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv
                 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján
                 történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,
             – tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i itéletére (1),
             – tekintettel a Ciprusi Köztársaság alkotmányának 83. és 113. cikkére,
             – tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, és különösen annak
                 (4) bekezdésére,
             – tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0268/2005);
             1. megállapítja, hogy a Ciprusi Köztársaság 83. és 113. cikke értelmében a Ciprusi Köztársaság főügyésze
             az illetékes hatóság a képviselők mentelmi jogának felfüggesztése iránti kérelem tekintetében;
             (1) 101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. Wybot kontra Faure és
                  társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.).
 ---pagebreak--- 2006.9.21.          HU                              Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                        C 227 E/45
                                                                                2005. szeptember 27., kedd
           2. úgy határoz, hogy felfüggeszti Marios Matsakis mentelmi jogát, azzal a feltétellel, hogy e felfüggesztés
           kizárólag az adott büntetőeljárásra vonatkozik, és az eljárásban a végleges ítélet meghozataláig Matsakis úr
           mentességet élvez a fogvatartás és vizsgálati fogság bármely formája, illetve minden egyéb intézkedés alól,
           amely őt akadályozhatja az európai parlamenti képviselői mandátumához kapcsolódó feladatainak
           ellátásában;
           3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa e határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Ciprusi Köztársaság
           főügyészének.
           P6_TA(2005)0348
           Adatok visszatartása a bűnözés – ideértve a terrorcselekményeket is – elleni harc
           érdekében *
           Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Francia Köztársaság, Írország, a Svéd Királyság és
           az Egyesült Királyság a nyílt elektronikus kommunikációs szolgáltatások nyújtásával összefüg-
           gésben feldolgozásra és megőrzésre kerülő vagy nyílt kommunikációs hálózatokon rendelkezésre
           álló adatok megelőzés, nyomozás, bűntények feltárása, valamint a terrorizmus elleni küzdelmet is
           magában foglaló bűnüldözés céljából történő tárolására vonatkozó tanácsi kerethatározatra
                          irányuló kezdeményezéséről (8958/2004 – C6-0198/2004 – 2004/0813(CNS))
           (Konzultációs eljárás)
           Az Európai Parlament,
           – tekintettel a Francia Köztársaság, Írország, a Svéd Királyság és az Egyesült Királyság kezdeményezésére
               (8958/2004) (1),
           – tekintettel az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
           – tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a
               Parlamenttel (C6-0198/2004),
           – tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,
           – tekintettel eljárási szabályzata 93., 51. és 35. cikkére,
           – tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0174/2005);
           1.    elutasítja a Francia Köztársaság, Írország, a Svéd Királyság és az Egyesült Királyság kezdeményezését;
           2. felhívja a Francia Köztársaságot, Írországot, a Svéd Királyságot és az Egyesült Királyságot, hogy vonják
           vissza kezdeményezésüket;
           3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Francia
           Köztársaság, Írország, a Svéd Királyság és az Egyesült Királyság kormányainak.
           (1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.


title: 2013/465/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUMM Georgia/1/2013 határozata ( 2013. szeptember 13. ) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Georgia) vezetőjének kinevezéséről

text:
               21.9.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 251/12

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUMM GEORGIA/1/2013 HATÁROZATA
   (2013. szeptember 13.)
   az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Georgia) vezetőjének kinevezéséről
   (2013/465/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról (EUMM Georgia) szóló, 2010. augusztus 12-i 2010/452/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a 2010/452/KKBP tanácsi határozat értelmében és a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik, hogy meghozza az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójának (EUMM Georgia) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

               (2)

               A PBB 2012. szeptember 14-én elfogadta Andrzej TYSZKIEWICZ, az EUMM Georgia vezetője megbízatásának 2013. szeptember 14-ig történő meghosszabbításáról szóló EUMM Georgia/1/2012 határozatot (2).

               (3)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2013. július 24-én javasolta, hogy Toivo KLAAR-t nevezzék ki az EUMM Georgia vezetőjévé a 2013. szeptember 15-től2014. december 14-ig terjedő időszakra,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság Toivo KLAAR-t nevezi ki az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójának (EUMM Georgia) vezetőjévé a 2013. szeptember 15-től2014. december 14-ig terjedő időszakra.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 13-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 213., 2010.8.13., 43. o.

      (2)  HL L 257., 2012.9.25., 15. o.


title: 2009/209/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (korábban a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja) 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtására alóli mentesítésről

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/142

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2008. április 22.)
   az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (korábban a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja) 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtására alóli mentesítésről
   (2009/209/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (korábban a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja) 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 21. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0113/2008),

               1.

               megadja az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (korábban a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja) igazgatója számára az Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban fejti ki;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 1. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 6. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/143

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2008. április 22.)
   az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (korábban a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja) 2006-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (korábban a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja) 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel az 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 21. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0113/2008),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2007. április 24-én a Parlament megadta a mentesítést a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának a Központ 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan, és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban (6) a Parlament többek között

                           —

                           megállapítja, hogy nem vezették be a tevékenységalapú irányítást, holott a Központ pénzügyi szabályzata – az általános költségvetésre alkalmazottaknak megfelelően – ezt írja elő az ellenőrzés teljesítményének javítása céljából,

                           —

                           felszólította a Központot, hogy vezessen be tervezési és irányítási rendszert a felszerelései beszerzésére, és megjegyezte, hogy az ügynökség nem ellenőrizte rendszeresen a készleteit,

                           —

                           megállapította, hogy különféle hiányosságok vannak a Központ belső ellenőrzési rendszerében, és hogy a feladatok elkülönítésének elvét nem alkalmazták szigorúan, különösen, ami a kezdeményezési és ellenőrzési feladatokat illeti;

   Általános észrevételek, amelyek az uniós ügynökségek horizontális kérdéseivel kapcsolatosak, és ezáltal minden egyes ügynökség mentesítési eljárása szempontjából jelentőséggel bírnak

               1.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött 24 ügynökség és egyéb kapcsolódó szerv költségvetése 2006-ban összesen 1 080,5 millió EUR-t tett ki (közülük 271 millió EUR-val a legnagyobb az Európai Újjáépítési Ügynökség, 5 millió EUR-val pedig a legkisebb az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) költségvetése volt);

               2.

               rámutat arra, hogy a pénzügyi ellenőrzés és mentesítés hatálya alá tartozó külső uniós szervek köre jelenleg nemcsak a hagyományos szabályozó ügynökségeket öleli fel, hanem az egyes konkrét programok megvalósítása érdekében felállított végrehajtó ügynökségeket is, és a közeljövőben a köz- és magánszféra partnersége keretében létrehozott közös vállalkozásokra (közös technológiai kezdeményezések) is ki fog terjedni;

               3.

               a Parlament vonatkozásában megállapítja, hogy a mentesítési eljárás hatálya alá tartozó ügynökségek száma az alábbiak szerint alakult: 2000-es költségvetési év: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 szabályozó ügynökség és 2 végrehajtó ügynökség (a Számvevőszék által ellenőrzött, ugyanakkor belső mentesítési eljárás alá tartozó két ügynökségen kívül);

               4.

               ezért arra a következtetésre jut, hogy az ügynökségek/kapcsolódó szervek költségvetésének méretéhez viszonyítva az ellenőrző/mentesítési eljárás nehézkessé és aránytalanná vált; utasítja illetékes bizottságát, hogy végezze el az ügynökségek és kapcsolódó szervek mentesítési eljárásának széles körű felülvizsgálatát egy egyszerűbb és racionálisabb megközelítés kialakítása érdekében, az elkövetkező években egyedi mentesítési jelentést igénylő szervek egyre növekvő számára tekintettel;

         Alapvető megfontolások

               5.

               kéri a Bizottságot, hogy új ügynökségek létrehozása előtt vagy már meglévők átalakítása során adjon világos magyarázatot az alábbi elemekre vonatkozóan: az ügynökség típusa, célkitűzései, belső irányítási struktúrája, termékei, szolgáltatásai, főbb eljárásai, célcsoportja, megrendelői és érdekelt felei, hivatalos kapcsolatai külső szereplőkkel, költségvetési felelőssége, pénzügyi tervezése, valamint személyzeti politikája;

               6.

               kéri, hogy minden ügynökséget a közte és a felelős főigazgatóság között kialakított éves teljesítménymegállapodás vezéreljen, amelynek tartalmaznia kell a következő év fő célkitűzéseit, a pénzügyi keretet és a teljesítmény mérésére szolgáló egyértelmű mutatókat;

               7.

               kéri, hogy az ügynökségek teljesítményét rendszeresen (és ad hoc jelleggel) ellenőrizze a Számvevőszék vagy más független könyvvizsgáló; úgy véli, hogy ennek nem szabadna csupán a pénzügyi irányítás és a közpénzek helyes felhasználásának hagyományos elemeire korlátozódnia, hanem az irányítás hatékonyságára és eredményességére is ki kellene terjednie, és az egyes ügynökségek pénzügyi irányítására vonatkozó minősítést is tartalmaznia kellene;

               8.

               álláspontja szerint azon ügynökségek esetében, amelyek folyamatosan túlbecsülik költségvetési szükségleteiket, a be nem töltött álláshelyek alapján technikai csökkentést kell végrehajtani; úgy véli, hogy hosszú távon ez az ügynökségek célhoz kötött bevételeinek csökkenését és ezáltal alacsonyabb igazgatási költségeket eredményez majd;

               9.

               megjegyzi, hogy súlyos problémát jelent, hogy számos ügynökséget bírálnak a közbeszerzési szabályok, a költségvetési rendelet, a személyzeti szabályzat stb. betartásának hiánya miatt; úgy véli, hogy ennek fő oka az, hogy a legtöbb szabályzatot és a költségvetési rendeletet nagyobb intézményekre szabták, valamint hogy a legtöbb kisebb ügynökség nem rendelkezik a szabályozási követelmények betartásához szükséges kritikus tömeggel; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy próbáljon gyors megoldást találni a hatékonyság növelésére azáltal, hogy a kritikus tömeg biztosítása céljából összevonja több ügynökség igazgatási funkcióit (figyelembe véve az ügynökségekre és költségvetési függetlenségükre vonatkozó alapvető szabályozás szükségszerű megváltoztatását), vagy sürgősen dolgozzon ki az ügynökségekre vonatkozó olyan speciális szabályokat (különösen végrehajtási szabályokat), amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az ügynökségek teljes mértékben meg tudjanak felelni a szabályozásoknak;

               10.

               ragaszkodik ahhoz, hogy az előzetes költségvetési tervezet megalkotásakor a Bizottság vegye figyelembe a költségvetés egyes ügynökségek általi, előző években történő végrehajtásának eredményeit, különös tekintettel az n-1. évre, és az adott ügynökség kérésének megfelelően vizsgálja felül a költségvetést; felkéri illetékes bizottságát e felülvizsgálat tiszteletben tartására, illetve arra, hogy – amennyiben a Bizottság ezt nem teszi meg – saját maga vizsgálja felül és tegye reálisabbá a kérdéses költségvetést, az adott ügynökség abszorpciós és végrehajtási kapacitásának megfelelően;

               11.

               emlékeztet a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy bármely ügynökség hozzáadott értékéről szóló negatív értékelés esetén tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának átalakítására vagy az ügynökség bezárására; megjegyzi, hogy a Bizottság 2007-ben egyetlen értékelést sem végzett; ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítési határozatot megelőzően a Bizottság legalább öt ilyen értékelést mutasson be, kezdve a legrégebbi ügynökségekkel;

               12.

               úgy véli, hogy a Számvevőszék ajánlásait haladéktalanul végre kell hajtani, és az ügynökségek részére kifizetett támogatásokat összhangba kell hozni azok valós készpénzszükségleteivel; úgy gondolja továbbá, hogy az általános költségvetési rendelet módosításait bele kell foglalni az ügynökségekre vonatkozó költségvetési keretrendeletbe és az ügynökségek külön pénzügyi szabályzataiba;

         Az adatok közlése

               13.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek között nincsen egységes megközelítés a kérdéses pénzügyi évben végzett tevékenységek ismertetésére, a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló elszámolásokra és jelentésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy a megbízhatósági nyilatkozatot az ügynökség igazgatójának kell-e megfogalmaznia; megállapítja, hogy nem minden ügynökség tesz egyértelmű különbséget a) az ügynökség tevékenységének a nyilvánosság előtti bemutatása; és b) a költségvetés teljesítéséről és pénzgazdálkodásáról szóló technikai jelentés között;

               14.

               megjegyzi, hogy míg a Bizottság állandó iránymutatásai a tevékenységi jelentések elkészítésére vonatkozóan nem írják elő kifejezetten, hogy az ügynökségek igazoló nyilatkozatot készítsenek, mégis számos igazgató így tett 2006-ban, s egy esetben ez lényeges fenntartást tartalmazott;

               15.

               emlékeztet 2005. április 12-i állásfoglalásának (7) (27) bekezdésére, amelyben felkéri az ügynökségek igazgatóit, hogy a pénzügyi és igazgatási információkkal együtt benyújtott éves tevékenységi jelentéseket ezentúl a műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó, a Bizottság főigazgatói által aláírt nyilatkozatokhoz hasonló megbízhatósági nyilatkozat is kísérje;

               16.

               kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa az ügynökségekre vonatkozó állandó iránymutatásokat;

               17.

               emellett javasolja a Bizottságnak, hogy az ügynökségekkel közösen dolgozzon ki egy valamennyi ügynökségre és kapcsolódó szervezetre alkalmazható harmonizált modellt, amely határozott különbséget tesz az alábbiak között:

                           —

                           a szervezet működéséről, tevékenységéről és eredményeiről beszámoló, széles olvasóközönségnek szánt éves jelentés,

                           —

                           pénzügyi kimutatás és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés,

                           —

                           a Bizottság főigazgatói által készített tevékenységi jelentésekhez hasonló tevékenységi jelentés,

                           —

                           a szervezet igazgatója által aláírt igazoló nyilatkozat bármely egyéb fenntartással vagy megjegyzéssel együtt, amelyekre szükségesnek tartja felhívni a mentesítő hatóság figyelmét;

         A Számvevőszék általános megállapításai

               18.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását (éves jelentés 10.29. bekezdése (8)), miszerint a Bizottság által a Közösség költségvetéséből finanszírozott támogatások kifizetése nem az ügynökségek készpénzszükségleteinek kellően megalapozott felbecslésén alapul, és az előző évről áthozott összegekkel együtt ez jelentős készpénzállomány fenntartásához vezet; tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék javaslatát, hogy az ügynökségek részére kifizetett támogatások legyenek összhangban azok valós készpénzszükségleteivel;

               19.

               megjegyzi, hogy 2006 végére még 14 ügynökségnek kell bevezetnie az ABAC számviteli rendszert (éves jelentés, a 10.31. bekezdés lábjegyzete);

               20.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését (éves jelentés 1.25. bekezdése) a ki nem vett szabadságokra egyes ügynökségeknél elhatárolt kiadásokra vonatkozóan; rámutat, hogy a Számvevőszék három ügynökség (Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP), CEPOL és Európai Vasúti Ügynökség) esetében a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában fenntartásokat fogalmazott meg (2005-ben: CEDEFOP, Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, Európai Újjáépítési Ügynökség);

         Belső ellenőrzés

               21.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 185. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság belső ellenőre egyben az uniós költségvetés terhére támogatásban részesülő szabályozó ügynökségek belső ellenőre is; rámutat arra, hogy a belső ellenőr minden egyes ügynökség igazgatói testületének és igazgatójának jelentést készít;

               22.

               felhívja a figyelmet a belső ellenőr 2006-os éves tevékenységi jelentésében megfogalmazott alábbi fenntartásra:
               „A Bizottság belső ellenőre a személyi erőforrások hiánya miatt nincs abban a helyzetben, hogy kellő mértékben megfeleljen a költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott, a közösségi szervek belső ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeinek”;

               23.

               tudomásul veszi ugyanakkor a Számvevőszék 2006-os tevékenységi jelentésében tett megjegyzését, miszerint 2007-től a Bizottság által a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) számára biztosított további személyi erőforrásokkal valamennyi működő szabályozó ügynökséget évente belső ellenőrzés alá fogják vetni;

               24.

               tudomásul veszi a költségvetési rendelet 185. cikke alapján az IAS általi ellenőrzésre kötelezett szabályozó és végrehajtó ügynökségek, valamint közös vállalkozások egyre növekvő számát; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az illetékes parlamenti bizottságot arról, hogy az IAS rendelkezésére álló személyi erőforrások elegendőek lesznek-e valamennyi ilyen szervezet éves ellenőrzésének lefolytatására az elkövetkező években;

               25.

               megjegyzi, hogy a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikkének (5) bekezdése alapján valamennyi ügynökségnek minden évben el kell küldenie a mentesítésért felelős hatóságnak és a Bizottságnak az igazgató által összeállított jelentést, amely összefoglalja a belső ellenőr által végzett belső ellenőrzések számát és típusát, a javasolt ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket; kéri az ügynökségeket, hogy jelezzék, ez megtörtént-e, és ha igen, milyen formában;

               26.

               a belső ellenőrzési képességekre vonatkozóan és különösen a kisebb ügynökségek tekintetében tudomásul veszi a belső ellenőr által a Parlament illetékes bizottsága előtt 2006. szeptember 14-én tett javaslatot arra vonatkozóan, hogy a kisebb ügynökségek számára engedélyezni kellene a belső ellenőri szolgáltatások magánszektorból történő igénybevételét;

         Az ügynökségek értékelése

               27.

               emlékeztet az ECOFIN Költségvetési Tanács 2007. július 13-i ülését megelőző egyeztetés során a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott közös nyilatkozatra (9), amelyben kérik i. a Bizottság által értékelni kívánt ügynökségek; és ii. a már értékelt ügynökségek jegyzékét, továbbá a főbb megállapítások összefoglalását;

         Fegyelmi eljárások

               28.

               megjegyzi, hogy méretüknél fogva az egyes ügynökségek számára nehézséget jelent megfelelő besorolási fokozatú munkatársakból álló eseti fegyelmi tanácsokat létrehozni, és hogy a Bizottság IDOC irodájának (Vizsgálati és Fegyelmi Iroda) hatásköre nem terjed ki az ügynökségekre; felhívja az ügynökségeket, hogy fontolják meg egy több ügynökséget átfogó fegyelmi tanács felállítását;

         Az intézményközi megállapodás tervezete

               29.

               emlékeztet a Bizottság által benyújtott, az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodástervezetre (COM(2005) 59), amely az európai szabályozási ügynökségek létrehozására, felépítésére, működésére, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó horizontális keret kialakítására irányult; megjegyzi, hogy a tervezet hasznos kezdeményezés az ügynökségek létrehozásának és működtetésének ésszerűsítése irányában; rámutat a Bizottság 2006-os összefoglaló jelentésében foglalt megállapításra (COM(2007) 274, 3.1. bekezdés), amely szerint annak ellenére, hogy a tervezet közzétételét követően elakadtak a tárgyalások, a lényegi kérdésekről folytatott vitát 2006 végén újrakezdte a Tanács; sajnálatát fejezi ki, hogy az elfogadás irányában nem lehetett további előrelépést tenni;

               30.

               ezért üdvözli a Bizottság arra tett kötelezettségvállalását, hogy 2008 folyamán közleményt terjeszt elő a szabályozási ügynökségek jövőjéről;

         Önfinanszírozó ügynökségek

               31.

               emlékeztet arra, hogy a két önfinanszírozó ügynökség esetében az igazgatótanács adja meg az igazgató számára a mentesítést; megjegyzi, hogy mindkét ügynökség jelentős felhalmozódott tartalékokkal rendelkezik az előző évekből átvitt, díjakból származó bevételeknek köszönhetően:

                           —

                           Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek: 281 millió EUR (10);

                           —

                           Közösségi Növényfajta-hivatal – pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek: 18 millió EUR (11);

         Konkrét észrevételek

               32.

               tudomásul veszi a Számvevőszék 2006-os jelentésében található megállapítást, miszerint az ügynökség az ideiglenes alkalmazottakkal kapcsolatos növekvő költségek fedezése érdekében anélkül csoportosított át 235 000 EUR-t a működési tartalékból (III. cím) a személyzeti kiadásokhoz (I. cím), hogy az átcsoportosítás okát az ügynökség pénzügyi szabályzatában megkövetelt módon dokumentálta volna;

               33.

               tudomásul veszi, hogy a költségvetési eredménykimutatás szerint az ügynökség 2006-ban 1 170 985 EUR összegű pozitív mérleget térített vissza a Bizottságnak;

               34.

               emlékeztet arra, hogy 2006. decemberében az IB-Tanács megállapodásra jutott a Központ mandátumának meghosszabbításáról, és arról, hogy a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja átalakul Alapjogi Ügynökséggé;

               35.

               sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2006-os és a 2007-es munkaprogramra vonatkozó éves jelentés és a beszámoló viszonylag kevés információt tartalmaz a költségvetés végrehajtásáról, a pénzügyi jelentéstételről, a kockázatokról, az értékelésről, illetve az ellenőrzésről; felkéri az ügynökséget, hogy javítson pénzügyi jelentéstétele színvonalán, és tegye közzé a honlapján éves tevékenységi jelentését.

               36.

               hangsúlyozza, hogy munkaerő-felvételi eljárásai során az Ügynökségnek tiszteletben kell tartania a személyzeti szabályzatban foglalt rendelkezéseket és célokat;

               37.

               üdvözli az ügynökség azirányú törekvéseit, hogy eleget tegyen a Számvevőszék észrevételeinek, és felhívja az ügynökséget, hogy folytassa pénzgazdálkodásának fejlesztését.

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 1. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 6. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 187., 2008.7.15., 92. o.

      (7)  Az Európai Parlament állásfoglalása, amely tartalmazza a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatot kísérő megjegyzéseket (HL L 196., 2005.7.27., 127. o.).

      (8)  HL C 273., 2007.11.15., 1. o.

      (9)  DS 605/1/07 Rev 1. tanácsi dokumentum.

      (10)  Forrás: Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 141. o.).

      (11)  Forrás: Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 135. o.).


title: A Tanács határozata (2001. március 12.) a Közösségnek a Nemzetközi Ólom és Cink Kutatócsoportban való részvételéről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0221

Hivatalos Lap L 082 , 22/03/2001 o. 0021 - 0027

		A Tanács határozata(2001. március 12.)a Közösségnek a Nemzetközi Ólom és Cink Kutatócsoportban való részvételéről(2001/221/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A Nemzetközi Ólom és Cink Kutatócsoport (a továbbiakban: "NÓCK") hatásköri szabályait a csoportnak az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának védnöksége alatt 1959. májusában, New York-ban megrendezett alakuló ülésén elfogadták.(2) A NÓCK független, önálló, az ENSZ mellett működő kormányközi szervezet, amely a tagjai számára biztosítja:a) az ólom és a cink nemzetközi piacára vonatkozó pontos és időszerű adatokat; ésb) a rendszeres kormányközi egyeztetést az ólom és a cink nemzetközi kereskedelmét és egyéb kapcsolódó, a tagországok számára fontos kérdéseket illetően.(3) A NÓCK munkájának túlnyomó részét hat bizottsága végzi: állandó, statisztikai és előrejelző, bánya- és kohó-projektek, újrahasznosítási, nemzetközi gazdasági és környezetvédelmi bizottságok. Ezenkívül a tagállamok ólom- és cinkipari vezető szakembereiből álló ipari tanácsadó testületében a Kutatócsoport elnöke látja el az elnöki feladatokat. A testület tanácsot ad a Kutatócsoport tagjai részére, és konzultáció céljából rendelkezésre áll.(4) Az ENSZ Közös Árualapja nemzetközi áruszervezetnek tekinti a NÓCK-t, ami feljogosítja a NÓCK-t arra, hogy a Közös Árualaphoz pályázatokat nyújtson be fejlesztési projektek támogatására.(5) A kormányokat és a WTO/GATT egyezmény aláíróit felkérték arra, hogy a NÓCK 1. eljárási szabályának megfelelően értesítsék az ENSZ Főtitkárát a hatásköri szabályok és az eljárási szabályzat elfogadásáról.(6) A NÓCK működését a tagországok kormányai finanszírozzák. A hozzájárulások összegének kiszámítása úgy történik, hogy a költségvetés egyik felét egyenlő mértékben elosztják a tagországok között, míg annak másik fele az egyes országok összes ólom- és cink kereskedelmének arányában oszlik meg közöttük.(7) A Közösség számos tagállama már részt vesz a NÓCK munkájában,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Közösség elfogadja a Nemzetközi Ólom és Cink Kutatócsoport hatásköri szabályait és eljárási szabályzatát.A Közösség az erre vonatkozó elfogadó okmányt az ENSZ Főtitkáránál letétbe helyezi.A hatásköri szabályokat és az eljárási szabályzatot e határozat melléklete tartalmazza.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az elfogadó okmánynak a Közösség nevében történő letétbe helyezésére jogosult személyeket.Kelt Brüsszelben, 2001. március 12-én.a Tanács részérőlaz elnökB. Ringholm--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA NEMZETKÖZI ÓLOM ÉS CINK KUTATÓCSOPORT HATÁSKÖRI SZABÁLYAITagság1. A Nemzetközi Ólom és Cink Kutatócsoport tagjai lehetnek az ENSZ tagállamok vagy más megfelelő szakosodott ügynökségek tagjainak kormányai, továbbá az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) azon szerződő felei, amelyek komoly érdekeltséggel rendelkezőnek tartják magukat az ólom és a cink termelése, fogyasztása vagy kereskedelme területén.Hatáskörök2. A Kutatócsoport lehetőséget nyújt a megfelelő kormányközi konzultációra az ólom, és/vagy a cink nemzetközi kereskedelméről, és általa megfelelőnek ítélt tanulmányokat készít az ólom és a cink nemzetközi helyzetéről, különös tekintettel a kereslet-kínálat helyzetéről, illetve annak valószínű alakulásáról szóló pontos tájékoztatás folyamatos biztosításának igényére. A Kutatócsoport ezért intézkedik a statisztikai adatok gyűjtéséről és terjesztéséről, felhasználva – amennyire lehetséges – a meglévő forrásokat.3. A Kutatócsoport szükség szerint kidolgozza az ólommal, illetve a cinkkel kapcsolatban fennálló vagy várhatóan felmerülő különleges problémák, illetve nehézségek lehetséges megoldásait, amelyekre a világkereskedelem általános fejlődése során egyébként nem születne megoldás.4. A Kutatócsoport jelentést tehet a tagállamok kormányainak. Az ilyen jelentések tartalmazhatnak ajánlásokat és/vagy javaslatokat.5. E hatásköri szabályok alkalmazásában az ólom és cink kifejezések magukba foglalják e fémek hulladékait, törmelékeit és/vagy maradékait, valamint a Kutatócsoport által megjelölt egyéb ólom-, illetve cink-termékeket is.A Kutatócsoport működése6. A Kutatócsoport a tagok számára kölcsönösen megfelelő időközönként és helyszíneken ülésezik.7. A Kutatócsoport olyan eljárási szabályzatot fogad el, amelyet hatáskörei ellátásához szükségesnek ítél.8. A Kutatócsoport olyan titkársági intézkedéseket tesz, amelyeket szükségesnek ítél munkája megfelelő folytatásához.9. A részt vevő kormányok hozzájárulnak a Kutatócsoport költségeihez az általa meghatározandó mértékben.10. A Kutatócsoport mindaddig fennmarad, amíg a részt vevő kormányok véleménye szerint hasznos célt szolgál.11. A Kutatócsoport olyan intézkedéseket tesz, amelyeket megfelelőnek ítél az (1) bekezdésben említett érdekelt, de a Kutatócsoport munkájában részt nem vevő tagállamok kormányaival, illetve a megfelelő kormányzaton kívüli és kormányközi szervezetekkel való információcseréhez. A Kutatócsoport együttműködik különösen a nemzetközi áruegyezmények ideiglenes koordinációs bizottságával, amely a Gazdasági és Szociális Tanács 557 F (XVIII) határozata szerint a kutatócsoportok és egyéb hasonló szervezetek tevékenységeinek összehangolásáért felelős.(LZ/13. sz. dokumentumként kiadva 1960. szeptember 13-án az E/conf. 31/1. sz., 1959. május 6-i dokumentum alapján, amely a Nemzetközi Ólom és Cink Kutatócsoport alakuló üléséről üléséről szóló jelentésről készült.)--------------------------------------------------II. MELLÉKLETA NEMZETKÖZI ÓLOM ÉS CINK KUTATÓCSOPORT ELJÁRÁSI SZABÁLYZATATagság1. szabályA hatásköri szabályok (1) bekezdésében említett bármely kormány, amely a Kutatócsoport tagja kíván lenni, erről megfelelő módon, írásban értesíti a főtitkárt. Az értesítésnek tartalmaznia kell a nyilatkozatot az érintett kormány részéről, hogy komoly érdekeltséggel rendelkezőnek tartja magát az ólom és/vagy a cink termelése, fogyasztása vagy kereskedelme terén, továbbá arról, hogy elfogadja a hatásköri szabályokat és az eljárási szabályzatot.2. szabályA Kutatócsoport tagja bármikor kiléphet a Kutatócsoportból a főtitkárhoz intézett előzetes írásbeli értesítés alapján, amely kilépés az értesítésben megadott időponttól kezdve hatályos. A kilépés nem érinti a már felmerült pénzügyi kötelezettségeket, és a kilépő kormány a kilépés évében befizetett hozzájárulás visszatérítését nem igényelheti.3. szabályA főtitkár értesíti a Kutatócsoport tagjait bármilyen, az 1. vagy a 2. szabály alapján kapott értesítésről.Képviselet4. szabályA Kutatócsoport minden egyes tagja lehetőség szerint kijelöl egy személyt, aki a Kutatócsoport székhelyén tartózkodik és akihez minden, a Kutatócsoport munkájával kapcsolatos értesítést és egyéb közleményt címezni kell, de a főtitkárral egyeztetve ettől eltérő rendelkezés is hozható.5. szabályA Kutatócsoport tagjai kötelesek a lehető leghamarabb tájékoztatni a főtitkárt az üléseken képviseletükre kijelölt képviselők, helyettesek és tanácsadók nevéről. A tagok egyébként állandó küldöttségeket is kijelölhetnek a Kutatócsoport ülésein való képviseletükre, amelyek kijelölése eltérő rendelkezésükig érvényes.6. szabályAmennyiben valamely tag és a nemzetközi kapcsolatok azon területe, amelyért felelős olyan csoportot alkot, amelyben egy vagy több egység elsősorban az ólom és a cink termelésében és egy vagy több egység az ólom és a cink fogyasztásában érdekelt, a tag kérésére vagy közös képviselet alakítható ki a Kutatócsoporton belüli összes ilyen terület tekintetében, vagy külön képviselet azon területek tekintetében, amelyek a termelésben érdekeltek, és külön képviselet azok tekintetében, amelyek az ólom és a cink fogyasztásában érdekeltek. Amikor egy terület vagy területcsoport e szabály értelmében külön-külön van képviselve, e szabályok alkalmazásában a Kutatócsoport tagjának tekintendő.Együttműködés7. szabályA Kutatócsoport megteszi azokat az intézkedéseket, amelyeket megfelelőnek ítél a hatásköri szabályok (1) bekezdésben említett érdekelt, de a Kutatócsoport munkájában részt nem vevő államok kormányaival, illetve a megfelelő kormányzaton kívüli és kormányközi szervezetekkel történő információcseréhez.A Kutatócsoport meghívhatja az ólommal vagy a cinkkel kapcsolatos problémákban komolyan érdekelt kormányközi vagy kormányzaton kívüli szervezeteket, hogy azok az ülésein megfigyelők részvételével képviseltessenek, azzal a feltétellel, hogy ez a szervezet is hasonló jogokat nyújt a Kutatócsoport számára. A megfigyelő a Kutatócsoport valamennyi ülésén részt vehet a Kutatócsoport ellenkező döntéséig egy bizonyos ülés, illetve üléssorozat része vagy egésze tekintetében, de a Kutatócsoport ellenkező döntéséig a megfigyelő nem vehet részt sem az álladó bizottság ülésein, sem pedig olyan bizottság vagy albizottság ülésén, amelyen a Kutatócsoport összes tagja nincs képviselve.Az elnök meghívhatja a megfigyelőt, hogy vegyen részt a Kutatócsoport azon témáinak vitájában, amelyben a megfigyelő által képviselt szervezet komolyan érdekelt, azonban a megfigyelőnek ilyenkor nincs szavazati vagy javaslattételi joga.A Kutatócsoport következő eljárási szabályai megfelelően alkalmazandók az ilyen szervezetre: a 4., az 5., a 13., a 16., a 26., a 27. és a 28. szabályok.Pénzügyi kötelezettségek8. szabályA Kutatócsoport pénzügyi éve január 1-jétől december 31-ig tart.9. szabályA Kutatócsoport összes tagja köteles évente hozzájárulni a Kutatócsoport költségeihez a minimális hozzájáruláshoz igazított mértékben, amelyet az adott tag érdekeltsége szerint határoznak meg mind az ólom, mind pedig a cink tekintetében. A Kutatócsoport az adott év legutolsó rendes ülésén hagyja jóvá a következő év költségvetését, valamint az egyes tagok kormányai számára megállapított hozzájárulás mértékét. A főtitkár haladéktalanul értesíti az egyes tagok kormányait a hozzájárulás összegéről. A hozzájárulásak január 1-jén esedékesek. Ha egy tagország az állandó bizottság rendes tavaszi ülésének időpontjáig nem fizeti be az előző évi hozzájárulását, az ülésen köteles magyarázatot adni késedelmére. Azokat a tagokat, amelyeknek az előző pénzügyi évre vonatkozó hozzájárulásuknál több a hátralékuk, meg kell fosztani szavazati joguktól, vagy fel kell függeszteni tagságukat mindaddig, amíg be nem fizetik hátralékos hozzájárulásukat.10. szabályA pénzügyi év során csatlakozó tagok a Kutatócsoport által meghatározott arányban kötelesek befizetni rendes éves hozzájárulásukat. Az új tagok által befizetett hozzájárulások nem befolyásolják a meglévő tagokra vonatkozó hozzájárulásokat az adott pénzügyi évben.11. szabályA tagok hozzájárulása azon állam pénznemében fizetendő, amelyben a Kutatócsoport székhelye található. A Kutatócsoport pénzügyi intézkedéseit az állandó bizottság felhatalmazása alapján a főtitkár hozza meg, ezek addig alkalmazandók, amíg erről a Kutatócsoport másként nem határoz.12. szabályA költségvetés elfogadása szolgál alapul az abban foglalt kiadások felmerülésére. A teljes költségvetés keretein belül és az állandó bizottság vagy annak szabályszerűen kijelölt testülete, vagy tisztviselője jóváhagyásával a költségvetés bármely fejezete szerinti előirányzat másik fejezetbe átcsoportosítható. A Kutatócsoport javára szóló befizetések az állandó bizottság által időről időre megállapított jogcímek szerint történhetnek.13. szabályA tagok delegációinak útiköltsége és egyéb ellátáshoz kapcsolódó költségei – beleértve a bizottságokba, illetve a Kutatócsoport egyéb testületeibe kiküldött delegációk költségeit is – nem terhelhetők a Kutatócsoport alapjának számlájára.A Kutatócsoport székhelye14. szabályA Kutatócsoport székhelye a Kutatócsoport ellenkező döntéséig Londonban található. A Kutatócsoport az üléseit az általa meghatározott helyeken tartja.A Kutatócsoport ülései15. szabályA Kutatócsoport üléseit – azokon kívül, amelyekről korábbi ülésen született döntés – az állandó bizottság, a Kutatócsoport elnöke vagy legalább négy tag kérelmére kell összehívni. Ha az ülést sürgős okból hívják össze, az arra irányuló kérelemben az okot meg kell jelölni.16. szabályA főtitkár a Kutatócsoport minden egyes tagjának kijelölt képviselőjét írásban értesíti minden ülés időpontjáról, mellékelve az adott ülés ideiglenes napirendjét is. Az ilyen értesítést, valamint az ideiglenes napirendet legalább 35 nappal az ülés időpontja előtt el kell küldeni. Amennyiben az ülést sürgős okból hívják össze, az ideiglenes napirendről szóló értesítést legalább 15 nappal az ülés időpontja előtt kell elküldeni, továbbá az értesítésnek az összehívás indokát is tartalmaznia kell.Ideiglenes napirend17. szabályAz egyes ülések ideiglenes napirendjét a főtitkár a Kutatócsoport elnökével egyetértésben állítja össze. Ha a Kutatócsoport tagja az ülésen egy bizonyos témát kíván megvitatni, amennyiben lehetséges, 60 nappal az ülés időpontja előtt erről írásbeli indoklással együtt értesíteni kell a főtitkárt. A napirendet a Kutatócsoport ülésén véglegesítik.Elnök és alelnökök18. szabályA Kutatócsoportnak egy elnöke és két alelnöke van, akiknek a megbízatása egy naptári évre szól és újraválaszthatók. A naptári évre vonatkozó választásokat az azt megelőző naptári évben összehívott, megfelelő ülésen tartják, azonban ilyen választások hiányában az elnök és az alelnök mindaddig hivatalban maradnak, amíg utódaikat meg nem választják és azok el nem foglalják hivatalukat.19. szabályAz elnök vagy az elnöki teendőket ellátó alelnök feladatai közé tartozik:a) az egyes üléseken való elnöklés és azok levezetése;b) a Kutatócsoport üléseinek megnyitása, illetve lezárása;c) az ülések vitáinak levezetése, e szabályok betartásának biztosítása, felszólalásra vonatkozó engedély megadása, továbbá – a 20. szabály értelmében – a napirenden lévő kérdésekben való döntés;d) kérdések feltevése, döntések kihirdetése, továbbá – amennyiben szavazás szükséges – a tagok felkérése szavazásra és a szavazás eredményének kihirdetése.Ügymenet20. szabályBármely téma megvitatásakor bármely képviselő napirendi javaslatot tehet, és a vita lezárását vagy elnapolását indítványozhatja. Ilyen esetekben az elnök azonnal meghozza döntését, amely mindaddig érvényben marad, amíg azt az ülés nem helyezi hatályon kívül.21. szabályAz ülés akkor határozatképes, ha azon a tagok többsége képviselve van.22. szabályA Kutatócsoport ülései zártkörűek, hacsak erről ellenkezőleg nem dönt.23. szabályA szokásos ügymenet szerint a határozatokat az ülés jellegének megfelelően, szavazás nélkül kell meghozni. Amennyiben arról szavazni szükséges, a jelen lévő tagok szavazatának kétharmados többsége szükséges a költségvetéssel kapcsolatos határozatok elfogadásához, a költségvetés módosításához, valamint a hatásköri szabályok vagy e szabály módosításához. A szavazás – az igénynek megfelelően – kézfelemeléssel, név szerinti vagy titkos szavazással történik. Amennyiben egyéb határozatok elfogadásáról kell szavazni, elegendő az egyszerű szótöbbség.24. szabályAz elnök vagy a helyette eljáró alelnök nem szavazhat, azonban a küldöttségének tagjai közül erre mást felhatalmazhat.25. szabályAz állandó bizottság elnöke intézkedhet arról, hogy a Kutatócsoport bármilyen témában levelezés útján hozza meg döntését. Ennek érdekében értesítést kell küldeni a tagok részére, amelyben felkérik őket, hogy jegyezzék fel szavazataikat a meghatározott határidőn belül, amely nem lehet kevesebb 21 napnál. Az értesítésnek világosan meg kell határoznia a napirenden lévő témát, továbbá azon indítványokat, amelyek ellen vagy mellett a tagok szavazhatnak. A határidő lejártakor a főtitkár tájékoztatja valamennyi tagot a döntésről. Amennyiben négy tag válaszlevele kifogást tartalmaz a levelezés útján történő szavazást illetően, a szavazatokat nem lehet elfogadni, és a kérdésben való döntést a Kutatócsoport soron következő ülésére kell halasztani.Hivatalos- és munkanyelvek26. szabályA Kutatócsoport hivatalos- és munkanyelve az angol, a francia, az orosz és a spanyol nyelv. Az a képviselő, aki más nyelven kíván felszólalni, köteles gondoskodni a munkanyelvek valamelyikére való tolmácsolásról.A Kutatócsoport valamennyi iratát le kell fordítani a négy munkanyelvre.27. szabályAz ülések jegyzőkönyve összefoglalót tartalmaz az elhangzottakról, amely az első alkalommal ideiglenes jellegű. Amennyiben bármely delegáció módosítani kívánja az ideiglenes jegyzőkönyvben feljegyzett nyilatkozatait, az ilyen módosítást az adott jegyzőkönyv kiadásától számított 21 napon belül kell bejelenteni a főtitkárnak, és ezen kívül semmiféle változtatás nem tehető, hacsak a Kutatócsoport a soron következő ülésén ezt jóvá nem hagyja.28. szabályA Kutatócsoport birtokában lévő adatok, az ülésekről szóló jelentések, valamint a Kutatócsoport, annak bizottságai és az egyéb szervek összes egyéb dokumentuma bizalmasan kezelendő, amíg és hacsak a Kutatócsoport, illetve az állandó bizottság másként nem dönt.Állandó bizottság29. szabályA Kutatócsoport állandó bizottságot állít fel, amely a Kutatócsoport azon tagjaiból áll, akik a főtitkárnak jelezték, hogy részt kívánnak venni annak munkájában. A Bizottság munkájával kapcsolatos iratokat a bizottság egyes tagjai által kijelölt személyeknek továbbítják.Az állandó bizottság megválasztja saját elnökét és alelnökeit.A főtitkár vagy az általa kijelölt tisztviselő látja el a bizottság titkári feladatait.A bizottság – amely évenként legalább kétszer ülésezik – elfogadja saját eljárási szabályzatát.30. szabályAz állandó bizottság figyelemmel kíséri az ólom és a cink aktuális helyzetét és erről a Kutatócsoportnak szükség szerint javaslatokat tesz. Ellátja továbbá a Kutatócsoport által ráruházott egyéb feladatokat. Ezenkívül megfelelő felelősséget vállal a titkárság munkájáért, a költségvetés-tervezet előkészítéséért, valamint a 12. szabálynak megfelelő pénzügyi intézkedésekért. A Kutatócsoport nevében végzett minden pénzügyi műveletről rendszeresen értesíteni kell a bizottságot.Egyéb bizottságok31. szabályA Kutatócsoport szükség szerint egyéb bizottságokat, illetve szerveket is felállíthat az általa megszabott feltételek alapján.Titkárság32. szabályA Kutatócsoport titkársággal rendelkezik, amely a főtitkárból és a szükséges számú személyzetből áll. A titkárság tagjait a Kutatócsoport döntése szerinti módon jelölik ki, illetve biztosítják.33. szabályA Kutatócsoport által meghozott, a titkárság ellátásáról szóló döntés alapján a főtitkár felelős mindazon feladatok teljesítéséért, amelyek a titkárság feladatkörébe esnek, beleértve a Kutatócsoport és bizottságai kiszolgálását is.Módosítások34. szabályEzek a szabályok a Kutatócsoportnak a 23. szabállyal összhangban hozott határozata alapján módosíthatók.(Az LZ/161., 1977. szeptember 26-i dokumentum, amely az 1964. november 13-i, LZ/58., az 1960. október 10-i LZ/15., valamint az 1960. augusztus 3-i LZ/9. dokumentumok módosítása).--------------------------------------------------


title: A Tanács 2014/265/KKBP határozata ( 2014. május 12. ) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról

text:
               12.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 137/9

         A TANÁCS 2014/265/KKBP HATÁROZATA
   (2014. május 12.)
   az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 2014/145/KKBP határozatot (1).

               (2)

               Az ukrajnai helyzet súlyosságára tekintettel a belépésre és a pénzeszközök befagyasztására, valamint a gazdasági erőforrásokra vonatkozó korlátozásokat alkalmazni kell azon természetes személyekre, akik az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, illetve Ukrajna stabilitását és biztonságát aláásó vagy fenyegető, vagy a nemzetközi szervezetek Ukrajnában végzett munkáját akadályozó intézkedésekért, illetve politikákért felelősek, azokat aktívan támogatják, vagy azok végrehajtásában részt vesznek, továbbá a velük összefüggésbe hozható természetes és jogi személyekre, szervezetekre és szervekre, illetve azon krími vagy szevasztopoli jogi személyekre, szervezetekre és szervekre, amelyeknek tulajdonjogát az ukrán törvényekkel ellentétesen ruházták át, illetve azon jogi személyekre, szervezetekre vagy szervekre, amelyek haszonélvezői ennek az átruházásnak. Az tulajdonjog átruházásának haszonélvezői olyan jogi személyek, szervezetek vagy szervek, amelyek az átruházott vagyontárgyak tulajdonjogát a Krím és Szevasztopol annektálását követően az ukrán törvényekkel ellentétes módon szerezték meg.

               (3)

               A Tanács emellett úgy véli, hogy további személyeket és szervezeteket kell felvenni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 2014/145/KKBP határozat mellékletében foglalt jegyzékébe.

               (4)

               Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges.

               (5)

               A 2014/145/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2014/145/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megakadályozzák a mellékletben felsorolt, az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét vagy Ukrajna stabilitását vagy biztonságát aláásó vagy fenyegető, vagy a nemzetközi szervezetek Ukrajnában végzett munkáját akadályozó intézkedésekért vagy politikákért felelős, azokat aktívan támogató vagy azokat végrehajtó természetes személyeknek, valamint a velük összefüggésbe hozható természetes személyeknek a területükre történő beutazását vagy az azon történő átutazását.”.

               2.

               A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A mellékletben szereplő jegyzéknek megfelelően befagyasztásra kerül minden olyan pénzeszköz és gazdasági erőforrás, amely az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét vagy Ukrajna stabilitását vagy biztonságát aláásó vagy fenyegető, vagy a nemzetközi szervezetek Ukrajnában végzett munkáját akadályozó intézkedésért vagy politikákért felelős, azokat aktívan támogató vagy azokat végrehajtó természetes személyekhez, és a velük összefüggésbe hozható természetes vagy jogi személyekhez, szervezetekhez és szervekhez tartozik, azok birtokában van vagy ellenőrzése alatt áll, vagy a Krímben vagy Szevasztopolban olyan jogi személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez tartozik, azok birtokában van vagy ellenőrzése alatt áll, amelyek tulajdonjoga az ukrán törvényekkel ellentétesen került átruházásra, vagy olyan jogi személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez tartozik, azok birtokában van vagy ellenőrzése alatt áll, amelyek az ilyen átruházások haszonélvezői voltak.”.

               3.

               A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A Tanács valamely tagállam vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára egyhangúlag határoz a mellékletben található jegyzék létrehozásáról és módosításáról.”.

         2. cikk
   Az e határozat mellékletében felsorolt személyeket és szervezeteket fel kell venni a 2014/145/KKBP határozat mellékletében szereplő jegyzékbe.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  A Tanács 2014/145/KKBP határozata ( 2014. március 17. ) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről (HL L 78., 2014.3.17., 16. o.).

      MELLÉKLET
      A 2. cikkben említett személyek és szervezetek listája

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indokolás

                  A jegyzékbe vétel dátuma

                  1.

                  Vyacheslav Viktorovich VOLODIN

                  Születési idő és hely: 1964. február 4., Alekseevka, Saratov region.

                  Oroszország elnöki hivatalának első személyzeti vezetőhelyettese. Ő felügyeli a Krímnek mint annektált ukrán régiónak az Oroszországi Föderációba való politikai integrációját.

                  2014.5.12.

                  2.

                  Vladimir SHAMANOV

                  Születési idő és hely: 1954. február 15., Barnaul.

                  Az orosz légierő parancsnoka, vezérezredes. Magas beosztásánál fogva felelős az orosz légierőnek a Krímbe történő telepítéséért.

                  2014.5.12.

                  3.

                  Vladimir Nikolaevich PLIGIN

                  Születési idő és hely: 1960. május 19., Ignatovo, Vologodsk Oblast, USSR.

                  A Duma Alkotmányjogi Bizottságának elnöke. Felelős a Krím és Szevasztopol Oroszországi Föderáció általi annektálását célzó jogszabályok kidolgozásáért.

                  2014.5.12.

                  4.

                  Petr Grigorievich JAROSH

                  A Szövetségi Migrációs Hivatal krími irodájának megbízott vezetője. Felelős azért, hogy a krími lakosok számára rendszeresen és gyorsított eljárásban orosz útlevelet állítottak ki.

                  2014.5.12.

                  5.

                  Oleg Grigorievich KOZYURA

                  Születési idő és hely: 1962. december 19., Zaporozhye

                  A Szövetségi Migrációs Hivatal szevasztopoli irodájának megbízott vezetője. Felelős azért, hogy a krími lakosok számára rendszeresen és gyorsított eljárásban orosz útlevelet állítottak ki.

                  2014.5.12.

                  6.

                  Viacheslav PONOMARIOV

                  Szlavjanszk önjelölt polgármestere. Arra kérte Vlagyimir Putyint, hogy küldjön orosz csapatokat a város védelmére, később pedig fegyverekért folyamodott hozzá. Emberei emberrablásokban vesznek részt (foglyul ejtették Irma Krat ukrán újságírót és Simon Osztrovszkijt, a Vice News újságíróját, akiket később szabadon engedtek, emellett az EBESZ bécsi dokumentuma alapján tevékenykedő katonai megfigyelőket tartottak fogva).

                  2014.5.12.

                  7.

                  Igor Mykolaiovych BEZLER

                  Születési év: 1965

                  Az önszerveződő horlivkai milícia egyik vezetője. Ő vette át az irányítást az ukrán nemzetbiztonsági szolgálat Donyeck régióban működő irodájának épülete felett, majd Horlivka városában elfoglalta a Belügyminisztérium kerületi irodáját. Kapcsolatban áll Ihor Sztrielkovval, és az SBU szerint ez utóbbi parancsnoksága alatt részt vett Vologyimir Ribak, horlivkai önkormányzati képviselő meggyilkolásában.

                  2014.5.12.

                  8.

                  Igor KAKIDZYANOV

                  Az önkényesen kikáltott „Donyecki Népköztársaság” fegyveres erőinek egyik vezetője. Denisz Pusilinnek, a „Donyecki Népköztársaság” egyik vezetőjének szavaival élve a fegyveres erők célja, hogy megvédjék a „Donyecki Népköztársaság” lakóit, valamint a Népköztársaság területi integritását.

                  2014.5.12.

                  9.

                  Oleg TSARIOV

                  A Rada tagja. Nyilvánosan a délkelet-ukrajnai régiókat magában foglaló Novorosszijai Szövetségi Köztársaság megalapítására buzdított.

                  2014.5.12.

                  10.

                  Roman LYAGIN

                  A „Donyecki Népköztársaság” központi választási bizottságának elnöke. Aktívan közreműködött a „Donyecki Népköztársaság” önrendelkezéséről szóló május 11-i népszavazás megszervezésében.

                  2014.5.12.

                  11.

                  Aleksandr MALYKHIN

                  A „Luganszki Népköztársaság” központi választási bizottságának elnöke. Aktívan közreműködött a „Luganszki Népköztársaság” önrendelkezéséről szóló május 11-i népszavazás megszervezésében.

                  2014.5.12.

                  12.

                  Natalia Vladimirovna POKLONSKAYA

                  Születési idő és hely: 1980. március 18., Eupatoria.

                  A Krím ügyésze. Tevékenyen részt vesz a Krím Oroszország általi annektálásában.

                  2014.5.12.

                  13.

                  Igor Sergeievich SHEVCHENKO

                  Szevasztopol megbízott ügyésze. Tevékenyen részt vesz Szevasztopol Oroszország általi annektálásában.

                  2014.5.12.

      Szervezetek:

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indokolás

                  A jegyzékbe vétel dátuma

                  1.

                  PJSC CHERNOMORNEFTEGAZ

                  A „krími parlament”2014. március 17-én határozatot fogadott el a Chernomorneftegaz vállalat birtokában lévő eszközöknek a „Krími Köztársaság” nevében történő lefoglalásáról. A krími „hatóságok” tehát gyakorlatilag kisajátították a vállalatot.

                  2014.5.12.

                  2.

                  FEODOSIA

                  A „krími parlament”2014. március 17-én határozatot fogadott el a Feodosia vállalat birtokában lévő eszközöknek a „Krími Köztársaság” nevében történő lefoglalásáról. A krími „hatóságok” tehát gyakorlatilag kisajátították a vállalatot.

                  2014.5.12.


title: 2014/232/EU: A Tanács határozata ( 2014. április 14. ) az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               26.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 125/48

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. április 14.)
   az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

      (2014/232/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (7) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. április 16-án a 450/2007/EK rendelettel (1) jóváhagyta a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség közötti halászati partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a partnerségi megállapodás).

               (2)

               Az Unió tárgyalásokat folytatott a Gaboni Köztársasággal egy új jegyzőkönyvről, amely a halászat tekintetében a Gaboni Köztársaság felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít az uniós hajóknak.

               (3)

               Ezen új jegyzőkönyvet a 2013/462/EU határozattal (2) összhangban aláírták és azt 2013. július 24-től kezdődően ideiglenes alkalmazzák (3).

               (4)

               Az új jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni.

               (5)

               A partnerségi megállapodás létrehozott egy vegyes bizottságot, amelynek feladata a megállapodás alkalmazásának ellenőrzése. Ezen túlmenően a vegyes bizottság a jegyzőkönyvvel összhangban a jegyzőkönyvre vonatkozóan módosításokat hagyhat jóvá. Ezen módosítások jóváhagyásának elősegítése érdekében a Bizottságot helyénvaló felhatalmazni arra, hogy meghatározott feltételek mellett a szóban forgó módosításokat egyszerűsített eljárás keretében hagyja jóvá,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a Tanács az Unió nevében jóváhagyja (4).
   2. cikk
   A Tanács elnöke az Unió nevében megteszi a jegyzőkönyv 15. cikkében előírt értesítést.
   3. cikk
   A mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően és az ott szereplő feltételek mellett a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében jóváhagyja a jegyzőkönyvnek a vegyes bizottságban elfogadott módosításait.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. április 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. TSAFTARIS

      (1)  A Tanács 450/2007/EK rendelete (2007. április 16.) a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről (HL L 109., 2007.4.26., 1. o.).

      (2)  A Tanács 2013/462/EU határozata (2013.július 22.) az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság között érvényben lévő halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 250., 2013.9.20., 1. o.).

      (3)  Tájékoztatás az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jegyzőkönyv aláírásának időpontjáról (HL L 229., 2013.8.28., 1. o.).

      (4)  A jegyzőkönyvet az aláírására vonatkozó határozattal együtt kihirdették (HL L 250., 2013.9.20., 2. o.).

      MELLÉKLET
      Az Unió álláspontjának a vegyes bizottságban történő kialakítására vonatkozó felhatalmazás hatálya és az ehhez kapcsolódó eljárás

                  1.

                  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat folytasson a Gaboni Köztársasággal és – adott esetben – az e melléklet 3. pontjának megfelelően megállapodjon a jegyzőkönyvnek a következő kérdések tekintetében történő módosításáról:

                              a)

                              a halászati lehetőségek felülvizsgálata a jegyzőkönyv 5. és 6. cikkének megfelelően;

                              b)

                              az ágazati támogatás módjaira vonatkozó döntés meghozatala a jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően;

                              c)

                              a jegyzőkönyvhöz csatolt melléklet értelmében a vegyes bizottság hatáskörébe tartozó műszaki leírások és szabályok.

                  2.

                  A halászati partnerségi megállapodás keretében létrehozott vegyes bizottságban az Unió:

                              a)

                              a közös halászati politika keretében kitűzött uniós célkitűzésekkel összhangban lép fel;

                              b)

                              a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel összhangban végzi tevékenységét;

                              c)

                              olyan álláspontokat mozdít elő, amelyek összeegyeztethetők a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó szabályokkal.

                  3.

                  Amikor a vegyes bizottság ülésének napirendjén egy, a jegyzőkönyvnek az 1. pontban említett módosításait érintő határozat elfogadása szerepel, minden szükséges lépést meg kell tenni annak érdekében, hogy az Unió nevében kifejtett álláspont figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legfrissebb statisztikai, biológiai és egyéb információkat.
                  Ebből a célból, a fenti információk alapján a Bizottság szolgálatai – elegendő idővel a vegyes bizottság adott ülése előtt – megküldik az Unió javasolt álláspontjának konkrét részleteit rögzítő dokumentumot a Tanácsnak vagy a Tanács előkészítő szerveinek, vizsgálat és jóváhagyás céljából.
                  Az 1. pont a) alpontjában említett kérdések tekintetében a tervezett uniós álláspontnak a Tanács által történő jóváhagyásához minősített szavazati többség szükséges. A többi esetben az előkészítő dokumentumban megfogalmazott uniós álláspontot elfogadottnak kell tekinteni abban az esetben, ha az ellen a tagállamok blokkoló kisebbséget kitevő számban nem emelnek kifogást a Tanács előkészítő szervének valamely ülésén vagy – amennyiben ez hamarabb következik be – az előkészítő dokumentum kézhezvételétől számított 20 napon belül. Kifogás esetén az ügyet a Tanács elé kell terjeszteni.
                  Amennyiben a későbbi, többek között a konferencia helyszínén sorra kerülő ülések során nem lehetséges megállapodásra jutni az uniós álláspontról az új elemek figyelembevételét illetően, a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.
                  A Bizottság felkérést kap arra, hogy – kellő időben – tegye meg a vegyes bizottság által meghozott határozat nyomán szükségessé váló lépéseket, adott esetben beleértve a vonatkozó határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését, valamint az e határozat végrehajtásához szükséges bármely javaslat benyújtását.


title: a Tanács,Valamint Az Európai Közösségek Tagállamai Kormányainak A Tanács Keretében Ülésező Képviselőinek határozata (1976. szeptember 20.) az EK–Kanada Vegyes Bizottságon belüli gazdasági együttműködés gyakorlati intézkedéseiről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41976D0755

Hivatalos Lap L 260 , 24/09/1976 o. 0036 - 0036 finn különkiadás fejezet 11 kötet 3 o. 0042  spanyol különkiadás fejezet 11 kötet 6 o. 0150  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 3 o. 0042  portugál különkiadás fejezet 11 kötet 6 o. 0150

		A Tanács, Valamint Az Európai Közösségek Tagállamai Kormányainak A Tanács Keretében ÜlésezŐ KépviselŐinek határozata(1976. szeptember 20.)az EK–Kanada Vegyes Bizottságon belüli gazdasági együttműködés gyakorlati intézkedéseiről(76/755/ESZAK, EGK, Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, VALAMINT A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐIÚGY HATÁROZTAK,hogy a gazdasági együttműködés gyakorlati intézkedéseit a Közösség nem kezdeményezheti az EK–Kanada Vegyes Bizottságon belül mindaddig, amíg a Közösség szokásos eljárásai alapján előzetesen nem alakítanak ki közös álláspontot; ezt a feltételt kell alkalmazni minden körülmények között, függetlenül az érintett ágazatra vonatkozó meglévő közös politika mértékétől.Kelt Brüsszelben, 1976. szeptember 20-án.az elnökM. van der Stoel--------------------------------------------------


title: 2006/352/EK: Migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási Bizottság - 206. Határozat ( 2005. december 15. ) a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság könyvvizsgáló bizottságának működési módjáról és összetételéről

text:
               18.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 130/39

         206. HATÁROZAT

   (2005. december 15.)
   a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság könyvvizsgáló bizottságának működési módjáról és összetételéről
   (2006/352/EK)
   A MIGRÁNS MUNKAVÁLLALÓK SZOCIÁLIS BIZTONSÁGÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az 1408/71/EGK rendelet végrehajtását szabályozó 1972. március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet 101. cikkének (3) bekezdésére, melynek értelmében az igazgatási bizottság határozza meg a könyvvizsgáló bizottság működésének módját és összetételét,
   tekintettel a könyvvizsgáló bizottság működésének módjáról és összetételéről szóló 1973. szeptember 24-i 86. és 1995. október 3-i 159. határozatra,
   mivel az Európai Unió 2004. május 1-jei bővítése indokolttá teszi a könyvvizsgáló bizottság működésének módjáról és összetételéről hozott korábbi határozatok felülvizsgálatát.
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1.

               A 86. és a 159. határozatot el kell hagyni, és az említett határozatok azon szövegrészeinek helyébe, melyek a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság könyvvizsgáló bizottságának működési módjáról és összetételéről szólnak, ezen határozat mellékletének szövege lép.

               2.

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő hónap első napjától kell alkalmazni.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Anna HUDZIECZEK

      MELLÉKLET
      A migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság könyvvizsgáló bizottságának működési módja és összetétele

                  1.

                  A könyvvizsgáló bizottság, amelyről az 574/72/EGK rendelet 101. cikkének (3) bekezdése rendelkezik, az 574/72/EGK rendelet 102. cikkének (1) bekezdésében és 113. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feladatait a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság felügyelete alatt, annak útmutatásai alapján látja el.
                  Ennek keretében a könyvvizsgáló bizottság hosszú távú munkaprogramot készít, melyet jóváhagyás céljából benyújt az igazgatási bizottsághoz. Évente egy alkalommal a könyvvizsgáló bizottság a munkaprogram teljesítése tekintetében elért haladásról jelentés formájában számol be az igazgatási bizottságnak.

                  2.

                  A könyvvizsgáló bizottság általában írásos bizonyítékok alapján hozza meg határozatát. Az illetékes hatóságoktól minden olyan információt, tájékoztatást bekérhet, amelyet a feladatul kapott vizsgálatok lefolytatásához szükségesnek ítél. Indokolt esetben és az igazgatási bizottság elnökének előzetes hozzájárulása birtokában a könyvvizsgáló bizottság megbízhatja a titkárság valamely tagját vagy a könyvvizsgáló bizottság bizonyos tagjait, hogy helyszíni vizsgálatokat végezzenek minden olyan esetben, amikor ezt a bizottság munkája megköveteli. Az igazgatási bizottság elnöke értesíti az érintett tagállam igazgatási bizottságba delegált képviselőjét a kérdéses vizsgálat lefolytatásáról.
                  A könyvvizsgáló bizottság munkáját független szakértő segíti, aki szakképzettséggel és tapasztalattal rendelkezik a könyvvizsgáló bizottság feladataival kapcsolatos területeken, különös tekintettel a bizottság azon teendőire, melyekről az 574/72/EGK rendelet 94., 95. és 101. cikke rendelkezik.

                  3.

                  A könyvvizsgáló bizottságot az Európai Unió tagállamainak illetékes hatóságai által kijelölt képviselők alkotják; a tagállamok mindegyikét két fő képviseli a bizottságban.
                  A könyvvizsgáló bizottság távollévő tagjainak feladatait a tagállamok illetékes hatóságai által e célra kijelölt helyettesek láthatják el.

                  4.

                  A bizottság tagjai a határozatokat többségi szavazással fogadják el, melynek során mindegyik tagállam kizárólag egyetlen szavazattal rendelkezik.
                  A könyvvizsgáló bizottság által elfogadott véleményben fel kell tüntetni, hogy azt a bizottsági tagok egyhangúlag vagy többséggel fogadták-e el. Indokolt esetben azt is ismertetni kell, milyen következtetéseket, illetve fenntartásokat fogalmaztak meg a szavazás során kisebbségben maradt bizottsági tagok.
                  A könyvvizsgáló bizottság azokat a véleményeket, amelyeket tagjai nem egyhangúlag fogadtak el, benyújtja az igazgatási bizottságnak, mellékelve hozzá egy, az ellenvéleményeket és azok okait ismertető jelentést.
                  A könyvvizsgáló bizottságnak ezenkívül előadót jelöl ki. Az előadó feladata, hogy az igazgatási bizottság rendelkezésére bocsásson minden olyan információt, melyet a bizottság szükségesnek ítél ahhoz, hogy a vitás ügyet rendezze.
                  A vitában érintett országok képviselői nem tölthetik be az előadó szerepét.

                  5.

                  Az Európai Bizottság képviselője vagy annak igazgatási bizottságbeli helyettese tanácsadói minőségben vesz részt a könyvvizsgáló bizottság munkájában.

                  6.

                  A könyvvizsgáló bizottság elnökének hivatalát azon tagállam képviselője tölti be, amelynek az igazgatási bizottságba delegált képviselője látja el az igazgatási bizottság elnökének feladatait.
                  A könyvvizsgáló bizottság elnöke – a titkársággal együttműködve – minden szükséges lépést megtehet annak érdekében, hogy a könyvvizsgáló bizottság hatáskörébe tartozó valamennyi kérdést késedelem nélkül megoldja.
                  Rendes körülmények között a könyvvizsgáló bizottság elnöke tölti be az elnöki tisztséget azon munkacsoportok ülésein, amelyeket a könyvvizsgáló bizottság hatáskörébe tartozó ügyek vizsgálata céljából hoztak létre; mindazonáltal akadályoztatása esetén, illetve abban az esetben, ha a bizottságnak speciális kérdéseket kell megvizsgálnia, az elnököt képviselheti más, általa kijelölt személy.

                  7.

                  Az igazgatási bizottság titkársága készíti elő és szervezi meg a könyvvizsgáló bizottság üléseit, és készíti el azok jegyzőkönyvét. A titkárság látja el a könyvvizsgáló bizottság működéséhez szükséges feladatokat. Az elnöknek jóvá kell hagynia a könyvvizsgáló bizottság üléseinek tervezett napirendjét, időpontját és időtartamát.

                  8.

                  Az igazgatási bizottság titkársága a napirendet legalább húsz nappal az egyes ülések kezdete előtt megküldi a könyvvizsgáló bizottság és az igazgatási bizottság tagjainak.
                  Az igazgatási bizottság titkársága az ülések előtt ugyanennyi idővel a tagok rendelkezésére bocsátja az ülésekkel kapcsolatos dokumentumokat.

                  9.

                  Amennyiben indokolt, a könyvvizsgáló bizottság esetében az igazgatási bizottság szabályzatát kell alkalmazni.


title: 2006/298/EK: A Bizottság határozata ( 2006. április 20. ) Romániában az előcsatlakozási időszakban a támogatás kezelésének a mezőgazdasági és vidékfejlesztéssel kapcsolatos előcsatlakozási intézkedéseket végrehajtó intézményekre való átruházásáról

text:
               22.4.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 109/9

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2006. április 20.)
   Romániában az előcsatlakozási időszakban a támogatás kezelésének a mezőgazdasági és vidékfejlesztéssel kapcsolatos előcsatlakozási intézkedéseket végrehajtó intézményekre való átruházásáról
   (2006/298/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatás összehangolásáról és a 3906/89/EGK rendelet módosításáról szóló, 1999. június 21-i 1266/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a csatlakozni szándékozó közép- és kelet-európai országok előcsatlakozási mezőgazdasági és vidékfejlesztési intézkedéseinek az előcsatlakozási időszakban történő közösségi támogatásáról szóló, 1999. június 21-i 1268/1999/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikke (5) és (6) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1268/1999/EK rendelet 4. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban a Bizottság a legutóbb C(2006) 1194 a 2006. április 11. határozatával módosított, 2000. december 12-i C(2000) 3742 végleges határozatával jóváhagyta Románia tekintetében a mezőgazdasági és vidékfejlesztési különleges csatlakozási programot (a továbbiakban: SAPARD).

               (2)

               Románia kormánya és az Európai Közösség nevében eljáró Bizottság 2001. február 2-án aláírta a legutóbb a 2005. május 12-én aláírt és véglegesen 2005. november 3-án hatályba lépett, a 2004-es éves finanszírozási megállapodással módosított, SAPARD-program végrehajtására vonatkozó technikai, jogi és igazgatási keretek megállapításáról szóló többéves finanszírozási megállapodást.

               (3)

               Románia illetékes hatósága a SAPARD-programban meghatározott bizonyos intézkedések végrehajtására kinevezte a Mezőgazdasági, Erdészeti, Vidékfejlesztési Minisztérium alárendeltségében működő SAPARD-ügynökséget, amely jogi személyiséggel rendelkező közintézmény. A Pénzügyminisztériumon belül a Nemzeti Alap nevű szervezeti egységet jelölték ki illetékes szervként a SAPARD-program megvalósításának keretében végrehajtandó pénzügyi feladatok ellátására.

               (4)

               Az 1266/1999/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a nemzeti és ágazati program/projekt-kezelési képesség, továbbá a közpénzekre vonatkozó pénzügyi ellenőrzési eljárások és struktúrák eseti elemzése alapján, a Bizottság a SAPARD által előírt bizonyos intézkedésekre tekintettel elfogadta a Romániában az előcsatlakozási időszakban a támogatás kezelésének a mezőgazdasági és vidékfejlesztéssel kapcsolatos előcsatlakozási intézkedéseket végrehajtó intézményekre való átruházásáról szóló, 2002. július 31-i 2002/638/EK határozatot (3) és a 2003. december 5-i 2003/846/EK határozatot (4).

               (5)

               A Bizottság az 1266/1999/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdése alapján további elemzést végzett a SAPARD-ban előírt következő intézkedések tekintetében: 1.2. „A minőség-ellenőrzés, az állat- és növény-egészségügyi ellenőrzések struktúrájának javítása az élelmiszerek minősége és a fogyasztók védelme érdekében”; 3.2. „Termelői csoportok felállítása”; 3.3. „A környezet védelmét és a táj megőrzését célzó mezőgazdasági termelési módszerek” és 3.5. „Erdőgazdálkodás”. A Bizottság véleménye szerint Románia ezen intézkedések tekintetében is megfelel a csatlakozni szándékozó közép- és kelet-európai országok előcsatlakozási mezőgazdasági és vidékfejlesztési intézkedéseinek az előcsatlakozási időszakban történő közösségi támogatásáról szóló 1268/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó pénzügyi rendelkezések megállapításáról szóló, 2000. június 7-i 2222/2000/EK bizottsági rendelet (5) 4–6. cikke és melléklete rendelkezéseinek, és az 1266/1999/EK rendelet mellékletében megnevezett minimumfeltételeknek.

               (6)

               Ezért helyénvaló az 1.2., 3.2., 3.3. és 3.5. intézkedés tekintetében eltekinteni a 1266/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett előzetes jóváhagyási követelménytől, és a támogatás decentralizált kezelését helyénvaló Romániában a SAPARD-ügynökségre és a Pénzügyminisztérium Nemzeti Alapjára ruházni.

               (7)

               Azonban a Bizottság által az 1.2., 3.2., 3.3. és 3.5. intézkedés tekintetében elvégzett vizsgálatok egy olyan rendszeren alapulnak, amely nem minden vonatkozó eleme tekintetében teljesen működőképes, ezért helyénvaló a SAPARD-program igazgatását – a 2222/2000/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően – ideiglenesen a SAPARD-ügynökségre és a Pénzügyminisztérium Nemzeti Alapjára ruházni.

               (8)

               A SAPARD-program kezelésének teljes átruházása csak további, a rendszer kielégítő működésének biztosítását célzó felülvizsgálatok elvégzését követően, és azután történhet meg, hogy a támogatás kezelésének a Mezőgazdasági, Erdészeti, Vízügyi és Környezeti Minisztérium felügyelete alá tartozó SAPARD-ügynökségre, illetve a Pénzügyminisztérium Nemzeti Alapjára történő átruházására irányuló esetleges bizottsági ajánlásokat megvalósították.

               (9)

               2005. október 6-án a román hatóságok a többéves finanszírozási megállapodás B. szakasza 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban megtették javaslatukat az 1.2., 3.2. és 3.5. intézkedés kiadásainak támogathatóságára vonatkozó szabályok tekintetében. A Bizottságnak határozatot kell hoznia e tekintetben. A 3.3. intézkedéssel kapcsolatban a kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályokat a SAPARD-program határozza meg,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Románia az 1.2., 3.2., 3.3. és 3.5. intézkedés tekintetében mentesül az általa kiválasztandó projektek és a szerződéskötés Bizottság általi előzetes jóváhagyásának az 1266/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében előírt követelménye alól.
   2. cikk
   A SAPARD-program kezelését ideiglenesen a következőkre kell átruházni:

               1.

               A Mezőgazdasági, Erdészeti, Vidékfejlesztési Minisztérium alárendeltségében működő SAPARD-ügynökségre (Ştirbei Vodă, 1. részleg, Bukarest) az 1.2. „A minőség-ellenőrzés, az állat- és növény-egészségügyi ellenőrzések struktúrájának javítása az élelmiszerek minősége és a fogyasztók védelme érdekében”; a 3.2. „Termelői csoportok felállítása”; a 3.3. „A környezet védelmét és a táj megőrzését célzó mezőgazdasági termelési módszerek” és a 3.5 „Erdőgazdálkodás” intézkedés tekintetében a legutóbb C(2006) 1194 a 2006. április 11.-én elfogadott bizottsági határozattal módosított 2000. december 12-i C(2000) 3742 végleges bizottsági határozattal jóváhagyott mezőgazdasági és vidékfejlesztési programban meghatározottak alapján.

               2.

               A Pénzügyminisztériumon belül működő Nemzeti Alapra (44 Mircea Vodă Bulevard, Bukarest) a pénzügyi feladatok tekintetében a romániai SAPARD-program végrehajtása keretén belül az 1.2., 3.2., 3.3. és 3.5. intézkedés tekintetében.

         3. cikk
   Az e határozat szerinti ráfordítások közösségi társfinanszírozásra csak akkor vehetők figyelembe, ha azok a kedvezményezetteknél e határozat keltét követően merültek fel; későbbi ráfordításoknál a támogatások szempontjából meghatározó időpont a kérdéses projekt kedvezményezettjévé nyilvánító okirat kelte; kivételt képeznek a megvalósíthatósági és hasonló tanulmányok, amelyeknél ezen időpont 2000. december 12-e, azonban minden esetben azzal a feltétellel, hogy a SAPARD-ügynökség e határozat kelte előtt nem fizetett.
   4. cikk
   A SAPARD-program keretében egyes kedvezményezetteknek támogatást nyújtó határozatok sérelme nélkül, a Románia által a 2005. szeptember 22-i 70832-es számú és a Bizottságnál 29071. szám alatt iktatott levélben javasolt, a kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályok alkalmazandók.

      Kelt Brüsszelben, 2006. április 20-án.

            a Bizottság részéről

         Mariann FISCHER BOEL

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 161., 1999.6.26., 68. o.

      (2)  HL L 161., 1999.6.26., 87. o. Legutóbb a 2257/2004/EK rendelettel (HL L 389., 2004.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 206., 2002.8.3., 31. o.

      (4)  HL L 321., 2003.12.6., 62. o.

      (5)  HL L 253., 2000.10.7., 5. o. A legutóbb a 188/2003/EK rendelettel (HL L 27., 2003.2.1., 14. o.) módosított rendelet.