title: A Tanács (EU) 2018/1536 határozata (2018. október 9.) a Közbeszerzési Bizottságban Ausztráliának a közbeszerzésről szóló felülvizsgált megállapodáshoz való csatlakozására tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
                  15.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 257/26

         A TANÁCS (EU) 2018/1536 HATÁROZATA
         (2018. október 9.)
         a Közbeszerzési Bizottságban Ausztráliának a közbeszerzésről szóló felülvizsgált megállapodáshoz való csatlakozására tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     2015. június 2-án Ausztrália kérelmezte a közbeszerzésről szóló felülvizsgált megállapodáshoz (a továbbiakban: a felülvizsgált GPA) való csatlakozását.

                     (2)

                     Ausztrália az alkalmazási körrel kapcsolatos kötelezettségvállalásait a felülvizsgált GPA felei (a továbbiakban: a felek) részére 2018. március 7-én benyújtott végleges ajánlatában határozta meg.

                     (3)

                     Jóllehet Ausztrália ajánlata átfogó jellegű, az abban meghatározott alkalmazási kör nem teljeskörű. Helyénvaló ezért bizonyos konkrét kivételeket bevezetni Ausztrália tekintetében az Unió által ajánlott alkalmazási kör tekintetében. Ezek – az e határozat csatolmányában szereplő – konkrét kivételek a felülvizsgált GPA-hoz való csatlakozás tekintetében Ausztráliára irányadó feltételek részévé fognak válni, és meg fognak jelenni a KözBeszerzési Bizottság (a továbbiakban: GPA bizottság) által Ausztrália csatlakozásával kapcsolatban elfogadott határozatban.

                     (4)

                     Ausztráliának a felülvizsgált GPA-hoz való csatlakozása várhatóan kedvezően fog hozzájárulni a közbeszerzési piacok további nemzetközi nyitásához.

                     (5)

                     A felülvizsgált GPA XXII. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a WTO bármely tagja csatlakozhat a felülvizsgált GPA-hoz az adott tag és a felek között megállapított feltételek szerint, amely feltételeket a Közbeszerzési Bizottság határozatába kell foglalni.

                     (6)

                     Helyénvaló ezért meghatározni a GPA bizottságban Ausztrália csatlakozására tekintettel az Unió által képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A Közbeszerzési Bizottságban az Unió által képviselendő álláspont az, hogy jóvá kell hagyni Ausztráliának a közbeszerzésről szóló felülvizsgált megállapodáshoz való, az e határozat csatolmányában foglalt konkrét csatlakozási feltételek mellett történő csatlakozását.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Luxembourgban, 2018. október 9-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               E. KÖSTINGER

            Csatolmány

               AZ EU FELTÉTELEI AUSZTRÁLIÁNAK A KORMÁNYZATI BESZERZÉSI MEGÁLLAPODÁSHOZ VALÓ CSATLAKOZÁSÁHOZ

            Ausztráliának a közbeszerzésekről szóló megállapodáshoz való csatlakozását követően:

                        —

                        az Európai Unió kötelezettségvállalásaira vonatkozó I. függelék 1. melléklete 2. szakaszának („Az Európai Unió tagállamainak központi kormányzati ajánlatkérő szervei”) 3. pontja a következőképpen módosul:

                                       „3.

                                       Az Egyesült Államok; Kanada; Japán; Hong Kong (Kína); Szingapúr; Dél-Korea; Örményország; a Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu külön vámterület; Új-Zéland és Ausztrália áruit, szolgáltatásait, szállítóit és szolgáltatóit illetően a következő központi kormányzati ajánlatkérő szervek beszerzései, amennyiben nincsenek csillaggal megjelölve.”

                        —

                        az Európai Unió kötelezettségvállalásaira vonatkozó I. függelék 1. mellékletéhez tartozó 2. megjegyzés a következőképpen módosul:

                                       „2.

                                       A XVIII. cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a japán, koreai, egyesült államokbeli és ausztrál szállítókra és szolgáltatókra a szerződéseknek a hivatkozottól eltérő szállítóknak vagy szolgáltatóknak, azaz kis- vagy középvállalkozásnak minősülő feleknek való odaítélésére egészen addig, amíg az EU el nem ismeri, hogy ezek az országok többé nem alkalmaznak megkülönböztető intézkedéseket egyes hazai kisvállalkozások és kisebbségi vállalkozások vonatkozásában.”

                  Ausztráliának a közbeszerzésekről szóló megállapodáshoz való csatlakozását követően:

                        —

                        az Európai Unió kötelezettségvállalásaira vonatkozó I. függelék 2. mellékletéhez tartozó 1. megjegyzés a g) pont után a következő pontokkal egészül ki:

                                       „h)

                                       helyi ajánlatkérő szervek (a módosított 1059/2003/EK rendelet értelmében a NUTS 2 és 3 alá tartozó és az azoknál kisebb közigazgatási egységek ajánlatkérő szervei) részéről történő beszerzés Ausztrália árui, szolgáltatásai, szállítói és szolgáltatói tekintetében;

                                       i)

                                       az e melléklet hatálya alá tartozó regionális ajánlatkérő szervek 200 000 SDR és 355 000 SDR közötti, valamint közjogi intézmények 200 000 SDR és 400 000 SDR közötti beszerzései az ausztrál szállítók és szolgáltatók árui és szolgáltatásai tekintetében;

                                       j)

                                       az e melléklet hatálya alá tartozó ajánlatkérő szervek alábbiakra vonatkozó beszerzései:

                                                   i.

                                                   gépjárművek, a Kombinált Nómenklatúrának (KN) az alábbiakban meghatározott árucsoportjai szerint:

                                                               8702

                                                               Gépjármű, a vezetőt is beleértve 10 vagy annál több személy szállítására

                                                               8703

                                                               Gépkocsi és más gépjármű, elsősorban személyszállításra tervezett (a 8702 vámtarifaszám alá tartozó kivételével), beleértve a kombi típusú gépkocsit és a versenyautót is

                                                               8704

                                                               Áruszállító gépjármű

                                                               8705

                                                               Különleges célra szolgáló gépjármű, a kizárólag személy- vagy áruszállításra tervezett kivételével (pl. műszaki segélykocsi, darus kocsi, tűzoltókocsi, betonkeverő kocsi, utcaseprő autó, locsolóautó, mozgó műhelykocsi, mozgó röntgenkocsi)

                                                               8711

                                                               Motorkerékpár (beleértve a segédmotoros kerékpárt is), és kerékpár kisegítő motorral felszerelve, oldalkocsival is;

                                                               8713

                                                               Rokkantkocsi fogyatékos személy részére motoros vagy más mechanikus meghajtással vagy anélkül

                                                   ii.

                                                   gépjárművek alkatrészei, a Kombinált Nómenklatúrának (KN) az alábbiakban meghatározott árucsoportjai szerint:

                                                               8706 00

                                                               A 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjármű alváza, motorral felszerelve

                                                               8707

                                                               A 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjármű karosszériája (vezetőfülke is)

                                                               8708

                                                               A 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjármű alkatrésze és tartozéka

                                                               8714

                                                               A 8711–8713 vámtarifaszám alá tartozó járművek alkatrésze és tartozéka

                                                               8716

                                                               Pótkocsi (utánfutó) és félpótkocsi; más jármű géperejű hajtás nélkül; ezek alkatrészei

                                             az ausztrál szállítók és szolgáltatók tekintetében.”

                        —

                        az Európai Unió kötelezettségvállalásaira vonatkozó I. függelék 2. mellékletéhez tartozó 2. megjegyzés a következőképpen módosul:

                                       „2.

                                       A XVIII. cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a japán, koreai, egyesült államokbeli és ausztrál szállítókra és szolgáltatókra a szerződéseknek a hivatkozottól eltérő szállítóknak vagy szolgáltatóknak, azaz kis- vagy középvállalkozásnak minősülő feleknek való odaítélésére egészen addig, amíg az EU el nem ismeri, hogy ezek az országok többé nem alkalmaznak megkülönböztető intézkedéseket egyes hazai kisvállalkozások és kisebbségi vállalkozások vonatkozásában.”

                  Ausztráliának a közbeszerzésekről szóló megállapodáshoz való csatlakozását követően az Európai Unióra vonatkozó I. függeléknek a Megjegyzések a 3. melléklethez részében a 6. megjegyzés az r) pont után a következő pontokkal egészül ki:

                           „s)

                           az alábbi területeken működő ajánlatkérő szervek beszerzései:

                           i.

                           az e melléklet hatálya alá tartozó ivóvíz előállítása, szállítása és elosztása;

                           ii.

                           az e melléklet hatálya alá tartozó villamos energia előállítása, szállítása és elosztása;

                           iii.

                           az e melléklet hatálya alá tartozó repülőtéri létesítmények;

                           iv.

                           az e melléklet hatálya alá tartozó tengeri vagy belvízi vagy egyéb kikötőlétesítmények;

                           v.

                           az e melléklet hatálya alá tartozó városi vasúti, villamos-, trolibusz- vagy buszszolgáltatások;

                           vi.

                           az e melléklet hatálya alá tartozó vasúti szállítás

                     az ausztrál áruk, szolgáltatások, beszállítók és szolgáltatók tekintetében.”


title: A Tanács (EU) 2018/1574 határozata (2018. október 16.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

text:
                  19.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 262/60

         A TANÁCS (EU) 2018/1574 HATÁROZATA
         (2018. október 16.)
         a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
         tekintettel az olasz kormány javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

                     (2)

                     Luciano D'ALFONSO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

                        —

                        Giovanni LOLLI, Vicepresidente della Regione Abruzzo.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Luxembourgban, 2018. október 16-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               G. BLÜMEL

            (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

            (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

            (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).


title: A Tanács határozata (2018. november 6.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának két, egy bolgár és egy portugál tagja kinevezéséről

text:
                  8.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 402/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
         (2018. november 6.)
         az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának két, egy bolgár és egy portugál tagja kinevezéséről
         (2018/C 402/03)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
         tekintettel a tagállamok kormányai által saját képviselőik vonatkozásában és a Bizottság által a munkáltatói szervezetek és a munkavállalói szervezetek képviselői vonatkozásában a Tanácsnak benyújtott jelöltlistákra,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2018. július 16-i határozatával (2) és a vonatkozó helyesbítéssel (3) a 2018. szeptember 18-tól2021. szeptember 17-ig tartó időszakra kinevezte az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

                     (2)

                     Bulgária és Portugália a kormányképviselők vonatkozásában benyújtotta a jelöléseket,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A Tanács a 2021. szeptember 17-ig tartó időszakra a következő két személyt nevezi ki az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjaivá:
            I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK:

                        Bulgária

                        Maria TODOROVA

                        Portugália

                        Sandra RIBEIRO

            2. cikk
            A Tanács a még nem jelölt tagokat egy későbbi időpontban nevezi ki.

            3. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. november 6-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               H. LÖGER

            (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

            (2)  A Tanács 2018/C 253/03 határozata (2018. július 16.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának megújításáról (HL C 253., 2018.7.19., 9. o.).

            (3)  Helyesbítés az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának megújításáról szóló 2018. július 16-i tanácsi határozathoz (HL C 325., 2018.9.14., 20. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/1663 határozata (2018. november 6.) a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban és a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó európai szabványok elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
                  8.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 278/20

         A TANÁCS (EU) 2018/1663 HATÁROZATA
         (2018. november 6.)
         a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban és a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó európai szabványok elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     A felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) 1967. április 14-jén lépett hatályba.

                     (2)

                     Az egyezmény 46. cikke értelmében a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) határozatokat fogadhat el, melyek a tagok számára kötelező érvényűek.

                     (3)

                     A CCNR keretében 2015. június 3-án felállt a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) annak érdekében, hogy különféle területeken – különösen a hajók, az információs technológia és a legénység vonatkozásában – műszaki szabványokat dolgozzon ki a belvízi hajózást érintően.

                     (4)

                     2018. november 8-i ülésén a CESNI a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó európai szabványok (a továbbiakban: a szakmai képesítésekre vonatkozó szabványok) elfogadásáról fog határozni. A CCNR plenáris ülése valószínűleg határozatot fog elfogadni, amely az említett szabványokat a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatba beépíti.

                     (5)

                     Helyénvaló meghatározni a CESNI-ben és a CCNR-ben az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a szakmai képesítésekre vonatkozó szabványok döntő mértékben befolyásolják majd az uniós jog, nevezetesen az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) tartalmát, és a CCNR-t szabályozó szabályok értelmében az említett szabványok joghatással fognak bírni, amikor a CCNR elfogadja azokat.

                     (6)

                     A mobilitás elősegítése, a hajózás biztonságának, valamint az emberi élet és a környezet védelmének biztosítása érdekében fontos, hogy a személyzet tagjaira vonatkozó műszaki követelmények a lehető legjobban össze legyenek hangolva a különböző európai szabályozási rendszerekben. Így különösen azon tagállamokat, amelyek egyben a CCNR tagjai, fel kell hatalmazni arra, hogy támogassák a CCNR-szabályoknak az Unióban alkalmazandó szabályokkal való összehangolását célzó határozatokat.

                     (7)

                     A szakmai képesítésekre vonatkozó, a CESNI által kidolgozott szabványok az európai szabványok minimális harmonizálását jelentik, valamint magukban foglalják a kompetenciákkal kapcsolatos, a gyakorlati vizsgákra vonatkozó, az egészségi alkalmassági követelményeket érintő és a szimulátorok jóváhagyását biztosító szabványokat.

                     (8)

                     Az (EU) 2017/2397 irányelv 32. cikke 2022. január 18-án kezdődő hatállyal közvetlenül hivatkozik a CESNI által kidolgozott, szakmai képesítésekre vonatkozó szabványokra. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az említett szabványok teljes szövegét felhatalmazáson alapuló jogi aktusokba foglalja, vonatkozó hivatkozásokat illesszen be vagy frissítse a vonatkozó hivatkozásokat, és meghatározza az alkalmazás időpontját.

                     (9)

                     Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a CESNI-nek és a CCNR-nek,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk

               (1)   A belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban (CESNI) az Unió által 2018. november 8-án képviselendő álláspont az, hogy hozzá kell járulni a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó, (cesni (18)_29 – cesni (18)_42 hivatkozási számú) európai szabványok elfogadásához.

               (2)   A Rajnai Hajózási Központi Bizottságnak (CCNR) a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó, (cesni (18)_29 – cesni (18)_42 hivatkozási számú) európai szabványokról határozó plenáris ülésén az Unió által képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat követelményeinek a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó európai szabványok követelményeivel való összehangolását célzó valamennyi javaslatot.

            2. cikk

               (1)   Az 1. cikk (1) bekezdésében foglalt uniós álláspontot azon tagállamok képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a CESNI-nek.

               (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében foglalt uniós álláspontot azon tagállamok képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a CCNR-nek.

            3. cikk
            Az 1. cikkben foglalt álláspontok kisebb technikai változtatásai újabb tanácsi határozat nélkül is elfogadhatók.

            4. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. november 6-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               H. LÖGER

            (1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2397 irányelve (2017. december 12.) a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 53. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/1664 határozata (2018. november 6.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

text:
                  8.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 278/22

         A TANÁCS (EU) 2018/1664 HATÁROZATA
         (2018. november 6.)
         a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvre és különösen annak 27. cikke 27.1. bekezdésére,
         tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Unió Tanácsához intézett, a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóiról szóló, 2018. október 4-i ajánlására (EKB/2018/23) (1),
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Központi Banknak (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak beszámolóit, amelyek pénzneme az euro, az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott, független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

                     (2)

                     A Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóinak a megbízatása a 2017. pénzügyi év ellenőrzését követően lejárt.

                     (3)

                     Az EKB 2018. május 18-i ajánlásával (EKB/2018/15) (2) azt ajánlotta, hogy a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálójaként a 2018–2021-es pénzügyi évekre az UAB Deloitte Lietuvát jelöljék ki. Az UAB Deloitte Lietuva nem fogadta el a kijelölést. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2018-2021. pénzügyi évekre.

                     (4)

                     Az EKB Kormányzótanácsa azt ajánlotta, hogy a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálójaként a 2018–2021-es pénzügyi évekre az UAB Ernst & Young Balticot jelöljék ki.

                     (5)

                     Az 1999/70/EK tanácsi határozatot (3) ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az 1999/70/EK határozat 1. cikkének (19) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                  „(19)   A Tanács jóváhagyja az UAB Ernst & Young Balticot mint a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóját a 2018–2021-es pénzügyi évekre.”

            2. cikk
            Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

            3. cikk
            Ennek a határozatnak az Európai Központi Bank a címzettje.

            Kelt Brüsszelben, 2018. november 6-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               H. LÖGER

            (1)  HL C 370., 2018.10.12., 1. o.

            (2)  Az Európai Központi Bank ajánlása (2018. május 18.) az Európai Unió Tanácsa számára a Lietuvos bankas külső könyvvizsgálóiról (EKB/2018/15) (HL C 181., 2018.5.28., 1. o.).

            (3)  A Tanács 1999/70/EK határozata (1999. január 25.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról (HL L 22., 1999.1.29., 69. o.).


title: A Tanács (EU, Euratom) 2018/1665 határozata (2018. november 6.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Luxemburgi Nagyhercegség által javasolt egy tagja kinevezéséről

text:
                  8.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 278/23

         A TANÁCS (EU, Euratom) 2018/1665 HATÁROZATA
         (2018. november 6.)
         az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Luxemburgi Nagyhercegség által javasolt egy tagja kinevezéséről
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
         tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
         tekintettel a luxemburgi kormány javaslatára,
         tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2015. szeptember 18-án és 2015. október 1-jén elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot.

                     (2)

                     Christophe HANSEN mandátumának megszűnését követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A Tanács Claudine OTTO-t (Conseiller en affaires européennes, avis et affaires juridiques à la Chambre de Commerce) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. november 6-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               H. LÖGER

            (1)  A Tanács 2015. szeptember 18-i (EU, Euratom) 2015/1600 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 248., 2015.9.24., 53. o.).

            (2)  A Tanács 2015. október 1-jei (EU, Euratom) 2015/1790 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 23. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/1714 határozata (2018. november 6.) az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Ausztrália közötti keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása, valamint albizottságai és munkacsoportjai feladatmeghatározásának elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
                  14.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 286/22

         A TANÁCS (EU) 2018/1714 HATÁROZATA
         (2018. november 6.)
         az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Ausztrália közötti keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása, valamint albizottságai és munkacsoportjai feladatmeghatározásának elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 212. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Ausztrália közötti keretmegállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) Manilában 2017. augusztus 7-én írták alá és 2018. október 4-től részben ideiglenesen alkalmazzák.

                     (2)

                     A megállapodás 56. cikkének (1) bekezdése vegyes bizottságot hoz létre, amelynek egyebek mellett feladata a megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása.

                     (3)

                     A megállapodás 56. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát, valamint hogy konkrét kérdések kezelése érdekében albizottságokat és munkacsoportokat hozhat létre.

                     (4)

                     A megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a vegyes bizottság eljárási szabályzatát, valamint albizottságainak és a munkacsoportjainak feladatmeghatározását a lehető leghamarabb el kell fogadni.

                     (5)

                     Ezért a vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása, valamint albizottságai és a munkacsoportjai feladatmeghatározásának elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság csatolt határozattervezetein kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Ausztrália közötti keretmegállapodás 56. cikke alapján létrehozott vegyes bizottság első ülésén a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása, valamint albizottságai és munkacsoportjai feladatmeghatározásának elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetein alapul.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. november 6-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               H. LÖGER

            (1)  HL L 237., 2017.9.15., 7. o.

            TERVEZET
            AZ EU–AUSZTRÁLIA VEGYES BIZOTTSÁG …/2018 HATÁROZATA
            (…)
            a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról
            AZ EU–AUSZTRÁLIA VEGYES BIZOTTSÁG,
            tekintettel az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Ausztrália közötti keretmegállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 56. cikkére,
            mivel:

                        (1)

                        A megállapodás egyes részeit 2018. október 4-től ideiglenesen alkalmazzák.

                        (2)

                        A megállapodás 56. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrejön a felek képviselőiből álló vegyes bizottság.

                        (3)

                        A megállapodás 56. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát,

                  ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk
               A vegyes bizottság elfogadja az e határozat mellékletében szereplő eljárási szabályzatát.

               2. cikk
               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Aláírva …,

                     az EU–Ausztrália vegyes bizottság részéről

                     a társelnökök

               (1)  HL L 237., 2017.9.15., 7. o.

            MELLÉKLET
            A VEGYES BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               1. cikk
               Feladatok és összetétel

                  1.   A vegyes bizottság a megállapodás 56. cikkében meghatározott feladatokat látja el.

                  2.   A vegyes bizottság a Felek megfelelő szintű képviselőiből áll.

               2. cikk
               Elnök
               A vegyes bizottság társelnöki feladatait a két Fél látja el.

               3. cikk
               Ülések

                  1.   Amennyiben a Felek másként nem határoznak, a vegyes bizottság általában évente egy alkalommal ülésezik. Az üléseket, amelyekre Brüsszelben és Canberrában felváltva kerül sor, a társelnökök hívják össze a Felek egyetértése alapján kitűzött időpontra. A vegyes bizottság bármely Fél kérésére és a Felek kölcsönös egyetértése alapján rendkívüli üléseket tarthat.

                  2.   A vegyes bizottság általában vezető tisztviselői szinten ülésezik, de ülésezhet miniszteri szinten is.

               4. cikk
               Nyilvánosság
               A Felek eltérő döntésének hiányában a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.

               5. cikk
               Az ülések résztvevői

                  1.   A társelnökök a titkárok útján minden ülés előtt tájékoztatást kapnak a Felek küldöttségének tervezett összetételéről.

                  2.   Adott esetben és a Felek jóváhagyásával a vegyes bizottság üléseire szakértőket vagy más szervek képviselőit is meg lehet hívni megfigyelőként, vagy hogy egy adott témával kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

               6. cikk
               Titkárok
               Az Európai Külügyi Szolgálat és Ausztrália Külügyi és Kereskedelmi Minisztériumának egy-egy képviselője közösen gyakorolja a vegyes bizottság titkári tisztségét. A társelnököknek címzett, illetve általuk tett valamennyi közleményt továbbítani kell a titkároknak.

               7. cikk
               Az ülések napirendje

                  1.   A társelnökök minden egyes ülésre ideiglenes napirendet készítenek. Az ideiglenes napirendet a releváns dokumentumokkal együtt az ülés előtt legkésőbb 15 nappal eljuttatják a másik Félhez.

                  2.   Az ideiglenes napirend azokat a napirendi pontokat tartalmazza, amelyeket a társelnököknek az ülés előtt legkésőbb 21 nappal benyújtottak.

                  3.   A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a végleges napirendet. A Felek kölcsönös megállapodásával az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

                  4.   A Felek jóváhagyásával a társelnökök szükség esetén lerövidíthetik a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében említett határidőket.

               8. cikk
               Jegyzőkönyv

                  1.   A titkárok közösen készítik el az egyes ülések jegyzőkönyvtervezetét, az ülés végét követő 30 naptári napon belül. A jegyzőkönyvtervezet a vegyes bizottságban elfogadott következtetéseknek a társelnökök általi összefoglalásán alapul.

                  2.   Az ülés végét követő 45 naptári napon vagy a Felek által megállapított másik határidőn belül mindkét Fél jóváhagyja a jegyzőkönyvtervezetet. A jegyzőkönyvtervezet kölcsönös elfogadását követően a társelnökök és a titkárok aláírásukkal látják el annak két eredeti példányát. A Felek megkapják a jegyzőkönyvtervezet egy-egy eredeti példányát.

               9. cikk
               Határozatok és ajánlások

                  1.   A vegyes bizottság – a megállapodás 56. cikkének (4) bekezdésével összhangban – a Felek konszenzusával hozhat határozatokat vagy tehet ajánlásokat.

                  2.   A vegyes bizottság dönthet úgy, hogy írásbeli eljárás útján fogad el határozatokat vagy ajánlásokat. Ilyen esetekben a Felek kölcsönösen megállapodnak az eljárás lefolytatásának határidejéről. Amennyiben e határidő lejártáig egyik Fél sem juttatja kifejezésre, hogy ellenezné a javasolt határozatot vagy ajánlást, a vegyes bizottság társelnökei a határozatot vagy ajánlást kölcsönös megegyezéssel elfogadottnak nyilvánítják.

                  3.   A vegyes bizottság határozatainak és ajánlásainak megnevezése „határozat” vagy „ajánlás”, amelyet egy sorszám, az elfogadásának időpontja és a tárgy leírása követ. Minden határozatban meg kell jelölni hatálybalépésének időpontját.

                  4.   A vegyes bizottság által elfogadott határozatok és ajánlások két példányban készülnek, amelyeket a társelnökök aláírásukkal látnak el.

                  5.   A Felek dönthetnek úgy, hogy saját hivatalos lapjukban közzéteszik a vegyes bizottság határozatait és ajánlásait.

               10. cikk
               Levelezés

                  1.   A vegyes bizottsághoz címzett levelezést a szerző szerinti Fél titkárának kell címezni, aki tájékoztatja a másik titkárt.

                  2.   A titkárok gondoskodnak a vegyes bizottságnak címzett leveleknek a társelnökökhöz való továbbításáról, és adott esetben a 11. cikk szerinti köröztetéséről.

                  3.   A vegyes bizottság társelnökeitől származó levelezést a titkárok elküldik a Feleknek, és adott esetben a 11. cikkel összhangban köröztetik.

                  4.   A társelnököknek címzett, illetve az általuk kezdeményezett levelezés bármilyen írásos formában folytatható, beleértve az elektronikus leveleket is.

               11. cikk
               Dokumentumok
               Amennyiben a vegyes bizottság tanácskozásai dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkárok hivatkozási számmal látják el, és az ülések résztvevői körében köröztetik.

               12. cikk
               Költségek

                  1.   A Felek maguk viselik a vegyes bizottság ülésein való részvételük kapcsán felmerülő valamennyi költséget a személyzeti költségek, utazási költségek és napidíjak, valamint a postai és távközlési költségek tekintetében.

                  2.   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.

               13. cikk
               Az eljárási szabályzat módosítása
               A Felek kölcsönösen megállapodhatnak abban, hogy a 9. cikkel összhangban módosítják ezen eljárási szabályzatot.

               14. cikk
               Albizottságok és munkacsoportok

                  1.   A vegyes bizottság albizottságok és munkacsoportok felállításáról dönthet, hogy azok segítsék feladatai ellátásában.

                  2.   A vegyes bizottság dönthet az általa létrehozott albizottság vagy munkacsoport megszüntetéséről, illetve feladatkörének módosításáról.

            TERVEZET
            AZ EU–AUSZTRÁLIA VEGYES BIZOTTSÁG …/2018 HATÁROZATA
            (…)
            albizottságai és a munkacsoportjai feladatmeghatározásának elfogadásáról
            AZ EU–AUSZTRÁLIA VEGYES BIZOTTSÁG,
            tekintettel az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Ausztrália közötti keretmegállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 56. cikkére, valamint a vegyes bizottság eljárási szabályzatának 14. cikkére,
            mivel a vegyes bizottság eljárási szabályzata 14. cikkének (1) bekezdés úgy rendelkezik, hogy a vegyes bizottság albizottságokat és munkacsoportokat állíthat fel, melyek segítik feladatai ellátásában,
            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk
               A vegyes bizottság elfogadja albizottságai és a munkacsoportjai e határozat mellékletében meghatározott feladatmeghatározását.

               2. cikk
               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Aláírva …

                     az EU–Ausztrália vegyes bizottság részéről

                     a társelnökök

               (1)  HL L 237., 2017.9.15., 7. o.

            MELLÉKLET
            A VEGYES BIZOTTSÁG ALBIZOTTSÁGAINAK ÉS MUNKACSOPORTJAINAK FELADATMEGHATÁROZÁSA

               1. cikk
               Az albizottságok és a munkacsoportok megvitathatják a megállapodásnak a felelősségi területükön való végrehajtását. Emellett megvitathatnak a kétoldalú együttműködés vonatkozó területeivel kapcsolatos témákat vagy konkrét projekteket is.

               2. cikk

                  1.   Az albizottságok és a munkacsoportok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek. Az albizottságok és a munkacsoportok minden ülés után 30 naptári napon belül jelentést tesznek és továbbítják a jegyzőkönyvet és a következtetéseiket a vegyes bizottság társelnökeinek.

                  2.   Az albizottságok és a munkacsoporttok nem rendelkeznek határozathozatali jogkörrel, de a vegyes bizottságnak ajánlásokat tehetnek.

               3. cikk

                  1.   Az albizottságok és a munkacsoportok a Felek képviselőiből állnak.

                  2.   Az albizottságok és a munkacsoportok üléseikre szakértőket hívhatnak meg, és meghallgathatják őket konkrét napirendi pontokkal kapcsolatban.

               4. cikk
               Az albizottságok és a munkacsoportok társelnöki feladatait a Felek látják el.

               5. cikk
               A két Fél egy-egy képviselője együttesen látja el az egyes albizottságok és a munkacsoportok titkári feladatait.

               6. cikk

                  1.   Az albizottságok és a munkacsoportok valamelyik Fél írásos kérésére szükség esetén bármikor ülést tarthatnak. Az ülésekre a Felek által közösen meghatározott helyen és időpontban kerül sor.

                  2.   Amennyiben az egyik Fél albizottsági vagy munkacsoporti ülés összehívását kéri, arra a másik Fél titkára a kérés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül válaszol. Különösen sürgős esetben a Felek kölcsönös egyetértésével az albizottságok és a munkacsoportok ülései rövidebb időn belül is összehívhatók.

                  3.   Az albizottságok és a munkacsoportok üléseit a két titkár közösen hívja össze.

               7. cikk

                  1.   Bármelyik Fél kérheti a társelnököktől, hogy vegyenek fel egy adott pontot az ülés napirendjére. Az ilyen kéréseket legalább 15 munkanappal, az igazoló dokumentumokat pedig legalább 10 munkanappal az ülés előtt benyújtják a titkároknak.

                  2.   A titkárok az ülés előtt legkésőbb 5 munkanappal közlik a Felekkel a tervezett napirendet. Kivételes esetekben – a Felek kölcsönös egyetértésével – rövid időn belül is felvehetők a napirendre napirendi pontok.

               8. cikk
               A titkárok közösen készítik el az egyes ülések jegyzőkönyvtervezetét.

               9. cikk
               Amennyiben a Felek másként nem határoznak, az albizottságok vagy munkacsoportok ülései nem nyilvánosak.


title: A Tanács (EU) 2018/1875 határozata (2018. november 26.) a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságában az egységes műszaki előírások – általános rendelkezések – alrendszerek (GEN-B egységes műszaki előírás) és az egységes műszaki előírások – fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai (FTA egységes műszaki előírás) bizonyos módosításaira tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
                  30.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 306/50

         A TANÁCS (EU) 2018/1875 HATÁROZATA
         (2018. november 26.)
         a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságában az egységes műszaki előírások – általános rendelkezések – alrendszerek (GEN-B egységes műszaki előírás) és az egységes műszaki előírások – fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai (FTA egységes műszaki előírás) bizonyos módosításaira tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozat (1) által csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (a továbbiakban: a COTIF egyezmény).

                     (2)

                     Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam a COTIF egyezmény szerződő fele és alkalmazza azt.

                     (3)

                     A COTIF egyezmény 8. cikke alapján létrejött a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottsága. A COTIF egyezmény 20. cikke (1) bekezdésének b) pontjával és F. függelékének (APTU) 6. és 8a. cikkével összhangban a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörébe tartozik az egységes műszaki előírások vagy a COTIF egyezmény F. (APTU) és G. (ATMF) függelékén alapuló egységes műszaki előírásokat módosító rendelkezések elfogadásáról szóló határozatok meghozatala.

                     (4)

                     A 2018. június 12–13-án tartott 11. ülését követően a Műszaki Szakértői Bizottság határozott arról, hogy írásbeli eljárás útján elfogadja a GEN-B egységes műszaki előírás 2.1., 2.2. és 2.3. pontjának módosítását az e határozat csatolmányában foglaltak szerint, azzal a céllal, hogy az infrastruktúra alrendszerek fogalommeghatározásába belefoglalja a szintbeli keresztezéseket és egyéb építményeket, többek között a hidakat.

                     (5)

                     E módosítások célja az alrendszerek GEN-B egységes műszaki előírásban foglalt fogalommeghatározásának összehangolása az alrendszereknek az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) II. mellékletében foglalt fogalommeghatározásával a szintbeli keresztezéseknek és egyéb építményeknek, többek között a hidaknak az infrastruktúra alrendszerek fogalommeghatározásába való belefoglalása révén.

                     (6)

                     A javasolt módosítások összhangban állnak az uniós joggal és az Unió stratégiai célkitűzéseivel, mivel hozzájárulnak az OTIF szabályainak a megfelelő uniós joggal való összehangolásához, ezért helyénvaló, hogy azokat az Unió támogassa.

                     (7)

                     Helyénvaló meghatározni a Műszaki Szakértői Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a COTIF egyezmény F. függelékén (APTU) alapuló GEN-B egységes műszaki előírás 2.1., 2.2. és 2.3. pontjának módosítása kötelező erejű lesz az Unióra nézve. Emellett helyénvaló támogatni a FTA egységes műszaki előírás mindennemű összahangolását az uniós átjárhatósági műszaki előírásokkal (ÁME),

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény Műszaki Szakértői Bizottságában az egységes műszaki előírások – általános rendelkezések – alrendszerek (GEN-B egységes műszaki előírás) 2.1., 2.2. és 2.3. pontjának és az egységes műszaki előírások – fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásainak (FTA egységes műszaki előírás) módosítására tekintettel az Unió által képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt csatolmányban szerepel.

            2. cikk
            A Műszaki Szakértői Bizottság határozatait elfogadásukat követően – hatálybalépésük napját megjelölve – ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

            3. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. november 26-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

            (2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

            CSATOLMÁNY

               Az OTIF Műszaki Szakértői Bizottsága által írásbeli eljárás útján elfogadásra javasolt módosítások

                        1.

                        Pozitív szavazat a GEN-B egységes műszaki előírás 2.1., 2.2. és 2.3. pontjára vonatkozóan a Műszaki Szakértői Bizottság által javasolt, a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-18010-CTE11-5 munkadokumentumában leírt és az alábbiakban ismertetett módosítások tekintetében:
                        „2.1.   Infrastruktúra
                        A COTIF hatálya a járművekkel való kapcsolódási ponttal […] rendelkező infrastruktúrára terjed ki. […]
                        2.2.   Energia
                        A COTIF hatálya kizárólag a járművekkel való kapcsolódási ponttal rendelkező energiarendszerre terjed ki. Ezért az energiaellátási alrendszer csak a pálya felett kifeszített légvezetékeket (felsővezetékeket) és a villamosenergia-ellátás minőségét foglalja magában.
                        2.3.   Pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer
                        A COTIF hatálya a járművekkel való kapcsolódási ponttal rendelkező, […] pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerre terjed ki.”

                        2.

                        Pozitív szavazat az FTA egységes műszaki előírásra vonatkozóan a Műszaki Szakértői Bizottság által javasolt, a műszaki dokumentációk FTA egységes műszaki előírásban foglalt felsorolásának az FTA ÁME I. függeléke szerinti megfelelő, átdolgozott felsorolás alapján történő naprakésszé tételével végrehajtandó módosítások tekintetében.


title: A Tanács (EU) 2018/1869 határozata (2018. november 26.) az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomáciai, szolgálati vagy hivatalos útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
                  30.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 306/1

         A TANÁCS (EU) 2018/1869 HATÁROZATA
         (2018. november 26.)
         az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomáciai, szolgálati vagy hivatalos útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     A 610/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) horizontális változásokat vezetett be a vízumügyi és határigazgatási uniós vívmányok terén, és a rövid távú tartózkodást bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napban határozta meg.

                     (2)

                     A rövid távú tartózkodás uniós rendszerének harmonizációja érdekében az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomáciai, szolgálati vagy hivatalos útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodásba (2) szükséges belefoglalni ezt az új meghatározást.

                     (3)

                     2014. október 9-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a diplomáciai, szolgálati vagy hivatalos útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) irányuló tárgyalásokat a Brazil Szövetségi Köztársasággal megkezdje. A Brazil Szövetségi Köztársasággal a megállapodásról folytatott tárgyalások, annak 2017. október 31-i parafálásával sikeresen lezárultak.

                     (4)

                     Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt (3). Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

                     (5)

                     Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

                     (6)

                     A megállapodást alá kell írni, és az e határozathoz csatolt nyilatkozat szövegét, valamint a megállapodáshoz csatolt közös nyilatkozatokat az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomáciai, szolgálati vagy hivatalos útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás (5) aláírását, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

            2. cikk
            Az e határozathoz csatolt nyilatkozat és a megállapodáshoz csatolt közös nyilatkozatok szövegét a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

            3. cikk
            A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

            4. cikk
            Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. november 26-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 610/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1683/95/EK tanácsi rendelet, az 539/2001/EK tanácsi rendelet, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 182., 2013.6.29., 1. o.).

            (2)  HL L 66., 2011.3.12., 2. o.

            (3)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

            (4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

            (5)  A megállapodás szövege a megkötéséről szóló határozattal együtt kerül kihirdetésre.

            MELLÉKLET

               Az unió nyilatkozata a határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról szóló (EU) 2017/2226 rendelet hatálybalépéséről és a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamokról

            A tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer (EES) létrehozásáról és az EES-hez való bűnüldözési célú hozzáférés feltételeinek meghatározásáról, valamint a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 767/2008/EK rendelet és az 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. november 30-i (EU) 2017/2226 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2017. december 29-én lépett hatályba.
            Következésképpen az (EU) 2017/2226 rendelet alkalmazásának kezdőnapjától (1) az említett megállapodás alkalmazásában a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamoknak azon tagállamokat kell tekinteni, amelyek külső határaikon működtetik a határregisztrációs rendszert. A bármely 180 napos időszakon belüli legfeljebb 90 napos időtartam kiszámításakor figyelembe kell venni az összes olyan tagállamban eltöltött tartózkodási időt, amelyek működtetik külső határaikon a határregisztrációs rendszert.

               (1)  Az alkalmazás kezdőnapjáról az (EU) 2017/2226 rendelet 73. cikkével összhangban dönt majd a Bizottság.


A Bizottság 2018.12.03-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9025 - PIZZA HUT INTERNATIONAL, LLC / TELEPIZZA GROUP, S.A.) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


title: A Tanács (KKBP) 2018/2008 határozata (2018. december 17.) az Európai Unió mali KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Mali [helyesen: EUCAP Száhel Mali]) szóló 2014/219/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

text:
                  18.12.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 322/24

         A TANÁCS (KKBP) 2018/2008 HATÁROZATA
         (2018. december 17.)
         az Európai Unió mali KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Mali [helyesen: EUCAP Száhel Mali]) szóló 2014/219/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
         tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2014. április 15-én elfogadta az Európai Unió mali KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Mali [helyesen: EUCAP Száhel Mali]) szóló 2014/219/KKBP határozatot (1).

                     (2)

                     Többek között a misszió megbízatását a Tanács a (KKBP) 2017/50 határozattal (2)2019. január 14-ig meghosszabbította, a (KKBP) 2017/2264 határozattal (3) pedig ugyanazon időpontig pénzügyi referenciaösszeget határozott meg számára.

                     (3)

                     A Száhel-övezeten belüli regionalizációra vonatkozó tervezési dokumentumok Tanács általi jóváhagyásáig, valamint annak a határozatnak a Tanács általi elfogadásáig, amelynek ennek megfelelően módosítania kell a 2014/219/KKBP határozatot, e határozatot 2019. február 28-ig meg kell hosszabbítani.

                     (4)

                     A pénzügyi referenciaösszeget ezért 2019. február 28-ig meg kell hosszabbítani.

                     (5)

                     A 2014/219/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

                     (6)

                     Az EUCAP Száhel Mali végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A 2014/219/KKBP határozat a következőképpen módosul:

                        (1)

                        A 14. cikk (1) bekezdés ötödik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                        „Az EUCAP Száhel Malival kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg a 2018. január 15. és 2019. február 28. közötti időszakban 28 450 000 EUR.”

                        (2)

                        A 18. cikk második mondata helyébe a következő szöveg lép:
                        „Ezt a határozatot 2019. február 28-ig kell alkalmazni.”

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
            Ezt a határozatot 2019. január 15-től kell alkalmazni.

            Kelt Brüsszelben, 2018. december 17-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               E. KÖSTINGER

            (1)  A Tanács 2014/219/KKBP határozata (2014. április 15.) az Európai Unió mali KBVP-missziójáról (HL L 113., 2014.4.16., 21. o.).

            (2)  A Tanács (KKBP) 2017/50 határozata (2017. január 11.) az Európai Unió mali KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Mali) szóló 2014/219/KKBP határozat módosításáról (HL L 7., 2017.1.12., 18. o.).

            (3)  A Tanács (KKBP) 2017/2264 határozata (2017. december 7.) az Európai Unió mali KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Mali) szóló 2014/219/KKBP határozat módosításáról (HL L 324., 2017.12.8., 52. o.).


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2018/2049 határozata (2018. december 12.) a 2019-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2018/35)

text:
                  21.12.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 327/87

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2018/2049 HATÁROZATA
         (2018. december 12.)
         a 2019-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2018/35)
         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IGAZGATÓSÁGA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,
         tekintettel az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási keretről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2332 európai központi banki határozatra (EKB/2015/43) (1) és különösen annak 2. cikke (9) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyek pénzneme az euro.

                     (2)

                     Az a 19 tagállam, amelyek pénzneme az euro, benyújtotta az EKB-hoz a 2019-ben kibocsátandó euroérmék mennyiségének engedélyezésére vonatkozó kérelmét, az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt. Közülük egyes tagállamok további információkat is benyújtottak a forgalomba hozatalra szánt érmékkel kapcsolatban, amennyiben az információk rendelkezésre álltak, és azokat az érintett tagállam fontosnak minősítette az engedélyezés iránti kérelem alátámasztásához.

                     (3)

                     Mivel a tagállamok euroérmék kibocsátására vonatkozó jogosultsága az EKB kibocsátandó mennyiségre vonatkozó engedélyének függvénye, az EKB által jóváhagyott mennyiség nem növelhető meg a tagállamok által az EKB előzetes engedélye nélkül.

                     (4)

                     Az (EU) 2015/2332 határozat (EKB/2015/43) 2. cikkének (9) bekezdése szerint az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, által benyújtott, az éves érmekibocsátás mennyiségének engedélyezése iránti éves kérelmekre vonatkozó határozathozatali hatáskört az Igazgatóság gyakorolja azokban az esetekben, amikor nincs szükség az érmekibocsátás kért mennyiségének módosítására,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A 2019-ben kibocsátandó euroérmék mennyiségének engedélyezése
            Az EKB engedélyezi az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, által 2019-ben kibocsátandó euroérmék mennyiségét az alábbi táblázatban meghatározottak szerint:

                        A 2019-ben kibocsátandó euroérmék engedélyezett mennyisége

                        Forgalomba hozatalra szánt érmék

                        Gyűjtőknek szánt érmék
                        (forgalomba hozatalra nem szánt)

                        Az érmekibocsátás mennyisége

                        (millió EUR)

                        (millió EUR)

                        (millió EUR)

                        Belgium

                        46,0

                        1,0

                        47,0

                        Németország

                        401,0

                        231,0

                        632,0

                        Észtország

                        10,2

                        0,3

                        10,5

                        Írország

                        11,0

                        0,5

                        11,5

                        Görögország

                        110,9

                        0,6

                        111,5

                        Spanyolország

                        357,2

                        30,0

                        387,2

                        Franciaország

                        235,8

                        50,1

                        285,9

                        Olaszország

                        204,2

                        2,1

                        206,3

                        Ciprus

                        13,5

                        0,1

                        13,6

                        Lettország

                        15,7

                        0,2

                        15,9

                        Litvánia

                        22,0

                        0,7

                        22,7

                        Luxemburg

                        12,4

                        0,2

                        12,6

                        Málta

                        9,0

                        0,2

                        9,2

                        Hollandia

                        25,0

                        3,0

                        28,0

                        Ausztria

                        73,2

                        153,4

                        226,6

                        Portugália

                        43,1

                        2,5

                        45,6

                        Szlovénia

                        22,0

                        1,5

                        23,5

                        Szlovákia

                        17,0

                        1,2

                        18,2

                        Finnország

                        15,0

                        10,0

                        25,0

                           Összesen

                           1 644,2

                           488,6

                           2 132,8

            2. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a határozat a címzettekkel történő közlése napján lép hatályba.

            3. cikk
            Címzettek
            E határozat címzettjei azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro.

            Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. december 12-én.

                  az EKB elnöke

               Mario DRAGHI

            (1)  HL L 328., 2015.12.12., 123. o.


title: A Tanács határozata (2018. december 17.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának három, bolgár, horvát és olasz tagja kinevezéséről

text:
                  21.12.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 460/9

         A TANÁCS HATÁROZATA
         (2018. december 17.)
         az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának három, bolgár, horvát és olasz tagja kinevezéséről
         (2018/C 460/08)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
         tekintettel a Bizottság által a munkáltatói szervezetek képviselői vonatkozásában a Tanácsnak benyújtott jelöltlistákra,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2018. július 16-i határozatával (2) és annak helyesbítésével (3) a 2018. szeptember 18-tól2021. szeptember 17-ig tartó időszakra kinevezte az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

                     (2)

                     A Bizottság a munkáltatói szervezetek képviselői vonatkozásában három jelölést terjesztett elő,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A Tanács a 2021. szeptember 17-ig tartó időszakra a következő három személyt nevezi ki az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjaivá:
            A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI:

                        Bulgária

                        Daniela SZIMIDCSIEVA

                        Horvátország

                        Jasminka MARTINOVIĆ

                        Olaszország

                        Alfonso BALSAMO

            2. cikk
            A Tanács a még nem jelölt tagokat egy későbbi időpontban nevezi ki.

            3. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. december 17-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               E. KÖSTINGER

            (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

            (2)  A Tanács határozata (2018. július 16.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának megújításáról (2018/C 253/03) (HL C 253., 2018.7.19., 9. o.).

            (3)  Helyesbítés az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának megújításáról szóló 2018. július 16-i tanácsi határozathoz (HL C 325., 2018.9.14., 20. o.).


               21.12.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 463/89

      P8_TA(2018)0030
      Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálata
      Az Európai Parlament 2018. február 7-i határozata az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatáról (2017/2233(ACI))
      (2018/C 463/21)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Elnökök Értekezlete 2017. október 5-i határozatára,

                  —

                  tekintettel a Parlament és a Bizottság elnökének levélváltásaira, különösen az utóbbi 2017. október 2-i keltezésű levelére, amelyben egyetért a Parlament elnöke által 2017. szeptember 7-én előterjesztett szövegezési javaslatokkal,

                  —

                  tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (1) és annak módosítástervezeteire,

                  —

                  tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 17. cikkének (3) és (7) bekezdésére, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 245. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkére,

                  —

                  tekintettel az EUMSZ 295. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Bizottság 2017. évi munkaprogramjára (2),

                  —

                  tekintettel az európai uniós választójog reformjáról szóló, 2015. november 11-i állásfoglalására (3)

                  —

                  tekintettel „a biztosok pénzügyi érdekeltségi nyilatkozatairól – iránymutatások” című, 2016. december 1-jei állásfoglalására (4),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kihasználása révén történő javításáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (5),

                  —

                  tekintettel az uniós intézmények átláthatóságáról, elszámoltathatóságáról és feddhetetlenségéről szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (6),

                  —

                  tekintettel az Európai Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódexről szóló, 2017. szeptember 12-i bizottsági határozattervezetre, különösen annak az európai politikában való, a megbízatás ideje alatti részvételről szóló 10. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által készített, „A biztosok magatartási kódexe – a hatékonyság és eredményesség javítása” című tanulmány frissített változatára,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 140. cikkének (1) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A8-0006/2018),

                  A.

                  mivel az EUSZ 10. cikkének (1) bekezdése szerint az Unió működése a képviseleti demokrácián alapul, és mivel a Bizottság az Unió végrehajtó szerveként döntő szerepet játszik az Unió működésében;

                  B.

                  mivel az EUSZ 10. cikkének (3) bekezdése és 11. cikke az Unió polgárai számára jogot biztosít az Unió demokratikus életében való részvételre;

                  C.

                  mivel az EUSZ 17. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy feladatai ellátása során a Bizottság teljes mértékben független, hogy a Bizottság tagjait általános alkalmasságuk és európai elkötelezettségük alapján kell kiválasztani, olyan személyek közül, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, és hogy nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat semmilyen kormánytól, intézménytől, szervtől vagy más szervezettől;

                  D.

                  mivel a módosítások tervezetének célja az EUSZ 17. cikkének (7) bekezdésével összhangban a demokratikus elvek végrehajtása a Bizottság elnökének megválasztásakor;

                  E.

                  mivel a módosítások tervezete lehetővé teszi, hogy a Bizottság tagjai anélkül induljanak az európai szintű választásokon, hogy le kellene mondaniuk;

                  F.

                  mivel a tagállamok esetében bevett gyakorlat, hogy a kormány tagjai anélkül indulnak a nemzeti parlamenti választásokon, hogy le kellene mondaniuk;

                  G.

                  mivel a módosítások tervezete azt is lehetővé teszi, hogy az európai szintű politikai pártok a Bizottság tagjait a Bizottság elnöki tisztségére pályázó „csúcsjelöltként” (ún. Spitzenkandidaten) indítsák;

                  H.

                  mivel az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány (7) felülvizsgálatára irányuló javaslatában a Parlament már hangot adott annak, hogy támogatja a Szerződésben egyértelműen rögzített ún. „Spitzenkandidaten” folyamatot;

                  I.

                  mivel az EUSZ 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához; és mivel az EUSZ 10. cikkének (3) bekezdése és 11. cikkének (1) bekezdése kiterjeszti ezt a polgárokra és az érdekképviseleti szervezetekre;

                  J.

                  mivel a módosítások tervezete rendelkezik – a Bizottság kampányt folytató tagjaira nézve továbbra is érvényes – átláthatóság, pártatlanság, titoktartás és kollegialitás védelmét szolgáló szükséges biztosítékokról is;

                  K.

                  mivel a módosítások tervezete kötelezővé teszi a Bizottság elnöke számára, hogy értesítse a Parlamentet az EUMSZ 245. cikkében és az Európai Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódexben foglalt függetlenség, feddhetetlenség és körültekintés elvei tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tett intézkedésekről, amikor biztosok jelöltként indulnak az európai szintű választások kampányában;

                  L.

                  mivel a módosítások tervezete szerint a Bizottság tagjai nem használhatják a választási kampánnyal kapcsolatos tevékenységekre a Bizottság emberi és anyagi erőforrásait;

                  1.

                  emlékeztet arra, hogy a Bizottság elnökét az Európai Parlament az Európai Tanács javaslata alapján, az európai szintű választások eredményének figyelembevételével és a megfelelő konzultációk lefolytatását követően választja majd meg, és hogy ezért – ahogyan 2014-ben is történt – az európai szintű politikai pártok csúcsjelölteket („Spitzenkandidaten”) állítanak majd, annak érdekében, hogy az európai szintű választások keretében az uniós polgárok dönthessenek az Európai Bizottság elnöki tisztségét betöltő személyről;

                  2.

                  emlékeztet arra, hogy az ún. Spitzenkandidaten folyamat tükrözi az Európai Parlament és az Európai Tanács közötti, a Szerződésekben előírt intézményközi egyensúlyt; hangsúlyozza továbbá, hogy ez az Unió parlamenti dimenziójának megerősítésére irányuló további lépés olyan elv, amely nem változtatható meg;

                  3.

                  hangsúlyozza, hogy ha az Európai Tanács nem csatlakozik az ún. Spitzenkandidaten folyamathoz, azt kockáztatja, hogy a Bizottság elnöki tisztségére olyan jelölt számára kéri majd a Parlament jóváhagyását, aki nem rendelkezik elegendő parlamenti többséggel;

                  4.

                  felhívja a figyelmet, hogy az Európai Parlament készen áll arra, hogy a Bizottság elnökének beiktatási eljárása során elutasítson majd minden olyan jelöltet, aki nem volt ún. Spitzenkandidat az európai szintű választásokat megelőzően;

                  5.

                  úgy véli, hogy az ún. Spitzenkandidaten folyamat szintén hozzájárul az átláthatósághoz, mivel a Bizottság elnöki tisztségére pályázó személyek az európai szintű választások előtt ismertté válnak, nem pedig csak azt követően, mint ahogyan az korábban történt;

                  6.

                  hangsúlyozza, hogy az európai szintű választásokat megelőzően az ún. Spitzenkandidaten folyamat előmozdítja az uniós polgárok politikai tudatosságát, valamint erősíti a Parlament és a Bizottság politikai legitimitását azáltal, hogy a választók döntésével közvetlenebbül összeköti e két szerv megválasztását; elismeri ezért az ún. Spitzenkandidat elv a Bizottság politikai jellege erősítésének céljához való jelentős hozzáadott értékét;

                  7.

                  azon a véleményen van, hogy a Bizottság politikai legitimitása tovább erősödne, ha több megválasztott európai parlamenti képviselőt neveznének ki a Bizottság tagjának;

                  8.

                  emlékeztet arra, hogy a 2014-es európai szintű választásokat megelőzően valamennyi jelentősebb európai szintű politikai párt átvette az ún. Spitzenkandidaten folyamatot és megnevezte, hogy ki jelöl a Bizottság elnöki tisztségére, valamint hogy nyilvános vitákra került sor a jelöltek között, amelyek a Szerződésekben előírt intézményközi egyensúlyt tükröző alkotmányos és politikai gyakorlatot eredményeztek;

                  9.

                  úgy véli, hogy 2014-ben az ún. Spitzenkandidaten folyamat sikeresnek bizonyult, és hangsúlyozza, hogy a 2019-es európai szintű választások alkalmat adnak majd e gyakorlat megszilárdítására;

                  10.

                  arra ösztönzi az európai szintű politikai pártokat, hogy nyílt, átlátható és demokratikus versenyt követően jelöljék meg az ún. Spitzenkandidaten jelöltjüket;

                  11.

                  úgy véli, hogy a módosítások tervezete összhangban van az EUSZ 10. cikkének (1) bekezdésével és 17. cikkének (7) bekezdésével, és üdvözli a tervezetet, amely előrelépést jelent a Bizottság elnökének megválasztását szolgáló demokratikus folyamat megszilárdításában;

                  12.

                  tudomásul veszi az Európai Bizottság tagjaira vonatkozó felülvizsgált magatartási kódex hatálybalépését, amelynek célja, hogy pontosítsa a Bizottság tagjaira háruló kötelezettségeket hivatali megbízatásuk alatt és annak megszűnését követően; emlékeztet az Európai Parlament által már megfogalmazott véleményekre, többek között a Bizottság korábbi tagjai esetében a hivatali megbízatásuk megszűnését követően alkalmazandó várakozási idő, az átláthatóság, a független etikai bizottság kinevezése és az európai szintű választások kampányában való részvétel tekintetében;

                  13.

                  fontosnak tartja, hogy a Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódex szigorú normákat tartalmazzon az átláthatóság, a pártatlanság és a biztosítékok tekintetében, a Bizottság kampányban részt vevő tagjai esetleges összeférhetetlenségének elkerülése érdekében;

                  14.

                  emlékeztet arra, hogy kérte a Bizottság korábbi tagjaira hivatali megbízatásuk megszűnését követően alkalmazandó hároméves várakozási idő bevezetését;

                  15.

                  jóváhagyja az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás e határozat mellékletét képező módosításait;

                  16.

                  utasítja elnökét, hogy a Bizottság elnökével együtt írja alá a módosításokat, valamint gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

                  17.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és mellékletét a Bizottságnak, és tájékoztatás céljából a Tanácsnak valamint a tagállamok parlamentjeinek.

         (1)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

         (2)  A Bizottság 2016. október 25-i közleménye: „A Bizottság 2017. évi munkaprogramja – Építsünk olyan Európát, amely védelmet nyújt, eszközöket ad polgárai kezébe és garantálja a biztonságot” (COM(2016)0710).

         (3)  HL C 366., 2017.10.27., 7. o.

         (4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0477.

         (5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0049.

         (6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0358.

         (7)  A 93/81/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi határozattal (HL L 33., 1993.2.9., 15. o.) és a 2002/772/EK, Euratom tanácsi határozattal (HL L 283., 2002.10.21., 1. o.) módosított 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz (HL L 278., 1976.10.8., 1. o.) csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány.

            MELLÉKLET

            Megállapodás az Európai Parlament és az Európai Bizottság között az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 4. pontjának módosításáról

            (E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a Hivatalos Lapban közzétett megállapodással (HL L 45., 2018. február 17., 46. o.))


               21.12.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 463/73

      P8_TA(2018)0022
      A peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság létrehozása
      Az Európai Parlament 2018. február 6-i határozata a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság létrehozásáról, feladatairól, összetételéről és megbízatásának idejéről (2018/2534(RSO))
      (2018/C 463/16)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Elnökök Értekezlete határozatra irányuló javaslatára,

                  —

                  tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

                  —

                  tekintettel az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerek értékeléséhez és engedélyezéséhez használt egységes alapelvek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. június 10-i 546/2011/EU bizottsági rendeletre (2),

                  —

                  tekintettel az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a glifozát hatóanyag jóváhagyása érvényességének meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. június 29-i (EU) 2016/1056 bizottsági végrehajtási rendeletre (3) és az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a glifozát hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. augusztus 1-i (EU) 2016/1313 bizottsági végrehajtási rendeletre (4),

                  —

                  tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2324 bizottsági végrehajtási rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel a glifozát hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyására, továbbá az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről szóló, 2016. április 13-i (6) és 2017. október 24-i (7) állásfoglalására,

                  —

                  tekintettel európai ombudsman által az Európai Bizottság növényvédő szerek (peszticidek) engedélyezésével és forgalomba hozatalával kapcsolatos gyakorlatairól szóló, 2016. február 18-i 12/2013/MDC ügyben hozott határozatára,

                  —

                  tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

                  —

                  tekintettel a Bíróság C-442/14. számú, Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting kontra College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden ügyben hozott 2016. november 23-i ítéletére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 197. cikkére,

                  A.

                  mivel aggályok merültek fel a glifozát értékelése kapcsán, különösen az értékelés függetlenségére, tárgyilagosságára és átláthatóságára, 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) osztályozási kritériumainak megfelelő alkalmazására, valamint a releváns iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció megfelelő használatára vonatkozóan;

                  B.

                  mivel aggályok merültek fel az 1107/2009/EK rendeletben meghatározott jóváhagyási kritériumok és elővigyázatossági elv Bizottság általi alkalmazása kapcsán a glifozát jóváhagyása érvényességének 2016. évi technikai meghosszabbításakor, az (EU) 2016/1313 végrehajtási rendelet elfogadásakor, valamint az (EU) 2017/2324 végrehajtási rendelet elfogadásakor;

                  1.

                  úgy határoz, hogy a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottságot hoz létre, melynek szigorúan meghatározott feladatai az alábbiak lesznek:

                              a)

                              a peszticidek engedélyezési eljárásának vizsgálata és értékelése az Unióban, ideértve a használt módszertant és annak tudományos minőségét, az eljárás függetlenségét az iparágtól, valamint a döntéshozatali folyamat és eredményei átláthatóságát;

                              b)

                              a hatóanyagok, többek között a glifozát jóváhagyásának – vagy a jóváhagyás meghosszabbításának – tudományos értékelésében az illetékes uniós ügynökségek által vétett lehetséges hibák, valamint az uniós ügynökségeknek a vonatkozó hatályos uniós előírásoknak, iránymutatásoknak és magatartási kódexeknek való megfelelésének bizonyítékokon alapuló megközelítést alkalmazó vizsgálata és értékelése;

                              c)

                              annak vizsgálata és értékelése, hogy a Bizottság az 1107/2009/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően járt-e el, amikor a glifozát jóváhagyási feltételeivel és a glifozát jóváhagyásának meghosszabbítási feltételeivel kapcsolatos határozatokat hozott;

                              d)

                              a lehetséges összeférhetetlenségek vizsgálata és értékelése a jóváhagyási eljárás valamennyi szintjén, beleértve az 1107/2009/EK rendelet szerinti értékelési jelentés készítéséért felelős referens tagállam nemzeti testületeinek szintjét;

                              e)

                              annak vizsgálata és értékelése, hogy a hatóanyagok értékeléséért és osztályozásáért felelős uniós ügynökségek megfelelő személyzettel rendelkeznek-e, és megfelelő finanszírozásban részesülnek-e kötelezettségeik teljesítéséhez; a független kutatás és tesztelés megrendelésének és/vagy végrehajtásának és ezek finanszírozásának vizsgálata és értékelése;

                              f)

                              ajánlások készítése, amelyeket szükségesnek ítél a peszticidek uniós engedélyezési eljárása tekintetében ahhoz, hogy megvalósuljon az emberek és állatok egészségének és a környezetnek a magas szintű védelme; e célból látogatások és meghallgatások megvalósítása az uniós intézmények és érintett ügynökségek, valamint nemzetközi és nemzeti intézmények, nem kormányzati szervezetek és magánszervezetek részvételével;

                  2.

                  hangsúlyozza, hogy a különbizottság valamennyi ajánlását ismertetni kell a Parlament illetékes állandó bizottságával, amely adott esetben nyomon követi azt;

                  3.

                  úgy határoz, hogy a különbizottság hatáskörébe tartozó területtel kapcsolatos európai uniós jogszabályok elfogadását, nyomon követését és végrehajtását érintő ügyekért felelős állandó parlamenti bizottságok hatásköre és a rendelkezésükre álló erőforrások változatlanok maradnak;

                  4.

                  úgy határoz, hogy amennyiben a különbizottság munkája bizalmas jellegű meghallgatást, személyes adatokat magában foglaló tanúvallomást, vagy hatóságokkal és testületekkel bizalmas információkról, többek között az 1107/2009/EK rendelet 63. cikke szerint bizalmasnak nyilvánított tudományos vizsgálatokról vagy azok részeiről folytatott eszmecserét vagy meghallgatást foglal magában, az érintett ülést zárt ajtók mögött kell megtartani; úgy határoz továbbá, hogy a tanúknak és a szakértőknek joguk van arra, hogy zárt ülés keretében tegyenek nyilatkozatot vagy tanúvallomást;

                  5.

                  úgy határoz, hogy a nyilvános ülésekre meghívott személyek listáját, az ilyen üléseken részt vevő személyek listáját és az ilyen ülések jegyzőkönyvét nyilvánosságra kell hozni;

                  6.

                  úgy határoz, hogy a különbizottsághoz eljuttatott bizalmas dokumentumokat az eljárási szabályzat 210a. cikkében foglalt eljárás szerint kell értékelni; úgy határoz továbbá, hogy az ilyen információt kizárólag a különbizottság végleges jelentésének elkészítéséhez lehet felhasználni;

                  7.

                  úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat 199. cikke (1) bekezdésének megfelelően a különbizottság 30 tagú lesz;

                  8.

                  úgy határoz, hogy a különbizottság megbízatása kilenc hónapra szól, kivéve, ha a Parlament ezt az időszakot a lejárta előtt meghosszabbítja, és a különbizottság megbízatása az alakuló ülésének napjától kezdődik; úgy határoz, hogy a különbizottságnak végleges jelentést kell benyújtania a Parlamentnek, amely tartalmazza a meghozandó intézkedésekre vagy kezdeményezésekre irányuló ténymegállapításokat és ajánlásokat.

         (1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

         (2)  HL L 155., 2011.6.11., 127. o.

         (3)  HL L 173., 2016.6.30., 52. o.

         (4)  HL L 208., 2016.8.2., 1. o.

         (5)  HL L 333., 2017.12.15., 10. o.

         (6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0119.

         (7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0395.

         (8)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

         (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).


               21.12.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 463/82

      P8_TA(2018)0028
      Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: két felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazásának kezdőnapja
      Az Európai Parlament határozata az (EU) 2017/2358 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2017/2359 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az alkalmazásuk kezdőnapja tekintetében történő módosításáról szóló 2017. december 20-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA))
      (2018/C 463/19)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)08681) (a továbbiakban: a felhatalmazáson alapuló módosító rendelet),

                  —

                  tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2018. január 24-i levélre,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

                  —

                  tekintettel a biztosítási értékesítésről szóló, 2016. január 20-i (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 25. cikke (2) bekezdésére, 28. cikke (4) bekezdésére, 29. cikke (4) és (5) bekezdésére, 30. cikke (6) bekezdésére és 39. cikke (5) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2018. február 6-án járt le – nem érkezett kifogás,

                  A.

                  mivel a felhatalmazáson alapuló módosító rendeletet 2018. február 23-tól, az (EU) 2017/2358 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet és az (EU) 2017/2359 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet („a két felhatalmazáson alapuló rendelet”) alkalmazásának kezdőnapjától kell alkalmazni, és a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása ahhoz vezethet, hogy a két felhatalmazáson alapuló rendelet a Bizottság által az (EU) 2016/97 irányelvnek („IDD”) a tagállami átültető intézkedések alkalmazásának kezdőnapja tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatban (COM(2017)0792) javasolt módosított időpontnál, 2018. október 1-jénél hamarabb lép hatályba;

                  B.

                  mivel a felhatalmazáson alapuló módosító rendelet gyors közzététele a Hivatalos Lapban lehetővé tenné a két felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazási kezdőnapjának összehangolását az IDD alkalmazásának módosított kezdőnapjával;

                  C.

                  mivel ez összhangban áll a Parlamentnek a két felhatalmazáson alapuló rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről szóló, 2017. október 25-i határozatával (2), amelyben kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy az IDD alkalmazásának időpontját el lehet-e halasztani 2018. október 1-jére;

                  1.

                  kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló módosító rendelettel szemben nem emel kifogást;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

         (1)  HL L 26., 2016.2.2., 19. o.

         (2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0404 és P8_TA(2017)0405.