title: A Bizottság (EU) 2016/1849 határozata (2016. július 4.) a Hollandia által a PSV (Eindhoven) hivatásos labdarúgó-egyesület vonatkozásában végrehajtott SA.41613 – 2015/C (korábbi SA.33584 – 2013/C [korábbi 2011/NN]) intézkedésről (az értesítés a C(2016) 4093. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg )

text:
               19.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 282/75

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1849 HATÁROZATA
   (2016. július 4.)
   a Hollandia által a PSV (Eindhoven) hivatásos labdarúgó-egyesület vonatkozásában végrehajtott SA.41613 – 2015/C (korábbi SA.33584 – 2013/C [korábbi 2011/NN]) intézkedésről

         (az értesítés a C(2016) 4093. számú dokumentummal történt)

   (Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének (a) pontjára, és
   miután a Szerződés 108. cikke (2) bekezdésének megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1) és ezen észrevételek figyelembevételével,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               2011 májusában a Bizottság sajtóközleményekből és állampolgári beadványokból értesült arról, hogy Eindhoven önkormányzata egy pénzügyi ügylettel támogatni tervezte a Philips Sport Vereniging (a továbbiakban: a PSV) hivatásos labdarúgó-egyesületet. A Bizottsághoz 2010 és 2011 során panaszokat nyújtottak be egyéb hivatásos holland labdarúgó-egyesületek is, nevezetesen a MVV (Maastricht), Willem II (Tilburg), FC Den Bosch ('s-Hertogenbosch) és a NEC (Nijmegen) javára tett intézkedésekkel kapcsolatban. 2011. július 26-án és 28-án Hollandia tájékoztatta a Bizottságot a PSV-t érintő intézkedésről.

               (2)

               2013. március 6-án kelt levelével a Bizottság értesítette Hollandiát arról, hogy a Willem II, NEC, MVV, PSV és az FC Den Bosch javára hozott intézkedések tekintetében megindítja a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében említett eljárást.

               (3)

               Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) közzétették az Európai Unió Hivatalos lapjában
                   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megküldésére.

               (4)

               A PSV javára tett intézkedéssel kapcsolatban Hollandia észrevételeket nyújtott be a 2013. június 6-án és november 12-én, valamint 2016. január 12-én és 14-én, illetve 2016. április 22-én kelt leveleiben.

               (5)

               A Bizottság észrevételeket kapott a következő érdekelt felektől: Eindhoven önkormányzata (a továbbiakban: az önkormányzat) 2013. május 23-án, 2013. szeptember 11-én és 2013. szeptember 26-án, valamint a PSV-től 2013. május 24-én. A Bizottság továbbította azokat Hollandiának, amelynek lehetősége nyílt reagálni. Hollandia 2013. november 12-én levelében megtette észrevételeit.

               (6)

               Hollandiával 2013. július 9-én, 2015. február 25-én és 2015. október 13-án megbeszélésekre került sor.

               (7)

               2013. július 17-én az önkormányzat a Törvényszékhez fellebbezést nyújtott be a 2013. március 6-án kelt eljárás megindításáról szóló határozat ellen (3).

               (8)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően és Hollandiával egyetértésben a különböző egyesületek ügyében külön vizsgálat indult. A PSV-t érintő vizsgálat SA.41613. ügyszámon került iktatásra.

         2.   AZ INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES ISMERTETÉSE

   2.1.   Az intézkedés

               (9)

               A nemzeti labdarúgó szövetség, a Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (a továbbiakban: KNVB) a hivatásos és amatőr labdarúgó-bajnokságok ernyőszervezete. Hollandiában a hivatásos labdarúgást kétszintű rendszerben szervezik. A 2014/2015-ös idényben ez 38 egyesületból állt, amelyek közül 18 az első osztályban (eredivisie), 20 pedig a másodosztályban (eerste divisie) játszott.

               (10)

               A PSV-t 1913-ban alapították, és hazai mérkőzéseit Eindhovenben játssza. 1999-ben a PSV kereskedelmi tevékenységeit egy részvénytársaságba [naamloze vennootschap] csoportosították. Egy részvény kivételével az összes részvény tulajdonosa a Foundation PSV Football. A fennmaradó részvény tulajdonosa az Eindhoven Football Club PSV. A PSV az első osztályban játszik, és folyamatosan a bajnoki címért versenyez. 2014/2015-ben és 2015/2016-ban elsőként végzett az első osztályban. A PSV rendszeresen részt vesz európai mérkőzéseken, és megnyerte az Európa-kupát (1987/1988) és az UEFA-kupát (1977/1978) is.

               (11)

               A PSV tulajdonosa saját stadionjának, a Philips stadionnak (a továbbiakban: a stadion). 2011-ig a stadion és a De Herdgang edzőblokk alatti teleknek is a tulajdonosa volt. 2011-ben a PSV komoly likviditási problémákkal szembesült, amelyek miatt megkereste az önkormányzatot, a Philips-et és számos más eindhoveni vállalkozást, valamint bizonyos bankokat is. E vállalkozások némelyike beleegyezett abba, hogy új kölcsönöket adjon, vagy a meglévő kölcsönöket módosítsa, hogy segítsen a PSV-nek áthidalni a nehéz időszakot.

               (12)

               Ebben az időben az önkormányzat és a PSV egy visszlízing-ügyletről tárgyalt. Megállapodtak, hogy az önkormányzat 48 385 000 euróért megvásárolja a stadion és az edzőblokk alatti telket. A stadion telkét 41 160 000 euróra értékelték. E vétel finanszírozásához az önkormányzat egy bankkal hosszú lejáratú kölcsönszerződést kötött hasonló összegre, rögzített kamatozás mellett. Ezt követően a stadion telkét tartósbérlet (erfpacht) keretében 40 évre a PSV rendelkezésére bocsátották, amely a PSV kérésére meghosszabbítható. Az éves bérleti díj 2 463 030 euro. Ez az éves bérleti díj magában foglalja a stadion telkének (1 863 743 euro), az edzőkomplexum alatti telek (327 151 euro) és egy parkoló (272 135 euro) bérleti díját. A szerződésben szerepelt egy kikötés, miszerint a bérleti díjat 20 év elteltével felülvizsgálják.

               (13)

               Hollandia nem értesítette a Bizottságot a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének értelmében arról a szándékáról, hogy meg kívánja kötni ezt a visszlízing konstrukciót.

         2.2.   Az eljárás megindításának indokai

               (14)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság azon a véleményen volt, hogy a hivatásos labdarúgó-egyesületek támogatása torzíthatja a versenyt és befolyásolhatja a tagországok közötti kereskedelmet a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében. A Bizottság továbbá kétségét fejezte ki a stadion telkének eladási ára és a telek bérleti díja meghatározásának arányosságát illetően. Arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az önkormányzat szelektív előnyhöz juttatta a PSV-t az állami források használatával, és ezért a labdarúgó-egyesültnek támogatást nyújtott.

               (15)

               Különösen azzal kapcsolatban, hogy Hollandia a Bizottságnak a telkek állami hatóságok általi értékesítésének támogatási elemeiről szóló közleményére (4) (a továbbiakban: a telekeladásokra vonatkozó közlemény) támaszkodott a Bizottság megismételte, hogy az adott közleményben biztosított iránymutatás, ahogy az annak bevezetőjében is szerepel, kizárólag „a köztulajdonban lévő földterület- és épületértékesítésre vonatkozik. Nem vonatkozik a földterületek és épületek hatósági megszerzésére vagy a földterületek és épületek hatóságok általi bérbeadására vagy bérbevételére. Az ilyen ügyletek szintén tartalmazhatnak állami támogatási elemeket.”

               (16)

               Az önkormányzat külső szakértőre támaszkodását illetően a Bizottság megkérdőjelezte annak érvényességét, hogy az értékbecslő számításai során vegyes hasznosításra, nem pedig stadion célú hasznosításra vonatkozó telekárat vett figyelembe. A Bizottság továbbá megkérdőjelezte, hogy a telek értékének a tartósbérlet megszűnése utáni jövőbeli fejlesztése céljából történő kiszámítása során alkalmazott haszonkulcs és kockázati felár reális volt-e.

               (17)

               Abban a szakaszban a Bizottság nem volt meggyőződve arról, hogy az önkormányzatnak egyáltalán szándékában állt-e biztosítani, hogy az ügylet megfeleljen a piacgazdasági befektető elvének. Ehelyett inkább megkísérelte elkerülni a veszteséget; másképp fogalmazva, biztosítéki intézkedéseket tett annak érdekében, hogy az ügyletek a költségvetésére nézve semlegesek legyenek. Ez nem lett volna elfogadható egy tipikus piacgazdasági befektető számára, még akkor sem, ha a telkek értékekének és a bérleti díjnak a megállapítását külső szakvéleményre alapozta.

         3.   HOLLANDIA ÉSZREVÉTELEI

               (18)

               Hollandia álláspontja, hogy az ügylet a következő okok miatt nem minősül állami támogatásnak: a) a telek értéke és az éves bérleti díj a telekeladásokra vonatkozó közleménnyel összhangban külső szakvéleményen alapul. Ez a közlemény biztosítja a keretet annak megállapításához, hogy az ügylet állami támogatásnak minősül-e; b) a PSV a tartósbérlet keretében bérleti díjat fizet az önkormányzatnak, amelynek összege magasabb, mint az önkormányzat által a banknak megfizetett törlesztő részlet összege, ami biztosítja, hogy a művelet ne pusztán pénzügyileg semleges legyen az önkormányzat számára; c) a PSV idénybérletek értékesítésével fedezett garanciát biztosít e fizetésekre; d) ha a PSV csődbe menne, a telek és a stadion az önkormányzat tulajdonába kerül; e) a bérleti díjat 20 év elteltével egy új értékbecslés alapján felülvizsgálják.

               (19)

               Hollandia véleménye alapján a stadion telkének megszerzésével az önkormányzat piaci feltételek mellet járt el, a piacgazdasági befektetői elvnek és a piacgazdasági hitelezői elvnek megfelelően. Független értékbecslést kért az ügylet árának a telek piaci értéke alapján történő megállapításához.

               (20)

               A telek vegyes használatú telekként való értékelését illetően Hollandia megjegyzi, hogy az állami és magánbefektetők eljárásának összehasonlítása összefüggésében végzett minden értékelést arra az eljárásra való hivatkozással kell elkészíteni, amely magánbefektetőt jellemzett volna a kérdéses ügylet időpontjában, figyelemmel a rendelkezésre álló információkra és az akkor előrelátható fejleményekre. Ezért a szakértő arra kapott megbízást, hogy az ingatlannak az aktuális állapotában fennálló értékét állapítsa meg, a feltehetően legjobb ajánlatra történő eladás esetében a piaci feltételekből következő kellően előkészített árajánlatot követően, figyelemmel a terület lehetséges fejlődésére.

               (21)

               Ennek megfelelően Hollandia a független értékbecslésre hivatkozik, amely megjegyzi, hogy az értékbecslésnek figyelembe kell vennie a telket érintő reális és előrelátható jövőbeli fejleményeket. A jelentés figyelembe veszi a stadion területének lehetséges fejlesztését és megállapítja, hogy a stadion eltűnése esetén a legvalószínűbb hasznosítás egy vegyes hasznosítású kerület lenne iroda- és lakóépületekkel. Megfelelő lenne az értékbecslést erre a kilátásra alapozni, még akkor is, ha egy ilyen fejlesztésre évtizedekig nem kerülne sor. Hollandia és az értékbecslés alátámasztja, hogy ez a feltételezés reális, különösen azért, mert a telek a város központjában terül el. Központi elhelyezkedésű telkek esetében a lehetséges progresszív értéknövekedés sokkal magasabb a periférián elhelyezkedő telkekéhez képest. A szóban forgó ügyben az önkormányzat továbbá abban a kényelmes helyzetben van, hogy önmaga dönt a várostervezésről, és ezáltal a stadion lehetséges jövőbeni hasznosításáról is.

               (22)

               Hollandia szerint a telek feltételezett lehetséges/valószínű vegyes lakó-/irodaépület célú hasznosítása megfelel annak a területnek a közelmúltban is érvényesülő várostervezési logikájának, ahol a stadion található, valamint annak további kilátásainak. A telek közvetlen környezete elsősorban ipari területből alakult vegyes lakó- és irodai területté a város központjában. Az önkormányzatnak saját érdekeltsége van a stadion területében, mivel a „Interimstructuurvisie 2009” tervben lefektetetteknek megfelelően városfejlesztési tervének részét képezi stratégiai területek megszerzése. Ez a dokumentum megteremti az elhagyott ipari területek olyan központi városi területekké való újrafejlesztésnek hátterét, ahol vegyesen találhatók lakóházak, kreatív létesítmények, üzletek és irodák. E stratégiának deklarált részét képezi a stratégiai telkek korai biztosítása a tervek megvalósítását szolgáló hosszú távú befektetési stratégia részeként. E logikának megfelelően, és mivel nem tud minden egyes területrendezési tervet egyszerre megvalósítani, az önkormányzat a telkek megszerzését (és bebiztosítását) tartósbérlettel kívánja kombinálni. A stadionra kötött megállapodás megfelel ennek a tervezési logikának. Az önkormányzat megállapította, hogy a tulajdonjog megszerzésével ez az érdekeit szolgáló kiváló lehetőséget biztosított számára. Ezzel egyidejűleg a telek megszerzése a tartós lízing idejére megbízható árbevételt is biztosít.

               (23)

               Ezért az értékbecslési jelentés, hivatkozva egy általánosan elfogadott normára, amely szerint a telek értékét a terület legnagyobb és legjobb hasznosítása alapján kell megállapítani, úgy ítéli meg, hogy az árat a telek vegyes hasznosítása alapján kell meghatározni. Az értékbecslés a meglévő épület lebontásának és a terület fejlesztésének, továbbá a lakások és irodák megépítésének várható költségeit is tartalmazza. Az értékbecslés a szomszédos területeken történt friss fejlesztésekre hivatkozással összehasonlítja az irodák és lakások lehetséges értékét. Kiegészítő kockázati pufferként az értékbecslő a hasonló projektekhez képest mindössze 80 %-os hasznos alapterület indexet feltételez.

               (24)

               Az éves bérleti díj megállapításához a telek értékbecslése a már önkormányzati tulajdonban lévő parkolón (becsült értéke 6 010 000 euro) kívül a stadion és az edzőkomplexum alatt elterülő terület feltételezett értékét veszi alapul (amelyek együttes becsült értéke 48 385 000 euro). Referenciaként a holland államkötvények 2011. évi 3,54 %-os kamatlábát használja. Erre egy 1,5 %-os felárat számít fel a telek értékcsökkenése és/vagy a nem teljesítés kockázatának fedezésére. Így tehát a bérleti díjat úgy határozta meg, hogy az önkormányzatnak 5,04 %-os hozamot biztosítson.

               (25)

               A külső szakértő értékbecslése a telek értékének növekedését feltételezi a 40 év során az éves 1,7 %-os várható inflációval összhangban. Ezen az alapon az értékbecslés megfelelőnek tartja, hogy a PSV éves bérleti díjként 2 463 030 eurót fizessen. Hollandia azt állítja, hogy ez az összeg összhangban van az országban másutt hivatásos labdarúgó-egyesületek által stadionbérleti díjként fizetett összeggel, és hogy ezért ez megfelel a piaci feltételeknek. A feltételezett 1,7 %-os telekérték-növekedést illetően a jelentés 20 év elteltével biztonsági ráhagyásként a telek halmozott értékének 22,5 %-os csökkenésével számol, és az éves becsült bérleti díjat a 21. évtől kezdődően azon az alacsonyabb bázisértéken határozza meg. Figyelemmel a 22,5 %-os biztonsági ráhagyásra, az értékbecslésben használt tényleges felértékelődési ráta a teljes 40 évre 1,01 % (az első 20 évben 0,4 %).

               (26)

               A jelentés elismeri, hogy a 15 éven túli tartósbérlet bizonyos kockázatot hordozhat. A piaci befektető szemszögéből nézve azonban azt a hosszú időszakot, amely alatt még nem realizálható a vegyes hasznosítású zónában elhelyezkedő ingatlan értéke, ellensúlyozza a bérleti díj, amely már most is egy vegyes hasznosítású telek feltételezett értékén alapul. 20 év elteltével ezt teljes mértékben felülvizsgálják egy új értékbecslés alapján. Ez a felülvizsgálat kiterjed majd a telek értékére és annak az értéknek a megfelelő megtérülésére. Ez a bérlet jövedelmet biztosít a bérleti időszak alatt telekben rejlő potenciál kiaknázásának későbbi lehetősége mellett.

               (27)

               Az önkormányzat kockázatát további tényezők is korlátozzák. A földterületek besorolására vonatkozó kockázatot illetően az értékbecslés feltételezése azon alapul, hogy a stadion körüli területeket már átminősítették ipari hasznosításról vegyes hasznosítású területekké. Egy esetben az átminősítést a befektető nyolc héten belül megkapta. Ezért az értékbecslők ezt a feltételezést reálisnak vették. Az önkormányzat tervezési folyamatot befolyásoló hatáskörét nem vette figyelembe, azonban megvizsgálta a környező területeken zajló fejlesztéseket, és az engedélyek kiadásának és magánfejlesztéssé történő átsorolások adminisztratív gyakorlatát. A tervezési törvények lehetővé teszik a rendeltetések rugalmas átminősítést. A számításban a kockázat további csökkentése érdekében az értékbecslés a szomszédos telkekénél alacsonyabb beépítési sűrűséggel számol.

               (28)

               Még ha a stadion besorolása a jelenlegi állapotában marad is meg, az nem jelent magas kockázatot. A jelenlegi besorolás stadionra és kereskedelmi hasznosításra szól. Ez a besorolás, ha fenntartják, csak egy minimálisan alacsonyabb telekértéket eredményez. Hollandia véleménye alapján ez az ingatlan bármilyen kereskedelmi hasznosítást és nyereséges kereskedelmi tevékenységek fejlesztését lehetővé tenné. A független értékbecslő úgy ítélte meg, hogy az értékelés megfelelő alapja a vegyes hasznosítás. Ezt nem az önkormányzat javasolta.

               (29)

               A tartósbérleti szerződés rendelkezik arról, hogy amennyiben a PSV elmulasztja fizetni a bérleti díjat, vagy csődbe megy, a telek és a stadion az önkormányzat teljes rendelkezésére áll majd, amely ki fogja aknázni a terület potenciálját. A telken álló épületek az önkormányzat tulajdonába kerülnek. A fent jelzetteknek megfelelően a 48 385 000 eurós ügyleti ár már figyelembe veszi a várható bontási és fejlesztési költségeket, továbbá a bérleti díjat 20 év elteltével teljes körűen felülvizsgálják. A PSV továbbá elzálogosította az idénybérletekből származó bevételeit, hogy garantálja a bérleti díj fizetését, és két éves bérleti díjnak megfelelő összeget helyezett letétbe.

               (30)

               A bérleti szerződés lejáratára az önkormányzat nemcsak a kamatokat fogja beszedni, hanem még mindig a stadion alatt elterülő telek tulajdonosa lesz, amelynek értéke várhatóan a jelenlegi értékénél magasabb lesz, és hasznosítására számos lehetőség áll fenn. A telken álló épületek szintén az önkormányzat rendelkezésére fognak állni, amelyekért nem tartozik a PSV felé ellentételezéssel.

         4.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

               (31)

               Az önkormányzat és a PSV az eljárás keretében észrevételeket nyújtott be, amelyek azonosak voltak a Hollandia által benyújtott észrevételekkel. Ezenkívül az önkormányzat ismertette a stadion telkének megvásárlásához vezető döntést és a döntést vezérlő indokokat. Az önkormányzat szerint 2011 januárjában tárgyalások kezdődtek arról, hogy visszlízing szerződést kössenek a PSV-vel. A mögöttes cél az volt, hogy a költségvetés szempontjából egy olyan semleges ügylettel segítsen a PSV-nek, amely a egyesületet nem juttatja olyan pénzügyi előnyhöz, amit piaci feltételek mellett nem kapott volna meg.

               (32)

               E célból és e célt szem előtt tartva az önkormányzat felkérte a Troostwijk Taxaties B.V. (a továbbiakban: a Troostwijk) független értékbecslő vállalkozást, hogy határozza meg az érintett telek piaci árát és állapítson meg egy méltányos éves bérleti díjat. 2011 márciusában a Troostwijk elkészítette a stadion telkének és egyéb olyan telkek értékbecslését, amelyeket a PSV értékesíteni akart az önkormányzat számára. A stadion telkének forgalmi értékét annak akkori állapotában és a fejlesztési kilátásait figyelembe véve 41 160 000 euro összegben állapította meg. A telek értékének és a bérleti díj meghatározásához használt módszert jóváhagyta egy az önkormányzatnak dolgozó külső könyvelő cég. A bérleti díj magasabb az önkormányzat által a telek megszerzésének finanszírozásához felvett kölcsön után fizetendő kamatnál.

               (33)

               A Bizottság tervezett ügyletre vonatkozó információkérésének kézhezvételét követően 2011 májusában az önkormányzat különös hangsúlyt fektetett annak biztosítására, hogy az intézkedés piaci feltételek mellett történjen, és az ne érintse a költségvetését. Az önkormányzat aláhúzta, hogy a telek megszerzése azért is áll érdekében, mert az beleillik telekszerzési és fejlesztési stratégiájába. Az önkormányzatnak saját érdekeltsége fűződik e telek megvásárlásához, ami számára magasabb értéket képviselhet, mint más lehetséges befektető számára.

         5.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE – ÁLLAMI TÁMOGATÁS JELENLÉTE A SZERZŐDÉS 107. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK ÉRTELMÉBEN

               (34)

               A Szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében az állami támogatás olyan a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében lefektetett feltételek halmazati feltételek, és ezért ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, az összes feltételt teljesítenie kell.

         5.1.   Állami erőforrások és az államnak való betudhatóság

               (35)

               A stadion és a De Herdgang edzőkomplexum telkének 48 385 000 euro összegért történő megvásárlására, majd annak PVS általi visszabérlésére vonatkozó intézkedésről az önkormányzat döntött. Ez az intézkedés érinti az önkormányzat költségvetését, és ezáltal az állami források felhasználását. Mivel az az államnak tulajdonítható.

         5.2.   A támogatás lehetséges hatása a kereskedelemre és a versenyre

               (36)

               Hollandia megkérdőjelezte a lehetséges támogatás hatását a nem európai szinten játszó labdarúgó-egyesületek belső piacára. Azonban a hivatásos labdarúgó-egyesületek vállalkozásoknak minősülnek, és az állami támogatások ellenőrzése alá tartoznak. A labdarúgás a keresőtevékenység egyik formája, és díjazás ellenében szolgáltatást nyújt. Nagy fokú professzionalizmust fejlesztett ki, és ezzel növelte gazdasági hatását (5).

               (37)

               A hivatásos labdarúgó-egyesületek a labdarúgó mérkőzéseken való részvételen kívül számos nemzetközi vonatkozásokkal is bíró piacon folytatnak gazdasági tevékenységet, például a hivatásos játékosok átigazolási piacán, a publicitás, szponzorálás, áruforgalmazás vagy médiaközvetítés terén. Valamely hivatásos labdarúgó-egyesületnek adott támogatás erősíti annak pozícióját e piacok mindegyikén, amelyek legtöbbje számos tagállamot magában foglal. Ezért, ha az állami forrásokat arra használják, hogy egy hivatásos labdarúgó-egyesületet szelektív előnyhöz jutassanak, függetlenül attól, hogy az melyik szövetségben játszik, a támogatás torzíthatja a versenyt és befolyásolhatja a tagországok közötti kereskedelmet a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében. (6)

         5.3.   Szelektív előny

               (38)

               Ahhoz, hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedésnek olyan gazdasági előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezett vállalkozást, amelyet szokásos piaci körülmények között nem érhetett volna el. A telek megszerzése a PSV-től és az azt követő bérbeadása egy ilyen előnyt jelent, ha annak feltételei kedvezőbbek a PSV számára, mint amit a piaci feltétek indokolnának.

               (39)

               Egy kereskedelmi visszlízing-ügyletben a befektető/bérbeadó számára a tipikus kamatok a befektetés méltányos megtérülését biztosítják bérleti díj formájában egy megbízható bérlő által már elfoglalt eszköz bérletének és tulajdonjogának időtartama alatt. A befektető/bérbeadó birtokában egy taratósan és teljes körűen bérbe adott, rendszeres jövedelmet biztosító eszköz lesz.

         5.3.1.   A telekeladásokra vonatkozó közlemény alkalmazása

               (40)

               Hollandia ennél az értékelésnél a telekeladásokra vonatkozó közleményre hivatkozik. A közlemény szerint a telek és épületek eladása nem minősül állami támogatásnak olyan esetekben, amikor, először, az állami hatóság egy feltétel nélküli ajánlati eljárást követően elfogadja a legmagasabb vagy az egyetlen ajánlatot, és, másodszor, amikor ilyen pályázati eljárás hiányában az eladási árat legalább egy független értékbecslő által megállapított árban határozták meg.

               (41)

               A Bizottság megismételte, hogy az adott közleményben biztosított iránymutatás, ahogy az annak bevezetőjében is szerepel, kizárólag „a köztulajdonban lévő földterület- és épületértékesítésre vonatkozik. Nem vonatkozik a földterületek és épületek hatósági megszerzésére vagy a földterületek és épületek hatóságok általi bérbeadására vagy bérbevételére. Az ilyen ügyletek szintén tartalmazhatnak állami támogatási elemeket.” A szóban forgó ügyben továbbá a telek értékének meghatározása önmagában nem elegendő. A visszlízing-ügylet egy bérleti díjat is tartalmaz. Azt is meg kell állapítani, hogy ez a díj megfelel-e a piaci feltételeknek.

               (42)

               Mindenesetre a telekeladásokra vonatkozó közleményben lefektetett mechanizmusok pusztán eszközök annak megállapítására, hogy az állam piacgazdasági befektetőként járt-e el, és ezért konkrét példákat szolgáltat a piacgazdasági befektetői elv állami és magán szervezetek közötti telekügyletekre való alkalmazására (7).

         5.3.2.   A piacgazdasági befektető elv betartása

               (43)

               A Bizottságnak ezért azt kell megvizsgálnia, hogy egy magánbefektető azonos feltételek mellett részt vett-e volna a vizsgálat tárgyát képező ügyletben. Egy feltételezett magánbefektető körültekintő befektetőként cselekszik, aki szokásos várható hozamot elővigyázatosan szeretne elérni anélkül, hogy a tőkehozamhoz képest túl nagy kockázatot vállalna. A piacgazdasági befektetői elvet nem tartják be, ha a telek árát a piaci árnál magasabb, a bérleti díjat pedig alacsonyabb összegben határozzák meg.

               (44)

               Hollandia és az önkormányzat azt állítja, hogy az önkormányzat (ex-ante) független értékbecslés alapján, és ennélfogva a piacgazdasági befektető elvnek megfelelően járt el. Az ügyletet a telek piaci értéke alapján kötötték meg, és ezért az nem biztosított előnyt a PSV számára.

               (45)

               A Bizottság véleménye szerint a piaci feltételeknek való megfelelés elvben független értékbecsléssel meghatározható.

               (46)

               Annak a külső értékbecslésnek a piaci feltételeknek való megfelelését illetően, amelyre az önkormányzat támaszkodott, Hollandiát a Bizottság megkérte az eljárás megindításáról szóló határozatban, hogy indokolja, az értékbecslő számításai során miért a vegyes hasznosításra vonatkozó, nem pedig stadion célú hasznosításra vonatkozó telekárat vette figyelembe. A Bizottság továbbá indoklást kívánt kapni a telek értékének a tartósbérlet megszűnése utáni jövőbeli fejlesztése céljából történő kiszámítása során alkalmazott haszonkulcsot és kockázati felárat illetően.

               (47)

               Hollandia és az önkormányzat által benyújtott információk alapján a Bizottság megállapítja, hogy a telek önkormányzat általi megszerzését megelőzte egy értékbecslés, amit a Troostwijk nevű független ingatlan értékbecslő cég végzett el. Amikor 2011 januárjában megkezdődtek a tárgyalások arról, hogy visszlízing szerződést kössenek a PSV-vel, a mögöttes cél az volt, hogy olyan semleges ügylettel segítsenek a PSV-nek, amely az egyesületet nem juttatja olyan pénzügyi előnyhöz, amit piaci feltételek mellett nem kaphatott volna meg. Ezért az önkormányzat megbízta a Troostwijk céget, hogy határozza meg az érintett telek piaci árát, és állapítson meg egy a piaci feltételeknek megfelelő méltányos éves bérleti díjat.

               (48)

               Az értékbecslés mögöttes feltételezései ésszerűnek tűnnek. 2011 márciusi értékbecslési jelentésében a Troostwijk a stadion telkének piaci értékét annak akkori állapotában és fejlesztési kilátásait figyelembe véve 41 160 000 euro összegben állapította meg. A telek értékének és a bérleti díj meghatározásához használt módszert jóváhagyta egy az önkormányzatnak dolgozó külső könyvelő cég.

               (49)

               A Troostwijk értékbecslési jelentése figyelembe veszi a telket érintő reális és előrelátható jövőbeli fejleményeket. A jelentés figyelembe veszi a stadion területének lehetséges fejlesztését és megállapítja, hogy a stadion eltűnése esetén a legvalószínűbb hasznosítás egy vegyes hasznosítású kerület lenne iroda- és lakóépületekkel. Az értékbecslési jelentés alátámasztja, hogy ez a feltételezés reális, különösen azért, mert a telek a város központjában terül el. Központi elhelyezkedésű telkek esetében a lehetséges progresszív értéknövekedés sokkal magasabb a periférián elhelyezkedő telkekhez képest. Az értékbecslési jelentés egy általánosan elfogadott értékbecslési normára is hivatkozik, amely szerint a telek értékét a terület legnagyobb és legjobb hasznosítása alapján kell megállapítani.

               (50)

               A Hollandia által ismertetett jövőbeli hasznosítás szintén illik az önkormányzatnak azt a teljes területet érintő hosszabb távú városfejlesztési stratégiájába, ahol a stadion található, ahogy azt a (22) preambulumbekezdés ismerteti. Az önkormányzat által elmondottak szerint a telek átminősítésére vonatkozó engedély megszerzésének valószínűsége a szóban forgó telek bármely tulajdonosa esetén igen nagy.

               (51)

               Hollandia szerint mindenesetre a telek jelenlegi stadion és kereskedelmi hasznosítás célú besorolása szintén jelentős gazdasági potenciált rejt.

               (52)

               Ezért megállapítható, hogy elfogadhatónak tűnik, hogy az értékbecslő a telket vegyes hasznosítás alapján értékelte. A Bizottság már elfogadta, hogy egy önkormányzat egy telek értékbecslését a telek értéknövekedésének hosszú távú kilátásaira alapozza egy olyan területen, amelyet várhatóan egy üzleti tervezési stratégiával összhangban fejleszteni fognak. (8)

               (53)

               A PSV az önkormányzatnak a független értékbecslő által megállapított és a telek későbbi lehetséges lakás- és irodacélú hasznosítása alapján kiszámított hosszú távú bérleti díjat fog fizetni a 2011. évi hosszú lejáratú államkötvényhozamok plusz 1,5 %-os kockázati felár kamatozást alapul véve.

               (54)

               Így a bérleti díj már tükrözi a teleknek a sportcélú hasznosításon kívüli hasznosításának becsült árát. Ezért ez magasabb, mint a telek jelenlegi hasznosítása alapján számított bérleti díj.

               (55)

               A jelentés elismeri, hogy a 15 éven túli tartósbérlet bizonyos kockázatot hordozhat a telek áringadozása szempontjából. Ezt a kockázatot azonban számos tényező korlátozza, amelyeket részletesebben az (56)–(59) preambulumbekezdések tárgyalnak.

               (56)

               Az értékbecslési jelentés feltételezései konzervatívnak tekinthetők. Az értékbecslési jelentés az irodák és lakások várható lehetséges értékét a szomszédos friss fejlesztésekre hivatkozással állapítja meg, és a lakások lehetséges eladási árára kiegészítő kockázati pufferként a hasonló projektekhez képest mindössze 80 %-os hasznos alapterület indexet alkalmaz.

               (57)

               A feltételezett 1,7 %-os telekérték-növekedést illetően, amely a feltételezett inflációs ráta, az értékbecslés egy korrekciós mechanizmust tartalmaz: 20 év elteltével biztonsági ráhagyásként a telek halmozott értékének 22,5 %-os csökkenésével számol. A két feltételezést összesítve a várható becsült növekedés a bérleti időszak 40 éve alatt évi 1,01 %, az első 20 évben pedig évi 0,4 %. Így a kezdeti 1,7 %-os feltételezés a biztonsági ráhagyással együtt ésszerűnek tűnik figyelemmel arra, hogy az érintet eszköz egy telek, amely értékét várhatóan megőrzi vagy értéke várhatóan növekedni fog, mivel a városközpontban található (noha a telek besorolása jelenleg kereskedelmi célú, a bérleti díj már most a telek vegyes hasznosítású feltételezett értékén alapul. Továbbá, 2011-ben Hollandiában az inflációs ráta 2,3 % (9) volt, míg az EKB inflációs célja 2 % volt. E két érték jelentősen az értékbecslő által a telek értékére alkalmazott növekedési ráta felett van.

               (58)

               Eltekintve a bérleti díjra vonatkozó biztosítéki intézkedésektől, az önkormányzattal megtárgyalt bérleti szerződés különféle egyéb rendelkezést is tartalmaz a lehetséges kockázatok, különösen a PSV nem teljesítése kockázatának fedezésére. A labdarúgó-egyesület garanciát biztosít a bérleti díj fizetésére az idénybérletekből származó bevételeivel. A PSV nagyjából két év bérleti díjnak megfelelő, 5 millió euro összegű óvadékot is letett, amelyet a vételárból vontak le, és az érintett közjegyzőnél helyeztek el tíz évre.

               (59)

               A felek megállapodtak, hogy a bérleti díj összegét 20 év elteltével bármely fél kérésére teljes körűen felülvizsgálják. Ez a felülvizsgálat egy új értékelésen fog alapulni. A telek akkori értéke az állampapírok megfelelő hozamával és egy kockázati felárral együtt fogja meghatározni a telek új bérleti díját. Az önkormányzat további biztosítékaként a felek megállapodtak, hogy a telek és a stadion használati joga az önkormányzatra száll, amennyiben a PSV elmulaszt eleget tenni bérleti díjfizetési kötelezettségének, vagy csődbe menne. Ez a kikötés eltér a szokásos jogkövetkezményektől a holland polgári törvénykönyv értelmében, amely szerint a haszonbérleti jog a csődvagyon részévé válna, és ezért kikerülne a telek tulajdonosának ellenőrzése alól. A jelen esetben a bérlet lejáratakor az önkormányzat a telek tulajdonosa marad, és felügyeli annak hasznosítását.

               (60)

               Miközben az értékbecslési jelentésben alkalmazott feltételezések a (48)–(57) preambulumbekezdésben jelzettek szerint ésszerűnek tűnnek, továbbra is nehéz az összehasonlítás más kereskedelmi ügyletekkel, mivel a Hollandia által viszonyítási alapként benyújtott bérleti szerződések eltérő ágazatokat érinthetnek (például az amszterdami lakáságazatot. Ezért annak vizsgálatakor, hogy a jelenlegi ügylet megfelel-e a piacgazdasági befektető elvének, a Bizottság megállapította, hogy egy kereskedelmi ügylet különböző alapja – egy az Eindhoven és a PSV közötti kölcsönügylet alapján, ahol a telek a kölcsön biztosítéka – szolgálhatott volna-e viszonyítási alapként.

               (61)

               A Bizottság megállapítja, hogy a PSV által fizetendő bérleti díj magasabb, mint egy ilyen kölcsön piaci kamata, ha már egyszer figyelembe veszik egy visszlízing-ügylet és egy kölcsön közötti különbségeket. A legjelentősebb különbség arra vonatkozik, hogy ha a PSV miután megkapta az önkormányzattól a kölcsönt, nem teljesít, az önkormányzat legjobb esetben visszakapja a kölcsön elvi összegét. A kölcsön elvi összegén túl profitálna a telek értékének növekedéséből. A visszlízing-ügyletben az önkormányzat már a bérleti szerződés kezdetén a telek tulajdonosává válik, és nem teljesítés esetén teljes körű tulajdonosi jogokkal rendelkezik. Az önkormányzat az intézkedésről való döntésekor hangsúlyt fektetett erre a szempontra, tekintettel különösen arra, hogy a telek feletti garantált teljes körű rendelkezés a PSV esetleges nem teljesítését követően az önkormányzat javára eltér a holland törvény általános rendelkezéseitől ((59) preambulumbekezdés). A telek értékének bármilyen növekedéséből (a kölcsön feltételeinek rögzítését követően) ezért kizárólag az önkormányzat profitál.

               (62)

               Így, egy visszlízing-ügylettől az várható, hogy eleve egy kölcsönnél alacsonyabb a várható megtérülése. Egy a PSV labdarúgó-egyesülettel azonos minősítésű vállalkozásnak kiváló biztosítékok mellett nyújtott kölcsön megtérülése tehát a viszonyítási alap felső határát jelentené.

               (63)

               Megbízható piaci hatások hiányában (10) a PSV-nek az alternatív forgatókönyv szerint nyújtott kölcsön referenciakamatát a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben foglaltak szerint (11) kell megállapítani. Ahhoz, hogy ez a számítás konzervatív legyen, úgy kell elvégezni, hogy figyelembe veszi, a PSV 2011-ben gyenge hitelminősítést kapott, és a kölcsön magas biztosítéki fedezettségét (vagyis a telek) feltételezi. Ennek eredményeképp a referencia-kamatláb 6,05 % lenne.

               (64)

               Egy hitelbefektető tehát a visszlízing-ügyletben az önkormányzathoz képest 1,01 %-kal magasabb megtérülést vár el. Azonban az önkormányzat továbbra is piacgazdasági befektetőként jár el, ha a hitelbefektető hajlandó 1,01 %-os megtérülést elengedni a telek értékének lehetséges növekedése fejében (lásd a (61) preambulumbekezdést). Az ügylet jellemzői alapján egy ilyen növekedési potenciál megér legalább 1,01 %-ot, és ezért úgy tűnik, hogy az önkormányzat által a visszlízing-ügyletben várható megtérülés összhangban van a piaci referenciákkal.

               (65)

               Ezért úgy tűnik, hogy a visszlízing konstrukció nem eredményez a PSV számára megengedhetetlen előnyt, az önkormányzat számára pedig olyan hozamot biztosít, ami megfelel a piacgazdasági befektető elvének.

               (66)

               Végezetül pedig meg kell jegyezni, hogy az éves bérleti díj Hollandia szerint összehasonlítható az országban másutt hivatásos labdarúgó-egyesületek által stadionbérleti díjként fizetett összeggel. Míg minden ilyen összehasonlítás az eltérő elhelyezkedés miatt nehézkes marad, hangsúlyozni kell, hogy e másik egyesületek nem csak a stadion telke után fizetnek éves bérleti díjat, hanem a teljes stadion komplexuma után. Összehasonlításképp, a PSV tulajdonában van a stadion, viseli működtetésének és karbantartásának költségeit, és emellett bérleti díjat fizet a stadion alatti telek után.

         6.   KÖVETKEZTETÉS

               (67)

               A Bizottság ezért megállapítja, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kétségeket kellőképpen eloszlatták. Az önkormányzat, amikor megvette a stadion telkét és bérbe adta a PSV-nek, úgy járt el, mint ahogy egy feltételezett magánbefektető hasonló helyzetben eljárt volna. Ezért az ügylet nem jelent a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az intézkedés, amelyet Hollandia az eindhoveni PSV labdarúgó-egyesület javára végrehajtott, nem testesít meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a Holland Királyság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2016. július 4-én.

            a Bizottság részéről

         Margrethe VESTAGER

            a Bizottság tagja

      (1)  A Bizottság határozata az SA.33584. (2013/C) (korábbi 2011/NN.) számú ügyben – Hollandia 2008–2011 között bizonyos holland hivatásos labdarúgó-egyesületeknek nyújtott támogatása – Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (HL C 116., 2013.4.23., 19. o.).

      (2)  Vö. az 1. lábjegyzettel.

      (3)  A T-370/13. sz., Gemeente Eindhoven kontra Bizottság ügyben hozott ítélet.

      (4)  HL C 209., 1997.7.10., 3. o.

      (5)  A C-325/08. sz., Olympique Lyonnais ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2010:143), 27. és 28. pontja; a C-519/04 P. sz., Meca-Medina és Majcen kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2006:492), 22. pontja; valamint a C-415/93. sz., Bosman ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:1995:463) 73. pontja.

      (6)  A Bizottság határozatai Németországot illetően: 2013. március 20-i határozat a Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (SA.35135. (2012/N)) ügyben, 12. pont, és a Multifunktionsarena der Stadt Jena (SA.35440. (2012/N)) ügyben (összefoglaló közlemény: HL C 140., 2013.5.18., 1. o.), és a 2013. október 2-i határozata a Fußballstadion Chemnitz (SA.36105. (2013/N)) ügyben (összefoglaló közlemény: HL C 50., 2014.2.21., 1. o.), 12–14. pont; a Bizottság határozatai Spanyolországot illetően: 2013. december 18-i határozat négy spanyol labdarúgó-egyesületnek nyújtott lehetséges állami támogatásról (SA.29769. (2013/C) ügy), 28. pont, Real Madrid CF (SA.33754. (2013/C ügy)), 20. pont, és állítólagos támogatás három valenciai labdarúgó-egyesületnek (SA.36387 (2013/C) ügy), 16. pont, közzétéve: HL C 69., 2014.3.7., 99. o.

      (7)  A piacgazdasági befektetői elv vizsgálata alapján nincs szó állami támogatásról azokban az esetekben, ahol hasonló körülmények között egy piacgazdaságban szokásos piaci körülmények között működő magánbefektetőt fel lehetett volna kérni arra, hogy biztosítsa a kérdéses intézkedést a kedvezményezett számára.

      (8)  A Bizottság 2011. április 20-i 2011/529/EU határozata a Finnország által a Componenta Oyj részére nyújtott C-37/04 (korábbi NN 51/04) számú intézkedésről (HL L 230., 2011.9.7., 69. o.), (68)–(74) preambulumbekezdés.

      (9)  http://data.worldbank.org/indicator/FP.CPI.TOTL.ZG/countries/NL?display=graph

      (10)  Ebben az esetben nem állt rendelkezésre elegendő adat ahhoz, hogy a referencia-kamatlábhoz piaci hatásokat állítsanak össze.

      (11)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.


title: A Tanács határozata ( 2013. október 30. ) az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó 8. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

text:
               1.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 318/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. október 30.)
   az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó 8. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról
   2013/C 318/02
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével együtt értelmezett 314. cikkére,
   tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,
   mivel:

               —

               2012. december 12-én sor került az Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (2),

               —

               a Bizottság 2013. szeptember 26-án benyújtotta a 2013-as pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 8. sz. költségvetésmódosítás-tervezetre irányuló javaslatát,

               —

               a Tanács az álláspontját a 9/2013. sz. költségvetésmódosítás-tervezetről szóló álláspontjának elfogadásával együtt állapítja meg, attól függően, hogy az Európai Parlament jóváhagyja-e a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről született megállapodást,

               —

               tekintettel arra, hogy a 2013. évi általános költségvetésre vonatkozó 8. sz. költségvetésmódosítás-tervezetet mihamarabb el kell fogadni, a Tanács eljárási szabályzata 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban indokolt lerövidíteni a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló (1.) jegyzőkönyv 4. cikkében a nemzeti parlamentek tájékoztatása tekintetében meghatározott nyolchetes időtartamot, valamint a kérdésnek a Tanács ideiglenes napirendjére tűzése tekintetében meghatározott tíznapos időtartamot,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács 2013. október 30-án elfogadta az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó 8. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspontot.
   Ezt a határozatot a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről született megállapodás Európai Parlament általi jóváhagyásának és a 9/2013. sz. költségvetésmódosítás-tervezetről szóló tanácsi álláspont elfogadásának a napjától kell alkalmazni.
   A teljes szöveg megtekinthető és letölthető a Tanács honlapján: http://www.consilium.europa.eu/

      Kelt Brüsszelben, 2013. október 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (2)  HL L 66., 2013.3.8., 1. o., helyesbítés: HL L 134., 2013.5.18., 21. o.


title: A Tanács határozata (1998. február 23.) az Európai Közösség és a Jemeni Köztársaság közötti együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998D0189

Hivatalos Lap L 072 , 11/03/1998 o. 0017 - 0017

		A Tanács határozata(1998. február 23.)az Európai Közösség és a Jemeni Köztársaság közötti együttműködési megállapodás megkötéséről(98/189/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. és 130y. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdésének első mondatával és 228. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a Szerződés 130u. cikke szerint a Közösség fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos politikájának támogatnia kell a fejlődő országok folyamatos gazdasági és szociális fejlődését, illetve a világgazdaságba való zavartalan és fokozatos beilleszkedését, továbbá ezen országokban a szegénység csökkentését;mivel a Közösségnek – a külkapcsolatok területén kitűzött céljai elérése érdekében – az Európai Közösség és a Jemeni Köztársaság között létrejött együttműködési megállapodást jóvá kell hagynia,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Jemeni Köztársaság között létrejött együttműködési megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 21. cikkében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.3. cikkA tagállamok képviselőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviseli a megállapodás 15. cikkében előírt együttműködési vegyes bizottságban.4. cikkE határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzé kell tenni [2].Kelt Brüsszelben, 1998. február 23-án.a Tanács részérőlaz elnökR. Cook[1] HL C 56., 1998.2.23.[2] Az együttműködési megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: 2013/428/EU: A Tanács határozata ( 2013. augusztus 9. ) a 2012/96/EU határozat érvényességének meghosszabbításáról

text:
               13.8.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 217/36

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. augusztus 9.)
   a 2012/96/EU határozat érvényességének meghosszabbításáról
   (2013/428/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (1) és Ouagadougouban, Burkina Fasóban 2010. június 22-én felülvizsgált (2) partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: az AKCS–EK partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (3) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Zimbabwei Köztársasággal folytatott, az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti konzultációk a 2002/148/EK határozattal (4) lezárásra kerültek, és meghozták az említett határozat mellékletében meghatározott, az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke szerinti, a Zimbabwéval való együttműködést korlátozó megfelelő intézkedéseket (a továbbiakban: a megfelelő intézkedések). Az említett intézkedéseket azóta kiigazították, és alkalmazási időszakukat minden évben meghosszabbították.

               (2)

               A globális politikai megállapodás alapján folytatott politikai folyamat melletti szilárd uniós elkötelezettség tanúsítása céljából a Tanács 2012. augusztus 7-én 2012/470/EU határozatával (5) meghosszabbította a 2012/96/EU határozat (6) érvényességi idejét, és 12 hónapra felfüggesztette a megfelelő intézkedések alkalmazását.

               (3)

               A Tanácsnak felül kell vizsgálnia e megfelelő intézkedéseket a Zimbabwéban megtartott, a globális politikai megállapodással összhangban békés, átlátható és hiteles választásokat követően. A 2012/96/EU határozat érvényességét ezért meg kell hosszabbítani, és egyúttal a megfelelő intézkedések felfüggesztését fenn kell tartani.

               (4)

               Az Európai Unió bármikor dönthet úgy, hogy felülvizsgálja e határozatot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2012/96/EU határozatnak és az abban foglalt megfelelő intézkedéseknek az érvényességi ideje 2014. február 20-ig meghosszabbodik. A megfelelő intézkedések alkalmazása továbbra is felfüggesztés alatt áll.
   A megfelelő intézkedéseket rendszeresen felül kell vizsgálni, és azokat újra alkalmazni kell, amennyiben jelentősen romlik a helyzet Zimbabwéban.
   Ezen intézkedéseket legkésőbb hat hónappal e határozat hatálybalépését követően felül kell vizsgálni.
   2. cikk
   E határozat az elfogadásának napján lép hatályba. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (2)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

      (4)  A Tanács 2002. február 18-i 2002/148/EK határozata az AKCS–EK Partnerségi Megállapodás 96. cikke alapján Zimbabwéval folytatott konzultációk lezárásáról (HL L 50., 2002.2.21., 64. o.).

      (5)  A Tanács 2012. augusztus 7-i 2012/470/EU határozata a 2012/96/EU határozat érvényességének meghosszabbításáról és a 2002/148/EK határozatban meghatározott megfelelő intézkedések alkalmazásának felfüggesztéséről (HL L 213., 2012.8.10., 13. o.).

      (6)  A Tanács 2012. február 17-i 2012/96/EU határozata az elsőként a Zimbabwével az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2002/148/EK határozattal megállapított megfelelő intézkedések kiigazításáról és alkalmazási időszakának meghosszabbításáról (HL L 47., 2012.2.18., 47. o.).


title: A Bizottság (EU) 2017/1254 határozata (2017. július 4.) a „Stop TTIP” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről (az értesítés a C(2017) 4725. számú dokumentummal történt)

text:
               12.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/16

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1254 HATÁROZATA
   (2017. július 4.)
   a „Stop TTIP” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről

         (az értesítés a C(2017) 4725. számú dokumentummal történt)

   (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               2014. szeptember 10-i C(2014) 6501. számú határozatával a Bizottság elutasította a „Stop TTIP” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételét. 2017. május 10-i ítéletében (T-754/14. sz. ügy) a Törvényszék megsemmisítette a Bizottság említett határozatát. A Törvényszék ítéletének való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatala érdekében új bizottsági határozatot kell elfogadni a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelem ügyében.

               (2)

               A „Stop TTIP” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés tárgyának megnevezésében a következő szerepel: „Felkérjük az Európai Bizottságot, hogy tegyen ajánlást a Tanácsnak, hogy helyezze hatályon kívül a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség (TTIP) tárgyalására adott felhatalmazást, és ne kösse meg az átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodást (CETA)”.

               (3)

               A javasolt polgári kezdeményezés céljainak megjelölése: „A célunk, hogy megakadályozzuk a TTIP és a CETA megkötését, mivel több kritikus pontot tartalmaznak, például a beruházó és állam közötti vitarendezést, valamint a demokráciát és a jogállamiságot veszélyeztető rendelkezéseket a szabályozási együttműködés terén. Meg kívánjuk akadályozni, hogy átláthatatlan tárgyalások a munkára, a társadalomra, a környezetvédelemre, a magánélet védelmére és a fogyasztóvédelemre vonatkozó normák gyengítését eredményezzék, és hogy a közszolgáltatások (például a vízellátás) és a kultúra terén dereguláció következzen be. Az európai polgári kezdeményezés eltérő kereskedelem- és befektetési politika fenntartását támogatja.”

               (4)

               A Tanácsnak az Unió és harmadik országok közötti nemzetközi megállapodások – úgymint az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) – tárgyalásának megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatai, valamint az említett megállapodások aláírására és megkötésére való felhatalmazásról szóló határozatai a Szerződések végrehajtása céljából, bizottsági ajánlás vagy javaslat alapján elfogadott uniós jogi aktusok. E jogi aktusok tehát az európai polgári kezdeményezés tárgyát képezhetik.

               (5)

               A CETA-t azonban 2016. október 30-án aláírták az (EU) 2017/37 tanácsi határozat (2) elfogadását követően. Következésképpen a javasolt polgári kezdeményezés tárgytalanná vált, amennyiben annak célja, hogy a Bizottság javasolja a Tanács részére, hogy az ne írja alá a CETA-t.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) megerősíti az uniós polgárság intézményét, és tovább fokozza az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja, minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében az európai polgári kezdeményezés révén.

               (7)

               E célból a polgári kezdeményezésre alkalmazandó eljárásoknak és feltételeknek világosnak, egyszerűnek, felhasználóbarátnak és a polgári kezdeményezés jellegével arányosnak kell lenniük annak érdekében, hogy bátorítsák a polgárok részvételét és elérhetőbbé tegyék az Uniót.

               (8)

               Ezen okokból helyénvaló úgy tekinteni, hogy a javasolt polgári kezdeményezés nem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtásához a rendelet 4. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

               (9)

               A „Stop TTIP” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni. A javasolt polgári kezdeményezést támogató nyilatkozatok ugyanakkor kizárólag a CETA aláírását elutasító tanácsi határozattól eltérő uniós jogi aktusokra irányuló javaslatok vagy ajánlások Bizottság általi előterjesztésének kezdeményezése céljából gyűjthetők,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A „Stop TTIP” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele megtörtént.
   (2)   E javasolt polgári kezdeményezéshez támogató nyilatkozatok gyűjthetők azon felismerés alapján, hogy annak célja olyan uniós jogi aktusokra irányuló javaslatok vagy ajánlások Bizottság általi előterjesztésének kezdeményezése, amelyek nem arra irányulnak, hogy a Tanács ne írja alá az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodást (CETA).
   2. cikk
   Ez a határozat 2017. július 10-én lép hatályba.
   3. cikk
   E határozat címzettjei a „Stop TTIP” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés szervezői (a polgári bizottság tagjai), akiket Michael EFLER és [a személyes adatok törlésre kerültek a szervezőkkel folytatott megbeszélést követően] képvisel kapcsolattartóként.

      Kelt Brüsszelben, 2017. július 4-én.

            a Bizottság részéről

         Frans TIMMERMANS

            első alelnök

      (1)  HL L 65., 2011.3.11., 1. o.

      (2)  A Tanács (EU) 2017/37 határozata (2016. október 28.) az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 11., 2017.1.14., 1. o.).


title: 2005/46/EK, Euratom: Az Európai Parlament határozata (2005. január 11.) az európai ombudsman kinevezéséről

text:
               25.1.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 21/8

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2005. január 11.)
   az európai ombudsman kinevezéséről
   (2005/46/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 21. cikke második bekezdésére, valamint 195. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 107d. cikkére,
   tekintettel a legutóbb a 2002. március 14-i határozattal (1) módosított, az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i határozatára (2),
   tekintettel eljárási szabályzatának 194. cikkére,
   tekintettel a pályázati felhívásra (3),
   tekintettel a 2003. január 11-i szavazás eredményére,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Nikiforos DIAMANDOUROS urat európai ombudsmanná nevezi ki.

      Kelt Strasbourgban, 2005. január 11-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         Josep BORRELL FONTELLES

      (1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

      (2)  HL L 92., 2002.4.9., 13. o.

      (3)  HL C 213., 2004.8.25., 9. o.


title: A Tanács 2012/371/KKBP határozata ( 2012. július 10. ) az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2010/656/KKBP határozat módosításáról

text:
               11.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/21

         A TANÁCS 2012/371/KKBP HATÁROZATA
   (2012. július 10.)
   az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2010/656/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. október 29-én elfogadta az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2010/656/KKBP határozatot (1).

               (2)

               Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2012. április 26-án elfogadta a 2045 (2012) sz. határozatot, amellyel 2013. április 30-ig megújította az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedéseket és módosította a fegyverekre vonatkozó korlátozó intézkedéseket.

               (3)

               A 2010/656/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/656/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

               2.

               A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „2. cikk
               Az 1. cikk nem alkalmazandó:

                           a)

                           az olyan szállításokra, amelyeket kizárólag az ENSZ elefántcsontparti műveletének (UNOCI) és az azt támogató francia katonai erőknek a támogatására vagy az általuk történő felhasználásra szánnak;

                           b)

                           az 1572 (2004) ENSZ BT-határozat 14. cikkével létrehozott bizottságnak (a továbbiakban: a szankcióbizottság) küldött előzetes értesítés alapján a következőkre:

                                       i.

                                       az olyan, halált nem okozó katonai felszerelések szállítása, amelyek kizárólag humanitárius vagy védelmi célokat szolgálnak, az Unió, az ENSZ, az Afrikai Unió és a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) válságkezelő műveleteinek céljára szánt ilyen felszereléseket is ideértve;

                                       ii.

                                       Elefántcsontpart területére átmeneti jelleggel exportált szállítások, ha azok olyan állam katonai erőihez irányulnak, amely a nemzetközi jognak megfelelően kizárólag és közvetlenül állampolgárai és a konzuli felelőssége alá tartozók evakuálásának megkönnyítésére tesz lépéseket;

                                       iii.

                                       az olyan halált nem okozó, bűnüldözéshez kapcsolódó katonai felszerelések szállítása, amelyek azt a célt szolgálják, hogy az elefántcsontparti biztonsági erők a közrend fenntartásához csak megfelelő és arányos erőt alkalmazzanak;

                           c)

                           az olyan védőruházat szállítására, ideértve a golyóálló mellényeket és katonai sisakokat, amelyeket az ENSZ, az Unió vagy az uniós tagállamok személyzetének tagjai, a média képviselői, valamint a humanitárius és fejlesztési szervezetek munkatársai és kísérő személyzete kizárólag személyes használatukra, átmeneti jelleggel vittek be Elefántcsontpart területére;

                           d)

                           a kizárólag az elefántcsontparti biztonsági ágazat reformfolyamatának támogatására vagy az abban való felhasználásra szánt fegyvereknek és kapcsolódó, halált okozó eszközöknek az elefántcsontparti biztonsági erők részére történő szállítására, amennyiben azt a szankcióbizottság előzetesen jóváhagyta;

                           e)

                           az olyan, belső elnyomás céljára alkalmas, halált nem okozó felszerelések szállítására, amelyek kizárólag azt a célt szolgálják, hogy az elefántcsontparti biztonsági erők a közrend fenntartásához csak megfelelő és arányos erőt alkalmazzanak;

                           f)

                           a kizárólag az elefántcsontparti biztonsági ágazat reformfolyamatának támogatására vagy az abban való felhasználásra szánt, a belső elnyomás céljára alkalmas eszközöknek az elefántcsontparti biztonsági erők számára történő szállítására.”.

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján láp hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  HL L 285., 2010.10.30., 28. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

2014/111/EU: A Tanács határozata ( 2014. február 24. ) a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről

Hivatalos Lap L 061 , 01/03/2014 o. 0006 - 0006

		A Tanács határozata( 2014. február 24.)a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről(2014/111/EU)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 286. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel:(1) Harald NOACK megbízatása 2014. február 28-án lejár.(2) Ezért új tagot kell kinevezni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Tanács a 2014. március 1-jétől 2020. február 29-ig terjedő időszakra Klaus-Heiner LEHNE-t nevezi ki a Számvevőszék tagjává.2. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2014. február 24-én.a Tanács részérőlaz elnökK. Arvanitopoulos[1] A 2014. február 4-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).--------------------------------------------------


title: 2008/382/EK: A Tanács határozata ( 2008. május 14. ) a Régiók Bizottsága két olasz tagjának és egy póttagjának kinevezéséről

text:
               21.5.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 131/13

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. május 14.)
   a Régiók Bizottsága két olasz tagjának és egy póttagjának kinevezéséről
   (2008/382/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Bruno MARZIANO és Paolo FONTANELLI lemondását követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye megüresedett. Paolo CARRAZZA lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2010. január 25-ig a következő személyek kinevezésére kerül sor a Régiók Bizottságában:

               a)

               tagként:

                           —

                           Graziano MILIA, Presidente della Provincia di Cagliari (megbízatás megváltozása),

                           —

                           Leonardo DOMENICI, Sindaco del comune di Firenze;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Giuseppe VARACALLI, Consigliere comunale del Comune di Gerace.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. BAJUK

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: 2008/500/EK,Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2007. április 24. ) az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó elszámolások lezárásáról, III. szakasz – Bizottság

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/54

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó elszámolások lezárásáról, III. szakasz – Bizottság
   (2008/500/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségeknek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges elszámolásaira – I. kötet – (SEC(2006)0916 – C6-0263/2006, SEC(2006)0915 – C6-0262/2006) (2),
   tekintettel a 2004-es mentesítő határozatok nyomon követéséről a mentesítésért felelős hatóságnak tett bizottsági jelentésre (COM(2006)0642, COM(2006)0641) és a Bizottság személyzeti munkadokumentumára – az Európai Parlament részére a 2004-es mentesítő határozatok nyomon követéséről szóló bizottsági jelentés melléklete (SEC(2006)1376, SEC(2006)1377),
   tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott bizottsági közleményre: „Politikai eredmények 2005-ben” (COM(2006)0124),
   tekintettel a Bizottságnak „A Bizottság 2005-ös igazgatási eredményeinek összefoglalása” című közleményére (COM(2006)0277),
   tekintettel a Bizottságnak a 2005-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóságnak tett éves jelentésre (COM(2006)0279),
   tekintettel a Bizottságnak „A tagállamoknak a Számvevőszék 2004-es évről szóló éves jelentésére adott válaszai” című összefoglaló jelentésére (COM(2006)0184),
   tekintettel a Bizottság által 2006. május 3-án elfogadott, az európai átláthatósági kezdeményezésről szóló zöld könyvre (COM(2006)0194),
   tekintettel a Számvevőszék 2/2004. sz., az „egységes ellenőrzési” modellről (single audit) (és egy közösségi belső ellenőrzési keretre irányuló javaslatról) szóló véleményére (3),
   tekintettel az integrált belső ellenőrzési keretrendszer ütemtervéről szóló bizottsági közleményre (COM(2005)0252),
   tekintettel az integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervre (COM(2006)0009),
   tekintettel az integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv végrehajtásának eredményeiről szóló, 2006. július 19-én közzétett első jelentésre (SEC(2006)1009),
   tekintettel a Lordok Háza Európai Uniós bizottsága által 2006. november 13-án közzétett, „Pénzgazdálkodás és csalás az Európai Unióban: Tapasztalatok, tények és javaslatok” című jelentésre,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére (4) és az ellenőrzött intézmények válaszát tartalmazó különjelentéseire,
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében nyújtott, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra (5),
   tekintettel a 2007. február 27-i tanácsi ajánlásra (5710/2007 – C6-0081/2007),
   tekintettel az EK-Szerződés 274., 275. és 276. cikkére, és az Euratom-Szerződés 179a. és 180b. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel a Számvevőszék 4/2006. sz., az 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelettervezetről szóló véleményére (7),
   tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A6-0095/2007),

               A.

               mivel az EK-Szerződés 275. cikke értelmében a Bizottság felelős az elszámolások elkészítéséért;

               1.

               elfogadja az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó elszámolások lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok nemzeti és regionális ellenőrzési intézményeinek, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) történő közzétételéről.

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  HL C 107., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (5)  HL C 263., 2006.10.31., 10. o.

      (6)  HL L 248., 2002.9.16. 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (7)  HL C 273., 2006.11.9., 2. o.


title: A Tanács 2012/98/KKBP határozata ( 2012. február 17. ) a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2010/232/KKBP határozat módosításáról

text:
               18.2.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 47/64

         A TANÁCS 2012/98/KKBP HATÁROZATA
   (2012. február 17.)
   a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2010/232/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. április 26-án elfogadta a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2010/232/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A Tanács 2012. január 23-án üdvözölte a burmai/mianmari kormány és parlament által vállalt, figyelemre méltó politikai reformprogramot, valamint annak a gazdasági és társadalmi fejlődés melletti elkötelezettségét. A Tanács nyugtázta a kormány azon kötelezettségvállalását, hogy folytatja és befejezi e reformokat.

               (3)

               A Tanács első lépésben úgy határozott, hogy fel kell függeszteni az elnökre, az alelnökökre, a kabinet tagjaira és a burmai/mianmari parlament két házának elnökére vonatkozó vízumtilalmat.

               (4)

               A 2010/232/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/232/KKBP határozat 15. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

      „15. cikk
      (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
      (2)   Ezt a határozatot 2012. április 30-ig kell alkalmazni.
      (3)   A 9. cikk (1) bekezdésében és a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében említett intézkedések alkalmazását, amennyiben az a IV. mellékletben felsorolt személyeket érinti, 2012. április 30-ig fel kell függeszteni.
      (4)   A 9. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések alkalmazását, amennyiben az az V. mellékletben felsorolt személyeket érinti, 2012. április 30-ig fel kell függeszteni.”.

   2. cikk
   A 2010/232/KKBP határozatba V. mellékletként be kell illeszteni e határozat mellékletét.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. SAREEN

      (1)  HL L 105., 2010.4.27., 22. o.
   MELLÉKLET

         „V. MELLÉKLET

            A 15. cikk (4) bekezdésében említett személyek jegyzéke

         ÁLLAMI BÉKE ÉS FEJLŐDÉS TANÁCSA (SPDC)

                     #

                     Név (és esetleges névváltozatok)

                     Azonosító adatok (beosztás/cím, születési idő és hely, útlevél/személyi igazolvány száma, … férje/felesége vagy fia/lánya)

                     Nem
                     (F/N)

                     1.

                     Thura Shwe Mann

                     Az Államszövetség Szolidaritási és Fejlesztési Pártjának (USDP) alelnöke. Az SPDC volt törzsfőnöke, a speciális műveletek koordinátora, sz. i.: 1947.7.11. Parlamenti képviselő (alsóház), az alsóház elnöke

                     F

                     2.

                     Khin Lay Thet

                     Thura Shwe Mann felesége

                     N

                     3.

                     Aung Thet Mann, más néven Shwe Mann Ko Ko

                     Thura Shwe Mann fia, Ayeya Shwe War (Wah) Company, 5, Pyay Road, Hlaing Township, Yangon és a RedLink Communications Co. Ltd, No. 20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Road, Bahan Township, Yangon, társtulajdonosa, sz. i.: 1977.6.19.

                     F

                     4.

                     Khin Hnin Thandar

                     Aung Thet Mann felesége

                     N

                     5.

                     Toe Naing Mann

                     Thura Shwe Mann fia, sz. i.: 1978.6.29., a Global Net és a Red Link Communications Co. Ltd, No. 20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Rd, Bahan Township, Yangon, internetszolgáltatók tulajdonosa

                     F

                     6.

                     Zay Zin Latt

                     Toe Naing Mann felesége, Khin Shwe lánya, sz. i.: 1981.3.24.

                     N

         KORMÁNY

                     #

                     Név (és esetleges névváltozatok)

                     Azonosító adatok (beleértve a minisztériumot)

                     Nem
                     (F/N)

                     1.

                     Thein Sein

                     A Mianmari Államszövetség Köztársaságának elnöke és ügyvezetője. Volt miniszterelnök. Az SPDC volt tagja. Az Államszövetség Szolidaritási és Fejlesztési Pártjának volt elnöke, sz. i.: 1945.4.20., Pathein

                     F

                     2.

                     Khin Khin Win

                     Thein Sein felesége

                     N

                     3.

                     Tin Aung Myint Oo

                     A Mianmari Államszövetség Köztársaságának alelnöke. Az SPDC volt első titkára. Az Államszövetség Szolidaritási és Fejlesztési Pártjának volt alelnöke, sz. i.: 1950.5.29.

                     F

                     4.

                     Khin Saw Hnin

                     Tin Aung Myint Oo felesége

                     N

                     5.

                     Naing Lin Oo százados

                     Tin Aung Myint Oo fia

                     F

                     6.

                     Hnin Yee Mon

                     Naing Lin Oo százados felesége

                     N

                     7.

                     Hla Min vezérőrnagy

                     Védelmi miniszter. A 3. Speciális Műveleti Osztály volt főnöke. Volt déli regionális parancsnok (Bago körzet), sz. i.: 1958.1.26.

                     F

                     8.

                     Ko Ko altábornagy

                     Belügyminiszter. A 3. Speciális Műveleti Osztály volt főnöke (Pegu, Irrawaddy, Arakan), sz. h.: Mandalay, sz. i.: 1956.3.10.

                     F

                     9.

                     Sao Nwan Khun Sum

                     Ko Ko altábornagy felesége

                     N

                     10.

                     Thein Htaik, más néven Hteik, más néven Htike

                     Bányászati miniszter. Volt katonai főfelügyelő, sz. i.: 1952.2.8., sz. h.: Yangon

                     F

                     11.

                     Thein Htay

                     A határ menti ügyekkel és az ipari fejlesztéssel megbízott miniszter. Volt védelmi miniszterhelyettes, sz. h.: Taunggyi, sz. i: 1955.9.7.

                     F

                     12.

                     Myint Myint Khine

                     Thein Htay felesége

                     N

                     13.

                     Soe Maung

                     Elnöki iroda. Volt katonai főügyész, sz. i.: 1952.12.20, sz. h.: Yezagyo

                     F

                     14.

                     Nang Phyu Phyu Aye

                     Soe Maung felesége

                     N

                     15.

                     Aye Myint

                     Tudományos és technológiai miniszter. Volt védelmi miniszterhelyettes

                     F

                     16.

                     Soe Thein

                     Második iparügyi miniszter, sz. h.: Yangon, sz. i.: 1949.9.7.

                     F

                     17.

                     Khin Aye Kyin, más néven Aye Aye

                     Soe Thein felesége

                     N

                     18.

                     Yimon Aye

                     Soe Thein lánya, sz. i.: 1980.7.12.

                     N

                     19.

                     Aye Chan

                     Soe Thein fia, sz. i.: 1973.9.23.

                     F

                     20.

                     Thida Aye

                     Soe Thein lánya, sz. i.: 1979.3.23.

                     N

                     21.

                     Aung Min

                     Második vasúti közlekedési miniszter, sz. h.: Yangon, sz. i.: 1949.11.20.

                     F

                     22.

                     Wai Wai Thar, más néven Wai Wai Tha

                     Aung Min felesége

                     N

                     23.

                     Aye Min Aung

                     Aung Min lánya

                     N

                     24.

                     Htoo Char Aung

                     Aung Min fia

                     F

                     25.

                     Khin Yi

                     Bevándorlási és népességpolitikai miniszter. A mianmari rendőri erők volt főparancsnoka, sz. i.: 1952.12.29., sz. h.: Myaung Mya

                     F

                     26.

                     Khin May Soe

                     Khin Yi felesége

                     N

                     27.

                     Myint Hlaing

                     Mezőgazdasági és öntözési miniszter. Volt törzsfőnök (légvédelem); sz.h.: Mogok, sz. i.: 1953.8.13.

                     F

                     28.

                     Thura Myint Maung

                     Vallásügyi miniszter, sz. h.: Yesagyo, sz. i.: 1941.1.19.

                     F

                     29.

                     Aung Kyaw Soe

                     Thura Myint Maung fia

                     F

                     30.

                     Su Su Sandi

                     Aung Kyaw Soe felesége

                     N

                     31.

                     Zin Myint Maung

                     Thura Myint Maung lánya

                     N

                     32.

                     Khin Maung Myint

                     Építésügyi miniszter. Volt második villamosenergia-ügyi miniszter. sz.h.: Sagaing, sz.i.: 1951.5.24.

                     F

                     33.

                     Win Win Nu

                     Khin Maung Myint felesége

                     N

                     34.

                     Tin Naing Thein

                     Nemzeti tervezési és gazdaságfejlesztési miniszter, valamint állatállomány-ügyi és halászati miniszter. Volt kereskedelmi miniszter, korábban erdészeti miniszterhelyettes

                     F

                     35.

                     Aye Aye

                     Tin Naing Thein felesége

                     N

                     36.

                     Kyaw Swa Khaing

                     Első ipari miniszter. Volt második ipari miniszterhelyettes

                     F

                     37.

                     Khin Phyu Mar

                     Kyaw Swa Khaing felesége

                     N

                     38.

                     Than Htay

                     Energiaügyi miniszter. Volt energiaügyi miniszterhelyettes, sz. h.: Myanaung, sz. i: 1954.11.12.

                     F

                     39.

                     Soe Wut Yi

                     Than Htay felesége

                     N

                     40.

                     Zaw Min

                     Első villamosenergia-ügyi miniszter, sz. i.: 1951.10.30., sz. h.: Bago

                     F

                     41.

                     Khin Mi Mi

                     Zaw Min felesége

                     N

                     42.

                     Khin Maung Soe

                     Második villamosenergiaügyi miniszter

                     F

                     43.

                     Hla Tun

                     Pénz- és adóügyi miniszter. Volt pénz- és adóügyi miniszterhelyettes, sz. i.: 1951.7.11., sz. h.: Yangon

                     F

                     44.

                     Khin Than Win

                     Hla Tun felesége

                     N

                     45.

                     Thein Nyunt

                     Elnöki Hivatal. Volt határmentitérség-fejlesztési, nemzeti kisebbségi és fejlesztésügyi miniszter, Nay pyi Taw polgármestere, sz. h.: Maubin, sz. i.: 1948.10.8.

                     F

                     46.

                     Kyin Khaing, más néven Kyin Khine

                     Thein Nyunt felesége

                     N

                     47.

                     (Wunna Kyaw Htin) Win Myint

                     Kereskedelmi miniszter. A Mianmari Államszövetség kereskedelmi és ipari kamarái szövetségének (UMFCCI) elnöke, valamint a Shwe Nagar Min Co és a Zeya Shwe Myay Football Club tulajdonosa. sz. h.: Ye Oo, sz. i.: 1954.4.21.

                     F

                     48.

                     Kyaw Hsan

                     Tájékoztatási és kulturális miniszter. Az Államszövetség Szolidaritási és Fejlesztési Pártjának volt tagja, sz. h.: Monywa, sz. i.: 1948.5.20.

                     F

                     49.

                     Kyi Kyi Win

                     Kyaw Hsan felesége. A Mianmari Nőügyi Szövetség tájékoztatási osztályának vezetője

                     N

                     50.

                     Win Tun

                     Erdészeti miniszter

                     F

                     51.

                     Aung Kyi

                     Munkaügyi, szociális jóléti, segélyezési és áttelepülési miniszter. Volt foglalkoztatási/munkaügyi miniszter (az Aung San Suu Kyi-vel való kapcsolattartásért felelős, 2007.10.8-án kinevezett kapcsolatügyi miniszter), sz. h.: Jangon, sz. i.: 1946.11.1.

                     F

                     52.

                     Thet Thet Swe

                     Aung Kyi felesége

                     N

                     53.

                     Ohn Myint

                     Szövetkezeti miniszter. A 6. Speciális Műveleti Osztály volt főnöke

                     F

                     54.

                     Nu Nu Swe

                     Ohn Myint felesége

                     N

                     55.

                     Thein Tun, más néven Thein Htun

                     Hírközlési és postaügyi miniszter

                     F

                     56.

                     Nyan Htun Aung

                     Közlekedési miniszter

                     F

         MINISZTERHELYETTESEK

                     #

                     Név (és esetleges névváltozatok)

                     Azonosító adatok (beleértve a minisztériumot)

                     Nem
                     (F/N)

                     1.

                     Kyaw Nyunt vezérőrnagy

                     Védelmi miniszterhelyettes

                     F

                     2.

                     Aung Thaw ezredes

                     Védelmi miniszterhelyettes

                     F

                     3.

                     Zaw Win vezérőrnagy

                     A határ menti ügyekkel megbízott miniszterhelyettes. A Lon Htein zászlóalj 3. támaszpontjának (Shwemyayar) volt parancsnoka

                     F

                     4.

                     Maung Myint

                     Külügyminiszter-helyettes, sz. i.: 1958.5.21., sz. h.: Mandalay

                     F

                     5.

                     Dr. Khin Mya Win

                     Maung Myint felesége. sz. i.: 1956.1.21.

                     N

                     6.

                     Win Than

                     Pénz- és adóügyi miniszterhelyettes

                     F

                     7.

                     Tint Lwin

                     Hírközlési és postaügyi miniszterhelyettes

                     F

                     8.

                     Phone Swe

                     Szociális jóléti, segélyezési és áttelepülési miniszterhelyettes. Volt belügyminiszter-helyettes

                     F

                     9.

                     San San Wai

                     Phone Swe dandártábornok felesége

                     N

                     10.

                     Than Tun

                     Szövetkezeti miniszterhelyettes

                     F

                     11.

                     Myint Thein

                     Munkaügyi miniszterhelyettes. A Legfelsőbb Bíróság volt bírája

                     F

                     12.

                     Win Shein

                     Közlekedési miniszterhelyettes. Volt parancsnok, Haditengerészeti Kiképző Központ

                     F

                     13.

                     Htay Aung

                     Szállodaügyi és idegenforgalmi miniszterhelyettes

                     F

                     14.

                     Thein Aung

                     Első ipari miniszterhelyettes

                     F

                     15.

                     Thura U Thaung Lwin

                     Vasúti közlekedési miniszterhelyettes

                     F

                     16.

                     Thant Shin

                     Vasúti közlekedési miniszterhelyettes

                     F

                     17.

                     Aye Kyu

                     Oktatási miniszterhelyettes

                     F

                     18.

                     Kyaw Kyaw Win

                     Bevándorlási és népességpolitikai miniszterhelyettes

                     F

                     19.

                     Aye Myint Kyu

                     Sportminiszter-helyettes

                     F

                     20.

                     Han Sein

                     Ipari fejlesztési miniszterhelyettes

                     F

                     21.

                     Chan Maung

                     Ipari fejlesztési miniszterhelyettes

                     F

                     22.

                     Khin Maung Aye

                     Állatállomány-ügyi és halászati miniszterhelyettes

                     F

                     23.

                     Kyaw Zan Myint

                     Belügyminiszter-helyettes

                     F

         A KORMÁNY GAZDASÁGPOLITIKÁJÁBÓL ELŐNYBEN RÉSZESÜLŐ SZEMÉLYEK ÉS A REZSIMMEL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ MÁS SZEMÉLYEK

                     #

                     Név (és esetleges névváltozatok)

                     Azonosító adatok (beleértve a gazdasági társaságot is)

                     Nem
                     (F/N)

                     1.

                     Khin Aung Myint

                     Volt kulturális miniszter. Parlamenti képviselő (felsőház), a felsőház elnöke. Az Államszövetség Szolidaritási és Fejlesztési Pártjának (USDP) volt tagja

                     F

                     2.

                     Khin Phyone

                     Khin Aung Myint felesége

                     N”.


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1637 határozata (2015. április 29.) az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/169

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1637 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a központ számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 14. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0084/2015),

         1.

            megállapítja, hogy az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja végleges éves beszámolója megfelel a Számvevőszék jelentése mellékletének;

         2.

            jóváhagyja az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, továbbá gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 35. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (7)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.