title: 2009/223/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/201

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2008. április 22.)
   az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről
   (2009/223/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os gazdasági évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 60. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0118/2008),

               1.

               mentesítést ad az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban fejti ki;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 16. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 47. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/202

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2008. április 22.)
   az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os gazdasági évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 60. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0118/2008),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2007. április 24-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának az Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           megállapította a működési költségek tekintetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok alacsony (69 %, illetve 32 %) végrehajtási arányát, valamint az előző évről áthozott előirányzatok magas törlési arányát,

                           —

                           megállapítja, hogy az ügynökség – saját pénzügyi szabályzatának előírása ellenére – nem állt át a tevékenységalapú irányításra, pedig ennek a teljesítmény-ellenőrzés javítása érdekében ugyanúgy meg kellett volna történnie, mint az általános költségvetés esetében,

                           —

                           sajnálatát fejezte ki, amiért az igazgatótanács nem fogadott el belső ellenőrzésre vonatkozó szabályzatot 2005 végéig, és hogy 2005 végén az ügynökségnek még mindig nem volt azt biztosító rendszere, hogy az általa nyújtott szolgáltatásokért az ügyfeleitől beszedett díjak elegendők legyenek ezen szolgáltatások költségeinek fedezésére;

   Általános észrevételek, amelyek az uniós ügynökségek horizontális kérdéseivel kapcsolatosak, és ezáltal minden egyes ügynökség mentesítési eljárása szempontjából jelentőséggel bírnak

               1.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött 24 ügynökség és egyéb kapcsolódó szerv költségvetése 2006-ban összesen 1 080,5 millió EUR-t tett ki (közülük 271 millió EUR-val a legnagyobb az Európai Újjáépítési Ügynökség, 5 millió EUR-val pedig a legkisebb az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) költségvetése volt);

               2.

               rámutat arra, hogy a pénzügyi ellenőrzés és mentesítés hatálya alá tartozó külső uniós szervek köre jelenleg nemcsak a hagyományos szabályozó ügynökségeket öleli fel, hanem az egyes konkrét programok megvalósítása érdekében felállított végrehajtó ügynökségeket is, és a közeljövőben a köz- és magánszféra partnersége keretében létrehozott közös vállalkozásokra (közös technológiai kezdeményezések) is ki fog terjedni;

               3.

               a Parlament vonatkozásában megállapítja, hogy a mentesítési eljárás hatálya alá tartozó ügynökségek száma az alábbiak szerint alakult: 2000-es költségvetési év: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 szabályozó ügynökség és 2 végrehajtó ügynökség (a Számvevőszék által ellenőrzött, ugyanakkor belső mentesítési eljárás alá tartozó két ügynökségen kívül);

               4.

               ezért arra a következtetésre jut, hogy az ügynökségek/kapcsolódó szervek költségvetésének méretéhez viszonyítva az ellenőrző/mentesítési eljárás nehézkessé és aránytalanná vált; utasítja illetékes bizottságát, hogy végezze el az ügynökségek és kapcsolódó szervek mentesítési eljárásának széles körű felülvizsgálatát egy egyszerűbb és racionálisabb megközelítés kialakítása érdekében, az elkövetkező években egyedi mentesítési jelentést igénylő szervek egyre növekvő számára tekintettel;

         Alapvető megfontolások

               5.

               kéri a Bizottságot, hogy új ügynökségek létrehozása előtt vagy már meglévők átalakítása során adjon világos magyarázatot az alábbi elemekre vonatkozóan: az ügynökség típusa, célkitűzései, belső irányítási struktúrája, termékei, szolgáltatásai, főbb eljárásai, célcsoportja, megrendelői és érdekelt felei, hivatalos kapcsolatai külső szereplőkkel, költségvetési felelőssége, pénzügyi tervezése, valamint személyzeti politikája;

               6.

               kéri, hogy minden ügynökséget a közte és a felelős főigazgatóság között kialakított éves teljesítmény-megállapodás vezéreljen, amelynek tartalmaznia kell a következő év fő célkitűzéseit, a pénzügyi keretet és a teljesítmény mérésére szolgáló egyértelmű mutatókat;

               7.

               kéri, hogy az ügynökségek teljesítményét rendszeresen (és ad hoc jelleggel) ellenőrizze a Számvevőszék vagy más független könyvvizsgáló; úgy véli, hogy ennek nem szabadna csupán a pénzügyi irányítás és a közpénzek helyes felhasználásának hagyományos elemeire korlátozódnia, hanem az irányítás hatékonyságára és eredményességére is ki kellene terjednie, és az egyes ügynökségek pénzügyi irányítására vonatkozó minősítést is tartalmaznia kellene;

               8.

               álláspontja szerint azon ügynökségek esetében, amelyek folyamatosan túlbecsülik költségvetési szükségleteiket, a be nem töltött álláshelyek alapján technikai csökkentést kell végrehajtani; úgy véli, hogy hosszú távon ez az ügynökségek célhoz kötött bevételeinek csökkenését és ezáltal alacsonyabb igazgatási költségeket eredményez majd;

               9.

               megjegyzi, hogy súlyos problémát jelent, hogy számos ügynökséget bírálnak a közbeszerzési szabályok, a költségvetési rendelet, a személyzeti szabályzat stb. betartásának hiánya miatt; úgy véli, hogy ennek fő oka az, hogy a legtöbb szabályzatot és a költségvetési rendeletet nagyobb intézményekre szabták, valamint hogy a legtöbb kisebb ügynökség nem rendelkezik a szabályozási követelmények betartásához szükséges kritikus tömeggel; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy próbáljon gyors megoldást találni a hatékonyság növelésére azáltal, hogy a kritikus tömeg biztosítása céljából összevonja több ügynökség igazgatási funkcióit (figyelembe véve az ügynökségekre és költségvetési függetlenségükre vonatkozó alapvető szabályozás szükségszerű megváltoztatását), vagy sürgősen dolgozzon ki az ügynökségekre vonatkozó olyan speciális szabályokat (különösen végrehajtási szabályokat), amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az ügynökségek teljes mértékben meg tudjanak felelni a szabályozásoknak;

               10.

               ragaszkodik ahhoz, hogy az előzetes költségvetési tervezet megalkotásakor a Bizottság vegye figyelembe a költségvetés egyes ügynökségek általi, előző években történő végrehajtásának eredményeit, különös tekintettel az n-1. évre, és az adott ügynökség kérésének megfelelően vizsgálja felül a költségvetést; felkéri illetékes bizottságát e felülvizsgálat tiszteletben tartására, illetve arra, hogy – amennyiben a Bizottság ezt nem teszi meg – saját maga vizsgálja felül és tegye reálisabbá a kérdéses költségvetést, az adott ügynökség abszorpciós és végrehajtási kapacitásának megfelelően;

               11.

               emlékeztet a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy bármely ügynökség hozzáadott értékéről szóló negatív értékelés esetén tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának átalakítására vagy az ügynökség bezárására; megjegyzi, hogy a Bizottság 2007-ben egyetlen értékelést sem végzett; ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítési határozatot megelőzően a Bizottság legalább öt ilyen értékelést mutasson be, kezdve a legrégebbi ügynökségekkel;

               12.

               úgy véli, hogy a Számvevőszék ajánlásait haladéktalanul végre kell hajtani, és az ügynökségek részére kifizetett támogatásokat összhangba kell hozni azok valós készpénzszükségleteivel; úgy gondolja továbbá, hogy az általános költségvetési rendelet módosításait bele kell foglalni az ügynökségekre vonatkozó költségvetési keretrendeletbe és az ügynökségek külön pénzügyi szabályzataiba;

         Az adatok közlése

               13.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek között nincsen egységes megközelítés a kérdéses pénzügyi évben végzett tevékenységek ismertetésére, a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló elszámolásokra és jelentésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy a megbízhatósági nyilatkozatot az ügynökség igazgatójának kell-e megfogalmaznia; megállapítja, hogy nem minden ügynökség tesz egyértelmű különbséget a) az ügynökség tevékenységének a nyilvánosság előtti bemutatása és b) a költségvetés teljesítéséről és pénzgazdálkodásáról szóló technikai jelentés között;

               14.

               megjegyzi, hogy míg a Bizottság állandó iránymutatásai a tevékenységi jelentések elkészítésére vonatkozóan nem írják elő kifejezetten, hogy az ügynökségek igazoló nyilatkozatot készítsenek, mégis számos igazgató így tett 2006-ban, s egy esetben ez lényeges fenntartást tartalmazott;

               15.

               emlékeztet 2005. április 12-i állásfoglalásának (7) (26) bekezdésére, amelyben felkéri az ügynökségek igazgatóit, hogy a pénzügyi és igazgatási információkkal együtt benyújtott éves tevékenységi jelentéseket ezentúl a műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó, a Bizottság főigazgatói által aláírt nyilatkozatokhoz hasonló megbízhatósági nyilatkozat is kísérje;

               16.

               kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa az ügynökségekre vonatkozó állandó iránymutatásokat;

               17.

               emellett javasolja a Bizottságnak, hogy az ügynökségekkel közösen dolgozzon ki egy valamennyi ügynökségre és kapcsolódó szervezetre alkalmazható harmonizált modellt, amely határozott különbséget tesz az alábbiak között:

                           —

                           a szervezet működéséről, tevékenységéről és eredményeiről beszámoló, széles olvasóközönségnek szánt éves jelentés,

                           —

                           pénzügyi kimutatás és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés,

                           —

                           a Bizottság főigazgatói által készített tevékenységi jelentésekhez hasonló tevékenységi jelentés,

                           —

                           a szervezet igazgatója által aláírt igazoló nyilatkozat bármely egyéb fenntartással vagy megjegyzéssel együtt, amelyekre szükségesnek tartja felhívni a mentesítő hatóság figyelmét;

         A Számvevőszék általános megállapításai

               18.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását (éves jelentés 10.29. bekezdése (8)), miszerint a Bizottság által a Közösség költségvetéséből finanszírozott támogatások kifizetése nem az ügynökségek készpénzszükségleteinek kellően megalapozott felbecslésén alapul, és az előző évről áthozott összegekkel együtt ez jelentős készpénzállomány fenntartásához vezet; tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék javaslatát, hogy az ügynökségek részére kifizetett támogatások legyenek összhangban azok valós készpénzszükségleteivel;

               19.

               megjegyzi, hogy 2006 végére még 14 ügynökségnek kell bevezetnie az ABAC számviteli rendszert (éves jelentés, a 10.31. bekezdés lábjegyzete);

               20.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését (éves jelentés 1.25. bekezdése) a ki nem vett szabadságokra egyes ügynökségeknél elhatárolt kiadásokra vonatkozóan; rámutat, hogy a Számvevőszék három ügynökség (Európai Szakképzés-fejlesztési Központ [CEDEFOP], CEPOL és Európai Vasúti Ügynökség) esetében a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában fenntartásokat fogalmazott meg (2005-ben: CEDEFOP, Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság, Európai Újjáépítési Ügynökség);

         Belső ellenőrzés

               21.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 185. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság belső ellenőre egyben az uniós költségvetés terhére támogatásban részesülő szabályozó ügynökségek belső ellenőre is; rámutat arra, hogy a belső ellenőr minden egyes ügynökség igazgatói testületének és igazgatójának jelentést készít;

               22.

               felhívja a figyelmet a belső ellenőr 2006-os éves tevékenységi jelentésében megfogalmazott alábbi fenntartásra:
               „A Bizottság belső ellenőre a személyi erőforrások hiánya miatt nincs abban a helyzetben, hogy kellő mértékben megfeleljen a költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott, a közösségi szervek belső ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeinek”;

               23.

               tudomásul veszi ugyanakkor a Számvevőszék 2006-os tevékenységi jelentésében tett megjegyzését, miszerint 2007-től a Bizottság által a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) számára biztosított további személyi erőforrásokkal valamennyi működő szabályozó ügynökséget évente belső ellenőrzés alá fogják vetni;

               24.

               tudomásul veszi a költségvetési rendelet 185. cikke alapján az IAS általi ellenőrzésre kötelezett szabályozó és végrehajtó ügynökségek, valamint közös vállalkozások egyre növekvő számát; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az illetékes parlamenti bizottságot arról, hogy az IAS rendelkezésére álló személyi erőforrások elegendőek lesznek-e valamennyi ilyen szervezet éves ellenőrzésének lefolytatására az elkövetkező években;

               25.

               megjegyzi, hogy a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikkének (5) bekezdése alapján valamennyi ügynökségnek minden évben el kell küldenie a mentesítésért felelős hatóságnak és a Bizottságnak az igazgató által összeállított jelentést, amely összefoglalja a belső ellenőr által végzett belső ellenőrzések számát és típusát, a javasolt ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket; kéri az ügynökségeket, hogy jelezzék, ez megtörtént-e, és ha igen, milyen formában;

               26.

               a belső ellenőrzési képességekre vonatkozóan és különösen a kisebb ügynökségek tekintetében tudomásul veszi a belső ellenőr által a Parlament illetékes bizottsága előtt 2006. szeptember 14-én tett javaslatot arra vonatkozóan, hogy a kisebb ügynökségek számára engedélyezni kellene a belső ellenőri szolgáltatások magánszektorból történő igénybevételét;

         Az ügynökségek értékelése

               27.

               emlékeztet az ECOFIN Költségvetési Tanács 2007. július 13-i ülését megelőző egyeztetés során a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott közös nyilatkozatra (9), amelyben kérik i. a Bizottság által értékelni kívánt ügynökségek és ii. a már értékelt ügynökségek jegyzékét, továbbá a főbb megállapítások összefoglalását;

         Fegyelmi eljárások

               28.

               megjegyzi, hogy méretüknél fogva az egyes ügynökségek számára nehézséget jelent megfelelő besorolási fokozatú munkatársakból álló eseti fegyelmi tanácsokat létrehozni, és hogy a Bizottság IDOC irodájának (Vizsgálati és Fegyelmi Iroda) hatásköre nem terjed ki az ügynökségekre; felhívja az ügynökségeket, hogy fontolják meg egy több ügynökséget átfogó fegyelmi tanács felállítását;

         Az intézményközi megállapodás tervezete

               29.

               emlékeztet a Bizottság által benyújtott, az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetre (COM(2005) 59), amely az európai szabályozási ügynökségek létrehozására, felépítésére, működésére, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó horizontális keret kialakítására irányult; megjegyzi, hogy a tervezet hasznos kezdeményezés az ügynökségek létrehozásának és működtetésének ésszerűsítése irányában; rámutat a Bizottság 2006-os összefoglaló jelentésében foglalt megállapításra (COM(2007) 274, 3.1. bekezdés), amely szerint annak ellenére, hogy a tervezet közzétételét követően elakadtak a tárgyalások, a lényegi kérdésekről folytatott vitát 2006 végén újra kezdte a Tanács; sajnálatát fejezi ki, hogy az elfogadás irányában nem lehetett további előrelépést tenni;

               30.

               ezért üdvözli a Bizottság arra tett kötelezettségvállalását, hogy 2008 folyamán közleményt terjeszt elő a szabályozási ügynökségek jövőjéről;

         Önfinanszírozó ügynökségek

               31.

               emlékeztet arra, hogy a két önfinanszírozó ügynökség esetében az igazgatótanács adja meg az igazgató számára a mentesítést; megjegyzi, hogy mindkét ügynökség jelentős felhalmozódott tartalékokkal rendelkezik az előző évekből átvitt, díjakból származó bevételeknek köszönhetően:

                           —

                           Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek: 281 millió EUR (10),

                           —

                           Közösségi Növényfajta-hivatal – pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek: 18 millió EUR (11);

         Egyedi észrevételek

               32.

               tudomásul veszi a Számvevőszék 2006-os jelentésében tett azon megjegyzést, miszerint 2006 végén a II. cím (igazgatási kiadások) vonatkozásában átvitt előirányzatok a kötelezettségvállalások kb. 40 %-át tették ki, míg a III. cím (nem differenciált működési költségek) vonatkozásában ez az arány 50 % volt, és ugyanezen címek esetében az előirányzatok több mint 15 %-át törölték;

               33.

               tudomásul veszi az ügynökség válaszát, miszerint az átvitt tételek mértéke azért volt magas 2006-ban, mert az ügynökség számára még hátra volt munkája több mint felének kiszervezése a tagállamok nemzeti repülésügyi hatóságaihoz és a számlák jelentős részét nem kapta meg év vége előtt;

               34.

               aggodalmának ad hangot a Számvevőszék azon további megállapítása miatt, hogy az ügynökség 2006-os tanúsítási eljárásai tekintetében a költségelemzési rendszere a 48 millió EUR-s költségoldalhoz képest 35 millió EUR-s bevételt mutatott;

               35.

               megállapítja, hogy 2006-ban 31,9 millió EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat állt az ügynökség rendelkezésére;

               36.

               tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék ragaszkodik ahhoz, hogy az ügynökség a Bizottsággal együttműködve vizsgálja felül jelenlegi díjrendszerét annak érdekében, hogy az ügynökség tanúsítási eljárásainak költségei indokoltak és a díjakból fedezhetők legyenek;

               37.

               felszólítja az ügynökséget és a Bizottságot, hogy vizsgálják felül az ügynökség díjszabási struktúráját a tanúsítási eljárások költség- és bevételi oldala közötti egyensúly helyreállítása érdekében;

               38.

               tudomásul veszi az ügynökség válaszát, miszerint a 2007. június 1-jén hatályba lépett díjakra és költségekre vonatkozó szabályzatnak (593/2007/EK bizottsági rendelet (12)) elegendő bevételt kell termelnie a tanúsítási eljárások költségeinek fedezéséhez;

               39.

               rámutat, hogy az ügynökség mérlegében a rövid lejáratú követelések mintegy 14 millió EUR-t tettek ki, és ezek 20 %-a három hónapnál régebbi volt; felszólítja az ügynökséget, hogy vezessen be hatékony követeléskezelési rendszert, lehetőség szerint kamatok felszámításával a késedelmes kifizetések vonatkozásában;

               40.

               megállapítja az elszámolásból, hogy a 2006. évi költségvetési eredménynek megfelelő, 5,05 millió EUR szerepelt a Bizottságnak visszafizetendő kötelezettségként;

               41.

               tudomásul veszi az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a megbízhatósági nyilatkozatában tett azon kijelentést, miszerint megfelelő intézkedéseket hoztak az IAS 2006. júliusi ellenőrzése óta a főbb ajánlások teljesítése érdekében;

               42.

               tudomásul veszi az ügynökség éves tevékenységi jelentésben tett azon kijelentést, hogy elsősorban a díjakból és költségekből származó alacsony bevételek miatt továbbra is fennáll az ügynökség működési költségvetésére kiható bizonytalanság; a deficitet közösségi hozzájárulásból fedezték, de ez kihatott az ügynökségnek az ebből a hozzájárulásból finanszírozott tevékenységeire;

               43.

               tudomásul veszi azonban, hogy 2006-ban az ügynökségnél jelentős számú álláshely betöltetlenül maradt az AD 6-os és AD 7-es kategóriában.

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 16. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 47. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 187., 2008.7.15., 156. o.

      (7)  Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat részét képező megjegyzésekkel (HL L 196., 2005.7.27., 145. o.).

      (8)  HL C 273., 2007.11.15., 1. o.

      (9)  DS 605/1/07 Rev 1. tanácsi dokumentum.

      (10)  Forrás: Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 141. o.).

      (11)  Forrás: Jelentés a Közösségi Növényfajta Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 135. o.).

      (12)  HL L 140., 2007.6.1., 3. o.


title: A Bizottság határozata (2017. január 13.) az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsa egyes tagjainak kinevezéséről

text:
               14.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 13/2

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2017. január 13.)
   az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsa egyes tagjainak kinevezéséről
   (2017/C 13/02)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 3-i 2013/743/EU tanácsi határozatra (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A (C(2015) 58 határozattal (2) módosított) C(2013) 8915 határozattal (3) a Bizottság a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra létrehozta az Európai Kutatási Tanácsot (EKT) mint az egyedi program „Kiváló tudomány” című I. része keretében a 2013/743/EU határozat 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett „Európai Kutatási Tanács (EKT)” elnevezésű egyedi célkitűzéshez kapcsolódó tevékenységek végrehajtásának eszközét.

               (2)

               Az EKT része a 2013/743/EU határozat 7. cikkében meghatározott független Tudományos Tanács, amelynek célzott végrehajtó struktúrájáról a határozat 8. cikke rendelkezik.

               (3)

               A C(2013) 8915 határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tudományos Tanács tagsága az EKT elnökéből és 21 rendes tagból áll.

               (4)

               A 2013/743/EU határozat 7. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a tagok kinevezése négy évre szól, amely egy alkalommal megújítható. A tagokat a Tudományos Tanács munkájának folyamatosságát szem előtt tartva kell kinevezni.

               (5)

               A Tudományos Tanács egy tagjának véget ér a második megbízatási időszaka.

               (6)

               A Tudományos Tanács hét tagjának véget ér az első megbízatási időszaka, közülük három tag megbízatása nem kerül megújításra.

               (7)

               A 2013/743/EU határozat 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a Tudományos Tanács tagjait a Bizottság nevezi ki a Tudományos Tanáccsal egyetértésben lefolytatott, független és átlátható kiválasztási eljárás eredményeképpen, amelynek része a tudományos közösséggel való konzultáció és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentés. Ezért létrejött az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsának tagjait kiválasztani hivatott állandó kiválasztó bizottság. A kiválasztó bizottság a Tudományos Tanács négy új tagjának kinevezésére és a Tudományos Tanács négy tagja első megbízatásának megújítására vonatkozó ajánlásokat tett a Bizottságnak, amelyeket a Bizottság elfogadott,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottság 2020. december 31-ig tartó első megbízatási időszakra kinevezi Paola BOVOLENTA professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság 2017. április 1-jétől2020. december 31-ig tartó első megbízatási időszakra kinevezi Eveline CRONE professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság 2020. december 31-ig tartó első megbízatási időszakra kinevezi Andrzej JAJSZCZYK professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság 2020. december 31-ig tartó első megbízatási időszakra kinevezi Giulio SUPERTI-FURGA professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság 2018. december 31-ig tartó második megbízatási időszakra kinevezi Klaus BOCK professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság 2018. december 31-ig tartó második megbízatási időszakra kinevezi Athene DONALD professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság 2018. december 31-ig tartó második megbízatási időszakra kinevezi KONDOROSI Éva professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság 2018. december 31-ig tartó második megbízatási időszakra kinevezi Reinhilde VEUGELERS professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   2. cikk
   Az EKT Tudományos Tanácsa tagjainak nevét e határozat melléklete tartalmazza.
   3. cikk
   Ez a határozat 2017. január 1-jén lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. január 13-án.

            a Bizottság részéről

         Carlos MOEDAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 965. o.

      (2)  A Bizottság C(2015) 58 határozata (2015. február 17.) az Európai Kutatási Tanács létrehozásáról szóló C(2013) 8915 határozat módosításáról (HL C 58., 2015.2.18., 3. o.).

      (3)  A Bizottság C(2013)8915 határozata (2013. december 12.) az Európai Kutatási Tanács létrehozásáról (HL C 373., 2013.12.20., 23. o.).

      MELLÉKLET
      Az EKT Tudományos Tanács tagjai

                  Név és intézmény

                  A hivatali idő vége

                  Klaus BOCK, Dán Nemzeti Kutatási Alapítvány

                  2018. december 31.

                  Paola BOVOLENTA, Universidad Autónoma de Madrid

                  2020. december 31.

                  Margaret BUCKINGHAM, Pasteur Intézet, Párizs

                  2019. június 30.

                  Christopher CLARK, Cambridge-i Egyetem

                  2019. december 31.

                  Eveline CRONE, Leideni Egyetem

                  2020. december 31.

                  Athene DONALD, Cambridge-i Egyetem

                  2018. december 31.

                  Andrzej JAJSZCZYK, Természettudományi és Műszaki Egyetem (AGH), Krakkó

                  2020. december 31.

                  Tomas JUNGWIRTH, Cseh Tudományos Akadémia

                  2018. december 31.

                  KONDOROSI Éva, Magyar Tudományos Akadémia

                  2018. december 31.

                  Michael KRAMER, Max Planck Rádiócsillagászati Intézet, Bonn

                  2019. június 30.

                  Kurt MEHLHORN, Max Planck Informatikai Intézet, Saarbrücken

                  2020. június 30.

                  Barbara ROMANOWICZ, Berkeley Szeizmológiai Laboratórium

                  2019. december 31.

                  Nils Christian STENSETH, Oslói Egyetem

                  2017. december 31.

                  Martin STOKHOF, Amszterdami Egyetem

                  2017. december 31.

                  Giulio SUPERTI-FURGA, Az Osztrák Tudományos Akadémia Molekuláris Orvostudományi Kutatóközpontja

                  2020. december 31.

                  Nektarios TAVERNARAKIS, Molekuláris Biológiai és Biotechnológiai Intézet, Kutatási és Technológiai Alap – Görögország

                  2020. június 30.

                  Janet THORNTON, Európai Bioinformatikai Intézet, Európai Molekuláris Biológiai Laboratórium (EMBL-EBI)

                  2018. december 31.

                  Isabelle VERNOS, Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats, Barcelona

                  2019. június 30.

                  Reinhilde VEUGELERS, Leuveni Katolikus Egyetem

                  2018. december 31.

                  Michel WIEVIORKA, Szociológiai Elemzési és Intervenciós Központ, Párizs

                  2017. december 31.

                  Fabio ZWIRNER, Padovai Egyetem

                  2018. december 31.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2017/102 határozata (2017. január 11.) az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2015/5 határozat módosításáról (EKB/2017/3)

text:
               20.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 16/55

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/102 HATÁROZATA
   (2017. január 11.)
   az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2015/5 határozat módosításáról (EKB/2017/3)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikke első francia bekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2015/5 európai központi banki határozat (EKB/2014/45) (1) eszközfedezetű értékpapír-vásárlási programot hozott létre. Az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program, a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló program és a vállalati szektort érintő vásárlási program mellett a kibővített eszközvásárlási program részét képezi. Az eszközvásárlási program célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az Európai Központi Bank (EKB) árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban.

               (2)

               Az eszközvásárlási program keretében történő eszközvásárlás az áralakulással kapcsolatos kilátásokra vonatkozó kockázatok enyhítésére irányuló arányos intézkedést jelent, mivel tovább könnyíti a monetáris és pénzügyi feltételeket, többek között az euroövezeti nem pénzügyi vállalatok és háztartások hitelfelvételi feltételei szempontjából releváns feltételeket, ezáltal támogatva az összesített fogyasztást és a beruházási kiadásokat az euroövezetben, és végső soron hozzájárulva ahhoz, hogy az inflációs ráták középtávon visszaálljanak a 2 % alatti, de ahhoz közeli szintre. Az eszközvásárlási program teljes mértékben megfelel az eurorendszerbeli központi bankok Szerződések alapján fennálló kötelezettségeinek, beleértve a monetáris finanszírozás tilalmát, és nem akadályozza az eurorendszernek a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvével összhangban történő működését.

               (3)

               2016. december 8-án a Kormányzótanács az árstabilitás biztosítására vonatkozó megbízatásával összhangban úgy határozott, hogy az eszközvásárlási program bizonyos paramétereit ki kell igazítani az eszközvásárlási program célkitűzéseinek elérése érdekében. A kiigazítások összhangban állnak a Kormányzótanács monetáris politikai megbízatásával, teljes mértékben megfelelnek az eurorendszerbeli központi bankok Szerződéseken alapuló kötelezettségeinek és megfelelően tükrözik a kockázatkezelési megfontolásokat.

               (4)

               Közelebbről, az eszközvásárlási program keretében történő vásárlások tervezett időhorizontját meg kell hosszabbítani 2017. december végéig, szükség esetén még tovább, mindenesetre addig, amíg a Kormányzótanács az inflációs pálya olyan tartós korrekcióját nem látja, amely összhangban áll a középtávon 2 % alatti, de ahhoz közeli inflációs ráták elérésére irányuló céljával.

               (5)

               Az eszközvásárlási program keretében történő havi vásárlások révén együttesen a piac részére juttatott likviditásnak 2017. március végéig 80 milliárd eurót kell kitennie. 2017. áprilistól az eszközvásárlási program keretében történő összesített havi vásárlásokat 60 milliárd eurós lépésekben kell folytatni 2017. decemberig, szükség esetén még tovább, mindenesetre addig, amíg a Kormányzótanács az inflációs pálya olyan tartós korrekcióját nem látja, amely összhangban áll inflációs céljával. Ha időközben a kilátások kevésbé kedvezővé válnak, vagy a pénzügyi feltételek az inflációs pálya tartós korrekciója felé történő haladással összeegyeztethetetlenné válnak, a Kormányzótanács növelni szándékozik a program méretét és/vagy meghosszabbítani annak időtartamát.

               (6)

               Az eszközvásárlási program keretében történő vásárlásoknak a tervezett időhorizont alatti folyamatos zavartalan végrehajtásának biztosítása érdekében az eszközvásárlási program keretében a szükséges mértékig meg kell engedni az EKB betéti rendelkezésre állásának kamatlába alatti lejáratig számított hozamú értékpapírok vásárlását.

               (7)

               Ezért az (EU) 2015/5 határozatot (EKB/2014/45) megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Módosítás
   Az (EU) 2015/5 határozat (EKB/2014/45) 2. cikke a következő 10. ponttal egészül ki:

                  „10.

                  A betéti rendelkezésre állás kamatlábával egyenlő vagy afölötti, lejáratig számítottan negatív hozamú (vagy ún. yield to worst), nominális eszközfedezetű értékpapírok vásárlása megengedett. A betéti rendelkezésre állás kamatlába alatti, lejáratig számítottan negatív hozamú (vagy ún. yield to worst), nominális eszközfedezetű értékpapírok vásárlása a szükséges mértékig megengedett.”

   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2017. január 13-án lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. január 11-én.

            az EKB Kormányzótanácsa részéről

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/5 határozata (2014. november 19.) az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról (EKB/2014/45) (HL L 1., 2015.1.6., 4. o.).


title: 2004/929/EK: A Bizottság határozata (2004. december 22.) az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselőinek, szerződéses és ideiglenes alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb 15 hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének javadalmazásában 2004. február 1-jétől, március 1-jétől, április 1-jétől, május 1-jétől és június 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók kiigazításáról

text:
               31.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 396/49

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2004. december 22.)
   az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselőinek, szerződéses és ideiglenes alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb 15 hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének javadalmazásában 2004. február 1-jétől, március 1-jétől, április 1-jétől, május 1-jétől és június 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók kiigazításáról
   (2004/929/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre (1), és különösen annak X. melléklete 13. cikkének második albekezdésére,
   tekintettel a tíz új tagállam csatlakozási szerződésére és különösen annak 33. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikkének első albekezdését alkalmazva az 1785/2004/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) legutóbb, a régi személyzeti szabályzat értelmében meghatározta azokat a szorzókat, amelyeket 2004. január 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselői részére a kiküldetési célország pénznemében kifizetett javadalmazás vonatkozásában alkalmazni kell.

               (2)

               Ezek közül egyes korrekciós szorzókat a személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikke második albekezdésének megfelelően 2004. február 1-jétől, március 1-jétől, április 1-jétől, május 1-jétől és június 1-jétől kezdődően ki kell igazítani, mivel a Bizottság rendelkezésére álló statisztikai adatok alapján a korrekciós szorzó és a megfelelő átváltási árfolyam alapján számított megélhetési költségek egyes harmadik országok esetében a legutóbbi megállapításuk vagy kiigazításuk óta eltelt időben 5 %-nál nagyobb mértékben változtak,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   2004. február 1-jei, március 1-jei, április 1-jei, május 1-jei és június 1-jei hatállyal az Európai Közösségek harmadik országba kirendelt tisztviselőinek, szerződéses és ideiglenes alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb 15 hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részének a kiküldetési célország pénznemében fizetett javadalmazásában alkalmazandó korrekciós szorzók a mellékletben foglaltak szerint kerülnek kiigazításra.
   Az ezen javadalmazások kiszámításánál alkalmazott árfolyamok a pénzügyi szabályzat végrehajtási rendelkezéseinek megfelelően kerülnek megállapításra, és összhangban állnak az első albekezdésben rögzített időponttal.

      Kelt Brüsszelben, 2004. december 22-én.

            a Bizottság részéről

         Benita FERRERO-WALDNER

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 857/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 161., 2004.4.30., 11. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 317., 2004.10.16., 1. o.

      MELLÉKLET

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2004. február

                  Dominikai Köztársaság

                  33,1

                  Suriname

                  49,3

                  Zimbabwe

                  31,9

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2004. március

                  Dominikai Köztársaság

                  38,9

                  Zimbabwe

                  33,5

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2004. április

                  Dominikai Köztársaság

                  43,8

                  Sierra Leone

                  65,6

                  Zimbabwe

                  38,7

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2004. május

                  Grúzia

                  87,4

                  Malawi

                  71,6

                  Dominikai Köztársaság

                  48,6

                  Zimbabwe

                  42,9

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2004. június

                  Kazahsztán

                  94,0

                  Dominikai Köztársaság

                  46,4

                  Sierra Leone

                  71,0

                  Zimbabwe

                  44,7


title: 2011/256/EU: A Tanács határozata ( 2011. április 11. ) az Európai Unió és az Argentin Köztársaság között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               29.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 110/13

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. április 11.)
   az Európai Unió és az Argentin Köztársaság között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2011/256/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikk (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2007. január 29-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozása során az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen a Kereskedelmi Világszervezet bizonyos más tagállamaival.

               (2)

               A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveket követve folytatta le.

               (3)

               E tárgyalások lezárultak, és az Európai Unió és az Argentin Köztársaság között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) 2010. szeptember 22-én parafálták.

               (4)

               A megállapodást alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és az Argentin Köztársaság között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) aláírását a Tanács ezennel az Unió nevében jóváhagyja, figyelemmel a megállapodás megkötésére (1).
   2. cikk
   A Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. április 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         PINTÉR S.

      (1)  A megállapodás szövege a megkötéséről szóló határozattal együtt kerül kihirdetésre.


title: A Tanács határozata ( 2012. június 18. ) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa tagjai felének kinevezéséről és a 2010. június 24-i határozat módosításáról

text:
               30.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 192/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. június 18.)
   az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa tagjai felének kinevezéséről és a 2010. június 24-i határozat módosításáról
   2012/C 192/01
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság által a Tanácsnak benyújtott, a jelölteket tartalmazó névjegyzékre,
   tekintettel az Európai Parlament által kifejtett álláspontra,
   mivel:

               (1)

               Létfontosságú az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) függetlenségének, tevékenysége magas tudományos színvonalának, átláthatóságának és hatékonyságának a biztosítása. Ugyancsak nélkülözhetetlen az Unió tagállamaival való együttműködés.

               (2)

               Az EFSA Igazgatótanácsa tagjai felének a hivatali ideje 2012. június 30-án lejár. E tagok közül három tapasztalattal rendelkezik fogyasztóvédelmi szervezetből és az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezetekben.

               (3)

               Az EFSA Igazgatótanácsa hét új tagjának kinevezése érdekében a Tanács – a Bizottság által készített dokumentáció alapján és az Európai Parlament által kifejtett álláspont fényében – megvizsgálta a Bizottság által készített névjegyzéket. A cél a lehető legnagyobb szakértelemnek és a megfelelő – például irányítási és közigazgatási – szakmai tapasztalatok széles körének, valamint az Unió területén belüli lehető legszélesebb földrajzi megoszlásnak a biztosítása.

               (4)

               A Bizottság által benyújtott névjegyzék vizsgálatakor a Tanács tudomásul vette, hogy a Bizottság az EFSA Igazgatótanácsa egy közelmúltban lemondott tagjának helyére külön eljárás útján haladéktalanul új tagot fog kinevezni, és hogy e célból a 178/2002/EK rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban benyújtja a jelölteket tartalmazó névjegyzéket.

               (5)

               A Tanács továbbá figyelembe vette, hogy az EFSA Igazgatótanácsának jelenlegi tagjai közül egy tag, akinek a megbízatása 2014. június 30-án jár le, a szakmai tevékenységében történt változások következtében olyan tagnak tekinthető, aki tapasztalattal rendelkezik az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezetekben.

               (6)

               Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa tagjai felének kinevezéséről szóló, 2010. június 24-i határozatot (2) ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság Igazgatótanácsába a 2012. július 1. és 2016. június 30. közötti időtartamra a következő tagokat nevezi ki:

               Valérie BADUEL

               Sue DAVIES (3)
                   (4)

               Piergiuseppe FACELLI (4)

               Jaana HUSU-KALLIO

               Radu ROATIȘ CHEȚAN

               Jiří RUPRICH (4)

               Tadeusz WIJASZKA

         2. cikk
   A 2010. június 24-i határozat 1. cikkében a „Jan MOUSING” név után a szöveg a következő jellel egészül ki: „(**)”.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. június 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. GJERSKOV

      (1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

      (2)  HL C 171., 2010.6.30., 3. o.

      (3)  Fogyasztóvédelmi szervezetben szerzett tapasztalatokkal rendelkező tag.

      (4)  Az EFSA Igazgatótanácsának jelenlegi tagja.


title: A Bizottság (EU) 2017/122 végrehajtási határozata (2017. január 23.) a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. cikkének a tőzegkitermeléssel kapcsolatos, Finnországban folytatott tevékenységekre vonatkozóan odaítélt szerződésekre történő alkalmazhatóságáról (az értesítés a C(2017) 237. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               25.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 19/33

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/122 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
   (2017. január 23.)
   a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 34. cikkének a tőzegkitermeléssel kapcsolatos, Finnországban folytatott tevékenységekre vonatkozóan odaítélt szerződésekre történő alkalmazhatóságáról

         (az értesítés a C(2017) 237. számú dokumentummal történt)

   (Csak a finn és a svéd nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (5) bekezdésére,
   tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 35. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a Vapo Oy által benyújtott kérelemre,
   a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően,
   mivel:
   1.   TÉNYÁLLÁS

   1.1.   A kérelem

               (1)

               2016. február 2-án a Bizottsághoz kérelem érkezett a Vapo Oytól (a továbbiakban: Vapo vagy kérelmező) a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján (a továbbiakban: kérelem).

               (2)

               A Vapo olyan közvállalkozás, amelyben a finn állam 50,1 %-os, a települési energetikai vállalatok és villamosenergia-termelő szövetkezetek tulajdonában lévő Suomen Energiavarat Oy pedig 49,9 %-os részesedéssel rendelkezik.

               (3)

               A kérelem a finnországi tőzegkitermeléssel kapcsolatos tevékenységekre vonatkozik.

               (4)

               A kérelmet a Finn Fogyasztói és Versenyhivatal (a továbbiakban: NCA) 2015. november 2-án kelt nyilatkozata kísérte. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dokumentum a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (2) bekezdése értelmezésében nem minősül indokolt és megalapozott véleménynek, mivel mindössze azt a kijelentést tartalmazza, hogy az említett feltételek teljesülnek, ezt azonban nem támasztja alá érvekkel (3).

               (5)

               A Bizottság további információkat kért a kérelmezőtől 2016. március 10-i, június 2-i, július 6-i, július 8-i és szeptember 23-i e-mailjeiben. Az információkérésre adott válaszokat a kérelmező a 2016. április 6-i, június 16-i, augusztus 26-i és szeptember 30-i e-mailben küldte el.

               (6)

               Ezzel párhuzamosan a Bizottság 2016. június 7-én további információt kért a finn hatóságoktól. A választ a finn hatóságok a 2016. szeptember 26-án kelt e-mailben küldték el. Az abban található következtetések a finn NCA által a Vapo 24 ügyfelének és 8 versenytársának bevonásával készített felmérésen, valamint a tőzegkitermelők szövetségétől kapott adatokon alapultak. A válaszadókat a tüzelőanyag-használatról, a tüzelőanyagok közötti váltás lehetőségéről, a tüzelőanyagár feltételezett módosításának hatásáról, a gazdaságilag életképes szállítási távolságokról, a tüzelőanyagárakról, a piacra jutást akadályozó tényezőkről, a tőzegmohalápok beszerzési eljárásáról és a tőzeg és fa tüzelőanyagok piacának elmúlt néhány évben tapasztalható alakulásáról kérdezték.

         1.2.   Tőzegkitermelés Finnországban

               (7)

               A tőzeg nedves területeken található, magas szervesanyag-tartalmú talaj, ami részben lebomlott növényi eredetű anyagokat tartalmaz: kiszárítva és felaprítva tüzelőanyagként alkalmazható. Finnországban elsősorban villamosenergia-termeléshez és távfűtéshez használják. A tőzeg a teljes energiatermelési tüzelőanyag-szerkezet 4 %-át adta 2014-ben Finnországban (4).

               (8)

               Finnországban összesen 9 millió hektárnyi tőzegmohaláp található, amelyből 1,2 millió hektár alkalmas tőzegkitermelésre (5). Ennek a területnek ugyanakkor kevesebb mint 10 %-át használják ténylegesen tőzegkitermelésre (6). Az aktív kitermelés helyszínét a versenyhelyzet határozza meg, mivel a tőzeg gazdaságilag életképes szállítási távolsága viszonylag csekély, mindössze 150 km (7).

               (9)

               Finnországnak mintegy 23 millió hektár erdeje van, és az ország a globális piacok fontos erdeitermék-beszállítója (8).

               (10)

               Mintegy 400 erőmű és hőtermelő létesítmény használ tőzeg és fa tüzelőanyagot Finnország-szerte.

               (11)

               A Vapo az egyetlen, az ország egész területén aktív tőzegkitermelő. Ezen túlmenően számos regionális, valamint nagyjából 300 helyi kitermelő és néhány nagyobb erőmű is rendelkezik saját, tőzegkitermelésre alkalmas területtel.

               (12)

               Fa tüzelőanyagok beszállításával 5 nemzeti szolgáltató, 79 erdőgazdálkodási társulás és több száz helyi kitermelő foglalkozik (9).

         2.   JOGI KERET

               (13)

               A 2014/25/EU irányelv alkalmazandó a szén és egyéb szilárd tüzelőanyagok kitermelésére fenntartott földrajzi terület hasznosításával kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére, kivéve, ha a tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették.

               (14)

               A 2014/25/EU irányelv 34. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések nem tartoznak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.

               (15)

               A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piacra való belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete tartalmazza. A szén és egyéb szilárd tüzelőanyagok kitermelése tekintetében azonban az adott melléklet nem sorol fel semmilyen vonatkozó, az ágazatot liberalizáló jogszabályt. Következésképpen a piacra való szabad belépést nem lehet feltételezni, azt de facto és de jure bizonyítani kell.

               (16)

               Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok és más uniós jogterületen hozott szabályok alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékelésénél használt kritériumok és módszerek nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket a Szerződés 101. vagy 102. cikke, illetve a 139/2004/EK tanácsi rendelet (10) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak. Ezt a pontot a Bíróság is fenntartotta egy közelmúltbeli ítéletében (11).

         3.   ÉRTÉKELÉS

   3.1.   A piacra való szabad belépés

               (17)

               mivel a piacra való szabad belépést nem lehet feltételezni, azt de facto és de jure bizonyítani kell.

               (18)

               A kérelmező azzal érvel, hogy nem vonatkoznak jogi korlátozások a tőzegpiacra való belépésre. A tőzegkitermeléshez szükséges ugyan környezetvédelmi engedély, de az nem tekinthető a piacra jutás korlátozásának. Ezenfelül speciális vagy kizárólagos jogok sem kapcsolódnak a tőzegkitermeléshez.

               (19)

               A tőzegkitermeléshez szükséges engedélyek kibocsátására alkalmazandó jogi rendelkezések vizsgálata Finnországban azt mutatja, hogy az ilyen engedélyek megadása jelenleg megkülönböztetésmentesen történik. A tőzegkitermelés megkezdéséhez környezetvédelmi engedély szükséges. Habár egy ilyen engedély megszerzése igen hosszú ideig (egytől négy évig) tarthat, az engedélyezési eljárás és az engedély megadásának kritériumai az összes piaci résztvevő számára azonosak, éppen ezért közbeszerzési szempontból nem tekinthető úgy, mint ami korlátozza a piacra jutást. E határozat alkalmazásában a tőzegkitermeléshez szükséges engedély de jure szabadon megszerezhető.

               (20)

               A tőzegkitermelésre alkalmas tőzeges területek jelentős része kihasználatlan (12). A kérelmező azzal is érvel, hogy több tőzegkitermelő is bővült az elmúlt években (13), ami alátámasztja a de facto szabad piacra jutásra vonatkozó érvet.

               (21)

               A finn hatóságok megerősítették a tevékenységgel kapcsolatos szabad piacra jutást (14).

               (22)

               A fentiek alapján a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében előírt feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog, illetve az uniós jog bármely más területe alkalmazásának sérelme nélkül, a földrajzi területek tőzegkitermelés érdekében való hasznosításának piacára való belépés de facto és de jure szabadnak tekinthető.

         3.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

               (23)

               Az, hogy egy tevékenység egy adott piacon közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, több mutató alapján kerül megállapításra, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. Az e határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos, mérlegelendő paraméter az adott piac főbb szereplőinek piaci részesedése. Az érintett piacok jellemzőire tekintettel további szempontokat is figyelembe lehet venni.

               (24)

               Sőt, egy ilyen, a fentiekben említett meghatározás semmilyen módon nem érinti a Szerződés 101. és/vagy 102. cikkének, a 139/2004/EK rendeletben meghatározott összefonódás-ellenőrzési szabályoknak, valamint az uniós versenyszabályoknak a végrehajtásával kapcsolatos alkalmazandó rendeleteknek és bizottsági közleményeknek és iránymutatásoknak – a piac meghatározására és a piaci részesedés kiszámítására vonatkozó releváns rendelkezéseket is ideértve – az alkalmazását.

               (25)

               E határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelem által érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek a közbeszerzés szempontjából (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.

               (26)

               A Vapo az egyetlen aktív ajánlatkérő a finnországi tőzegpiacon, ennélfogva az egyetlen olyan gazdálkodó egység, amelyre az Unió közbeszerzési szabályai vonatkoznak. Ezzel összefüggően nem szabad megfeledkezni arról, hogy azok a vállalatok, amelyekre nem vonatkoznak a közbeszerzési eljárások az ezeken a piacokon folytatott tevékenységek esetében, versenykényszert idézhetnek elő a kérelmező számára.

         3.2.1.   Az érintett termékpiac

               (27)

               A kérelem a tőzeg kitermelésére és nagykereskedelmére vonatkozik. A tőzegkitermelők kitermelik és feldolgozzák a tőzeget, és közvetítők nélkül, közvetlenül értékesítik különféle erőműveknek. A tőzegkitermelés piacát érintő verseny vizsgálatakor figyelembe kell venni a kitermelés és a kitermelt tőzeg első értékesítése/nagykereskedelmi forgalmazása közötti összefüggéseket. E határozat céljából, és más uniós jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül, a tőzegkitermelést és -nagykereskedelmet együtt, ugyanazon a termékpiacon kell megvizsgálni.

               (28)

               A kérelmező azzal érvel, hogy a tőzeg ugyanahhoz az érintett piachoz tartozik, mint amihez legalábbis a fa tüzelőanyagok (azaz faaprítékok és faipari melléktermékek). A Vapo a tőzeg- és a faipari piacokon egyaránt tevékeny, ám elsősorban tőzegértékesítést végez.

               (29)

               A finn NCA korábbi gyakorlata (15) szerint a tőzeg és a fa két külön termékpiachoz tartozik, azonban a meghatározást az NCA nyitva hagyta. A tőzeg és a fa piacmeghatározása közötti különbségtételt a következő érvekkel magyarázták: a technológiaváltással/-változással járó magas beruházási költségek, a tőzeg és fa közötti technikai minőségi különbségek, a fautánpótlás hiánya, a fa tüzelőanyagok konkrét piaci árának hiánya és a hosszú távú megállapodások. A Bizottság a fenti érvek helytállóságát vizsgálva értékelte az aktuális piaci helyzetet.

      Technológiai változások

               (30)

               A kérelmező azzal érvel, hogy a finn NCA előző határozatai idején jellemző helyzettel összehasonlítva az egyik legjelentősebb változás az erőművi égetési technológiához kötődik, ami nagyobb fatüzelőanyag-fogyasztást és kisebb mértékű tőzegfelhasználást eredményezett. A kérelmező elsősorban azt hozta fel érvként, hogy napjainkban Finnország gyakorlatilag összes hőerőműve alkalmas tőzeg- és faégetésre. Ennek eredményeként nőtt a fa tüzelőanyagok felhasználása az elmúlt 15 évben (16).

               (31)

               A finn NCA megerősítette, hogy az elmúlt néhány évben a fa egyre nagyobb versenykényszert jelent a tőzegre nézve (17). A finn NCA továbbá megállapította, hogy az energiatermelők beruházásokat hajtottak végre vegyes tüzelésű (tőzeggel, fával vagy akár szénnel is fűthető) erőművekbe, hogy azok maximálisan alkalmazkodni tudjanak a különféle piaci viszonyokhoz, valamint a környezetvédelmi és adózási politikákhoz.

               (32)

               A 20 legnagyobb finnországi tőzegfelhasználó (18) jelenleg a tőzeg és a fa mellett szén (a part menti erőművekben) tüzelőanyagot is használ (19).

               (33)

               A 400 tőzeg- és fatüzelésű erőműből és hőtermelő létesítményből kevesebb mint 20 kisméretű hőtermelő létesítmény használ fel kizárólag tőzeget (20). Ezen erőművek fogyasztása azonban elhanyagolható (21).

      A tőzeg és a fa technikai tulajdonságai

               (34)

               Ami a technikai különbségeket illeti, a Bizottság megállapítja, hogy napjainkban a technikailag gazdaságos égetés vegyipari termékek fához való hozzáadásával érhető el.

               (35)

               Meg kell jegyezni, hogy a csak fatüzelés miatt nő az esélye, hogy a kazán hamarabb korrodálódik, ezért általában minimális arányban (természetes kéntartalmú) tőzeget, szenet vagy vegyipari termékeket, például ként vagy égetett meszet adnak a fához az égetés során, a korrózió megelőzésére. A tüzelőanyagba keverendő tőzeg optimális aránya – ami 0 és 60 % között lehet – jelentős eltéréseket mutat az erőművi technológiától, valamint a tervezett kibocsátástól függően (22).

               (36)

               A Bizottság tájékoztatást kért (23) a kérelmezőtől a tőzeg- és fakínálat idényjellegű alakulásáról, pontosabban arról, hogy előfordult-e, hogy az ügyfelek számára bizonyos időszakban de facto csak tőzeg vagy csak fa volt elérhető. A kérelmező kifejtette (24), hogy a tőzegfogyasztás január és március között a legmagasabb, míg nyáron alacsonyabb, hiszen akkor nem használják fűtésre. A kérelmező 2015-öt említette példaként, amikor olyan hideg volt (25), hogy a távfűtési erőművek több tőzeget és olajat használtak fel a fa helyett. A helyettesített volumenek azonban elenyészőek voltak az összfogyasztáshoz képest.

      A fa tüzelőanyag rendelkezésre állása

               (37)

               Ami a fahiányt illeti, a kérelmező azzal érvel, hogy a jelenlegi helyzet teljesen különbözik attól, ami az előző NCA-határozatok idején volt jellemző, mivel az üzemeltetők fakitermelő gépekbe való beruházása a fa piacának jelentős növekedéséhez vezetett (26).

               (38)

               A kérelem (27) szerint a tőzeg alternatíváinak tekinthető tüzelőanyagok rendelkezésre állása megfelelő. Finnország északi és keleti részén a fa tüzelőanyagok közvetlenül rendelkezésre állnak, míg a déli és nyugati területeken a helyi fa tüzelőanyagok rendelkezésre állása korlátozhatja a jövőben a faaprítékok használatának növekedését (28). Alternatív tüzelőanyagként használják a szenet (a part menti régiókban), az Oroszországból importált fát és a gázt (ahol van gázvezeték). Habár a kereslet meghaladhatja a fakínálatot, ez csak ideiglenes jellegű (29).

               (39)

               A finn NCA jelezte, hogy „Napjainkban a faaprítékok és a faipari melléktermékek egyaránt sokkal elterjedtebbek a kereskedelmi forgalomban, ahol megerősítették a pozíciójukat a tőzeggel szemben.” (30)

               (40)

               A nyilvánosan hozzáférhető adatok szerint (31) a villamosenergia-termeléshez szükséges energiaforrásokra vonatkozó idősorok folyamatos növekedést mutatnak a fa tüzelőanyagok fogyasztása terén, míg a tőzegfelhasználásban csökkenést jeleznek, különösen 2010 óta.

      Tüzelőanyag-árak

               (41)

               Finnország faapríték-tüzeléssel működő erőműveit működési támogatási programokkal (32) segítik; a programok célja, hogy növeljék a megújulóenergia-termelés arányát azáltal, hogy ösztönzik az erőműveket a tőzegről biomasszára való áttérésre.

               (42)

               Az EU megújuló energiával kapcsolatos 2020-as célja Finnország tekintetében 38 %. A megújuló energia teljes bruttó energiafogyasztáson belüli aránya a 28,5 %-os 2005. évi értékről 36,8 %-ra nőtt 2013-ra (33).

               (43)

               A kérelmező megerősíti (34), hogy a fő ügyfeleinek mindegyike jogosult a fent említett támogatásra.

               (44)

               A támogatási szint kormányzati módosítása (35)2016. március 1-jén lépett hatályba. E jogi aktussal összhangban a faapríték felhasználásával előállított villamos energia maximális támogatási szintje MWh-nként 15,90 EUR-ról 18 EUR-ra emelkedett.

               (45)

               Finnországban a villamos energia, a szén, a földgáz, a tüzelőanyagként használt tőzeg, a tallolaj és a folyékony tüzelőanyagok után energiaadót kell fizetni. A legújabb jogszabályokkal összhangban (36) a tüzelőanyagként használt tőzeg után fizetendő adó értéke MWh-nként 3,40 EUR-ról 1,90 EUR-ra csökkent. Az új adó szintén 2016. március 1-je óta fizetendő.

               (46)

               Tőzeg és egyéb fosszilis tüzelőanyagok használata után – a fával ellentétben – az energiaágazatban CO2-kibocsátási adót kell fizetni. Az előző NCA-határozatok (37) idején nem volt hatályban kibocsátási adó. Ezen adó bevezetése új, vegyes tüzelésű erőművekbe való nagy beruházásokra sarkallt, és a régi erőművek olyan módon történő átalakítására, hogy fa és egyéb fosszilis tüzelőanyagok használatára egyaránt alkalmasak legyenek.

               (47)

               A kérelmező azzal érvel (38), hogy a tőzeg után fizetendő összes adót és a fa után kapott állami támogatást figyelembe véve, az ügyfél által a tőzeg tüzelőanyagként (a tőzegadót és a CO2-kibocsátási jogosultság költségét is ideértve) és a fa tüzelőanyagként való felhasználása után fizetendő költség összehasonlítása azt mutatja, hogy a fa tüzelőanyagok és a tőzeg tüzelőanyag után hasonló költségeket kell megfizetnie az ügyfélnek, a fa azonban még mindig olcsóbb a tőzegnél.

               (48)

               A finn hatóságok megerősítették (39), hogy a Vapo ügyfelei és versenytársai körében lebonyolított felmérés során „több válaszadó említette, hogy az ügyfelek által a tőzeg és a fa után fizetendő végleges költségek a hatályos támogatási, adó- és kibocsátásiegység-szintek miatt jelenleg gyakorlatilag azonosak”.

      Hosszú távú szerződések

               (49)

               Az előző NCA-határozatok idején hiány volt tőzegutánpótlásból, és a fa tüzelőanyag nem jelentett olyan mértékben alternatívát, mint manapság. A megfelelő kínálati mennyiségek biztosítása érdekében az ügyfelek készek voltak hosszú távú szerződéseket kötni.

               (50)

               A Vapo és ügyfelei együttműködését jelenleg keretmegállapodások szabályozzák. Ezek a keretmegállapodások az esetek többségében egy évnél hosszabb időtartamra szólnak, az árakról és az ellátási mennyiségekről azonban – a piaci helyzet függvényében – évente vagy rövidebb határidőre állapodnak meg. A Vapónak nincsenek kizárólagos forgalmazási szerződései; minden ügyfelének lehetősége van más kitermelőktől beszerezni a tőzeget. Az érvényes keretmegállapodások ellenére az ügyfeleket ezért nem köti hosszú távú kötelezettségvállalás arra, hogy a Vapótól vásároljanak.

               (51)

               Tekintettel a (27) és (50) preambulumbekezdésben említett aktuális tőzeg- és fapiaci helyzetre, valamint a fára vonatkozó jelenlegi állami támogatási rendszerre, úgy tűnik, hogy a tőzegre mint tüzelőanyagra jelentős versenykényszer nehezedik többek között a fa tüzelőanyag miatt.

               (52)

               A fentiek alapján a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében előírt feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog, illetve bármilyen más uniós jog alkalmazásának sérelme nélkül, a Bizottság megállapítja, hogy tőzeg és fa (azaz faaprítékok és faipari melléktermékek) tüzelőanyagok jelenleg versenyben állnak egymással.

         3.2.2.   Az érintett földrajzi piac

               (53)

               A kérelmező szerint az érintett piac Finnország területének felel meg. A kérelmező egyéb tőzeg- és fakitermelőkhöz hasonlóan Finnországban aktív.

               (54)

               Az NCA előző határozata (40) megállapította, hogy a tőzeg földrajzi piaca nemzeti kiterjedésű. Ugyanezt a következtetést erősítették meg a finn hatóságok a 2016. szeptember 26-i levélben (41).

               (55)

               A tőzeg tüzelőanyagot rendszerint az ügyfél telephelyéhez lehető legközelebb állítják elő. A tőzegutánpótlást általában tíz különböző tőzegmohalápból juttatják el az ügyfélhez (42). A gazdaságilag életképes maximális szállítási távolságot a kérelmező a tőzeg tüzelőanyagnál körülbelül 150 km-ben, a faaprítéknál 50 km-ben, a fa melléktermékeknél pedig szintén 150 km-ben határozta meg.

               (56)

               Az NCA által 2016-ban lefolytatott piaci felmérést követően a gazdaságilag életképes szállítási távolságot a tőzegnél 160 km-re, a faaprítéknál 110 km-re, a fa melléktermékeknél (43) pedig 155 km-re becsülték.

               (57)

               A kérelmező azzal érvel, hogy a tőzeg és fa tüzelőanyagot használó erőmű gazdaságilag életképes ellátási területén számos tőzegmohaláp vagy faforrás található, és fordítva: a tőzeg és faipari szereplők különböző erőműveknek értékesítik tüzelőanyag-termékeiket. Az NCA az előző határozatban (44) ugyanezeket az érveket fogalmazta meg, amikor a földrajzi piacot nemzetiként határozta meg.

               (58)

               A Bizottság megállapítja, hogy a 20 legnagyobb finnországi tőzegfelhasználó a tőzeg mellett fát és szenet is használ tüzelőanyagként, mindegyiküknek egynél több tőzeg- és fabeszállítója van, és a gazdaságilag életképes szállítási tartományukon belül sok lehetséges beszállító található.

               (59)

               A finn NCA fenntartja (45) azt az álláspontot, hogy az előző, 2001-es NCA-határozat idején tapasztalható helyzettel összevetve a földrajzi piac helyzete gyakorlatilag nem változott, ezért az nemzeti kiterjedésűként definiálható.

               (60)

               A fentiek alapján a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében előírt feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog, illetve bármilyen más uniós jogszabály alkalmazásának sérelme nélkül, a Bizottságnak nem kell következtetést megállapítania a földrajzi piac pontos kiterjedését illetően, mivel a versenyhelyzet értékelése minden esetben ugyanarra az eredményre vezetne.

         3.2.3.   A verseny értékelése

               (61)

               A Bizottság úgy tekinti, hogy a tőzeg és fa piacának tekintetében a nemzeti piacokon fennálló verseny szintjének egyik fokmérője a három legnagyobb termelő teljes piaci részesedése. Ez megfelel a Bizottság korábbi gyakorlatának (46).

               (62)

               A három legnagyobb termelő piaci részesedése eladási értékekben kifejezve […] (47) % volt 2012-ben, […] % 2013-ban és […] % 2014-ben (48). A Vapo Oy az első számú piaci szereplő ezen a piacon, piaci részesedése azonban csökkent az elmúlt években (2012-ben […]; 2013-ban […], 2014-ben pedig […] volt).

               (63)

               A versenyhelyzet elemzése a 20 legnagyobb fogyasztó szintjén azt mutatja, hogy a Vapo piaci részesedése […] és […] (49) között van két kivétellel (50), miközben mindent egybevetve a Vapo teljesíti az összes szállítás […] (51) arányát az említett 20 legnagyobb ügyfél vonatkozásában.

               (64)

               Az, hogy a Vapo piaci részesedése a legnagyobb ügyfeleknek szállított tőzegmennyiség esetében nagyobb, mint összességében a nemzeti szinten számított piaci részesedés, arra utal, hogy a Vapo nem képes élni piaci pozíciójával a kis ügyfeleket illetően.

               (65)

               Ha egy alternatív forgatókönyv szerint Finnországot négy regionális ellátási területre (északi, keleti, nyugati és déli) osztanánk fel, az értékelés eredménye hozzávetőleg ugyanaz maradna, azaz a Vapo piaci részesedése (52) […] és […] (53) között lenne.

               (66)

               Az (50) preambulumbekezdésben említettek szerint a kérelmező keretmegállapodások alapján értékesít tőzeget és fát az ügyfeleinek, amelyek leszállítandó mennyiségéről és áráról évente vagy rövidebb időszakonként állapodnak meg. Finnország 20 legnagyobb, az ország különböző pontjain megtalálható tőzegfelhasználója (54) fával és esetenként szénnel keverve használ tőzeget. Az összes erőmű egynél több tőzeg- és fabeszállítóval rendelkezik, és a kérelmezőnek egyetlen kizárólagos szerződése sincs.

               (67)

               Ami az átállást illeti, megfigyelhető, hogy az erőművek technológiai módosításai, valamint a tőzegre alkalmazandó adók és a fa támogatásának változásai a tőzegfelhasználás csökkenéséhez vezettek. A kérelmező számos olyan tőzegfelhasználó ügyfelet veszített el, amelyek más beszállítók által nyújtott tüzelőanyagokra álltak át, illetve amelyek kevesebb tőzeget szereznek be a kérelmezőtől.

               (68)

               Az elmúlt években több piaci szereplő jelent meg (55) a tőzegpiacon; jóllehet számuk csekély mértékű a tőzeg iránti kereslet csökkenése miatt.

               (69)

               A finn kormány támogatja a fa energiatermelési célú, tüzelőanyagként való felhasználását. Noha csökkentette a tüzelőanyagként használt tőzeg adóját, emelte a fa tüzelőanyagokhoz nyújtott támogatás mértékét, ami jól jelzi a kormány azon szándékát, hogy fenntartsa a hazai tőzeg és fa tüzelőanyag közötti versenyt. A fa már most a legelterjedtebb energiaforrás; felhasználása 2000 óta folyamatosan növekszik, miközben a tőzeg felhasználási aránya csökken.

               (70)

               A (41)–(48) preambulumbekezdésben említettek szerint az ügyfelet terhelő, a tüzelőanyag-adót, a kibocsátási egységeket (a tőzeg tekintetében) és a támogatásokat (a fa esetében) tartalmazó végleges költség hasonló, de a fa átlagosan olcsóbb, mint a tőzeg.

               (71)

               A Bizottság megállapítja, hogy az aktuális versenykényszert lényegében a hatályos keretszabályok (a tőzeg tüzelőanyag adója, a CO2-kibocsátási adó és a faaprítékot érintő támogatás) ösztönzik, és e szabályok megváltoztatása módosíthatja a tőzeg és fa közötti piaci dinamikát, a két termék közötti verseny jellegét és a Vapóra nehezedő általános versenykényszert.

         4.   KÖVETKEZTETÉSEK

               (72)

               A tőzeg kitermelésének és nagykereskedelmének helyzete a következőképpen foglalható össze: a három legnagyobb versenytárs összesített piaci részesedése alacsony, az ügyfeleknek megvan a lehetőségük, hogy tőzegről fára vagy egyéb tüzelőanyagokra álljanak át.

               (73)

               Tekintettel a (23)–(71) preambulumbekezdésben tárgyalt tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a tőzeg finnországi kitermelésére és nagykereskedelmére vonatkozóan.

               (74)

               mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a tőzeg finnországi kitermelése és nagykereskedelmi értékesítése céljából kötnek szerződést, illetve ha ezeknek a tevékenységeknek ezen a földrajzi területen való folytatásához hirdetnek tervpályázatot.

               (75)

               E határozat alapját a 2016. február és 2016. október közötti időszakban fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi, ahogyan az a kérelmező és a finn hatóságok által benyújtott információkból kiderül. Ez a határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzet lényeges változása következtében már nem teljesülnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek.

               (76)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó ajánlatkérők által odaítélt, és a Finnországban megvalósítandó, tőzegkitermelést és -nagykereskedelmet lehetővé tevő szerződésekre.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a Finn Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2017. január 23-án.

            a Bizottság részéről

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

      (3)  A vélemény szerint az NCA „nem lát különösebb okot arra, hogy a közbeszerzési szabályok alóli mentesség odaítélését ellenezze”. Az NCA véleménye azonban nem támasztja alá az abban foglalt következtetéseket. A vélemény különösen a mentesség első feltételére, vagyis a piacra való szabad belépésre vonatkozóan nem tartalmaz semmilyen utalást, és nem fogalmaz meg következtetést az érintett termékpiac vagy a földrajzi piac pontos és aktuális meghatározásáról.

      (4)  2016. évi nemzeti jelentés az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége és az Európai Bizottság számára, 35. oldal.

      (5)  A kérelmező 2016. augusztus 26-án kelt levele, 6. o.

      (6)  A kérelmező 2016. augusztus 26-án kelt levele, 6. és 7. o.

      (7)  Kérelem, 3.2. szakasz, 12. o.

      (8)  „Forest Finland in brief” http://www.metla.fi/metinfo/tilasto/julkaisut/muut/Forest-Finland_2013.pdf

      (9)  A kérelem 5.1. szakasza, 13. o.

      (10)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

      (11)  Österreichische Post AG kontra Bizottság, T-463/14, EU:T:2016:243, 28. pont.

      (12)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

      (13)  A kérelmező 2016. június 16-án kelt levele, utolsó bekezdés, 3. o. és az első három bekezdés, 4. o.

      (14)  A finn hatóságok 2016. szeptember 26-án kelt levele, 3. oldal.

      (15)  2000. szeptember 5-i 267/61/94 sz. határozat, 2001. március 8-i 021/81/2000 sz. határozat, 5., 7., 8. o.

      (16)  A kérelmező 2016. január 22-i beadványa 2. oldalának 2. bekezdése, valamint a kérelmező 2016. június 16-án kelt levelének 5. oldalán található utolsó előtti és utolsó bekezdés szerint.

      (17)  A finn hatóságok 2016. szeptember 26-án kelt levele, 2. oldal.

      (18)  A teljes tőzegfogyasztás 56 %-a 2014-ben.

      (19)  Kérelem, 3.1. szakasz, 9. o.

      (20)  A kérelmező 2016. április 6-án kelt levele, 14. o.

      (21)  A teljes tőzegfelhasználás kevesebb mint 1 %-a.

      (22)  A finn hatóságok 2016. szeptember 26-án kelt levele, 2. o. A kérelmező 2016. szeptember 30-án kelt levele, 2. o.

      (23)  A Bizottság 2016. június 2-án kelt levele, 3. o.

      (24)  A kérelmező 2016. június 16-án kelt levele, 10. o.

      (25)  Három hétig tartó, mínusz 20 fok alatti hőmérséklet.

      (26)  A kérelmező 2016. június 16-án kelt levele, 1. o.

      (27)  Kérelem, 3.2. szakasz, 13. o.

      (28)  A kérelmező 2016. június 16-án kelt levele, 7. o.

      (29)  Lásd a 28. lábjegyzetet.

      (30)  A finn hatóságok 2016. szeptember 26-án kelt levele, 2. o.

      (31)  Finnországi statisztikai adatok: http://pxweb2.stat.fi/sahkoiset_julkaisut/energia2015/html/engl0002.htm

      (32)  Állami támogatás SA.42218(2015/N) – Finnország: működési támogatás faapríték-tüzeléssel működő erőműveknek; C(2016) 976; állami támogatás SA.31204(2011/N) – Finnország: működési támogatás aprófatüzeléssel működő, kapcsolt energiatermelő erőműveknek és faapríték-tüzeléssel működő erőműveknek; C(2011) 1950 (HL C 153., 2011.5.24., 2. o.).

      (33)  http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:4f8722ce-1347-11e5-8817-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_2&format=PDF, 2. o.

      (34)  A kérelmező 2016. augusztus 26-án kelt levele, 5. o.

      (35)  Kormányrendelet a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termeléséhez nyújtott támogatásról.

      (36)  A villamos energia és bizonyos tüzelőanyagok után fizetendő jövedéki adóról szóló törvény függelékét módosító törvény (1724/2015).

      (37)  Az NCA 021/81/00. sz. határozata, 2001. március 8.

      (38)  A kérelmező 2016. június 16-án kelt levele, 13. o.

      (39)  A finn hatóságok 2016. szeptember 26-án kelt levele, 2. o.

      (40)  A 2001. március 8-i 021/81/2000. sz. határozat, 9. o.

      (41)  A finn hatóságok 2016. szeptember 26-án kelt levele, 3. o.

      (42)  A kérelmező 2016. június 16-án kelt levele, 12. o.

      (43)  Lásd a 41. lábjegyzetet.

      (44)  Lásd a 40. lábjegyzetet.

      (45)  A finn hatóságok 2016. szeptember 26-án kelt levele, 3. o. és az NCA 2011. november 2-i véleménye, 3. o.

      (46)  A Bizottság 2011/306/EU végrehajtási határozata (2011. május 20.) a cseh köztársaságbeli bitumeneskőszén-bányászatnak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 137., 2011.5.25., 55. o.).

      (47)  […] bizalmas információ.

      (48)  Kérelem, 15. és 17. o.

      (49)  A kérelmező 2016. június 16-án kelt levele, 6. o.

      (50)  A két kivétel nem jelent problémát, mivel az egyik esetben az erőmű a többi olyan erőművel megegyező területen található, ahol a Vapo alacsony piaci részesedéssel bír, míg a másik erőmű egyike a legkisebbeknek.

      (51)  Piaci részesedés a 2014-es adatok alapján.

      (52)  Piaci részesedés a 2013-as adatok alapján.

      (53)  A kérelmező 2016. április 6-án kelt levele, 13. o.

      (54)  A 20 legnagyobb ügyfél tőzegfelhasználása az összfogyasztás 56 %-a.

      (55)  A kérelmező 2016. június 16-án kelt levele, 3. o.


title: 2006/41/EK: A Tanács határozata ( 2006. január 24. ) a Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról

text:
               28.1.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 25/28

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. január 24.)
   a Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról
   (2006/41/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A 97/787/EK tanácsi határozat (2) rendelkezik az Örményország és Grúzia számára hosszú lejáratú hitelek és közvetlen segélyek formájában nyújtandó kivételes pénzügyi támogatásról.

               (2)

               A 2000/244/EK tanácsi határozat rendelkezik a Tádzsikisztán számára nyújtandó kivételes pénzügyi támogatásról, valamint az Örményország és Grúzia számára nyújtott támogatás végrehajtási időszakának 2004-ig történő meghosszabbításáról.

               (3)

               Grúzia esetében a támogatás célkitűzései nem valósultak meg teljes mértékben, a végrehajtási időszak legnagyobb része alatt az országban uralkodó kedvezőtlen gazdaságpolitikai környezet miatt.

               (4)

               Ezért a Grúzia számára elkülönített 65 millió euro segélyből csupán 31,5 millió eurót kötöttek le és fizettek ki a kivételes pénzügyi támogatásnak megfelelően.

               (5)

               Grúzia jelenlegi hatóságai elkötelezettek a gazdasági stabilizáció és a strukturális reformok mellett, amelyeket a Nemzetközi Valutaalap (IMF) a 2004. június 4-én jóváhagyott, 98 millió SDR összegű hároméves megállapodás révén támogat, amely a szegénység csökkentésére és a növekedést segítő programon alapul. Ezt követően a Párizsi Klubba tartozó hitelezők 2004. július 21-én megállapodást kötöttek Grúzia hivatalos bilaterális adósságainak a houstoni feltételek szerinti átalakításáról.

               (6)

               Az új grúz kormányzat a nemzetközi adományozói közösségtől is jelentős támogatást kapott, az adományozók 2004. június 16-án, Brüsszelben tartott konferenciáján.

               (7)

               A Világbank 2004 júniusában jóváhagyott egy 24 millió dolláros reformtámogatási hitelt és az új partnerországi stratégia keretében, szegénységcsökkentő támogatási műveletek formájában tovább támogatja Grúziát.

               (8)

               Az adósságszint fenntarthatóságának érdekében a grúz hatóságok kinyilvánították közösségi adósságaik korai visszafizetésére irányuló szándékukat.

               (9)

               Mivel az EU és Grúzia közötti kapcsolatok a – várhatóan mélyebb gazdasági integrációhoz vezető – európai szomszédsági politika keretében fejlődnek, a kormányzat gazdasági reformprogramjának Közösség általi előmozdítása helyénvalónak tekintendő.

               (10)

               A kivételes pénzügyi támogatás lekötetlen segélyrészének megfelelő – az ország gazdasági reformjait előmozdító és a külső eladósodottságot csökkentő – összeg rendelkezésre bocsátása a Közösség helyénvaló hozzájárulása a szegénység csökkentésére és a növekedésre irányuló grúziai stratégiák végrehajtásához.

               (11)

               A Közösség e makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében rendelkezni kell Grúzia megfelelő intézkedéseiről az e támogatáshoz kapcsolódó csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzésére és az ellenük való küzdelemre, valamint rendelkezni kell a Bizottság által végzett ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról.

               (12)

               A Bizottság szolgálatai a megfelelő megbízatással rendelkező külső szakértők segítségével 2004 októberében végrehajtották a grúz pénzügyminisztérium és a Grúz Nemzeti Bank pénzügyi folyamatainak és igazgatási eljárásainak működési értékelését, hogy meggyőződjenek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás kereteinek meglétéről.

               (13)

               E támogatási segély felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik.

               (14)

               A Bizottság a javaslat előterjesztése előtt konzultált a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.

               (15)

               A Szerződés a 308. cikkben foglaltakon kívül nem biztosít hatáskört e határozat elfogadására,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   A Közösség maximum 33,5 millió euro összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt Grúzia részére közvetlen segélyek formájában annak érdekében, hogy előmozdítsa a gazdasági reformokat és segítse az országot adósságszintje fenntarthatóságának javításában.
   (2)   A Közösség által nyújtott makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottság kezeli a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció alapján, az IMF és Grúzia közötti megállapodásokkal teljesen összeegyeztethető módon.
   (3)   A Közösség makroszintű pénzügyi támogatása az e határozat hatályba lépését követő első naptól számított két évig áll rendelkezésre. Amennyiben azonban a körülmények megkövetelik, a Bizottság, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, legfeljebb egy évvel meghosszabbíthatja a rendelkezésre állás időtartamát.
   2. cikk
   (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapodjon a grúz hatóságokkal a szándéknyilatkozatba foglalandó, e támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről. E feltételeknek összeegyeztethetőknek kell lenniük az IMF és Grúzia közötti megállapodásokkal.
   (2)   A közösségi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli az e közösségi makroszintű pénzügyi támogatás tekintetében lényeges grúz pénzügyi folyamatok, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrző mechanizmusok hatékonyságát.
   (3)   A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a kormányzat gazdaságpolitikája összhangban van a támogatás célkitűzéseivel, és hogy teljesülnek a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek.
   3. cikk
   (1)   A segélyösszeget – legalább két részletben – akkor bocsátják Grúzia rendelkezésére, ha a Közösség felé fennálló nettó adósságát, általános szabályként, legalább hasonló nagyságú összeggel csökkentette.
   (2)   A segély első részletét az IMF által a szegénység csökkentésére és a növekedésre irányuló eszköz révén támogatott gazdasági program megfelelő végrehajtása esetén szabadítják fel.
   A második és minden további részletet az IMF által támogatott gazdasági program és a 2. cikk (1) bekezdésében említett szándéknyilatkozatban meghatározott bármely egyéb intézkedés megfelelő végrehajtása esetén szabadítják fel, legalább három hónappal az előző részlet felszabadítása után.
   (3)   A pénzeszközöket a Grúz Nemzeti Banknak fizetik. A pénzeszközök végső kedvezményezettje a grúz pénzügyminisztérium.
   4. cikk
   E támogatás végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (3) és végrehajtási szabályaival összhangban történik. Különösen a 2. cikk (1) bekezdésében említett szándéknyilatkozat rendelkezik Grúzia megfelelő intézkedéseiről az e támogatáshoz kapcsolódó csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzésére és az ellenük való küzdelemre. Rendelkezik továbbá a Bizottság által végzett ellenőrzésről is – beleértve a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra jogosult Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) – és adott esetben a Számvevőszék által végzett, helyszínen végrehajtott pénzügyi ellenőrzésekről.
   5. cikk
   Évente legalább egyszer, szeptember előtt, a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely tartalmazza e határozat előző évi végrehajtásának értékelését.
   6. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. január 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K.-H. GRASSER

      (1)  2005. december 15-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 322., 1997.11.25., 37. o. A 2000/244/EK határozattal (HL L 77., 2000.3.28., 11. o.) módosított határozat.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.