title: A Tanács határozata ( 2014. május 6. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról

text:
               15.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 145/5

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. május 6.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról
   2014/C 145/04
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány által benyújtott jelölésre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2012. július 16-i határozatával (2) a 2012. szeptember 18. és 2015. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Lucia SCARPITTI lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik olaszországi tag helye megüresedett.

               (3)

               A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2015. szeptember17-ig ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának új tagjait,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 17-ig a következő személyt nevezi ki az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává:
   Kormányképviselők:

               OLASZORSZÁG

               Salvatore PIRRONE

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. STOURNARAS

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o..

      (2)  HL C 228., 2012.7.31., 3. o.


title: A Bizottság határozata (2016. július 5.) a hozzáadottérték-adóval foglalkozó szakértői csoport felállításáról szóló 2012/C-188/02 bizottsági határozatnak a tagok hivatali ideje tekintetében történő módosításáról

text:
               6.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 245/6

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2016. július 5.)
   a hozzáadottérték-adóval foglalkozó szakértői csoport felállításáról szóló 2012/C-188/02 bizottsági határozatnak a tagok hivatali ideje tekintetében történő módosításáról
   (2016/C 245/04)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A 2012/C-188/02 bizottsági határozat (1) létrehozta a hozzáadottérték-adóval foglalkozó szakértői csoportot, amelynek feladata, hogy tanácsokat adjon a Bizottságnak a héa területét érintő jogalkotási aktusok és egyéb szakpolitikai kezdeményezések kidolgozásához, valamint információkat nyújtson a héa területét érintő jogalkotási aktusok és egyéb uniós szakpolitikai kezdeményezések gyakorlati végrehajtásával kapcsolatban.

               (2)

               A 2012/C-188/02 határozat 4. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagok kinevezése két évre szól. A tagok hivatali ideje új pályázati felhívásra való jelentkezés útján megújítható. A csoport jelenlegi tagjait az Adóügyi és Vámuniós Főigazgató 2014. szeptember 25-i határozatával nevezte ki, és hivatali idejük 2016. szeptember 30-án jár le.

               (3)

               Az új uniós héapolitika kidolgozása, illetve az uniós héajogszabályok végrehajtása folyamán a csoport tevékenysége nagyon hasznosnak bizonyult a tagok észrevételeinek és szakmai ismereteinek összefogása terén.

               (4)

               A munkacsoport működése során 2012 óta szerzett tapasztalatok fényében, és annak érdekében, hogy a jövőben e tekintetben fokozottabb folytonosságot lehessen biztosítani, a leendő tagok megbízatási idejét célszerű két évről háromra növelni.

               (5)

               A 2012/C 188/02 bizottsági határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A 2012/C 188/02 bizottsági határozat 4. cikkének (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(6)   A tagok megbízatása három évre szól. A tagok hivatali idejük végéig maradnak hivatalban. Hivatali idejük új pályázati felhívásra való jelentkezés útján megújítható.”

      Kelt Brüsszelben, 2016. július 5-én.

            a Bizottság részéről

         Pierre MOSCOVICI

            a Bizottság tagja

      (1)  A Bizottság 2012. június 26-i 2012/C 188/02 határozata a hozzáadottérték-adóval foglalkozó szakértői csoport felállításáról (HL C 188., 2012.6.28., 2. o.).


title: A Tanács határozata (1975. július 15.) az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság közötti, nádcukorról szóló megállapodás megkötéséről (75/456/EGK)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31975D0456

Hivatalos Lap L 190 , 23/07/1975 o. 0035 - 0035 finn különkiadás fejezet 3 kötet 6 o. 0091  görög különkiadás: fejezet 11 kötet 7 o. 0243  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 6 o. 0091  spanyol különkiadás fejezet 03 kötet 8 o. 0174  portugál különkiadás fejezet 03 kötet 8 o. 0174

		A Tanács határozata(1975. július 15.)az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság közötti, nádcukorról szóló megállapodás megkötéséről(75/456/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel az AKCS cukorról szóló 3. jegyzőkönyve szerves részét képezi az AKCS és az EGK 1975. február 28-án aláírt loméi egyezményének; mivel az egyezmény hatálybalépésétől függően a Közösség és a jegyzőkönyvben felsorolt AKCS-államok az 1975. február 28-i levélváltás formájában kötött megállapodásokkal kötelezettségeket vállaltak ugyanezen időponttól fogva az említett jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazására;mivel a csatlakozási szerződés záróokmányához mellékelt, a Ceylonnal, Indiával, Malajziával, Pakisztánnal és Szingapúrral való kereskedelmi kapcsolatok fejlesztéséről szóló közös szándéknyilatkozat [1] kimondja, hogy a nemzetközösségi cukormegállapodás 1974. december 31-i lejárta után az Indiából a Közösségbe irányuló cukorkivitel kérdését a Közösségnek kell megoldania, figyelembe véve különösen azokat a rendelkezéseket, amelyeket az Európai Gazdasági Közösség, illetve a társult afrikai és madagaszkári államok közötti kapcsolatokról szóló 22. jegyzőkönyvben felsorolt független nemzetközösségi országokból, valamint az Afrikában az Indiai-óceán, a Csendes-óceán és a Karib-tenger tér ségében elhelyezkedő független fejlődő nemzetközösségi országokból származó cukor behozatala tekintetében elfogadhatnak;mivel az e nyilatkozat szerinti eljárás lehetővé tétele érdekében meg kell kötni az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság között megtárgyalt, nádcukorról szóló megállapodást,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság közötti, a nádcukorról szóló megállapodást a Tanács a Közösség részéről megköti.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.Kelt Brüsszelben, 1975. július 15-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Rumor[1] HL L 73., 1972.3.27., 195. o.--------------------------------------------------


title: 2011/200/EU: A Tanács határozata ( 2010. szeptember 27. ) az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (FLEGT) aláírásáról

text:
               6.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 92/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. szeptember 27.)
   az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (FLEGT) aláírásáról
   (2011/200/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2003 májusában az Európai Bizottság elfogadta az „Az erdészeti jogszabályok végrehajtása, irányítás és kereskedelem (FLEGT) – Javaslat uniós cselekvési tervre” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett közleményt, amely a fakitermelő államokkal kötendő önkéntes partnerségi megállapodások kialakításával megvalósuló, illegális fakitermelés ellen irányuló intézkedéseket sürgetett. E cselekvési tervvel kapcsolatban a Tanács 2003 októberében fogadott el következtetéseket (1), az Európai Parlament pedig 2005. július 11-én állásfoglalást (2) fogadott el ebben a témakörben.

               (2)

               2005. december 5-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalásokat kezdjen a FLEGT-tel kapcsolatos uniós cselekvési terv végrehajtása érdekében.

               (3)

               2005. december 20-án a Tanács elfogadta az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló 2173/2005/EK rendeletet (3) azon országok vonatkozásában, amelyekkel az Unió önkéntes partnerségi megállapodást kötött.

               (4)

               A Kameruni Köztársasággal folytatott tárgyalások lezárultak, és 2010. május 6-án parafálták az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás).

               (5)

               A megállapodást alá kell írni, figyelemmel annak megkötésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Kameruni Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodást (FLEGT) az Unió nevében a Tanács jóváhagyja, az említett megállapodás megkötésére figyelemmel.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz. (4)

   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személyt, figyelemmel annak megkötésére.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. PEETERS

      (1)  HL C 268., 2003.11.7., 1. o.

      (2)  HL C 157. E, 2006.7.6., 482. o.

      (3)  HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

      (4)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (41/04/COL) ( 2004. március 17. ) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak negyvennegyedik módosításáról egy új, 24B számú fejezet bevezetésével: a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás keretszabálya   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               14.9.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 221/10

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

   (41/04/COL)
   (2004. március 17.)
   az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak negyvennegyedik módosításáról egy új, 24B számú fejezet bevezetésével: a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás keretszabálya
   (2006/C 221/05)
   (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkeire és 26. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére, 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére (3),
   mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-Megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit,
   mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdése b) pontja alapján az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles közleményeket és iránymutatásokat kiadni az EGT-Megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben fenti megállapodás, vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli,
   felidézve az 1994. január 19-én az EFTA Felügyeleti Hatóság által elfogadott (4) állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályait (5),
   mivel 2003. december 30-án az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: Európai Bizottság) új keretszabályt tett közzé a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásáról (6),
   mivel ez a keretszabály az Európai Gazdasági Térséget is érinti,
   mivel az Európai Gazdasági Térség teljes területén biztosítani kell az EGT állami támogatásokról szóló szabályainak egységes alkalmazását,
   mivel az EGT-Megállapodás XV. mellékletének végén található „Általános rendelkezések” cím II. pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat elfogadni,
   az Európai Bizottsággal való konzultációt követően,
   felidézve, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság e témában 2004. február 3-án többoldalú találkozó keretében konzultált az EFTA-államokkal,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1.

               Az állami támogatásokról szóló iránymutatások módosításra kerülnek egy új, 24B számú, „A hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás keretszabálya” címet viselő fejezet bevezetésével. Az új, 24B fejezet szövege e határozat I. mellékletében található.

               2.

               Az EFTA-államokat levélben kell értesíteni, csatolva e határozat egy másolatát, valamint az I. mellékletet.

               3.

               Az EGT-Megállapodás 27. jegyzőkönyvének d) pontja értelmében az Európai Bizottságot e határozatról a határozat egy, az I. mellékletet is tartalmazó másolata útján kell értesíteni.

               4.

               A határozatot az I. melléklettel együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

               5.

               A határozat angol nyelven hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2004. március 17-én.

            Az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Hannes HAFSTEIN

            elnök

         Einar M. BULL

            bizottsági testületi tag

      (1)  A továbbiakban: EGT-Megállapodás.

      (2)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (3)  A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 2001. december 10-én az EFTA-államok által módosított 3. jegyzőkönyve. A módosítások 2003. augusztus 28-án léptek életbe.

      (4)  Eredetileg megjelent: HL L 231., 1994.9.3., valamint annak 32. EGT-kiegészítésében ugyanazon a napon, legutóbb a 2004. március 17-i 40/04/COL, még nyilvánosságra nem hozott bizottsági testületi határozattal módosítva.

      (5)  A továbbiakban: állami támogatásokról szóló iránymutatások.

      (6)  A hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás keretszabálya, HL C 317., 2003.12.30., 11. o.

      I. MELLÉKLET
      24B.   HAJÓGYÁRTÁSHOZ NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁS (1)

      24B.1.   Bevezetés

                  (1)

                  A hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás számos speciális EGT-intézkedés tárgya volt. Azokhoz az iparágakhoz viszonyítva, amelyek nem képezik speciális szabályozás tárgyát, a hajógyártásra vonatkozó jogszabályok szigorúbb és enyhébb rendelkezéseket egyaránt tartalmaznak. E keretszabály az 1999. január 29-i 12/1999 EGT-vegyesbizottsági határozattal az EGT-Megállapodásba (2) átvett, hajógyártáshoz nyújtott támogatások új szabályairól szóló, 1998. június 29-i 1540/98/EK tanácsi rendelet (3)2003. december 31-i hatályvesztését követően új szabályokat állít fel a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatások értékeléséhez.

                  (2)

                  A keretszabály célja, hogy a lehető legnagyobb mértékben megszüntesse a hajógyártásra és más iparágakra vonatkozó szabályok közötti különbségeket, és ezáltal egyszerűsítse és átláthatóbbá tegye az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) e területen folytatott politikáját az általános horizontális előírások hajógyártásra történő kiterjesztése révén.

                  (3)

                  Mindazonáltal a Hatóság elismeri, hogy a Hatóság állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó politikájának tükröznie kell egyes, a hajógyártást érintő speciális tényezőket. E tényezők közé a következők tartoznak:

                              (a)

                              kihasználatlan kapacitások, nyomott árak és a kereskedelem torzulása a hajógyártás világpiacán;

                              (b)

                              a hajók hatalmas tárgyi eszköz volta megnöveli az államilag támogatott hitelek versenyt torzító képességét;

                              (c)

                              a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezeten (a továbbiakban: OECD) belül léteznek a hajógyártásra vonatkozó megállapodások, nevezetesen az államilag támogatott exporthitelekről szóló 1998. évi OECD iránymutatások rendszere és a hajók exporthiteléről szóló ágazati együttműködési megállapodás, amelyek az államilag támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló, 1978. április 4-i határozat helyébe lépő, 2000. december 22-i 2001/76/EK tanácsi határozat (4) értelmében érvényesek a Közösségen belül.

                  (4)

                  A Hatóság tudomásul veszi, hogy az OECD keretein belül folyamatban van a normál versenyfeltételek hajógyártási és -javítási iparágban való elfogadásáról szóló, 1994. évi, még életbe nem lépett megállapodást (5) felváltó joganyag kidolgozása. Jelen keretszabály semmi esetre sem kívánja a fenti munka végeredményét sérteni, és az OECD-n belüli megállapodás tükrében felülvizsgálatra kerülhet.

                  (5)

                  E speciális körülmények tükrében a keretszabály céljai az érvényes szabályok egyszerűsítésén túl az alábbiak:

                              (a)

                              az EGT területén található gyárak nagyobb hatékonyságra és versenyképességre ösztönzése, különösen az innovációk támogatása révén;

                              (b)

                              ahol szükséges, a gazdaságilag életképtelen kapacitások csökkentésének elősegítése;

                              (c)

                              az alkalmazandó nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele az exporthitelek és a fejlesztési segélyek terén.

                  (6)

                  E célok elérése érdekében jelen keretszabály speciális intézkedéseket fektet le az innovációs és üzembezárási segélyek, exporthitelek, fejlesztési segélyek és a regionális támogatások terén.

                  (7)

                  Bizonyos tényezők, mint például a kisszériás gyártás, az előállított termékek mérete, értéke és összetett volta, valamint az a tény, hogy a prototípusok általában kereskedelmi használatra kerülnek, egyedivé teszik a hajógyártást és megkülönböztetik más iparágaktól. Ennek következményeként a hajógyártás az egyetlen iparág, amely innovációs támogatásra jogosult. Az innovációs célú beruházási támogatásokat az 1540/98/EK rendelet vezette be, és az eredeti szándék szerint csak kellően indokolt esetben, a technológiai kockázatvállalás ösztönzőjeként kerülhetnek engedélyezésre. A rendelkezés végrehajtása azonban nem volt megfelelő. A Hatóság úgy véli, hogy a hajógyártás egyedi jellemzői indokolják egy iparág-specifikus innovációs támogatás fenntartását. Ezért jelen keretszabály az innováció támogatásának javítására törekszik, figyelembe véve a korábbi rendelkezés alkalmazása során felmerülő nehézségeket.

                  (8)

                  A Hatóság csak abban az esetben tekinti a közös piaccal összeegyeztethetőnek a hajógyártáshoz, -javításhoz és hajók átalakításához nyújtott támogatást, amennyiben az megfelel jelen keretszabály előírásainak.

                  (9)

                  Jelen keretszabály nem sérti az EGT-Megállapodásba a 2002. december 16-i 170/2002 EGT-vegyesbizottsági határozat (6) alapján átvett, a hajógyártásra vonatkozó határozott idejű védintézkedések bevezetéséről szóló, 2002. június 27-i 1177/2002/EK tanácsi rendelet (7) által bevezetett határozott idejű intézkedéseket.

            24B.2.   Fogalommeghatározások

                  (10)

                  E keretszabály alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

                              (a)

                              „hajógyártás”: önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók EGT területén történő gyártása;

                              (b)

                              „hajójavítás” önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók EGT területén történő javítása vagy helyreállítása;

                              (c)

                              „hajóátalakítás”: a legalább 1 000 bruttó űrtartalmú (bt) önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók EGT területén történő átalakítása, amennyiben az átalakítás a rakodási terv, a héjazat, a meghajtórendszer vagy az utasok befogadására alkalmas területek alapvető módosításával jár;

                              (d)

                              „önjáró tengerjáró kereskedelmi hajó”:

                                          (i)

                                          100 bt-nál nem kisebb hajók, amelyeket utasok és/vagy áruk szállítására használnak,

                                          (ii)

                                          100 bt-nál nem kisebb, speciális feladatokat ellátó hajók (például kotróhajók és jégtörők),

                                          (iii)

                                          365 kW-nál nem kisebb vontatóhajók,

                                          (iv)

                                          100 bt-nál nem kisebb halászhajók, tekintettel az államilag támogatott exporthitelekről szóló, 1998. évi OECD iránymutatások rendszerével, valamint a hajók exporthiteléről szóló ágazati együttműködési megállapodással, illetve ezek bármelyikét módosító vagy annak helyébe lépő megállapodással összhangban lévő exporthitelekre és fejlesztési támogatásokra.

                                          (v)

                                          az (i)-(iv) pontokban meghatározott hajók befejezetlen héjazata, amennyiben vízre bocsátották és mozgatható.

                                    Fentiek alkalmazásában az „önjáró tengerjáró hajó” azt a hajót jelenti, amely állandó meghajtása és kormányzása révén rendelkezik az önálló nyílt tengeri hajózásra való alkalmasság valamennyi jellemzőjével. Kivételt képeznek ez alól a katonai hajók (azaz a hadihajók és egyéb, támadásra vagy védekezésre alkalmas hajók, amelyek alapvető szerkezeti jellemzőik és képességeik alapján kizárólag katonai célú használatra készültek), valamint a más hajókon végrehajtott, kizárólag katonai célt szolgáló változtatások, illetve kiegészítések, amennyiben a változtatások és kiegészítések esetében nem a kereskedelmi hajógyártás érdekében végrehajtott, az állami támogatásról szóló szabályozással összeegyeztethetetlen, rejtett tevékenységről van szó,

                              (e)

                              „érintett jogalany” bármely természetes vagy jogi személy, aki/amely:

                                          (i)

                                          hajógyártással, hajójavítással vagy hajók átalakításával foglalkozó vállalkozás tulajdonosa, vagy ilyen felett ellenőrzést gyakorol, vagy

                                          (ii)

                                          közvetve vagy közvetlenül, részvénytulajdonlás révén vagy más módon, hajógyártással, hajójavítással, vagy hajók átalakításával foglalkozó vállalkozás tulajdonában van, vagy ilyen vállalkozás ellenőrzése alatt áll.

                                    Az ellenőrzés meglétét kell vélelmezni, amennyiben a hajógyártással, hajójavítással, vagy hajók átalakításával foglalkozó személy vagy vállalkozás a másik vállalkozásból több mint 25 %-os részesedést tulajdonol vagy ellenőriz, vagy fordítva.

                              (f)

                              „támogatás” az EGT-Megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatás, ide értve a hitelkonstrukciókat, garanciákat és adókedvezményeket is.

            24B.3.   Alkalmazandó rendelkezések
      24B.3.1.   Alkalmazási kör

                  (11)

                  A hajógyártáshoz nyújtott támogatás magában foglal minden, hajógyárnak, érintett jogalanynak, hajótulajdonosnak vagy harmadik félnek hajógyártáshoz, -javításhoz, vagy hajók átalakításához közvetve vagy közvetlenül nyújtott támogatást.

            24B.3.2.   Horizontális rendelkezések alkalmazása

                  (12)

                  Az alapelv szerint a hajógyártáshoz nyújtott támogatásnak összhangban kell lennie az EGT-Megállapodás 61. cikkével, a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkével, és valamennyi ezek alapján hozott jogszabállyal és intézkedéssel, beleértve a következő rendeleteket:

                              (a)

                              a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvének II. részébe (8) átvett, az EK-Szerződés [korábbi] 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (9);

                              (b)

                              az EGT-Megállapodásba a 2002. június 25-i 88/2002 EGT-vegyesbizottsági határozattal (10) átvett, az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet (11);

                              (c)

                              az EGT-Megállapodásba a 2002. június 25-i 88/2002 EGT-vegyesbizottsági határozattal (12) átvett, az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (13);

                              (d)

                              az EGT-Megállapodásba a 2002. június 25-i 88/2002 EGT-vegyesbizottsági határozattal (14) átvett, az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (15);

                              (e)

                              az EGT-Megállapodásba a 2002. december 16-i 170/2002 EGT-vegyesbizottsági határozat (16) alapján átvett, a hajógyártásra vonatkozó határozott idejű védintézkedések bevezetéséről szóló, 2002. június 27-i 1177/2002/EK tanácsi rendelet (17);

                              (f)

                              a Hatóság iránymutatása a bajba jutott cégek szanálására és szerkezetátalakítására nyújtott állami segélyekről (18);

                              (g)

                              a Hatóság iránymutatása a környezetvédelem állami támogatásáról (19); valamint;

                              (h)

                              a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás keretrendszere (20).

            24B.3.3.   Egyedi rendelkezések

                  (13)

                  A 24B.3.2. pontban felvázolt általános elvek alól kivételt képeznek az alábbiak, amelyek jogosságát a 24B.1. pontban felsorolt specifikus tényezők igazolják:

            24B.3.3.1.   Kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott támogatás

                  (14)

                  A hajógyártással, hajójavítással, vagy hajók átalakításával foglalkozó vállalkozásnak kutatási és fejlesztési projektek költségeinek fedezésére nyújtott támogatás az EGT-Megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek minősül, amennyiben összhangban van a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló EGT-keretszabályban, vagy bármely arra épülő megállapodásban foglalt szabályokkal.

                  (15)

                  A már létező, hajógyártással, hajójavítással, vagy hajók átalakításával foglalkozó gyáraknak nyújtott innovációs támogatás bruttó 20 %-os maximális támogatási intenzitásig az EGT-Megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben:

                              (a)

                              innovatív termékek és folyamatok ipari alkalmazásához kapcsolódik, azaz az EGT-ben ezen iparágban jelenleg létezőhöz képest technológiailag új, vagy jelentősen javított termékekhez és folyamatokhoz, amelyek magukban hordozzák a technológiai vagy ipari bukás kockázatát.

                              (b)

                              a támogatás olyan beruházási, tervezési, műszaki és tesztelési tevékenységek során felmerülő kiadások fedezésére korlátozódik, amelyek kizárólag és közvetlenül a projekt innovatív részéhez kapcsolódnak. Kivételes esetben a technológiai innováció engedélyeztetéséhez szigorúan szükséges járulékos termelési költségek is támogathatók a minimálisan szükséges összegig.

            24B.3.3.2.   Üzembezárási segély

                  (16)

                  A hajógyártással, hajójavítással, vagy hajók átalakításával foglalkozó vállalkozás részleges vagy teljes bezárása során felmerülő szokásos költségek fedezetére nyújtott támogatás az EGT-Megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek minősül, amennyiben az abból következő kapacitáscsökkenés tényleges és visszafordíthatatlan.

                  (17)

                  A (16) bekezdésben említett támogatható költségek a következők:

                              (a)

                              a leépített vagy a törvényes nyugdíjkorhatár előtt nyugdíjazott dolgozóknak folyósított kifizetések;

                              (b)

                              a leépített, leépíteni kívánt vagy a törvényes nyugdíjkorhatár előtt nyugdíjazott dolgozóknak nyújtott tanácsadás költsége, ideértve a hajógyár által kis, a szóban forgó hajógyártól független és elsődlegesen nem hajógyártással foglalkozó vállalkozások létrehozásának támogatására folyósított kifizetéseket;

                              (c)

                              a dolgozóknak szakmai átképzéshez folyósított kifizetések;

                              (d)

                              a gyár, a hozzá tartozó épületek, létesítmények és az infrastruktúra más, nem hajógyártási célú újjá-, illetve átépítése során felmerülő költségek.

                  (18)

                  Fentieken kívül a hajógyártást, hajójavítást, illetve a hajók átalakítását teljesen beszüntető vállalkozások esetében az alábbi intézkedések tekinthetők összeegyeztethetőnek az EGT-Megállapodásban foglaltak érvényesülésével:

                              (a)

                              a következő, független tanácsadó által meghatározott két érték közül a nagyobbikat nem meghaladó összegű támogatás: a létesítmények könyv szerinti maradványértéke, vagy egy feltételezett hároméves időszak alatt elérhető diszkontált üzemi eredmény, levonva minden olyan előnyt, amelyre a támogatott vállalkozás az üzembezárás révén tesz szert;

                              (b)

                              hitel vagy hitelgarancia formájában a működő tőkéhez nyújtott támogatás, amely már megkezdett munkák befejezéséhez szükséges, feltéve, hogy a támogatás a minimálisan szükséges összegre korlátozódik, valamint hogy a munkálatok egy jelentős része már elkészült.

                  (19)

                  A részleges üzembezárási támogatásban részesülő vállalkozások az elmúlt 10 évben nem lehettek megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatás kedvezményezettjei. Amennyiben a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatás folyósítása óta 10 évnél kevesebb telt el, a Hatóság csak olyan kivételes, előre nem látható körülmények esetében engedélyezi részleges üzembezárási támogatás nyújtását, amelyekért a vállalkozás nem felelős.

                  (20)

                  A támogatás összege és intenzitása arányban kell álljon az üzembezárás mértékével, figyelembe véve az érintett régió strukturális problémáit, valamint más ipari tevékenységre történő átállás esetén az új tevékenységre vonatkozó EGT-előírásokat és szabályokat.

                  (21)

                  A támogatott üzembezárások végleges jellegének biztosítása érdekében az érintett EFTA-államnak gondoskodnia kell róla, hogy a bezárt hajógyári létesítmények tízévesnél nem rövidebb időszakra zárva maradjanak.

            24B.3.3.3.   Foglalkoztatási támogatás

                  (22)

                  A munkahelyteremtéshez és a hátrányos helyzetű, illetve fogyatékossággal élő munkavállalók alkalmazásához, valamint a hátrányos helyzetű, illetve fogyatékossággal élő munkavállalók hajógyártással, hajójavítással, vagy hajók átalakításával foglalkozó vállalkozásoknál való alkalmazása járulékos költségeinek fedezetére nyújtott támogatás az EGT-Megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek minősül, amennyiben összhangban van az EGT-Megállapodásba a 2003. június 20-i 83/2003 EGT-vegyesbizottsági határozattal (21) átvett, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatáshoz nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendeletben (22) rögzített lényegi szabályokkal.

            24B.3.3.4.   Exporthitel

                  (23)

                  Az államilag támogatott hitel formájában hazai és külföldi hajótulajdonosoknak, vagy harmadik félnek hajók gyártásához vagy átalakításához nyújtott támogatás az EGT-Megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben összhangban van az államilag támogatott exporthitelekről szóló, 1998. évi OECD iránymutatások rendszerével, valamint a hajók exporthiteléről szóló ágazati együttműködési megállapodással, illetve az ezekből következő, hasonló megállapodásban rögzített szabályokkal, vagy a fentiek bármelyikét felváltó megállapodással.

            24B.3.3.5.   Fejlesztési támogatás

                  (24)

                  A hajógyártáshoz és hajók átalakításához kapcsolódó, valamely fejlődő országnak fejlesztési segítségként nyújtott támogatás az EGT-Megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben összhangban van az államilag támogatott exporthitelekről szóló, 1998. évi OECD iránymutatások rendszerében, valamint a hajók exporthiteléről szóló ágazati együttműködési megállapodásban rögzített ilyen célú szabályokkal, illetve az ezekből következő, hasonló megállapodásban rögzített szabályokkal, vagy a fentiek bármelyikét felváltó megállapodással

                  (25)

                  A Hatóság megvizsgálja a javasolt támogatás fejlesztéstartalmát, a támogatás szükségességét, valamint hogy az adott támogatás az államilag támogatott exporthitelekről szóló, 1998. évi OECD iránymutatások rendszere, valamint a hajók exporthiteléről szóló ágazati együttműködési megállapodás, illetve az ezekből következő, hasonló megállapodásban rögzített szabályok, vagy a fentiek bármelyikét felváltó megállapodás hatálya alá esik-e. A fejlesztési segítségnyújtási ajánlatnak nyitottnak kell lennie a különböző gyáraktól érkező ajánlatok felé. Az ajánlattételi eljárásoknak összhangban kell lenniük az EGT közbeszerzési szabályaival, amennyiben azok alkalmazandók.

            24B.3.3.6.   Regionális támogatás

                  (26)

                  A hajógyártáshoz, -javításhoz vagy hajók átalakításához nyújtott regionális támogatás csak abban az esetben tekinthető összeegyeztethetőnek az EGT-Megállapodás érvényesülésével, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

                              (a)

                              a támogatás kizárólag olyan, meglévő gyárak átszervezéséhez, modernizálásához szükséges befektetések finanszírozásához nyújtható, amelyek nem kapcsolódnak a szóban forgó gyár(ak) pénzügyi újjászervezéséhez, és amelyek célja a meglévő létesítmények termelékenységének javítása;

                              (b)

                              az EGT-Megállapodás 61. cikke (3) bekezdése (a) pontjában említett és a Hatóság által az EFTA-államok számára a regionális támogatásokhoz jóváhagyott térképpel összhangban levő régiókban a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 22,5 %-ot;

                              (c)

                              az EGT-Megállapodás 61. cikke (3) bekezdése (c) pontjában említett és a Hatóság által az EFTA-államok számára a regionális támogatásokhoz jóváhagyott térképpel összhangban levő régiókban a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 12,5 %, illetve az érvényes regionális támogatási plafon közül az alacsonyabbikat;

                              (d)

                              a támogatásnak az ide vonatkozó, regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásokban meghatározott támogatható kiadásokra kell korlátozódniuk.

            24B.4.   Értesítési kötelezettség

                  (27)

                  Valamennyi, hajógyártáshoz, -javításhoz vagy hajók átalakításához nyújtani kívánt új támogatásról értesíteni kell a Hatóságot, akár rendeletben szabályozott, akár egyedi támogatásról van szó, kivéve, ha megfelelnek az állami támogatásokra vonatkozó valamely csoportmentesség (23) feltételeinek, amely az állami támogatások egyes kategóriáit mentesíti az előzetes bejelentési kötelezettség alól.

            24B.5.   Felügyelet

                  (28)

                  A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részében, valamint a megállapodás végrehajtási rendelkezéseiben lefektetett szabályok értelmében az EFTA-államoknak valamennyi létező támogatási szabályozásról éves jelentést kell készíteniük a Hatóságnak.

            24B.6.   Különböző forrásokból származó, halmozott támogatások

                  (29)

                  A jelen keretszabályban meghatározott támogatási plafonok attól függetlenül érvényesek, hogy az adott támogatás részben vagy teljes egészében állami forrásból, vagy EGT-együttműködésből származó forrásból kerül folyósításra. A jelen keretszabály alapján engedélyezett támogatás nem kombinálható az EGT-Megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett más állami támogatási formákkal, illetve más finanszírozási formákkal, mint például az EFTA-államok közösségi programokban való részvétele, amennyiben ez az iránymutatásokban rögzítettnél nagyobb támogatási intenzitáshoz vezet.

                  (30)

                  Amennyiben a támogatások különböző célt szolgálnak és ugyanarra a támogatható költségre vonatkoznak, a legkedvezőbb támogatási plafon lép érvénybe.

            24B.7.   Jelen keretszabály hatálya

                  (31)

                  Jelen keretszabály 2004. január 1-től legkésőbb 2006. december 31-ig hatályos. Ezen időszak alatt a Hatóság felülvizsgálhatja a keretszabályt.

         (1)  Jelen fejezet összhangban van a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás közösségi keretszabályával (HL C 317., 2003.12.30., 11. o.)

         (2)  HL L 35., 2000.10.2., valamint a 7. EGT-kiegészítés, az EGT-Megállapodás XV. mellékletének 1b. pontja.

         (3)  HL L 202., 1998.7.18., 1. o.

         (4)  HL L 32., 2001.2.2., 1. o. A legutóbb a 2002/634/EK határozattal (HL L 206., 2002.8.3., 16. o.) módosított határozat.

         (5)  HL C 375., 1994.12.30., 1. o. Az EFTA-államok közül egyedül Norvégia írta alá az 1994. évi megállapodást.

         (6)  HL L 38., 2000.2.13., valamint a 9. EGT-kiegészítés, az EGT-Megállapodás XV. mellékletének 1ca. pontja.

         (7)  HL L 172., 2002.7.2., 1. o.

         (8)  A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 2001. december 10-én az EFTA-államok által módosított 3. jegyzőkönyve. A módosítások 2003. augusztus 28-án léptek életbe. A módosított 3. jegyzőkönyv a Hatóság honlapján: www.eftasurv.int található a State aid – Legal texts címszó alatt.

         (9)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

         (10)  HL L 266., 2002.10.3., valamint a 49. EGT-kiegészítés, az EGT-Megállapodás XV. mellékletének 1d. pontja.

         (11)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o.

         (12)  HL L 266., 2002.10.3., valamint a 49. EGT-kiegészítés, az EGT-Megállapodás XV. mellékletének 1e. pontja.

         (13)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

         (14)  HL L 266., 2002.10.3., valamint a 49. EGT-kiegészítés, az EGT-Megállapodás XV. mellékletének 1f. pontja.

         (15)  HL L 10., 2001.1.13., 33. o.

         (16)  HL L 38., 2002.2.13., valamint a 9. EGT-kiegészítés, az EGT-Megállapodás XV. Mellékletének 1ca. pontja.

         (17)  HL L 172., 2002.7.2., 1. o.

         (18)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatása, 16. fejezet (HL L 274., 2000.10.26., valamint 48. EGT-kiegészítés). Ezen iránymutatások összhangban vannak a bajba jutott cégek szanálására és szerkezetátalakítására nyújtott állami segélyekről szóló közösségi iránymutatásokkal (HL C 288., 1999.10.9., 2. o.).

         (19)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatása, 15. fejezet (HL L 21., 2002.1.24., valamint 6. EGT-kiegészítés). Ezen iránymutatások összhangban vannak a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatással (HL C 37., 2001.2.3., 3. o.).

         (20)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatása, 14. fejezet (HL L 245., 1996.9.26., valamint 43. EGT-kiegészítés). Ezen iránymutatások összhangban vannak a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásokkal (HL C 45., 1996.2.17., 5. o.).

         (21)  HL L 257., 2003.10.9., valamint az 51. EGT-kiegészítés, az EGT-Megállapodás XV. mellékletének 1g. pontja.

         (22)  HL L 337., 2002.12.13., 3. o.

         (23)  Lásd fent, a 12 (b), (c), (d) és 22. bekezdéseket.


title: 2009/383/EK: A Bizottság határozata ( 2009. május 14. ) az 1683/2004/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó glifozát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetésének felfüggesztéséről

text:
               15.5.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 120/20

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. május 14.)
   az 1683/2004/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó glifozát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetésének felfüggesztéséről
   (2009/383/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 14. cikke (4) bekezdésére,
   a tanácsadó bizottsággal történt konzultáció után,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően végzett felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: felülvizsgálat) a Tanács az 1683/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2931 00 95 (TARIC-kód: 2931009582) és ex 3808 93 27 (TARIC-kód: 3808932719) alá tartozó glifozát behozatalára (a továbbiakban: érintett termék). A vám kiterjed a Malajziából feladott glifozát behozatalára (akár Malajziából származóként van bejelentve, akár nem) (TARIC-kódok: 2931009581 és 3808932711), a Crop protection (M) Sdn. Bhd., Lot 746, Jalan Haji Sirat 4 ½ Miles, off Jalan Kapar, 42100 Klang, Selangor Darul Ehsan, Malaysia által előállított termék kivételével (kiegészítő TARIC kód: A 309), valamint a Tajvanról feladott glifozát behozatalára is (akár Tajvanról származóként van bejelentve, akár nem), a Sinon Corporation, No. 23, Sec. 1, Mei Chuan W. Rd, Taichung, Tajvan által előállított termék kivételével (kiegészítő TARIC kód: A 310). A kivetett dömpingellenes vám 29,9 %.

               (2)

               Az érintett termék felhasználóinak és forgalmazóinak AUDACE elnevezésű egyesülete a piaci feltételek megváltozására vonatkozó információt nyújtott be. A változás a hatályvesztés felülvizsgálatának időszaka (azaz 2002. január 1–2002. december 31.) után következett be, és az egyesület állítása szerint e változások az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdése értelmében indokolhatják a jelenleg hatályban lévő intézkedések felfüggesztését. Következésképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy igazolható-e az intézkedések felfüggesztése.

         B.   INDOKOK

               (3)

               Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Közösség érdekében a dömpingellenes intézkedések felfüggeszthetők, ha a piaci viszonyok átmenetileg olyan mértékben megváltoznak, hogy a felfüggesztés eredményeként a kár valószínűleg nem folytatódna, továbbá ha a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, és ezeket az észrevételeket figyelembe is vették. A 14. cikk (4) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az érintett dömpingellenes intézkedéseket bármikor vissza lehet állítani, amennyiben a felfüggesztés már nem indokolt.

               (4)

               Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete 2008 első félévéig javult. Az EU piac árainak nagy mértékű növekedése, az értékesítés volumenének és értékének emelkedése, valamint a viszonylag stabil előállítási költségek következtében a forgalom százalékában kifejezett haszon jelentősen megnőtt. E pozitív tendenciákat a közösségi gazdasági ágazat termelésének és értékesítési volumenének túlnyomó többségét képviselő fő közösségi gyártótól kapott újabb számadatok is megerősítik. A jelenleg hozzáférhető piaci információk alapján nem várható, hogy ez a helyzet lényegesen megváltozna, ha az intézkedéseket felfüggesztenék.

               (5)

               A közösségi gazdasági ágazat megerősítette, hogy árainak szintje az EU piacán jelenleg általában nem változik annak ellenére, hogy Kína exportárai 2008 júliusa óta jelentősen csökkentek.

               (6)

               A KNK növekvő termelési kapacitása és termelési mennyisége közép- vagy hosszú távon csökkentheti az EU glifozátárait. A jelenlegi információk azonban arra mutatnak, hogy ezt a hatást nagyrészt semlegesíti a növekvő globális kereslet.

               (7)

               Nem állapítottak meg arra utaló tényezőket, hogy a felfüggesztés ellentétes lenne a közösségi érdekkel.

               (8)

               Következésképpen, tekintettel a piaci feltételek ideiglenes megváltozására és különösen a közösségi piacon felszámított jelenlegi árakra, ami a közösségi gazdasági ágazat jelenlegi magas profitszintjével is együtt jár annak ellenére, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal árai az elmúlt hónapokban csökkentek, a Bizottság nem tartja valószínűnek, hogy a Kínából származó érintett termék behozatalához kapcsolódó kár a dömpingellenes vám felfüggesztése miatt ismételten bekövetkezne. Ennélfogva a Bizottság azt javasolja, hogy a hatályos intézkedéseket az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésével összhangban kilenc hónapos időszakra függesszék fel.

         C.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZATTAL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ

               (9)

               A Bizottság – az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének megfelelően – tájékoztatta a közösségi gazdasági ágazatot arról a szándékáról, hogy felfüggeszti a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. A Közösség gazdasági ágazata lehetőséget kapott észrevételei megtételére, és ezeket az észrevételeket figyelembe is vették.

         D.   KÖVETKEZTETÉS

               (10)

               A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban az érintett termékre kivetett dömpingellenes vám felfüggesztésére vonatkozó összes követelmény teljesül. Következésképpen az 1683/2004/EK határozattal kivetett dömpingellenes vámot kilenc hónapos időszakra fel kell függeszteni.

               (11)

               Amennyiben a felfüggesztést előidéző körülmények később megváltoznak, a dömpingellenes vámok részleges felfüggesztésének haladéktalan hatályon kívül helyezésével a Bizottság visszaállíthatja a dömpingellenes intézkedéseket,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2931 00 95 (TARIC-kód: 2931009582) és ex 3808 93 27 (TARIC-kód: 3808932719) alá tartozó glifozát behozatalára (a továbbiakban: érintett termék) a 1683/2004/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot – amelyet kiterjesztettek a Malajziából feladott glifozát behozatalára (akár Malajziából származóként van bejelentve, akár nem) (TARIC-kódok: 2931009581 és 3808932711), a Crop protection (M) Sdn. Bhd., Lot 746, Jalan Haji Sirat 4 ½ Miles, off Jalan Kapar, 42100 Klang, Selangor Darul Ehsan, Malaysia által előállított termék kivételével (kiegészítő TARIC kód: A 309), valamint a Tajvanról feladott glifozát behozatalára is (akár Tajvanról származóként van bejelentve, akár nem), a Sinon Corporation, No. 23, Sec. 1, Mei Chuan W. Rd, Taichung, Tajvan által előállított termék kivételével (kiegészítő TARIC kód: A 310) – kilenc hónapos időszakra fel kell függeszteni.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. május 14-én.

            a Bizottság részéről

         Catherine ASHTON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

      (2)  HL L 303., 2004.9.30., 1. o.


               22.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 316/270

         P8_TA(2015)0282
   Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogának felfüggesztése
   Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i határozata a Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2102(IMM))
   (2017/C 316/30)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a Lengyel Köztársaság főügyésze által 2015. március 13-án a piotrków trybunalski városi rendőrfőkapitány által indított (SM.O.4151-F.2454/16769/2014. ügyszámú) eljárással összefüggésben eljuttatott, 2015. március 9-én kelt, és 2015. április 15-én a plenáris ülésen bejelentett, a Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

               —

               miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Janusz Korwin-Mikkét,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

               —

               tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdésére, valamint az 1996. május 9-i, a képviselői vagy szenátori mandátumok gyakorlásáról szóló lengyel törvény 10b. cikkével összefüggésben értelmezett 7b. cikkének (1) bekezdésére és 7c. cikkének (1) bekezdésére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0229/2015),

               A.

               mivel a Lengyel Köztársaság főügyésze továbbította a piotrków trybunalski városi rendőrfőkapitány kérelmét, amelyben engedélyt kér Janusz Korwin-Mikke európai parlamenti képviselővel szemben eljárás lefolytatására egy, a közúti közlekedésről szóló 1997. június 20-i törvény 20. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett, az 1971. május 20-i Szabálysértési Kódex 92a. cikke szerinti szabálysértéssel összefüggésben; mivel a feltételezett szabálysértés abban áll, hogy lakott területen túllépték a maximális megengedett sebességet;

               B.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

               C.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

               D.

               mivel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdése szerint a képviselő a Szejm hozzájárulása nélkül nem vonható büntetőjogi felelősségre;

               E.

               mivel egyedül a Parlament dönthet arról, hogy egy adott ügyben a mentelmi jogot felfüggeszti-e vagy sem; mivel a Parlament ésszerű módon figyelembe veheti a képviselő álláspontját annak eldöntésekor, hogy felfüggeszti-e a képviselő mentelmi jogát (2);

               F.

               mivel a feltételezett szabálysértés nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Janusz Korwin-Mikke európai parlamenti képviselőként végzett feladatainak ellátásához, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatainak gyakorlása során leadott szavazatnak, illetve kifejtett véleménynek sem minősül;

               G.

               mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából nyújtották volna be a bírósághoz;

               1.

               úgy határoz, hogy felfüggeszti Janusz Korwin-Mikke mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Janusz Korwin-Mikkének.

      (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

      (2)  A (fentebb hivatkozott) T-345/05. sz., Mote kontra Parlament ügyben hozott ítélet 28. pontja.


title: 2011/657/: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2011. szeptember 27. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/030 NL/Noord-Holland és Flevoland referenciaszámú kérelme)

text:
               7.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 263/14

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. szeptember 27.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/030 NL/Noord-Holland és Flevoland” referenciaszámú kérelme)
   (2011/657/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

               (2)

               A 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (4)

               Hollandia Noord-Holland (NL32) és Flevoland (NL23) NUTS II. szintű régióiban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 26 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2010. december 20-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2011. március 3-ig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 1 849 086 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (5)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy az 1 849 086 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2011. szeptember 27-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL C 139., 2006.6.14, 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.