title: A Tanács határozata (1999. december 17.) az Európai Unió Tanácsa főtitkárhelyettesének az egyes tagállamok képviseletében való eljárásáról a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúrájának (SISNET) telepítésére és működtetésére vonatkozó szerződések kötése céljából, valamint az e szerződések kezelésére történő felhatalmazásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0870

Hivatalos Lap L 337 , 30/12/1999 o. 0041 - 0042

		A Tanács határozata(1999. december 17.)az Európai Unió Tanácsa főtitkárhelyettesének az egyes tagállamok képviseletében való eljárásáról a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúrájának ("SISNET") telepítésére és működtetésére vonatkozó szerződések kötése céljából, valamint az e szerződések kezelésére történő felhatalmazásáról(1999/870/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 7. cikke alapján eljárva, amely a schengeni vívmányokat beilleszti az Európai Unió keretébe (a továbbiakban: schengeni jegyzőkönyv),mivel:(1) A Tanács főtitkárát hatalmazták fel arra, hogy az érintett tagállamok nevében kezelje a SIRENE hálózat II. szakaszának telepítésére és működtetésére vonatkozó szerződést [1];(2) Az érintett tagállamok úgy határoztak, hogy nem hosszabbítják meg a SIRENE hálózat II. szakaszára vonatkozó szerződést, amely ezért 2001. augusztus 23-án lejár;(3) Ennek megfelelően 2001. augusztus 23-ig "SISNET" elnevezéssel új kommunikációs infrastruktúráról kell gondoskodni a schengeni környezet számára, amelyhez a vonatkozó szerződések megkötése érdekében előkészítő intézkedések végrehajtása, maguknak a szerződéseknek a megkötése és ezeknek a szerződéseknek a kezelése szükséges;(4) Az érintett tagállamok felkérték a Tanács főtitkárhelyettesét, hogy a szükséges előkészítő intézkedések végrehajtása, valamint a kérdéses szerződések megkötése és kezelése tekintetében képviselje őket;(5) A feladat, amelyet a Tanács főtitkárhelyettese egyes tagállamok nevében ellát, különbözik azoktól a feladatoktól, amelyeket a főtitkárhelyettes az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés alapján fennálló kötelezettségei alapján lát el;(6) Ezért helyénvaló, hogy a főtitkárhelyettest ezzel a feladattal a Tanács kifejezett határozata útján bízzák meg,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) A Tanács felhatalmazza a Tanács főtitkárhelyettesét, hogy az érintett tagállamok (Belgium, Dánia, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália, Finnország és Svédország) képviselőjeként járjon el a következők tekintetében:a) a SISNET szállítására, telepítésére és kezelésére irányuló ajánlat kiírása és az e tekintetben esetleg szükséges további előkészítő intézkedések; ésb) a SISNET szállítására, telepítésére és kezelésére, valamint a használatával kapcsolatos szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések megkötése és kezelése.(2) A fenti (1) bekezdés alapján való felhatalmazás mindaddig érvényes, amíg a fent említett szerződések alapján történő kifizetések nem az Európai Unió általános költségvetését terhelik, hanem azokat továbbra is az érintett tagállamok állják.(3) A főtitkárhelyettest arra is felhatalmazzák, hogy Írország, illetve az Egyesült Királyság képviselőjeként a fenti (1) bekezdésben említett ügyek tekintetében, ezen tagállamok bármelyikének a schengeni vívmányok egyes vagy valamennyi rendelkezésében való részvételéről szóló jövőbeni tanácsi határozat alapján, a schengeni jegyzőkönyv 4. cikke rendelkezéseinek megfelelően eljárjon.2. cikkAz érintett tagállamok nevében az 1. cikk (1) bekezdésében említett, az ajánlati felhívás előkészítésével és a későbbi szerződések kezelésével járó munkát a Tanács Főtitkársága rendes igazgatási feladatainak részeként végzi.3. cikkMindazokra a kérdésekre, amelyek a Tanács Főtitkárságának az e határozat szerinti igazgatási feladatainak ellátása során tett cselekedeteiből vagy történt mulasztásaiból következő szerződésen kívüli felelősségével kapcsolatosak, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 288. cikkének második bekezdése az irányadó. Ezért a kártérítési vitákra a Szerződés 235. cikkét kell alkalmazni.4. cikk(1) Az 1. cikk (1) bekezdésében említett szerződések megkötésével és kezelésével kapcsolatos költségvetéssel összefüggésben a Tanács főtitkára nevére szóló, az 1999/322/EK határozatban említett szerződések kezelése céljából megnyitott külön bankszámlát használják fel.(2) A főtitkárhelyettest felhatalmazzák, hogy az (1) bekezdésben említett bankszámlát az e határozat alapján fennálló kötelezettségei teljesítése céljára használja.5. cikkEz a határozat elfogadása napján lép hatályba.6. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1999. december 17-én.a Tanács részérőlaz elnökK. Hemilä[1] Az 1999. május 3-i 1999/322/EK tanácsi határozat, HL L 123., 1999.5.13., 49. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2003. december 17.) az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Európai Unió tagállamai között 2000. május 29-én létrejött kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény és az ahhoz csatolt 2001. évi jegyzőkönyv bizonyos rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás aláírásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0079

Hivatalos Lap L 026 , 29/01/2004 o. 0001 - 0002

		A Tanács határozata(2003. december 17.)az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Európai Unió tagállamai között 2000. május 29-én létrejött kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény és az ahhoz csatolt 2001. évi jegyzőkönyv bizonyos rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás aláírásáról(2004/79/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 24. és 38. cikkére,mivel:(1) Az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikke (2) bekezdésének d) pontjával összhangban a Tanács 2000. május 29-én létrehozta az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezményt [1] (a továbbiakban: az EU bűnügyi jogsegélyegyezménye).(2) Az említett egyezmény 2. cikkének (1) bekezdése meghatározza azon rendelkezéseit, amelyek az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló, 1999. május 18-i megállapodás [2] értelmében a schengeni vívmányok továbbfejlesztését képezik.(3) Az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikke (2) bekezdésének d) pontjával összhangban a Tanács 2001. október 16-án létrehozta az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményhez csatolt jegyzőkönyvet [3] (a továbbiakban: az EU bűnügyi jogsegélyjegyzőkönyve).(4) Az említett jegyzőkönyv 15. cikke szerint a jegyzőkönyv 8. cikke az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok továbbfejlesztését képezi.(5) E megállapodás 8. cikke szerint az Izlandi Köztársaságot és a Norvég Királyságot a kölcsönös, valamint az Európai Unió tagállamaihoz fűződő viszonyaikban az EU bűnügyi jogsegélyegyezménye érintett rendelkezéseinek tartalma kötelezni fogja.(6) A Tanács elnökségének a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén bizonyos rendelkezések alkalmazása céljából, az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikke alapján tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazásáról szóló, 2002. december 19-i tanácsi határozat szerint az elnökség – a Bizottság támogatásával – megállapodást hozott létre az Izlandi Köztársasággal és a Norvég Királysággal, amely szerint az EU bűnügyi jogsegélyegyezménye, valamint az EU bűnügyi jogsegélyjegyzőkönyve egyéb anyagi jogi rendelkezéseinek tartalma is alkalmazhatóvá válik az említett két ország tekintetében a kölcsönös, valamint az Európai Unió tagállamaihoz fűződő viszonyaikban.(7) Az említett megállapodást – későbbi megkötésére is figyelemmel – az Európai Unió nevében alá kell írni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Európai Unió tagállamai között 2000. május 29-én létrejött kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény és az ahhoz csatolt 2001. évi jegyzőkönyv bizonyos rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás aláírását a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja, figyelemmel az említett megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra is.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje, annak megkötésére is figyelemmel, a megállapodás aláírására jogosult személy(eke)t.3. cikkEzt a határozatot és a csatolt megállapodást az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 2003. december 17-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Alemanno[1] HL C 197., 2000.7.12., 1. o.[2] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[3] HL C 326., 2001.11.21., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2007/427/KKBP határozata ( 2007. június 18. ) az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének kinevezéséről

text:
               20.6.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 159/63

      A TANÁCS 2007/427/KKBP HATÁROZATA

   (2007. június 18.)
   az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 18. cikke (5) bekezdésére, a 23. cikk (2) bekezdésével összefüggésben,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 30-án elfogadta a 2006/49/KKBP együttes fellépést (1) amely az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjévé (EUKK) Christian Schwarz-Schillinget nevezte ki.

               (2)

               A Tanács 2007. február 7-én elfogadta a 2007/87/KKBP együttes fellépést (2) amely módosította és 2007. június 30-ig meghosszabbította az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének, Christian Schwarz-Schillingnek a megbízatását.

               (3)

               Christian Schwarz-Schilling tájékoztatta a főtitkár/főképviselőt arról, hogy nem folyamodik megbízatása 2007. június 30-a utáni meghosszabbításához.

               (4)

               A 2007/87/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az EUKK megbízatását 2008. február 29-ig meg kell hosszabbítani. Ezért a megbízatás fennmaradó, 2007. július 1-je és 2008. február 29-e közötti időtartamára ki kell nevezni az Európai Unió új bosznia-hercegovinai különleges képviselőjét.

               (5)

               A főtitkár/főképviselő azt javasolta, hogy Miroslav Lajčák -ot nevezzék ki az Európai Unió új bosznia-hercegovinai különleges képviselőjévé.

               (6)

               Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) 49. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a Szerződés 18. cikkének (5) bekezdése értelmében alap-jogi aktusok formájukat tekintve különösen határozat formájában is elfogadhatók.

               (7)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely rosszabbra fordulhat és sértheti a közös kül- és biztonságpolitika – a Szerződés 11. cikkében meghatározott – célkitűzéseit,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Kinevezés
   2007. július 1-jétől2008. február 29-ig Miroslav Lajčák az Európai Unió Bosznia-Hercegovinába kinevezett különleges képviselője (EUKK). Feladatát a 2007/87/KKBP együttes fellépésben meghatározott megbízatásnak és részletes szabályoknak megfelelően végzi.
   2. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2007. július 1-jétől2008. február 29-ig terjedő időszakra 1 530 000 EUR.
   (2)   A kiadások kezeléséről az EUKK és a Bizottság közötti szerződés rendelkezik. A kiadások 2007. július 1-jétől elszámolhatóak.
   3. cikk
   Felülvizsgálat
   Az EUKK 2007. november közepéig átfogó jelentést nyújt be a megbízatása végrehajtásáról a főtitkár/főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   4. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   5. cikk
   Kihirdetés
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2007. június 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  HL L 26., 2006.1.31., 21. o. A 2006/523/KKBP együttes fellépéssel (HL L 207., 2006.7.27., 30. o.) módosított együttes fellépés.

      (2)  HL L 35., 2007.2.8., 35. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.


title: 2011/408/EU: A Tanács határozata ( 2011. június 28. ) a Grönlandról származó halászati termékek, élő kéthéjú kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok, tengeri haslábúak, ezek melléktermékei és az e melléktermékekből származó termékek esetében alkalmazott egészségügyi ellenőrzésekre vonatkozó egyszerűsített szabályok és eljárások megállapításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               12.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 182/24

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. június 28.)
   a Grönlandról származó halászati termékek, élő kéthéjú kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok, tengeri haslábúak, ezek melléktermékei és az e melléktermékekből származó termékek esetében alkalmazott egészségügyi ellenőrzésekre vonatkozó egyszerűsített szabályok és eljárások megállapításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2011/408/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 203. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   különleges jogalkotási eljárás keretében,
   mivel:

               (1)

               Grönland szerepel a Szerződések II. mellékletében felsorolt tengerentúli országok és területek listáján. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 198. cikkének megfelelően a tengerentúli országok, illetve területek és az Unió közötti társulás célja a tengerentúli országok, illetve területek gazdasági és társadalmi fejlődésének az előmozdítása, valamint szoros gazdasági kapcsolatok létrehozása közöttük és az Unió egésze között.

               (2)

               Dánia és Grönland kérelmezte, hogy az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat („tengeren túli társulási szerződés”) (1) III. melléklete értelmében Grönlandról származónak minősülő halászati termékek, kéthéjú kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok és tengeri haslábúak, valamint az ezekből származó melléktermékek és az e melléktermékekből származó termékek, továbbá a Grönlandra harmadik országokból behozott ugyanilyen termékek esetében az Európai Unió és Grönland közötti állat-egészségügyi ellenőrzéseket az Unión belüli kereskedelemre vonatkozó, egészségügyi és állat-egészségügyi ellenőrzésekkel kapcsolatos szabályok alapján engedélyezzék.

               (3)

               Az említett termékek Grönland és az Unió közötti kereskedelmének tehát az uniós állat-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági szabályokkal összhangban kell zajlania. Ennek megfelelően Dániának és Grönlandnak kötelezettséget kell vállalnia annak biztosítására, hogy a Grönlandról az Unióba szállított termékek megfelelnek az állategészségügyre és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó hatályos uniós szabályoknak. Többek között az engedélyezett takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozókat a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerint kell nyilvántartani és jegyzékbe venni.

               (4)

               A grönlandi állat-egészségügyi határállomásokon végzett állat-egészségügyi ellenőrzéseket a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvvel (3) összhangban kell elvégezni. Az állat-egészségügyi ellenőrzéseknek a vámtisztviselőkkel szoros együttműködésben kell zajlania a határállomásokon. Az említett feladatok megkönnyítése érdekében célszerű az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani a 91/496/EGK és a 97/78/EK tanácsi irányelvnek megfelelően az állat-egészségügyi határállomásokon ellenőrizendő termékek és állatok jegyzékéről szóló, 2007. április 17-i 2007/275/EK bizottsági határozat (4) I. mellékletében szereplő, a Kombinált Nómenklatúrára (KN) vonatkozó hivatkozásokat.

               (5)

               A Grönlandon e téren illetékes hatóságnak hivatalos biztosítékokat kell nyújtania a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy az érintett termékek esetében végrehajtják az uniós szabályokat és állat-egészségügyi előírásokat. Az említett biztosítékoknak különösen a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), valamint a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelv (7) vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelést kell garantálniuk. Az említett biztosítékoknak továbbá kötelezettségvállalást kell tartalmazniuk az Unión belüli kereskedelemre érvényes szabályok betartására vonatkozóan.

               (6)

               Az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelv (8) nemzeti megfigyelési tervek létrehozását írja elő tenyésztett víziállatok esetében. Az említett rendelkezéseknek Grönlandra is kell vonatkozniuk.

               (7)

               Annak érdekében, hogy engedélyezni lehessen, hogy az e határozat hatálya alá tartozó termékeket Grönlandról az Unióba az uniós jogszabályokban az Unión belüli kereskedelemre meghatározott szabályokkal összhangban lehessen behozni, és az érintett termékek egészségügyi biztonságát garantálni lehessen, Dániának és Grönlandnak vállalnia kell, hogy e határozat alkalmazásának kezdetét megelőzően Grönlandon átültetik és végrehajtják az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit.

               (8)

               Dániának és Grönlandnak azt is biztosítania kell, hogy az érintett termékek harmadik országokból Grönlandra történő behozatala megfeleljen az állategészségre és élelmiszer-biztonságra vonatkozó uniós szabályoknak.

               (9)

               A egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelv (9) olyan számítógépes rendszer (TRACES) bevezetését írja elő, amely az állat-egészségügyi hatóságokat elsősorban azzal a céllal kapcsolja össze, hogy elősegítse az illetékes hatóságok között az állat-egészségüggyel és állatok kíméletével kapcsolatos információk gyors cseréjét. A TRACES rendszer bevezetéséről szóló, 2004. március 30-i 2004/292/EK bizottsági határozat (10) előírja, hogy a tagállamoknak 2004. április 1-jétől a TRACES-t kell használniuk. A TRACES alapvetően fontos az állatok és állati eredetű termékek kereskedelmének hatékony ellenőrzéséhez, és ennek megfelelően az említett termékek Grönland és az Unió közötti mozgására és kereskedelmére vonatkozó adatok továbbításához is használni kell.

               (10)

               Az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről szóló, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelvben (11) felsorolt állatbetegségek kitörését az állatbetegségek közösségi bejelentő rendszerén (ADNS) keresztül jelenteni kell a Bizottságnak az állatbetegségek kódolt formájának és bejelentésük kódjainak a 82/894/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően történő meghatározásáról szóló, 2005. március 1-jei 2005/176/EK bizottsági határozattal (12) összhangban. Az érintett termékek vonatkozásában e rendelkezések Grönlandra is alkalmazandók.

               (11)

               Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) az élelmiszerekből vagy takarmányokból eredő, az emberi egészséget fenyegető közvetlen vagy közvetett kockázatok bejelentésére sürgősségi riasztórendszert hozott létre. Az érintett termékek vonatkozásában e rendelkezések Grönlandra is alkalmazandók.

               (12)

               Ahhoz, hogy Grönland állat-egészségügyi ellenőrzéseket végezhessen a harmadik országokból Grönlandra behozott termékeken, uniós ellenőrzést kell végezni Grönlandon annak vizsgálatára, hogy a grönlandi egy vagy több állat-egészségügyi határállomás megfelel-e a 97/78/EK irányelvben, a harmadik országokból behozott termékeknek a közösségi állat-egészségügyi határállomásokon való állat-egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2004. január 22-i 136/2004/EK bizottsági rendeletben (14), valamint a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzéséért felelős állat-egészségügyi határállomások engedélyezési követelményeinek megállapításáról szóló, 2001. november 21-i 2001/812/EK bizottsági határozatban (15) foglalt követelményeknek.

               (13)

               Amennyiben az említett ellenőrzés kedvező eredménnyel zárult, az egy vagy több grönlandi állat-egészségügyi határállomást fel kell venni a jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások listájának összeállításáról, a Bizottság állat-egészségügyi szakértői által végzett ellenőrzésekre vonatkozó egyes szabályok megállapításáról és a TRACES állat-egészségügyi egységeinek meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 28-i 2009/821/EK bizottsági határozatban (16) foglalt jegyzékbe. A Grönlandra és az Unióba behozott, az e határozat hatálya alá tartozó termékek hatékony ellenőrzésének biztosítása érdekében helyénvaló e határozatot attól az időponttól alkalmazni, amikor a grönlandi egy vagy több állat-egészségügyi határállomást felveszik a 2009/821/EK határozat jegyzékébe.

               (14)

               E határozat nem érinti a halászati termékek behozatalára vonatkozó azon lehetséges szabályokat, amelyek a Szerződésekhez csatolt, a Grönlandra vonatkozó különös szabályokról szóló (34.) jegyzőkönyvön alapulnak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy és hatály
   Ez a határozat egyszerűsített szabályokat és eljárásokat határoz meg a Grönlandról származó vagy Grönlandra harmadik országból behozott, majd az Unióba importált halászati termékek, kéthéjú kagylók, tüskésbőrűek, zsákállatok és tengeri haslábúak, valamint az ezekből származó melléktermékek és az e melléktermékekből származó termékek (a továbbiakban: termékek) egészségügyi ellenőrzésére.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   a)   „kéthéjú kagylók”: a 853/2004/EK rendelet I. melléklet 2. szakaszának2.1. pontjában meghatározott kagylók;
   b)   „halászati termékek”: a 853/2004/EK rendelet I. melléklet 3. szakaszának 3.1. pontjában meghatározott termékek;
   c)   „melléktermékek és az e melléktermékekből származó termékek”: az 1069/2009/EK rendelet 3. cikkének 1., illetve 2. pontja szerinti állati melléktermékek és állati melléktermékekből származó termékek, amennyiben halászati termékekből, kéthéjú kagylókból, tüskésbőrűekből, zsákállatokból vagy tengeri haslábúakból készültek;
   d)   „Grönlandról származó termékek”: az e cikk (a), (b) és (c) pontjába tartozó, a 2001/822/EK határozat III. mellékletében foglalt rendelkezésekkel összhangban meghatározott termékek.
   3. cikk
   A termékeknek az Európai Unió és Grönland közötti egészségügyi ellenőrzésére vonatkozó általános szabályok
   (1)   Dánia és Grönland biztosítja, hogy Grönlandon végrehajtják a releváns uniós jogszabályokat, amelyek a 2. cikkben meghatározott termékekre vonatkoznak.
   (2)   A tagállamok nem alkalmazzák az e határozat hatálya alá tartozó termékekre alkalmazandó állat-egészségügyi ellenőrzéseket. A Grönlandról származó termékeket az Unión belül érvényes egészségügyi szabályok alapján bocsátják forgalomba a belső piacon, feltéve, hogy Dánia és Grönland biztosítják különösen az alábbi feltételek maradéktalan teljesülését:

               a)

               Grönlandon ténylegesen átültetik és végrehajtják e termékek tekintetében az uniós jogszabályok vonatkozó állat-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági szabályait;

               b)

               a dán és grönlandi illetékes hatóság összeállítja és naprakészen tartja a 882/2004/EK rendelet 31. cikke szerint nyilvántartásba vett takarmány- és élelmiszer-ipari vállalkozók jegyzékét;

               c)

               a Grönlandról az Unióba szállított termékek megfelelnek az uniós jogszabályok vonatkozó állat-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági szabályainak.

         4. cikk
   Megfigyelési tervek tenyésztett víziállatok esetében
   Dánia és Grönland a tenyésztett víziállatokban előforduló maradékanyagok és anyagok jelenlétének kimutatására irányuló, Grönlandra vonatkozó megfigyelési tervet nyújt be jóváhagyás céljából a Bizottságnak a 96/23/EK irányelvnek megfelelően.
   5. cikk
   A harmadik országokból Grönlandra behozott termékek ellenőrzése
   (1)   A harmadik országokból Grönlandra behozott termékek szállítmányait a 97/78/EK irányelvvel összhangban állat-egészségügyi ellenőrzésnek kell alávetni.
   Az említett állat-egészségügyi ellenőrzések megkönnyítése érdekében a Bizottság a dán és grönlandi illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátja a termékeknek a 2007/275/EK határozat I. mellékletében szereplő KN-kódjait.
   (2)   A grönlandi állat-egészségügyi határállomások létesítésére irányuló javaslatokat a 97/78/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell benyújtani a Bizottságnak jóváhagyásra.
   A Grönland vonatkozásában jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások jegyzékét fel kell venni a tagállamoknak a 91/496/EGK és a 97/78/EK irányelv értelmében jóváhagyott állat-egészségügyi határállomásait tartalmazó jegyzékbe.
   6. cikk
   Információs rendszer
   (1)   A Grönlandra és Grönlandról érkező termékek mozgására és kereskedelmére vonatkozó adatokat dán nyelven kell továbbítani az integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszeren (TRACES) keresztül, a 2004/292/EK határozattal összhangban.
   (2)   A grönlandi termékek vonatkozásában a víziállatokat érintő betegségekkel kapcsolatos bejelentéseket az állatbetegségek közösségi bejelentő rendszerén (ADNS) keresztül kell továbbítani, a 82/894/EGK irányelvvel és a 2005/176/EK határozattal összhangban.
   (3)   A grönlandi termékeknek tulajdonítható, az emberi egészséget közvetlenül vagy közvetve érő kockázatokat a 178/2002/EK rendelettel létrehozott, az élelmiszerekre és a takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszeren (RASFF) keresztül kell bejelenteni.
   7. cikk
   Azonosító jelölés
   A Grönlandról az Unióba feladott termékek szállítmányait Grönland azonosító jelével („GL”) kell megjelölni a 853/2004/EK rendelet II. mellékletének I.B. szakaszában meghatározott előírásokkal összhangban.
   8. cikk
   Az e határozatban foglalt feltételeknek való megfelelés igazolása
   Dánia és Grönland a 9. cikkben említett azon időpontot megelőzően, hogy ezt a határozatot alkalmazni kell, írásbeli igazolást küld a Bizottságnak arról, hogy meghozta az e határozat alkalmazásához szükséges intézkedéseket.
   9. cikk
   Hatálybalépés és alkalmazhatóság
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a határozatot attól az időponttól kell alkalmazni, amikor az első grönlandi állat-egészségügyi határállomást felveszik a 2009/821/EK határozatban foglalt jegyzékbe.

      Kelt Luxembourgban, 2011. június 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         FAZEKAS S.

      (1)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

      (2)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

      (3)  HL L 24., 1998.1.30., 9. o.

      (4)  HL L 116., 2007.5.4., 9. o.

      (5)  HL L 300., 2009.11.14., 1. o.

      (6)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

      (7)  HL L 328., 2006.11.24., 14. o.

      (8)  HL L 125., 1996.5.23., 10. o.

      (9)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

      (10)  HL L 94., 2004.3.31., 63. o.

      (11)  HL L 378., 1982.12.31., 58. o.

      (12)  HL L 59., 2005.3.5., 40. o.

      (13)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

      (14)  HL L 21., 2004.1.28., 11. o.

      (15)  HL L 306., 2001.11.23., 28. o.

      (16)  HL L 296., 2009.11.12., 1. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1707 határozata (2017. április 27.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/299

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1707 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére (1), az ügynökség válaszával együtt,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében az ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra (05873/2017 – C8-0053/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0116/2017),

               1.

               jóváhagyja az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 449., 2016.12.1., 179. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács (EU) 2017/477 határozata (2017. március 3.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás által létrehozott Együttműködési Tanácsban az Együttműködési Tanács, az Együttműködési Bizottság, a szakosodott albizottságok és egyéb testületek működési szabályzatával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
               18.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 73/15

         A TANÁCS (EU) 2017/477 HATÁROZATA
   (2017. március 3.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás által létrehozott Együttműködési Tanácsban az Együttműködési Tanács, az Együttműködési Bizottság, a szakosodott albizottságok és egyéb testületek működési szabályzatával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (1) bekezdésére és 37. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére, valamint 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 281. cikkének (3) bekezdése előírja a megállapodás teljes egészében vagy részben történő ideiglenes alkalmazását.

               (2)

               Az (EU) 2016/123 tanácsi határozat (2) 3. cikke megállapítja, hogy a megállapodás mely részeit kell ideiglenesen alkalmazni. A megállapodás említett részeit 2016. május 1-jétől ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)

               A megállapodás 268. cikkének (7) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát.

               (4)

               A megállapodás 268. cikkének (6) bekezdése és 269. cikkének (3) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács és az Együttműködési Bizottság elnöki tisztét az Európai Unió képviselője és a Kazah Köztársaság képviselője felváltva látja el.

               (5)

               A megállapodás 269. cikkének (1) bekezdése alapján az Együttműködési Tanácsot feladatai végrehajtásában az Együttműködési Bizottság segíti.

               (6)

               A megállapodás 269. cikkének (7) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatában meghatározza az Együttműködési Bizottság, valamint az Együttműködési Tanács által létrehozott albizottságok vagy testületek feladatait és működését.

               (7)

               A megállapodás 269. cikkének (5) bekezdése alapján az Együttműködési Bizottság különleges formációban ülésezhet a III. címmel (Kereskedelem és üzleti tevékenység) kapcsolatos, vonatkozó kérdések kezelése érdekében. A megállapodás 269. cikkének (6) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács dönthet olyan szakosodott albizottság vagy egyéb testület létrehozásáról, amely segítheti feladatai ellátásában és meghatározza az ilyen albizottságok vagy testületek összetételét, feladatait és működésének módját.

               (8)

               A megállapodás 268. cikkének (1) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács felügyeli és rendszeresen felülvizsgálja a megállapodás végrehajtását. A megállapodás 268. cikkének (4) bekezdésével összhangban az Együttműködési Tanács bármely jogkörét – ideértve a kötelező érvényű határozatok meghozatalára vonatkozó jogkört is – átruházhatja az Együttműködési Bizottságra. A megállapodás 268. cikkének (3) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács hatáskörrel rendelkezik a megállapodás mellékleteinek – a Felek közötti konszenzus alapján történő – frissítésére vagy módosítására, a III. címben (Kereskedelem és üzleti tevékenység) foglalt konkrét rendelkezések sérelme nélkül.

               (9)

               A megállapodás 25. cikkének (3) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács vámügyi együttműködési albizottságot hoz létre. A megállapodás 25. cikkének (4) bekezdése alapján a megállapodás 2. fejezetében szabályozott kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. Az Együttműködési Bizottság szabályokat állapíthat meg az ilyen párbeszéd lebonyolítására, a megállapodás 25. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint.

               (10)

               A megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében az Együttműködési Tanács, az Együttműködési Bizottság és az albizottságok eljárási szabályzatát mielőbb el kell fogadni.

               (11)

               Ezért az Együttműködési Tanácsban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeteken kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás 268. cikkének (1) bekezdése által létrehozott Együttműködési Tanácsban az Unió által képviselendő álláspontnak az Együttműködési Tanács e határozathoz csatolt határozattervezetein kell alapulnia a következők tekintetében:

               —

               az Együttműködési Tanács, az Együttműködési Bizottság, a szakosodott albizottságok és az egyéb testületek eljárási szabályzatának elfogadása,

               —

               a jogérvényesüléssel, szabadsággal és biztonsággal foglalkozó albizottság, az energiaüggyel, közlekedéssel, környezetvédelemmel és éghajlatváltozással foglalkozó albizottság, továbbá a vámügyi együttműködési albizottság létrehozása.

         (2)   Az Együttműködési Tanács határozattervezeteinek kisebb technikai jellegű módosításairól az Együttműködési Tanácsban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.
   2. cikk
   Az Együttműködési Tanács elnöki tisztét az Unió részéről az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője – a Szerződés által meghatározott felelősségével összhangban és mint a Külügyek Tanácsának elnöke – tölti be.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. FARRUGIA

      (1)  HL L 29., 2016.2.4., 3. o.

      (2)  A Tanács (EU) 2016/123 határozata (2015. október 26.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L 29., 2016.2.4., 1. o.).

      TERVEZET
      AZ EU–KAZAH KÖZTÁRSASÁG EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS 1/2017 HATÁROZATA
      (…)
      a saját és az Együttműködési Bizottság, a szakosodott albizottságok és az egyéb testületek eljárási szabályzatának elfogadásáról
      Az EU–KAZAH KÖZTÁRSASÁG EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS,
      tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 268. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A megállapodás 281. cikkének (3) bekezdésével összhangban a megállapodás egyes részei 2016. május 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók.

                  (2)

                  A megállapodás 268. cikkének (7) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát.

                  (3)

                  A megállapodás 269. cikkének (1) bekezdése alapján az Együttműködési Tanácsot feladatai végrehajtásában Együttműködési Bizottság segíti.

                  (4)

                  A megállapodás 269. cikkének (6) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács dönthet olyan szakosodott albizottság vagy egyéb testület létrehozásáról, amely segítheti feladatai ellátásában, valamint meghatározza az ilyen albizottságok vagy testületek összetételét, feladatait és működésének módját.

                  (5)

                  A megállapodás 25. cikkének (3) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács vámügyi együttműködési albizottságot hoz létre.

                  (6)

                  A megállapodás 269. cikkének (7) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatában meghatározza az Együttműködési Bizottság, valamint az Együttműködési Tanács által létrehozott albizottságok vagy testületek feladatait és működését.

                  (7)

                  Az Együttműködési Tanács a 2016. október 6-án Brüsszelben megrendezett ülésén arról határozott, hogy az eljárási szabályzatát szóbeli jegyzékváltás formájában fogadja el,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EU–Kazah Köztársaság Együttműködési Tanács elfogadja a saját, az Együttműködési Bizottság, és az Együttműködési Tanács által létrehozott szakosodott albizottságok és egyéb testületek – az I., illetve II. mellékletben szereplő – eljárási szabályzatát.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt …,

               az Együttműködési Tanács részérő

               az elnök

         (1)  HL L 29., 2016.2.4., 3. o.

         I. MELLÉKLET

            AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

         1. cikk
         Általános rendelkezések
         1.   A megállapodás 268. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott Együttműködési Tanács a megállapodás 268. cikkével összhangban végzi a feladatait.
         2.   A megállapodás 268. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Együttműködési Tanács a Felek képviselőiből áll. Az Együttműködési Tanács összetételénél figyelembe kell venni az adott ülésen tárgyalandó konkrét kérdéseket. Az Együttműködési Tanács miniszteri szinten ülésezik.
         3.   A megállapodás 268. cikkének (2) bekezdésével összhangban és a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében az Együttműködési Tanács hatáskörrel rendelkezik, hogy a Felekre nézve kötelező erejű határozatokat hozzon. Az Együttműködési Tanács megfelelő intézkedéseket hoz határozatainak végrehajtása érdekében, szükség esetén felhatalmazva a megállapodás szerint létrehozott külön testületeket, hogy a nevében fellépjenek. Az Együttműködési Tanács ajánlásokat is tehet. Az Együttműködési Tanács a Felek közötti megállapodás útján, a vonatkozó belső eljárások lezárását követően fogadja el határozatait és ajánlásait. Az Együttműködési Tanács bármely jogkörét átruházhatja az Együttműködési Bizottságra.
         4.   Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „Felek” meghatározása megfelel a megállapodás 285. cikkében foglalt meghatározásnak.
         2. cikk
         Elnökség
         Az Együttműködési Tanács elnökségét 12 hónapos időtartamra a Felek felváltva töltik be. Az első elnökségi időszak az Együttműködési Tanács első ülésének időpontjában kezdődik és ugyanazon év december 31-én ér véget.
         3. cikk
         Ülések
         1.   Az Együttműködési Tanács évente egyszer, valamint ha a körülmények úgy kívánják, a Felek közös megegyezésével ülésezik. Ha a Felek másképp nem állapodnak meg, az Együttműködési Tanács ülését az Európai Unió Tanácsa üléseinek szokásos helyszínén tartja.
         2.   Az Együttműködési Tanács minden ülését a Felek közötti megállapodás szerinti időpontban tartja.
         3.   Az Együttműködési Tanács üléseit az Együttműködési Tanács titkárai az Együttműködési Tanács elnökének egyetértésével, közösen hívják össze legkésőbb az ülések időpontját 30 naptári nappal megelőzően.
         4. cikk
         Képviselet
         1.   Az Együttműködési Tanács tagjai, ha nem tudnak megjelenni, képviseltethetik magukat. Amennyiben egy tag valamely ülésen képviseltetni kívánja magát, írásban közölnie kell az Együttműködési Tanács elnökével a képviselője nevét az ülést megelőzően.
         2.   Az Együttműködési Tanács tagjának képviselője e tag minden jogát gyakorolja.
         5. cikk
         Küldöttségek
         1.   Az Együttműködési Tanács tagjait tisztviselők kísérhetik. Az Együttműködési Tanács elnökét az Együttműködési Tanács titkársága útján minden ülés előtt tájékoztatni kell a Felek küldöttségének tervezett összetételéről.
         2.   Az Együttműködési Tanács a Felek közötti megállapodás útján megfigyelőként vagy egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából a Felek egyéb szerveinek képviselőit és az adott témakör független szakértőit is felkérheti az ülésein való részvételre. A Feleknek meg kell állapodniuk azokban a feltételekben, amelyek értelmében a megfigyelők részt vehetnek az üléseken.
         6. cikk
         Titkárság
         Az Együttműködési Tanács titkári feladatait az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága és a Kazah Köztársaság egy-egy tisztviselője közösen látja el.
         7. cikk
         Levelezés
         1.   Az Együttműködési Tanácshoz címzett leveleket az Együttműködési Tanács egyik titkárának kell címezni, aki tájékoztatja erről a másik titkárt.
         2.   Az Együttműködési Tanács titkárai gondoskodnak az Együttműködési Tanácshoz címzett levelek továbbításáról az Együttműködési Tanács elnöke részére, és azokat adott esetben az Együttműködési Tanács tagjainak is megküldik.
         3.   Az Együttműködési Tanács elnökétől származó leveleket az Együttműködési Tanács titkárai az elnök a nevében megküldik a címzettek részére. Az ilyen leveleket adott esetben az Együttműködési Tanács tagjainak is megküldik.
         8. cikk
         Titoktartás
         Amennyiben a Felek erről másként nem határoznak, az Együttműködési Tanács ülései nem nyilvánosak. Amennyiben az egyik Fél bizalmasnak nyilvánított információkat terjeszt az Együttműködési Tanács elé, a másik Fél a szóban forgó információkat akként kezeli.
         9. cikk
         Az ülések napirendje
         1.   Az Együttműködési Tanács elnöke az Együttműködési Tanács minden ülésére elkészíti a tervezett napirendet. A tervezett napirendet az Együttműködési Tanács titkárai az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 naptári nappal eljuttatják a 7. cikk (3) bekezdésében említett címzetteknek.
         A tervezett napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyek napirendre történő felvételét javasolták az Együttműködési Tanács elnökének az ülés előtt legkésőbb 21 naptári nappal. Az ilyen pontok azonban csak akkor kerülnek fel a tervezett napirendre, ha a hozzájuk tartozó kísérődokumentumokat a napirend elküldésének napjáig eljuttatták az Együttműködési Tanács titkárainak.
         2.   A napirendet az Együttműködési Tanács fogadja el minden ülés elején. A Felek egyetértésével a napirendbe a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni.
         3.   Az Együttműködési Tanács elnöke a Felekkel való egyeztetést követően, különleges körülményekre tekintettel lerövidítheti az (1) bekezdésben meghatározott időszakokat.
         10. cikk
         Jegyzőkönyv
         1.   Az Együttműködési Tanács titkárai az Együttműködési Tanács minden üléséről közös jegyzőkönyvtervezetet készítenek.
         2.   A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabályként a következőket kell feltüntetni:

                     a)

                     az Együttműködési Tanácsnak benyújtott dokumentumok,

                     b)

                     az Együttműködési Tanács valamely tagjának kérésére jegyzőkönyvbe veendő nyilatkozatok; és

                     c)

                     azon kérdések, amelyekben a Felek megállapodtak, köztük a meghozott határozatok, a megállapodás tárgyát képező nyilatkozatok, valamint az elfogadott következtetések.

               3.   A jegyzőkönyvtervezetet jóváhagyásra be kell nyújtani az Együttműködési Tanácsnak. Az Együttműködési Tanács a jegyzőkönyvtervezetet az annak tárgyát képező ülést követő ülésen hagyja jóvá. Ennek alternatívájaként a jegyzőkönyvtervezet jóváhagyása írásbeli eljárás útján is történhet.
         11. cikk
         Határozatok és ajánlások
         1.   Az Együttműködési Tanács a Felek közös megegyezésével és a vonatkozó belső eljárások lezárását követően hoz határozatokat, illetve tesz ajánlásokat.
         2.   Az Együttműködési Tanács írásbeli eljárás útján is hozhat határozatokat és tehet ajánlásokat, amennyiben a Felek erről megállapodnak. E célból az Együttműködési Tanács elnöke a 7. cikk (3) bekezdése alapján írásban megküldi a határozat vagy az ajánlás tervezetét a tagoknak, legalább 21 naptári nappal az ülés megrendezése előtt. Az Együttműködési Tanács tagjainak az esetleges fenntartásaikat vagy módosításaikat e határidőig kell jelezniük. Az Együttműködési Tanács elnöke a Felekkel való egyeztetést követően, különleges körülményekre tekintettel lerövidítheti ezen időszakot.
         3.   Az Együttműködési Tanács jogi aktusai a megállapodás 268. cikkének (2) bekezdése értelmében a „határozat”, illetve „ajánlás” címet viselik, amelyet sorszám, az elfogadásuk dátuma és a tárgyuk megjelölése követ. E határozatokat és ajánlásokat az Együttműködési Tanács elnöke aláírásával látja el, és az Együttműködési Tanács titkárai hitelesítik. Az említett határozatokat és ajánlásokat ezen eljárási szabályzat 7. cikkének (3) bekezdése alapján küldik meg. A Felek dönthetnek úgy, hogy az Együttműködési Tanács határozatait és ajánlásait hivatalos lapjukban közzéteszik.
         4.   Az Együttműködési Tanács minden határozata és ajánlása az elfogadásának napján lép hatályba, kivéve, ha a határozat vagy ajánlás másképp rendelkezik.
         12. cikk
         Nyelvek
         1.   Az Együttműködési Tanács hivatalos nyelvei a Felek hivatalos nyelvei.
         2.   Az Együttműködési Tanács munkanyelvei az angol és az orosz. Amennyiben erről másképp nem határoznak, az Együttműködési Tanács az említett nyelveken elkészített dokumentumok alapján folytatja tanácskozásait.
         13. cikk
         Kiadások
         1.   A Felek mindegyike maga viseli az Együttműködési Tanács ülésein való részvétele kapcsán felmerülő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos kiadásokat is.
         2.   Az Együttműködési Tanács ülésein való tolmácsolással, valamint a dokumentumok fordításával és sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az Unió viseli.
         3.   Az Együttműködési Tanács üléseinek megszervezésével kapcsolatos egyéb tárgyi kiadásokat az említett üléseket rendező Fél viseli.
         14. cikk
         Az Együttműködési Bizottság és a szakosodott albizottságok
         1.   A megállapodás 269. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Együttműködési Tanácsot feladatainak végrehajtásában az Együttműködési Bizottság segíti azon területeken, amelyek tekintetében az Együttműködési Tanács jogkört ruházott rá. A megállapodás 269. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Együttműködési Bizottság a Felek képviselőiből áll, rendszerint vezető tisztviselői szinten.
         2.   Az Együttműködési Bizottság előkészíti az Együttműködési Tanács üléseit és tanácskozásait, adott esetben végrehajtja az Együttműködési Tanács határozatait, és általában véve biztosítja a társulási viszony folyamatosságát és a megállapodás megfelelő működését. Az Együttműködési Bizottság foglalkozik minden olyan üggyel, amelyet az Együttműködési Tanács a hatáskörébe utal, valamint amely a megállapodás végrehajtása folyamán felmerülhet. Az Együttműködési Bizottság javaslatokat vagy határozat- illetve ajánlástervezeteket terjeszt az Együttműködési Tanács elé jóváhagyásra. A megállapodás 268. cikkének (4) bekezdésével összhangban az Együttműködési Tanács bármely jogkörét – ideértve a kötelező érvényű határozatok meghozatalára vonatkozó jogkört is – átruházhatja az Együttműködési Bizottságra.
         3.   Az Együttműködési Bizottság meghozza azokat a határozatokat és megteszi azokat az ajánlásokat, amelyekre a megállapodás számára felhatalmazást ad.
         4.   Azokban az esetekben, amikor a megállapodás konzultációs kötelezettséget vagy lehetőséget említ, illetve amikor a Felek közösen úgy döntenek, hogy egymással konzultációt folytatnak, a konzultációra – ha a megállapodás eltérően nem rendelkezik – az Együttműködési Bizottságon belül kerülhet sor. Amennyiben a Felek egyetértenek, a konzultáció az Együttműködési Tanácsban folytatható.
         5.   A megállapodás 269. cikkének (6) bekezdésével összhangban az Együttműködési Tanács dönthet olyan szakosodott albizottságok vagy egyéb testületek létrehozásáról, amelyek segíthetik feladatai ellátásában, valamint meghatározza az ilyen albizottságok vagy testületek összetételét, feladatait és működésének módját.
         6.   A megállapodás 25. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Együttműködési Tanács vámügyi együttműködési albizottságot hoz létre.
         15. cikk
         Az eljárási szabályzat módosítása
         Ezen eljárási szabályzat a 11. cikkek összhangban módosítható.

         II. MELLÉKLET

            AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI BIZOTTSÁG, VALAMINT AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS ÁLTAL LÉTREHOZOTT SZAKOSODOTT ALBIZOTTSÁGOK ÉS EGYÉB TESTÜLETEK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

         1. cikk
         Általános rendelkezések
         1.   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 269. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrehozott Együttműködési Bizottság segíti az Együttműködési Tanácsot feladatai végrehajtásában, valamint ellátja a megállapodásban előírt és az Együttműködési Tanács által ráruházott feladatokat. A megállapodás 269. cikkének (7) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatában meghatározza az Együttműködési Bizottság feladatait és működését.
         2.   Az Együttműködési Bizottság előkészíti az Együttműködési Tanács üléseit és tanácskozásait, adott esetben végrehajtja az Együttműködési Tanács határozatait, és általában véve biztosítja a társulási viszony folyamatosságát és a megállapodás megfelelő működését. Az Együttműködési Bizottság foglalkozik minden olyan üggyel, amelyet az Együttműködési Tanács a hatáskörébe utal, valamint amely a megállapodás napi szintű végrehajtása folyamán felmerülhet. Az Együttműködési Bizottság javaslatokat vagy határozat- illetve ajánlástervezeteket nyújt be elfogadásra az Együttműködési Tanácsnak.
         3.   A megállapodás 269. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Együttműködési Bizottság a Felek képviselőiből áll, rendszerint vezető tisztviselői szinten. E képviselők az Együttműködési Bizottság adott ülésén tárgyalandó konkrét ügyekért felelősek. Ezen eljárási szabályzat 2. cikkével összhangban az Együttműködési Tanács elnöki tisztségét az Európai Unió képviselője és a Kazah Köztársaság képviselője felváltva töltik be.
         4.   A megállapodás 269. cikkének (5) bekezdése alapján amennyiben az Együttműködési Bizottság különleges összetételben ülésezik a megállapodás III. címével (Kereskedelem és üzleti tevékenység) kapcsolatos kérdések kezelésére (kereskedelmi formáció), összetételét tekintve az Európai Bizottság és a Kazah Köztársaság kereskedelemmel és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős tisztviselőiből áll. Ezen eljárási szabályzat 2. cikkével összhangban a kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság elnöki tisztségét az Európai Bizottság vagy a Kazah Köztársaság kereskedelemmel és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős, vezető beosztású képviselője tölti be. Az üléseken az Európai Külügyi Szolgálat képviselője is részt vesz.
         5.   A megállapodás 269. cikkének (4) bekezdésével összhangban az Együttműködési Bizottság határozatelfogadási jogkörrel rendelkezik a megállapodásban előírt esetekben, valamint azon területeken, amelyek tekintetében az Együttműködési Tanács jogkört ruházott rá. Ezek a határozatok kötelező érvényűek a Felekre nézve, akik megteszik az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Az Együttműködési Bizottság a Felek egyetértésével fogadja el határozatait, az elfogadásra vonatkozó belső eljárások lezárását követően.
         6.   Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „Felek” meghatározása megfelel a megállapodás 285. cikkében foglalt meghatározásnak.
         2. cikk
         Elnökség
         Az Együttműködési Bizottság elnökségét 12 hónapos időtartamra a Felek felváltva töltik be. Az első elnökségi időszak az Együttműködési Tanács első ülésének időpontjában kezdődik és ugyanazon év december 31-én ér véget.
         3. cikk
         Ülések
         1.   A Felek eltérő megállapodásának hiányában az Együttműködési Bizottság rendszeresen, évente legalább egy alkalommal ülésezik. Az Együttműködési Bizottság bármelyik Fél kérésére külön ülést tarthat, amennyiben a Felek erről megállapodnak.
         2.   Az Együttműködési Bizottság üléseit az elnök hívja össze a Felek megállapodása szerinti helyszínen és időpontban. Ha a Felek nem állapodnak meg másként, az ülés összehívásáról szóló értesítést az Együttműködési Bizottság titkársága az ülés kezdete előtt legkésőbb 28 naptári nappal megküldi az érintetteknek.
         3.   A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság évente legalább egyszer, valamint ha a körülmények úgy kívánják, a Felek közös megegyezésével ülésezik. Az üléseket a kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság elnöke hívja össze a Felek megállapodása szerinti helyszínen, időpontban és eszközökkel. Ha a Felek nem állapodnak meg másként, az ülés összehívásáról szóló értesítést a kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság titkársága az ülés előtt legkésőbb 15 naptári nappal küldi meg.
         4.   Az Együttműködési Bizottság rendes üléseit lehetőség szerint kellő idővel az Együttműködési Tanács rendes ülései előtt kell összehívni.
         5.   Az Együttműködési Bizottság ülései kivételesen és a Felek egyetértésével technológiai eszköz útján, például videokonferencia formájában is megtarthatók.
         4. cikk
         Küldöttségek
         A Feleket minden ülés előtt az Együttműködési Bizottság titkársága útján tájékoztatni kell az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.
         5. cikk
         Titkárság
         1.   Az Együttműködési Bizottság titkári feladatait az Európai Külügyi Szolgálat és a Kazah Köztársaság Külügyminisztériumának egy-egy tisztviselője közösen látja el. A titkársági feladatokat közösen, a kölcsönös bizalom és az együttműködés szellemében látják el, amennyiben ezen eljárási szabályzat eltérően nem rendelkezik.
         2.   A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság titkári feladatait az Európai Bizottság és a Kazah Köztársaság egy-egy, a kereskedelemmel és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős tisztviselője közösen látja el.
         6. cikk
         Levelezés
         1.   Az Együttműködési Bizottsághoz címzett leveleket az Együttműködési Bizottság egyik titkárának kell küldeni, aki tájékoztatja erről a másik titkárt.
         2.   Az Együttműködési Bizottság titkárai gondoskodnak az Együttműködési Bizottsághoz címzett levelek továbbításáról az Együttműködési Bizottság elnöke részére, és adott esetben azoknak a 7. cikkben említett dokumentumokként való köröztetéséről.
         3.   Az Együttműködési Bizottság elnökétől származó leveleket az Együttműködési Bizottság titkárai az elnök a nevében megküldik a címzettek részére. Az ilyen leveleket – adott esetben – a 7. cikkel összhangban kell köröztetni.
         7. cikk
         Dokumentumok
         1.   A dokumentumokat az Együttműködési Bizottság titkárai útján kell köröztetni.
         2.   A Fél megküldi dokumentumait a titkárának, aki e dokumentumokat továbbítja a másik Fél titkárának.
         3.   Az Unió titkára megküldi ezeket a dokumentumokat az Unió felelős képviselőinek, és az ilyen levelezésből rendszeresen másolatot küld a Kazah Köztársaság titkárának.
         4.   A Kazah Köztársaság titkára megküldi ezeket a dokumentumokat a Kazah Köztársaság felelős képviselőinek, és az ilyen levelezésből rendszeresen másolatot küld az Unió titkárának.
         8. cikk
         Titoktartás
         Amennyiben a Felek erről másként nem határoznak, az Együttműködési Bizottság ülései nem nyilvánosak. Amennyiben az egyik Fél bizalmasnak nyilvánított információkat terjeszt az Együttműködési Bizottság elé, a másik Fél a szóban forgó információkat akként kezeli.
         9. cikk
         Az ülések napirendje
         1.   Az Együttműködési Bizottság egyes üléseinek ideiglenes napirendjét, valamint az operatív következtetések tervezetét a 10. cikkben meghatározottak szerint az Együttműködési Bizottság titkársága állítja össze a Felek által tett javaslatok alapján. A tervezett napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek napirendbe való felvételére az Együttműködési Bizottság titkársága valamelyik Féltől felkérést kapott. A Felek a napirendben szereplő pontokat vonatkozó dokumentumokkal támasztják alá, melyeket az ülés előtt legkésőbb 21 naptári nappal küldenek meg.
         2.   A tervezett napirendet a vonatkozó dokumentumokkal együtt – a 7. cikkel összhangban – az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 naptári nappal köröztetni kell.
         3.   A napirendet az Együttműködési Bizottság fogadja el minden ülés elején. A Felek egyetértésével a napirendbe a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni.
         4.   Az Együttműködési Bizottság ülésének elnöke a másik Fél egyetértésével az egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából a Felek egyéb szerveinek képviselőit és a témakör független szakértőit is felkérheti eseti alapon az Együttműködési Bizottság ülésein való részvételre. A Felek biztosítják, hogy a képviselők vagy szakértők tiszteletben tartják a titoktartási követelményeket.
         5.   Az Együttműködési Bizottság ülésének elnöke a Felekkel való egyeztetést követően, különleges körülményekre tekintettel lerövidítheti az (1) és (2) bekezdésben meghatározott időszakokat.
         10. cikk
         Jegyzőkönyv és operatív következtetések
         1.   Az Együttműködési Bizottság titkárai az Együttműködési Bizottság minden üléséről közös jegyzőkönyvtervezetet készítenek.
         2.   A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabályként a következőket kell feltüntetni:

                     a)

                     az ülés résztvevőinek jegyzéke, az őket kísérő tisztviselők jegyzéke, és az ülésen részt vett megfigyelők vagy szakértők jegyzéke;

                     b)

                     az Együttműködési Bizottságnak benyújtott dokumentumok;

                     c)

                     az Együttműködési Bizottság kérésére jegyzőkönyvbe veendő nyilatkozatok; és

                     d)

                     az ülés operatív következtetései a (4) bekezdésben előírtaknak megfelelően.

               3.   A jegyzőkönyvtervezet be kell nyújtani az Együttműködési Bizottságnak a következő ülésén történő jóváhagyásra. Ennek alternatívájaként a jegyzőkönyvtervezet jóváhagyása írásbeli eljárás útján is történhet. Az Együttműködési Bizottság kereskedelmi formációjának jegyzőkönyvtervezetét az egyes üléseket követő 28 naptári napon belül kell jóváhagyni. A jegyzőkönyvtervezetről másolatot kell küldeni a 7. cikkben említett valamennyi címzett részére.
         4.   Az Együttműködési Bizottság elnöki tisztségét betöltő Fél titkára elkészíti az Együttműködési Bizottság minden ülése operatív következtetéseinek tervezetét. Az említett operatív következtetéstervezetet a napirenddel együtt megküldik a Feleknek, rendes esetben a következő ülés kezdete előtt legkésőbb 15 naptári nappal. Az említett operatív következtetéstervezetet az ülés folyamán frissítik, majd az ülés befejezésekor, amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, az Együttműködési Bizottság elfogadja az operatív következtetéseket, amelyek tükrözik a Felek nyomonkövetési intézkedéseit. Az elfogadást követően az operatív következtetéseket csatolni kell a jegyzőkönyvhöz, és végrehajtásukat az Együttműködési Bizottság valamelyik ezt követő ülésén át kell tekinteni. Ennek céljából az Együttműködési Bizottság sablont fogad el, amely valamennyi intézkedési pontra vonatkozóan lehetővé teszi a nyomon követést egy konkrét határidővel.
         11. cikk
         Határozatok és ajánlások
         1.   Azon különös esetekben, amikor a megállapodás határozathozatalra vagy ajánlások tételére vonatkozó jogkört ruház az Együttműködési Bizottságra, vagy amikor e jogkör az Együttműködési Tanács által adott felhatalmazáson alapul, az Együttműködési Bizottság határozatokat hoz vagy ajánlásokat tesz. Az Együttműködési Bizottság a Felek közös megegyezésével és a vonatkozó belső eljárások lezárását követően hoz határozatokat, illetve tesz ajánlásokat. Az Együttműködési Bizottság elnöke minden határozatot és ajánlást aláírásával lát el, és azokat az Együttműködési Bizottság titkárai hitelesítik.
         2.   Az Együttműködési Bizottság írásbeli eljárás útján is hozhat határozatokat és tehet ajánlásokat, amennyiben a két Fél megegyezik erről. Az írásbeli eljárás az Együttműködési Bizottság Felek egyetértésével eljáró két titkára közötti jegyzékváltásból áll. E célból a határozat vagy az ajánlás tervezetét a 7. cikk alapján írásban köröztetik legalább 21 naptári nappal az ülés előtt, amely határidőn belül a tagoknak közölniük kell az esetleges fenntartásaikat vagy módosításaikat. Az Együttműködési Bizottság elnöke a Felekkel való egyeztetést követően, különleges körülményekre tekintettel lerövidítheti az e bekezdésben meghatározott időszakokat. Miután megállapodtak az adott határozat vagy ajánlás szövegéről, azt az Együttműködési Bizottság elnöke írja alá és az Együttműködési Bizottság titkárai hitelesítik.
         3.   Az Együttműködési Bizottság jogi aktusai a „határozat”, illetve „ajánlás” címet viselik. Az Együttműködési Bizottság minden határozata vagy ajánlása az elfogadásának napján lép hatályba, kivéve, ha a határozat vagy ajánlás másképp rendelkezik.
         4.   A határozatokat és ajánlásokat a Feleknek a 7. cikk alapján küldik meg.
         5.   A Felek dönthetnek úgy, hogy az Együttműködési Bizottság határozatait és ajánlásait hivatalos lapjukban közzéteszik.
         12. cikk
         Jelentések
         Az Együttműködési Bizottság az Együttműködési Tanács minden rendes ülésén beszámol az Együttműködési Tanácsnak mind a saját, mind a szakosodott albizottságai és egyéb testületei tevékenységéről.
         13. cikk
         Nyelvek
         1.   Az Együttműködési Bizottság hivatalos nyelvei a Felek hivatalos nyelvei.
         2.   Az Együttműködési Bizottság munkanyelvei az angol és az orosz. Amennyiben erről másképp nem határoznak, az Együttműködési Bizottság az említett nyelveken elkészített dokumentumok alapján folytatja tanácskozásait.
         14. cikk
         Kiadások
         1.   A Felek mindegyike maga viseli az Együttműködési Bizottság ülésein való részvétele kapcsán felmerülő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos kiadásokat is.
         2.   Az Együttműködési Bizottság üléseinek megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az üléseknek otthont adó Fél viseli.
         3.   A 13. cikk (2) bekezdésében említettek szerint az Együttműködési Bizottság ülésein angol és orosz nyelvre, illetve e nyelvekről történő tolmácsolással, valamint az iratoknak angol és orosz nyelvre, illetve e nyelvekről történő fordításával kapcsolatos kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.
         A más nyelvekre, illetve nyelvekről történő tolmácsolással és fordítással kapcsolatos kiadásokat közvetlenül a tolmácsolást vagy fordítást kérő Fél viseli.
         4.   Amennyiben a dokumentumokat az Unió hivatalos nyelveire le kell fordítani, az azzal járó kiadásokat az Unió viseli.
         15. cikk
         Az eljárási szabályzat módosítása
         Ezen eljárási szabályzatot az Együttműködési Tanács határozatával lehet módosítani a megállapodás 268. cikkének (1) bekezdésével összhangban.
         16. cikk
         Szakosodott albizottságok vagy egyéb testületek
         1.   Az albizottságok a Felek képviselőiből állnak, akik az egyes szakosodott albizottságok adott ülésein tárgyalandó konkrét ügyekért felelősek. Amennyiben a megállapodás eltérően nem rendelkezik, illetve az Együttműködési Tanácsban másként nem állapodnak meg, ezen eljárási szabályzatot kell értelemszerűen alkalmazni minden albizottságra vagy egyéb testületre.
         2.   Az albizottságok a saját illetékességi területükön többek között:

                     a)

                     véleményt cserélnek bármely, kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésről, beleértve a jövőbeni intézkedéseket és az azok végrehajtásához és alkalmazásához szükséges forrásokat is;

                     b)

                     rendszeres konzultációkat tartanak és felügyelik a megállapodás végrehajtását;

                     c)

                     gyakorlati megoldásokat és intézkedéseket fogadnak el a megállapodásban meghatározott kérdésekben;

                     d)

                     ajánlásokat tesznek;

                     e)

                     amennyiben felhatalmazást kaptak az Együttműködési Tanácstól, annak nevében eljárnak a határozatainak végrehajtása érdekében az Együttműködési Tanács eljárási szabályzata 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

               3.   Az albizottságok vagy egyéb testületek üléseit rugalmasan lehet megtartani szükség esetén, akár személyesen, Brüsszelben vagy a Kazah Köztársaságban, vagy például videokonferencia segítségével. Az albizottságoknak vagy egyéb testületeknek platformként kell működniük az előrelépés figyelemmel kíséréséhez, az e folyamat során felmerülő egyes kérdések és kihívások megvitatásához, valamint ajánlások és operatív következtetések megfogalmazásához.
         4.   Az Együttműködési Bizottság titkárságának másolatot kell kapnia az albizottságokkal vagy egyéb testületekkel kapcsolatos valamennyi lényeges levelezésről, dokumentumról és közleményről.
         17. cikk
         Ezen eljárási szabályzat a kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottságra értelemszerűen alkalmazandó, amennyiben ettől eltérően nem rendelkeznek.

      TERVEZET
      AZ EU–KAZAH KÖZTÁRSASÁG EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS 2/2017 HATÁROZATA
      (…)
      három szakosodott albizottság létrehozásáról
      AZ EU–KAZAH KÖZTÁRSASÁG EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS,
      Tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 269. cikke (6) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  A megállapodás 281. cikkének (3) bekezdésével összhangban a megállapodás egyes részei 2016. május 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók.

                  (2)

                  A megállapodás 269. cikkének (6) bekezdése alapján az Együttműködési Tanács dönthet olyan szakosodott albizottság vagy egyéb testület létrehozásáról, amely segítheti feladatai ellátásában.

                  (3)

                  A megállapodás 25. cikkének (3) alapján értelmében az Együttműködési Tanács vámügyi együttműködési albizottságot hoz létre.

                  (4)

                  Annak érdekében, hogy a megállapodás ideiglenes alkalmazásának hatálya alá tartozó kulcsfontosságú területeken lehetővé váljon a szakértői szintű eszmecsere, két szakosodott albizottságot kell létrehozni.

                  (5)

                  Biztosítani kell, hogy a Felek egyetértésével az albizottságok jegyzéke módosítható legyen,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EU–Kazah Köztársaság Együttműködési Tanács létrehozza a mellékletben felsorolt szakosodott albizottságokat.
      2. cikk
      A mellékletben felsorolt szakosodott albizottságok eljárási szabályzatát az EU–Kazah Köztársaság Együttműködési Tanács 1/2017 határozatával elfogadott, az Együttműködési Bizottság, valamint az Együttműködési Tanács által létrehozott szakosodott albizottságok és egyéb testületek eljárási szabályzatának 16. cikke szabályozza.
      3. cikk
      A Felek egyetértésével módosítható a szakosodott albizottságok mellékletben foglalt jegyzéke.
      4. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt …,

               az Együttműködési Tanács részéről

               az elnök

         (1)  HL L 29., 2016.2.4., 3. o.

         MELLÉKLET

            A SZAKOSODOTT ALBIZOTTSÁGOK JEGYZÉKE

                     (1)

                     A jogérvényesüléssel, a szabadsággal és a biztonsággal foglalkozó albizottság

                     (2)

                     Az energiaüggyel, közlekedéssel, környezetvédelemmel és éghajlatváltozással foglalkozó albizottság

                     (3)

                     A vámügyi együttműködési albizottság


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság EULEX/1/2008 határozata ( 2008. február 7. ) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének kinevezéséről

text:
               16.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 42/99

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EULEX/1/2008 HATÁROZATA

   (2008. február 7.)
   az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének kinevezéséről
   (2008/125/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról, EULEX KOSOVO szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP (1) tanácsi együttes fellépésre és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2007. május 4-én a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) elvben egyetértett a főtitkár/főképviselő azon javaslatával, hogy az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójának misszióvezetőjévé Yves de Kermabon-t nevezzék ki, továbbá kijelentette, hogy a hivatalos kinevezésre a missziót létrehozó tanácsi együttes fellépés elfogadását követően kerül sor.

               (2)

               2008. február 4-én a Tanács elfogadta a 2008/124/KKBP együttes fellépést.

               (3)

               A PBB a 2008/124/KKBP együttes fellépés 12 cikkének (2) bekezdése értelmében és a Szerződés 25. cikkével összhangban felhatalmazást kap arra, hogy meghozza az EULEX KOSOVO politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének Yves de Kermabon-t nevezik ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot a 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépés hatályvesztéséig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 7-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         M. IPAVIC

      (1)  A Hivatalos lap 92-ik oldalán található.


title: 2011/20/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2010. december 13. ) az Európai Központi Bank tőkeemeléséről (EKB/2010/26)

text:
               15.1.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 11/53

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2010. december 13.)
   az Európai Központi Bank tőkeemeléséről
   (EKB/2010/26)
   (2011/20/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 28.1. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Bank tőkeemeléseiről szóló, 2000. május 8-i 1009/2000/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A KBER Alapokmánya 28.1. cikkének első mondata alapján az Európai Központi Bank („EKB”) tőkéje 5 milliárd EUR. A KBER Alapokmányának 48.3. cikkével összhagban az EKB tőkéjét 5 760 652 402,58 euróra emelték annak következményeképpen, hogy tagállamok csatlakoztak az Unióhoz, illetve azok nemzeti központi bankjai a Központi Bankok Európai Rendszerének részeivé váltak.

               (2)

               A KBER Alapokmánya 28.1. cikkének második mondata alapján az EKB tőkeemelésére olyan összegben kerülhet sor, amelyet adott esetben a Kormányzótanács a 10.3. cikkben előírt minősített többséggel határoz meg a 41. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően az Európai Unió Tanácsa által rögzített határokon belül és feltétellel.

               (3)

               Az 1009/2000/EK rendelet 1. cikke szerint az EKB Kormányzótanácsa az EKB tőkéjét a KBER Alapokmánya 28.1. cikkének első mondatában meghatározott összeghez képest legfeljebb 5 milliárd EUR összeggel megemelheti.

               (4)

               Az 1009/2000/EK rendelet negyedik preambulumkezedése szerint a rendelet korlátozza az EKB jövőbeni tőkeemeléseit, oly módon, hogy az EKB Kormányzótanácsa egy jövőbeni időpontban dönthet a tényleges tőkeemelésről annak érdekében, hogy az EKB a tevékenységéhez szükséges tőkemegfelelést fenn tudja tartani.

               (5)

               Figyelemmel az EKB mérlegfőösszegének az elmúlt években tapasztalt növekedésére, szükségesnek mutatkozik az EKB tőkéjének 5 milliárd EUR összeggel való emelése annak érdekében, hogy az EKB a tevékenységéhez szükséges tőkemegfelelést fenn tudja tartani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EKB tőkeemelése
   Az EKB tőkéje 5 milliárd EUR összeggel, 5 760 652 402,58 euróról 10 760 652 402,58 euróra emelkedik.
   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2010. december 29-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. december 13-án.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 115., 2000.5.16., 1. o.