title: A Politikai és Biztonsági Bizottság CHAD/2/2008 határozata ( 2008. március 18. ) az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai művelete tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról

text:
               17.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 107/60

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG CHAD/2/2008 HATÁROZATA

   (2008. március 18.)
   az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai művelete tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról
   (2008/313/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik albekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről (EUFOR Tchad/RCA művelet) szóló, 2007. október 15-i 2007/677/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 10. cikke (5) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2007/677/KKBP együttes fellépés 10. cikkének (5) bekezdése szerint a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az EUFOR Tchad/RCA művelet tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásához szükséges megfelelő határozatokat.

               (2)

               A 2000. december 7., 8., és 9-i nizzai, és 2002. október 24-i és 25-i brüsszeli Európai Tanács következtetései megállapították a harmadik államok válságkezelési műveletekben való részvételére és a hozzájáruló felek bizottságának létrehozására vonatkozó szabályokat.

               (3)

               A hozzájáruló felek bizottsága kulcsszerepet fog játszani a művelet napi irányításában. Ez lesz az a fő fórum, amelyen a hozzájáruló államok együttesen intézhetik a saját haderőiknek az EUFOR Tchad/RCA művelet során való bevetésével kapcsolatos kérdéseket. A művelet politikai és stratégiai irányítását gyakorló PBB figyelembe veszi a hozzájáruló felek bizottsága által kifejezett szempontokat.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A bizottság létrehozása és megbízatása
   Az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai művelete tekintetében létrejön a hozzájáruló felek bizottsága (HFB). A HFB megbízatását az Európai Tanács nizzai és brüsszeli következtetései állapították meg.
   2. cikk
   Összetétel
   (1)   A HFB tagjai a következők:

               —

               az EU-tagállamok képviselői,

               —

               a mellékletben említett, a műveletben részt vevő és jelentős katonai hozzájárulást nyújtó harmadik államok képviselői.

         (2)   Az EU műveleti parancsnoka, az Európai Unió Katonai Törzsének főigazgatója, vagy ezek képviselői, valamint a Bizottság képviselői részt vesznek a HFB ülésein.
   (3)   Más személyek adott esetben meghívást kaphatnak a megbeszélés megfelelő részeire.
   3. cikk
   Az elnök
   A művelet során a HFB elnöki tisztét az elnökség előjogainak sérelme nélkül a főtitkár/főképviselő, vagy annak képviselője tölti be az elnökséggel, az Európai Unió Katonai Bizottsága (EUKB) elnökével vagy az EUKB elnöke képviselőjével szoros együttműködésben.
   4. cikk
   Ülések
   (1)   A HFB-t az elnök rendszeresen hívja össze. A körülményektől függően az elnök saját kezdeményezésére vagy bármely tag kérésére rendkívüli ülést hívhat össze.
   (2)   Az elnök az ülést megelőzően körbeküldi az ülés tervezett napirendjét és az üléshez kapcsolódó anyagokat. Valamennyi ülést követően ki kell osztani az ülésekről készült összefoglalót.
   5. cikk
   Az eljárás
   (1)   A (3) bekezdésben előírtak kivételével, és a Politikai és Biztonsági Bizottság hatáskörének és az EU műveleti parancsnoka kötelezettségeinek a sérelme nélkül

               —

               a műveletek napi irányításával kapcsolatos HFB-határozatok meghozatalához a művelethez hozzájáruló államok képviselőinek egyhangú szavazata szükséges,

               —

               a HFB tagjainak egyhangú szavazata szükséges, amikor a HFB a műveletek tervezésével kapcsolatos esetleges kiigazításokra vonatkozó ajánlásokat tesz, ideértve a célkitűzések esetleges kiigazítását is.

         Valamely tag távolléte az egyhangú szavazást nem zárja ki.
   (2)   Az elnök megállapítja, hogy a tanácskozáson való részvételre jogosult államok képviselőinek többsége jelen van.
   (3)   Valamennyi eljárási kérdést az ülésen jelen lévő tagok egyszerű többségi szavazatával kell rendezni.
   (4)   Dánia nem vesz részt a Bizottság határozatainak meghozatalában.
   6. cikk
   Titoktartás
   (1)   A HFB üléseire és eljárási rendjére a Tanács biztonsági szabályzatát kell alkalmazni. Különösen a bizottság képviselőinek a megfelelő biztonsági átvilágítással kell rendelkezniük.
   (2)   A HFB tanácskozásaira a szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik, kivéve ha a HFB egyhangúlag másként határoz.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. március 18-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         M. IPAVIC

      (1)  HL L 279., 2007.10.23., 21. o.

      MELLÉKLET
      A 2. cikk (1) bekezdésében említett harmadik állam(ok)

                  —

                  Albánia


title: A Tanács (KKBP) 2017/345 határozata (2017. február 27.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat módosításáról

text:
               28.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 50/59

         A TANÁCS (KKBP) 2017/345 HATÁROZATA
   (2017. február 27.)
   a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2016. május 27-én elfogadta a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal (KNDK) szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozatot (1), amely többek között végrehajtotta az ENSZ Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) és 2270 (2016) sz. határozatait.

               (2)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2016. november 30-án elfogadta a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatot, amelyben igen súlyos aggodalmának adott hangot a KNDK által 2016. szeptember 9-én végzett, az ENSZ Biztonsági Tanács vonatkozó határozatait sértő kísérleti atomrobbantás miatt, ismét elítélte a KNDK folyamatban lévő, nukleáris és ballisztikus rakétákkal kapcsolatos tevékenységeit, amelyek súlyosan sértik az ENSZ Biztonsági Tanács vonatkozó határozatait, valamint megállapította, hogy a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető egyértelmű veszély továbbra is fennáll a régióban és tágabb környezetében.

               (3)

               A 2321 (2016) sz. határozatban az ENSZ Biztonsági Tanácsa azzal kapcsolatban ad hangot aggodalmának, hogy a KNDK-ba belépő vagy az országot elhagyó személyek személyes poggyászát vagy feladott csomagját olyan termékek szállítására használják fel, amelyek szolgáltatását, eladását és átadását tiltják az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016) és a 2321(2016) sz. ENSZ BT-határozatok, továbbá pontosítja, hogy az ilyen poggyászok és csomagok a 2270 (2016) sz. ENSZ BT-határozat 18. pontjának végrehajtása tekintetében „rakománynak” számítanak, és utal a rakomány átvizsgálásának kötelezettségére.

               (4)

               A 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozattal az ENSZ Biztonsági Tanácsa felszólítja a tagállamokat a KNDK-ba kiküldött diplomáciai és konzuli személyzet létszámának csökkentésére.

               (5)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatában aggályát fejezi ki amiatt, hogy vasúton vagy közúton tiltott termékek szállítására kerülhet sor a KNDK-ba, vagy a KNDK-ból, és kiemeli, hogy a 2270 (2016) sz. ENSZ BT-határozat 18. pontjában meghatározott, a tagállamokon belüli vagy azok területén keresztül továbbított rakomány átvizsgálására vonatkozó kötelezettség a vasúton és a közúton szállított rakományra is vonatkozik.

               (6)

               A 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozat megjegyzi, hogy a végrehajtása, valamint az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013) és a 2270 (2016) sz. ENSZ BT-határozatok végrehajtása tekintetében a „továbbítás” fogalma kiterjed – ám nem korlátozódik – arra az esetre is, amikor magánszemélyek valamely állam nemzetközi repülőterének termináljain egy másik államban található úti céljuk felé tartva áthaladnak, függetlenül attól, hogy a szóban forgó személyek a repülőtéren átesnek-e vám- vagy útlevél-ellenőrzésen.

               (7)

               A 2321 (2016) sz. határozat maximálja a KNDK-ból importálható szén teljes mennyiségét, valamint létrehoz egy ennek a nyomon követésére és ellenőrzésére szolgáló mechanizmust. E mechanizmus részeként a KNDK-ból szenet importáló ENSZ-tagállamoknak rendszeresen ellenőrizniük kell az ENSZ honlapján, hogy a szénimport mennyisége nem érte-e el a meghatározott teljes mennyiséget.

               (8)

               Az ENSZ BT a 2321 (2016) sz. határozatában emlékeztet arra, hogy a KNDK diplomáciai képviselőinek tilos személyes nyereségszerzés céljából a fogadó országban bármilyen szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytatni.

               (9)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatban aggályát fejezi ki amiatt, hogy a KNDK észak-koreai állampolgárokat küld más államokba dolgozni azzal a céllal, hogy azok ott konvertibilis valutában szerezzenek jövedelmet, amelyet az ázsiai ország később a nukleáris vagy ballisztikus rakétákkal kapcsolatos programjainak céljaira használ fel. Az ENSZ-BT felszólítja a tagállamokat, hogy tanúsítsanak éberséget e gyakorlatot illetően.

               (10)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatában ismét aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy nagy mennyiségű készpénz felhasználásával igyekeznek kikerülni a Biztonsági Tanács által foganatosított intézkedéseket, és felszólítja a tagállamokat, hogy legyenek tudatában e kockázatnak.

               (11)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatában kifejezi a helyzet békés, diplomáciai és politikai alapú megoldása melletti elkötelezettségét, megerősíti, hogy támogatja a hatoldalú megbeszéléseket, és azok újrakezdésére szólítja fel a feleket.

               (12)

               A 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozat értelmében a KNDK tevékenységét folyamatosan figyelemmel kell kísérni, az ENSZ Biztonsági Tanácsa pedig készen áll arra, hogy annak függvényében, hogy a KNDK betartja-e kötelezettségeit, szükség szerint megerősítse, módosítsa, felfüggessze vagy feloldja a vonatkozó intézkedéseket, valamint elkötelezett amellett, hogy további jelentős intézkedéseket vezessen be, amennyiben a KNDK újabb nukleáris kísérletet vagy fellövést hajt végre.

               (13)

               Az e határozatban foglalt egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges.

               (14)

               E határozat rendelkezéseinek uniós szintű hatékony végrehajtása érdekében indokolt, hogy a tagállamok a releváns információkat megosszák a többi tagállammal.

               (15)

               A (KKBP) 2016/849 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2016/849 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (1) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

                           „h)

                           a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozat 4. pontja értelmében jegyzékbe vett egyéb termékek, anyagok, felszerelések, áruk és technológiák;

                           i)

                           a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozat 7. pontja értelmében a szankcióbizottság által elfogadott, a hagyományos fegyverekhez felhasználható kettős felhasználású termékek és technológiák jegyzékében található bármely más termék.”

               2.

               A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Tilos a tagállamok állampolgárai részéről vagy a lobogójuk alatt hajózó hajó vagy valamely tagállamban lajstromozott légi jármű igénybevételével aranyat, titánium- és vanádiumércet, ritkaföldfémeket, valamint rezet, nikkelt, ezüstöt és cinket a KNDK-tól beszerezni, függetlenül attól, hogy azok származási helye a KNDK területén van-e.”

               3.

               A határozat a következő cikkel egészül ki:
               „6a. cikk
               (1)   Tilos a tagállamok állampolgárai részéről vagy a tagállamok lobogója alatt hajózó hajó vagy valamely tagállamban lajstromozott légi jármű igénybevételével szobrokat a KNDK-tól beszerezni, függetlenül attól, hogy azok származási helye a KNDK területén van-e.
               (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen jóváhagyását adta.
               (3)   Az Unió megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.”

               4.

               A határozat a következő cikkel egészül ki:
               „6b. cikk
               (1)   Tilos a tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok lobogója alatt hajózó hajó vagy valamely tagállamban lajstromozott légi jármű igénybevételével helikoptereket és vízi járműveket közvetlenül vagy közvetve a KNDK részére szolgáltatni, eladni vagy átadni, függetlenül attól, hogy azok származási helye a tagállamok területén van-e.
               (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen jóváhagyását adta.
               (3)   Az Unió megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.”

               5.

               A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „7. cikk
               (1)   Tilos a tagállamok állampolgárai részéről vagy a tagállamok lobogója alatt hajózó hajó vagy valamely tagállamban lajstromozott légi jármű igénybevételével szenet, vasat és vasércet a KNDK-tól beszerezni, függetlenül attól, hogy azok származási helye a KNDK területén van-e. Az Unió megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy meghatározza az e bekezdés hatálya alá tartozó termékek körét.
               (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a szén beszerzésére, amennyiben a beszerzést végző tagállam hitelt érdemlően bizonyítja, hogy a szóban fogó szén nem a KNDK-ból származik, és kizárólag azért szállították keresztül a KNDK-n, hogy kivitelére Raszon kikötőjéből kerülhessen sor, feltéve, hogy a tagállam ezekről az ügyletekről előre értesíti a szankcióbizottságot, és hogy ezen ügyletek nem termelnek bevételt a KNDK nukleáris vagy ballisztikus rakétákkal kapcsolatos programjai, illetve az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016) és a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatokkal, vagy e határozattal betiltott tevékenységei számára.
               (3)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó egyrészt a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozat elfogadásának időpontja és 2016. december 31-e között a KNDK-ból származó, az ENSZ tagállamokba irányuló teljes szénexport tekintetében, amennyiben annak összértéke nem haladja meg az 53 495 894 amerikai dollárt, vagy – ha azt éri el előbb – teljes mennyisége nem haladja meg az 1 000 866 tonnát, másrészt a 2017. január 1-jével kezdődően a KNDK-ból az összes ENSZ-tagállamba irányuló teljes szénexport tekintetében, amennyiben annak éves összértéke nem haladja meg a 400 870 018 amerikai dollárt, vagy – ha azt éri el előbb – teljes éves mennyisége nem haladja meg a 7 500 000 tonnát, amennyiben:

                           a)

                           a beszerzésekben nem vesz részt olyan személy vagy szervezet, aki vagy amely összefüggésbe hozható a KNDK nukleáris vagy ballisztikus rakétákkal kapcsolatos programjaival, vagy más, az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016) és a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozataival betiltott tevékenységeivel, ideértve a jegyzékbe vett személyeket és szervezeteket, a nevükben vagy irányításuk szerint eljáró személyeket és szervezeteket, közvetlenül vagy közvetve a tulajdonukban lévő vagy ellenőrzésük alatt álló szervezeteket, továbbá a szankciók megkerülésében segédkező személyeket vagy szervezeteket; és

                           b)

                           a beszerzések kizárólag észak-koreai állampolgárok megélhetési céljait szolgálják és nem termelnek bevételt az KNDK nukleáris vagy ballisztikus rakétákkal kapcsolatos programjai, illetve az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016) és a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatokkal betiltott tevékenységek számára.

                     (4)   Az a tagállam, amely közvetlenül a KNDK-tól szerez be szenet, a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozat V. mellékletében található formanyomtatványon – az adott hónap végét követő 30 napon belül – értesíti a szankcióbizottságot az egyes hónapokra vonatkozó beszerzés havi teljes mennyiségéről. A tagállam a szankcióbizottság részére küldött értesítésben foglalt ezen információt megküldi a többi tagállamnak és a Bizottságnak is.
               (5)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó olyan, vasra és vasércre vonatkozó ügyletekre, amelyekről megállapították, hogy kizárólag megélhetési célokat szolgálnak és nem termelnek bevételt a KNDK nukleáris vagy ballisztikus rakétákkal kapcsolatos programjai, illetve az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016), vagy a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatokkal betiltott tevékenységei számára.”

               6.

               A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „10. cikk
               (1)   Tilos köz- vagy magánforrásból származó pénzügyi támogatást nyújtani a KNDK-val való kereskedelemhez a KDNK-nak az ilyen kereskedelemben érintett állampolgárai vagy szervezetei számára, beleértve az exporthiteleket, garanciákat és biztosításokat.
               (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben a pénzügyi támogatás nyújtását a szankcióbizottság előzetesen eseti alapon jóváhagyta.”

               7.

               A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „14. cikk
               (1)   A KNDK-beli bankok – ideértve a KNDK Központi Bankját, annak fiókjait és leányvállalatait is – és a 13. cikk 2. pontjában említett egyéb pénzügyi szervezetek nem nyithatnak sem fiókokat, sem leányvállalatokat, sem képviseleti irodákat a tagállamok területén.
               (2)   Az (1) bekezdésben említett szervezeteknek a tagállamok területén már meglévő fiókjait, leányvállalatait és képviseleti irodáit a 2270 (2016) sz. ENSZ BT-határozat elfogadását követő 90 napon belül be kell zárni.
               (3)   A szankcióbizottság előzetes jóváhagyása nélkül a KNDK-beli bankok – ideértve a KNDK Központi Bankját, annak fiókjait és leányvállalatait is –, továbbá a 13. cikk 2. pontjában említett egyéb pénzügyi szervezetek:

                           a)

                           nem hozhatnak létre új közös vállalkozásokat a tagállamok joghatósága alá tartozó bankokkal;

                           b)

                           nem szerezhetnek tulajdoni részesedést a tagállamok joghatósága alá tartozó bankokban; és

                           c)

                           nem alakíthatnak ki és nem tarthatnak fenn levelezőbanki kapcsolatot a tagállamok joghatósága alá tartozó bankokkal.

                     (4)   A meglévő közös vállalkozásokat, tulajdoni részesedéseket és a KNDK-beli bankokkal már fennálló levelezőbanki kapcsolatokat a 2270 (2016) sz. ENSZ BT-határozat elfogadását követő 90 napon belül meg kell szüntetni.
               (5)   A tagállamok területén található, illetve a joghatóságuk alá tartozó pénzügyi intézmények számára tilos a KNDK-ban képviseleti irodákat, leányvállalatokat, fiókokat vagy bankszámlákat nyitni.
               (6)   A 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozat elfogadásától számított 90 napon belül meg kell szüntetni a KNDK-ban meglévő képviseleti irodákat, leányvállalatokat vagy bankszámlákat.
               (7)   A (6) bekezdés nem alkalmazandó, ha a szankcióbizottság eseti alapon úgy dönt, hogy az említett irodák, leányvállalatok vagy bankszámlák humanitárius segítségnyújtáshoz, a KNDK-ban a diplomáciai képviseletek által a diplomáciai és konzuli kapcsolatokról szóló bécsi egyezmények alapján végzett tevékenységekhez, az ENSZ, annak szakosított szervei vagy a kapcsolódó szervezetek által végzett tevékenységekhez; vagy az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016) vagy a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatokkal összhangban álló bármely más célból szükségesek.”

               8.

               A 16. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(6)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy – például megsemmisítéssel, működésképtelenné vagy használhatatlanná tétellel, raktározással vagy hatástalanítás céljából az eredet vagy végcél szerinti államoktól eltérő államba szállítással – lefoglalják és hatástalanítsák az ellenőrzések során azonosított olyan termékeket, amelyek szolgáltatása, eladása, átadása vagy kivitele az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016) vagy a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatok értelmében tilos, összhangban az alkalmazandó ENSZ BT-határozatok, köztük az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat értelmében fennálló kötelezettségeikkel.”

               9.

               A határozat a következő cikkel egészül ki:
               „18a. cikk
               (1)   Amennyiben a szankcióbizottság által jegyzékbe vett valamely hajó lobogó szerinti állama az Unió tagállama, úgy az érintett tagállam – ha a szankcióbizottság így rendelkezik – lobogója használatát megtiltja a hajó számára.
               (2)   Amennyiben a szankcióbizottság által jegyzékbe vett valamely hajó lobogó szerinti állama az Unió tagállama, úgy az érintett tagállam – ha a szankcióbizottság így rendelkezik – a szóban forgó hajót a kikötő szerinti állammal koordinálva a szankcióbizottság által kijelölt kikötőbe irányítja.
               (3)   Amennyiben a szankcióbizottság a jegyzékbe vételkor így rendelkezik, a tagállamok megtiltják a jegyzékbe vett hajóknak, hogy behajózzanak a kikötőikbe, kivéve a vészhelyzetet, valamint azt az esetet, ha a hajó a kiindulási kikötőjébe tér vissza.
               (4)   Amennyiben a szankcióbizottság a jegyzékbe vételkor így rendelkezik, a tagállamok vagyoni eszközök befagyasztásának tárgyává teszik a jegyzékbe vett hajót.
               (5)   A IV. melléklet tartalmazza az e cikk (1)–(4) bekezdésében említett, a szankcióbizottság által a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozat 12. pontja értelmében jegyzékbe vett hajókat.”

               10.

               A 20. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen jóváhagyását adta.”

                           b)

                           a (3) bekezdést el kell hagyni.

               11.

               A határozat a következő cikkel egészül ki:
               „20a. cikk
               Tilos hajóval vagy légi járművel nyújtott szolgáltatásoknak a KNDK-tól való beszerzése.”

               12.

               A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „21. cikk
               A tagállamok minden olyan hajót törölnek a hajólajstromból, amely a KNDK tulajdonában van, ellenőrzése alatt áll, vagy amelyet a KNDK működtet, és nem vesznek lajstromba olyan hajót, amelyet egy másik állam a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozat 24. pontja alapján törölt a lajstromból.”

               13.

               A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „22. cikk
               (1)   Tilos a KNDK-ban hajókat lajstromba vetetni, engedélyt szerezni ahhoz, hogy egy hajó a KNDK lobogóját használja, továbbá a KNDK lobogója alatt közlekedő hajót tulajdonolni, bérbe adni, működtetni, számára hajóosztályozást, tanúsítást vagy kapcsolódó szolgáltatást nyújtani, vagy rá biztosítást kötni.
               (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen jóváhagyását adta.
               (3)   Tilos a tagállamok állampolgárai által, illetve a tagállamok területéről biztosítási vagy viszontbiztosítási szolgáltatásokat nyújtani a KNDK tulajdonában lévő, ellenőrzése alatt álló, vagy a KNDK által – akár jogellenes módon is – működtetett hajók számára.
               (4)   A (3) bekezdés nem alkalmazandó, ha a szankcióbizottság eseti alapon azt állapítja meg, hogy a hajó által folytatott tevékenységek kizárólag olyan megélhetési célokat szolgálnak, amelyek nem járulnak hozzá KNDK-beli személyek vagy szervezetek jövedelemszerzési céljaihoz, vagy kizárólag humanitárius célokat szolgálnak.”

               14.

               A 23. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „(12)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy korlátozzák azt, hogy a KNDK kormányának tagjai és tisztviselői, valamint a KNDK fegyveres erőinek tagjai területükre belépjenek vagy azon átutazzanak, amennyiben e tagok vagy tisztviselők kapcsolatban állnak a KNDK nukleáris vagy ballisztikus rakétákkal kapcsolatos programjaival, illetve az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016) és a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatokkal betiltott egyéb tevékenységekkel.”

               15.

               A határozat a következő cikkel egészül ki:
               „24a. cikk
               (1)   Amennyiben valamely tagállam egy személyről megállapítja, hogy a KNDK valamely bankja vagy pénzügyi intézménye nevében vagy irányítása alatt dolgozik, a tagállamok – az alkalmazandó joggal összhangban – az említett személyt az állampolgársága szerinti államba történő hazatérése érdekében kiutasítják a területükről.
               (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben a személy jelenléte bírósági eljárás lefolytatásához vagy kizárólag orvosi, biztonsági vagy más humanitárius célból szükséges, vagy amennyiben a szankcióbizottság eseti alapon azt állapította meg, hogy a személy kiutasítása ellentétes lenne az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016) és a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatokban foglalt célkitűzésekkel.”

               16.

               A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „30. cikk
               (1)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy éberséget tanúsítsanak és megakadályozzák, hogy területükön vagy állampolgáraiktól a KNDK-beli állampolgárok olyan tudományágakkal kapcsolatos speciális oktatásban vagy képzésben részesüljenek – ideértve a magas szintű fizika, a magas szintű számítógépes szimuláció és a kapcsolódó informatika, a térinformatikai navigáció, a nukleáris technika, űrtechnológia, repüléstechnika és a kapcsolódó tudományágak, a fejlett anyagtudomány, a magas szintű vegyészeti technológia, a magas szintű gépgyártás, a magas szintű elektrotechnika és a magas szintű ipari technológia terén nyújtott oktatást vagy képzést –, amelyek elősegítenék a KNDK-nak a nukleáris fegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységeit és a nukleáris fegyverek hordozóeszközeinek fejlesztését.
               (2)   A tagállamok– az orvosi célú cserék kivételével – felfüggesztik az olyan személyek vagy csoportok részvételével folytatott tudományos és műszaki együttműködést, akiket vagy amelyeket a KNDK hivatalosan támogat, illetve akik vagy amelyek a KNDK-t képviselik, kivéve, ha:

                           a)

                           a nukleáris tudomány és technológia, az űrtechnológia és a repüléstechnika és -technológia, illetve a fejlett gyártási technikák és módszerek területén folytatott tudományos vagy műszaki együttműködés esetében a szankcióbizottság eseti alapon azt állapította meg, hogy az adott tevékenység nem segíti elő a KNDK-nak a nukleáris fegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységeit vagy a ballisztikus rakétákkal kapcsolatos programjait; vagy

                           b)

                           minden egyéb tudományos vagy műszaki együttműködés esetében az együttműködésben részt vevő tagállam azt állapítja meg, hogy az adott tevékenység nem segíti elő a KNDK-nak a nukleáris fegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységeit vagy a ballisztikus rakétákkal kapcsolatos programjait, és ezen megállapításáról előzetesen értesíti a szankcióbizottságot.”

               17.

               A határozat a következő cikkel egészül ki:
               „31a. cikk
               A KNDK diplomáciai és konzuli képviseletei, valamint azok KNDK-beli tagjai az Unióban nem lehetnek bankszámla tulajdonosai, továbbá az Unióban nem rendelkezhetnek bankszámla felett, kivéve egy bankszámlát abban a tagállamban, vagy azokban a tagállamokban, amelyben vagy amelyekben a képviselet található, illetve amelybe vagy amelyekbe tagjaikat akkreditálták.”

               18.

               A határozat a következő cikkel egészül ki:
               „31b. cikk
               (1)   Tilos ingatlant a KNDK részére, továbbá a KNDK általi vagy javára történő használatra a diplomáciai vagy konzuli tevékenységektől eltérő célból bérbe adni vagy más módon rendelkezésre bocsátani.
               (2)   Emellett tilos a KNDK-tól a KNDK területén kívül fekvő ingatlant bérelni.”

               19.

               A 33. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A Tanács a Biztonsági Tanács és a szankcióbizottság meghatározásai alapján végrehajtja a szükséges módosításokat az I. és a IV. mellékleten.”

               20.

               A határozat a következő cikkel egészül ki:
               „36a. cikk
               Az 1718 (2006), az 1874 (2009), a 2087 (2013), a 2094 (2013), a 2270 (2016) és a 2321 (2016) sz. ENSZ BT-határozatban előírt intézkedésektől eltérve, amennyiben a szankcióbizottság megállapítja, hogy mentesség biztosítására van szükség ahhoz, hogy megkönnyítsék a KNDK területén az ország polgári lakosságának támogatást és segítséget nyújtó nemzetközi, illetve nem kormányzati szervezetek munkáját, az érintett tagállam illetékes hatósága megadja a szükséges engedélyt.”

               21.

               A szöveg az e határozat mellékletében foglalt IV. melléklettel egészül ki.

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 27.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. MIZZI

      (1)  A Tanács (KKBP) 2016/849 határozata (2016. május 27.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2013/183/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2016.5.28., 79. o.).

      MELLÉKLET

            „IV. MELLÉKLET
            A 18a. cikkben említett hajók jegyzéke”


title: 2013/180/EU: A Tanács határozata ( 2013. április 22. ) az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. melléklete 3. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottság tagjainak kinevezéséről

text:
                  2013.4.23.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 111/48

         A TANÁCS HATÁROZATA
         (2013. április 22.)
         az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. melléklete 3. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottság tagjainak kinevezéséről
         (2013/180/EU)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkének (1) bekezdésére,
         tekintettel az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvre és különösen annak I. melléklete 3. cikkének (3) bekezdésére,
         tekintettel a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. melléklete 3. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottság működésére vonatkozó szabályokról szóló, 2005. január 18-i 2005/49/EK, Euratom tanácsi határozatra (1), és különösen annak melléklete 3. pontjára,
         tekintettel a Bíróság elnökének 2012. december 13-i ajánlására,
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. melléklete 3. cikkének (3) bekezdése előírja egy, a Bíróság, valamint a Törvényszék korábbi tagjai és elismert szaktudással rendelkező jogászok közül választandó, héttagú bizottság felállítását. Az említett bekezdésnek megfelelően a Tanács a Bíróság elnökének javaslata alapján határoz a bizottság tagjainak kinevezéséről.

                     (2)

                     A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. melléklete 3. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottság működésére vonatkozó szabályokról szóló, 2005. január 18-i 2005/49/EK, Euratom tanácsi határozat mellékletének 3. pontja úgy rendelkezik, hogy a bizottság elnökét a Tanács nevezi ki.

                     (3)

                     E rendelkezéseket alkalmazni kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A Tanács a 2012. november 10-től számított négyéves időtartamra a következő személyeket nevezi ki az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. melléklete 3. cikkének (3) bekezdése szerinti bizottság tagjaivá:

                        Pernilla LINDH, elnök

                        Pranas KŪRIS

                        Ján MAZÁK

                        Jörg PIRRUNG

                        Mihalis VILARAS

                        Roel BEKKER

                        Elena Simina TĂNĂSESCU

            2. cikk
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               E. GILMORE

            (1)  HL L 21., 2005.1.25., 13. o.


title: 2009/488/EK,Euratom: A Bizottság határozata ( 2009. június 11.) az Európai Bizottság és az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet (CERN) közötti egyetértési megállapodás megkötéséről (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               24.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 161/13

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2009. június 11.)
   az Európai Bizottság és az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet (CERN) közötti egyetértési megállapodás megkötéséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2009/488/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösség és az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet (CERN) 1994. október 10-én igazgatási megállapodást írt alá.

               (2)

               A bevezető tárgyalások megerősítették, hogy az Európai Kutatási Térséggel (EKT) kapcsolatos legújabb fejleményekre való tekintettel helyénvaló a Bizottság és a CERN közötti együttműködés megerősítése és bővítése.

               (3)

               Ennek megfelelően – egyetértési megállapodás formájában – új megállapodás készült, amely kiterjed az EKT megszilárdítására és továbbfejlesztésére irányuló közös tevékenységek keretében végzett együttműködés megerősítésére, a részecskefizika területén folytatott kutatásra vonatkozó európai stratégia végrehajtására és nyomon követésére, valamint a közös érdekű témákhoz kapcsolódó adatok cseréjére és az e témákról szóló vitákra, különösen az Európai Kutatási Térség megszilárdítása és továbbfejlesztése, valamint az említett stratégia területén, ideértve az utóbbi vonatkozásában a nem CERN-tag országokkal ápolt kapcsolatokat is.

               (4)

               A Bizottság állandó felhatalmazást kap a CERN Tanácsának európai stratégiai ülésein való részvételre és az azokon való felszólalásra, ugyanakkor fennmarad az Európai Közösségeknek 1985 óta fennálló azon joga is, hogy az említett Tanácsban megfigyelőként részt vegyenek (1).

               (5)

               Az egyetértési megállapodásnak semmilyen pénzügyi vonatkozása nincs, és abból semmilyen jogi kötelezettség nem ered,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Bizottság és az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet (CERN) között létrejött, az e határozat mellékletét képező egyetértési megállapodást a Bizottság jóváhagyja. Az egyetértési megállapodás értelemszerűen az 1994. október 10-én kötött igazgatási megállapodás helyébe lép.
   2. cikk
   Az Európai Bizottság és az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet között létrejött egyetértési megállapodást a Bizottság nevében Janez Potočnik tudományos és kutatási biztos írja alá.

      Kelt Brüsszelben, 2009. június 11-én.

            a Bizottság részéről

         Janez POTOČNIK

            a Bizottság tagja

      (1)  A CERN Tanácsának 1985. június 27–28-i határozata.
   MELLÉKLET

      EGYETÉRTÉSI MEGÁLLAPODÁS
      Az Európai Bizottság és az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet között
      Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) és a genfi (Svájc) székhelyű kormányközi szervezet, az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet (a továbbiakban: CERN); (a továbbiakban együttesen: a felek),
      FIGYELEMBE VÉVE,

                  —

                  az Európai Közösséget létrehozó szerződést és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződést, amelyek támogatják a kutatás, technológiai fejlesztés és demonstráció területén a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő együttműködést,

                  —

                  az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet létrehozásáról szóló 1953. július 1-jei, 1971. január 18-án módosított egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény), és különösen annak II. cikkét, amelyben az egyezményt aláíró országok a CERN-re bízták az európai országok között a részecskefizika (az anyag részecskéit és az azokra ható erőket vizsgáló fizikai szakág) területén folytatott alapkutatásokban folyó együttműködés – és nemzetközi együttműködés – irányítását,

                  —

                  az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket támogató keretprogramjait,

                  —

                  az Európai Kutatási Térséggel (EKT) kapcsolatos új perspektívákról szóló zöld könyvet (1), amely a CERN-hez hasonló kormányközi kutatási szervezetekkel fennálló együttműködés fokozását és partneri kapcsolat megerősítését sürgette (2), nevezetesen a kutatási programozás, képzés és a kutatók mobilitása, a kutatási infrastruktúra, a szellemi tulajdonjog és a nemzetközi együttműködés területén,

                  —

                  a részecskefizika területén folytatott kutatásra vonatkozó, 2006. július 14-én egyhangúlag elfogadott európai stratégiát,

                              —

                              amely révén a CERN Tanácsa (3) meghatározza, nyomon követi és naprakésszé teszi mind a gyorsító alapú, mind a nem gyorsító alapú részecskefizikára vonatkozó európai kutatási stratégiát, amely kitér a CERN-országok más országokkal és a világ más régióival – egyebek mellett a részecskefizikai kutatási infrastruktúrák témájában – folytatott tárgyalásokon való képviseletére,

                              —

                              és amely felismeri a CERN és az Európai Unió közötti kapcsolat megerősítésének szükségességét az említett stratégiához kapcsolódó területeken,

                  —

                  a CERN Tanácsában 2007. szeptemberben és 2008. márciusban jóváhagyott új, az európai stratégia meghatározására, nyomon követésére és naprakésszé tételére létrehozott szervezeti struktúrákat (lásd a CERN/2732/rev és CERN/2779 jelzetű dokumentumokban), ideértve a CERN Tanácsán belül szervezett speciális európai stratégiai üléseket is,

            FELISMERVE,
      az egyes felek felelősségét az említett, egymást erősítő területeken,
      A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:

                  1.

                  A felek – hatásköreik kellő figyelembevételével – együtt kívánnak működni az Európai Kutatási Térség megszilárdítása és továbbfejlesztése érdekében, azon belül a kutatási programozás, képzés és a kutatók mobilitása, a kutatási infrastruktúra, a szellemi tulajdonjog és a nemzetközi együttműködés területén. Ennek érdekében közös tevékenységeket alakíthatnak ki.

                  2.

                  A felek – hatásköreik kellő figyelembevételével – együtt kívánnak működni a részecskefizika területén folytatott kutatásra vonatkozó európai stratégia végrehajtásában és nyomon követésében. Ennek érdekében közös tevékenységeket alakíthatnak ki.

                  3.

                  A felek – hatásköreik, intézményi felépítésük és működési kereteik kellő figyelembevételével – adott esetben tájékoztatják egymást a közös érdekű kérdésekről, és megvitatják azokat, különös tekintettel az Európai Kutatási Térség, valamint a részecskefizika területén folytatott kutatásra vonatkozó európai stratégia megszilárdítását és továbbfejlesztését, illetve az említett stratégia vonatkozásában a nem CERN-tag országokkal ápolt kapcsolatokat érintő kérdésekre.

                  4.

                  Saját eljárásai függvényében a CERN Tanácsa állandó felhatalmazást ad a Bizottságnak az európai stratégiai ülésein való részvételre és az azokon való felszólalásra.

                  5.

                  Az Európai Közösségeknek 1985 óta fennálló azon joga, hogy a CERN Tanácsában megfigyelőként részt vegyenek, szintén fennmarad (4).

                  6.

                  A Bizottság biztosítja a CERN számára a jogot, hogy szakértőket javasoljon, akik a témával foglalkozó szakértői és tanácsadó testületek tagjai lehetnek. E szakértőket a Bizottság saját szabályzata és eljárásai alapján maga jelöli ki.

                  7.

                  A felek az egyetértési megállapodásban rögzített cél érdekében kapcsolattartó pontokat és kommunikációs mechanizmusokat hoznak létre.

                  8.

                  A felek éves rendszerességgel találkozót tartanak az elért eredmények számbavételére és adott esetben az együttműködés (és a közös tevékenységek) javítására kínálkozó további lehetőségek megvitatására, illetve potenciális szinergiák feltérképezésére.

                  9.

                  A felek megállapodásra törekszenek az egyetértési megállapodás értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekben.

                  10.

                  Az egyetértési megállapodás az 1994. október 10-én kötött igazgatási megállapodás helyébe lép.

         Készült két példányban Brüsszelben, 2009. június 17-én.

               a CERN részéről

            Torsten ÅKESSON

               a CERN Tanácsának elnöke

            Rolf-Dieter HEUER

               a Cern főigazgatója

               a Bizottság részéről

            Janez POTOČNIK

               a Bizottság tagja

      (1)  Az Európai Kutatási Térségről szóló zöld könyv alatt a Bizottság „Európai Kutatási Térség: új perspektívák” című, 2007. április 4-én elfogadott zöld könyve értendő: COM(2007) 161 végleges.

      (2)  A Bizottság és a CERN 1994. október 10-én írt alá igazgatási megállapodást.

      (3)  A CERN Tanácsa a CERN döntéshozó szerve, amely meghatározza a szervezet tevékenységének tudományos, műszaki és igazgatási irányvonalait (az egyezmény V. cikke).

      (4)  Az Európai Közösségek azon jogát, hogy megfigyelőként részt vegyenek a CERN Tanácsának ülésein, az utóbbi 1985. június 27–28-i határozatában biztosította.


title: 2010/464/CFSP: A Tanács 2010/464/KKBP határozata ( 2010. augusztus 6. ) az Európai Unió és az Ugandai Köztársaság közötti, az Európai Unió által vezetett ugandai misszió jogállásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről

text:
               24.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 221/1

         A TANÁCS 2010/464/KKBP HATÁROZATA
   (2010. augusztus 6.)
   az Európai Unió és az Ugandai Köztársaság közötti, az Európai Unió által vezetett ugandai misszió jogállásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (a továbbiakban: EUSz) és különösen annak 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSz) és különösen annak 218. cikke (5) bekezdésére, és 218. cikke (6) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. február 15-én elfogadta az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Szomália) szóló 2010/96/KKBP határozatot (1).

               (2)

               Az említett határozat 9. cikke úgy rendelkezik, hogy az EU által vezetett egységek és személyi állomány jogállásáról – beleértve az őket megillető kiváltságokat, mentességeket és a misszió végrehajtásához és zavartalan működtetéséhez szükséges további biztosítékokat is – az EUSz. 37. cikke értelmében, az EUMSz. 218. cikkének (3) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően megállapodás köthető.

               (3)

               A Tanács által 2010. március 11-én adott felhatalmazást követően a főképviselő a Tanács Főtitkárságának segítségével tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és az Ugandai Köztársaság közötti, az Európai Unió által vezetett ugandai misszió jogállásáról szóló megállapodásról (a továbbiakban: megállapodás).

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és az Ugandai Köztársaság közötti, az Európai Unió által vezetett ugandai misszió jogállásáról szóló megállapodást a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. VANACKERE

      (1)  HL L 44., 2010.2.19., 16. o.
    ---documentbreak---

               24.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 221/2

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és az Ugandai Köztársaság között az Európai Unió által vezetett ugandai misszió jogállásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ,
   a továbbiakban: Unió,
   egyrészről
   AZ UGANDAI KÖZTÁRSASÁG,
   a továbbiakban: a Fogadó állam,
   másrészről
   a továbbiakban együttesen: Felek,
   FIGYELEMBE VÉVE:
   hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) 2009. november 30-i, a szomáliai helyzetről szóló 1897 (2009) sz. határozatában emlékeztetett a Szomáliát támogató korábbi határozatokra, és megerősítette, hogy tiszteletben tartja Szomália szuverenitását, területi integritását, politikai függetlenségét és egységét,
   hogy az ENSZ BT hangsúlyozta továbbá, hogy Szomália hosszú távú biztonságának feltétele, hogy az átmeneti szövetségi kormány a dzsibuti megállapodás keretében és a nemzeti biztonsági stratégiával összhangban sikeresen létrehozza a nemzetbiztonsági erőt és a szomáliai rendőri erőt,
   a Fogadó állam védelmi miniszterének 2010. január 5-i levelét, melyben üdvözölte az Uniónak a szomáliai biztonsági ágazatot támogató tervezett misszióját, és felkérte az Uniót, hogy legalább egy évig vegyen részt a szomáliai biztonsági erőknek a Fogadó államban történő kiképzésében,
   az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló, 2010. február 15-i 2010/96/KKBP tanácsi határozatot (1),
   hogy ez a misszió nem végrehajtó misszió, ezért nem jár arra vonatkozó jogosultsággal, hogy a Fogadó állam beleegyezésétől függetlenül kényszerítő intézkedéseket hajtsanak végre,
   hogy e megállapodás nem érinti a Felek nemzetközi megállapodások és más, nemzetközi bíróságok létrehozásáról szóló okiratok – beleértve a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmányát – szerinti jogait és kötelezettségeit,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Hatály és fogalommeghatározások
   (1)   Ezt a megállapodást az Európai Unió által vezetett ugandai misszióra (a továbbiakban: EUTM Szomália) és annak személyi állományára kell alkalmazni.
   (2)   Ezt a megállapodást kizárólag a Fogadó állam területén kell alkalmazni.
   (3)   E megállapodás alkalmazásában:
   a)   „EUTM Szomália”: az EU-misszió parancsnoksága és a misszióban részt vevő nemzeti kontingensek, valamint ezek felszerelése és szállítóeszközei;
   b)   „misszió”: az EUTM Szomália előkészítése, telepítése, végrehajtása és támogatása;
   c)   „az EU-misszió parancsnoka”: a területek parancsnoka;
   d)   „az EU-misszió parancsnoksága”: a misszió katonai parancsnokságát vagy ellenőrzését biztosító uniós katonai parancsnokok irányítása alatt álló katonai parancsnokság és annak egységei, állomáshelyüktől függetlenül;
   e)   „nemzeti kontingensek”: az Unió tagállamaihoz, valamint a misszióban részt vevő más államokhoz tartozó egységek és elemek;
   f)   „az EUTM Szomália személyi állománya”: az EUTM Szomália részére biztosított polgári és katonai személyi állomány, valamint a misszió előkészítése céljából telepített személyi állomány és a misszió keretében valamelyik küldő állam vagy az Unió valamely intézménye számára missziót teljesítő személyi állomány, amely – e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában – a Fogadó állam területén tartózkodik, a helyi személyzet és a nemzetközi kereskedelmi beszállítók által alkalmazott személyzet kivételével;
   g)   „helyi személyzet”: a Fogadó államban állampolgársággal vagy állandó tartózkodási hellyel rendelkező személyzet;
   h)   „létesítmények”: az EUTM Szomália és személyi állománya számára szükséges helyiségek, szállás és földterületek;
   i)   „küldő állam”: az EUTM Szomália számára nemzeti kontingenst biztosító állam, beleértve az Unió tagállamait, valamint a misszióban részt vevő harmadik államokat;
   j)   „Fogadó állam”: az Ugandai Köztársaság;
   k)   „hivatalos levelezés”: a misszióval és annak feladataival összefüggő valamennyi levelezés.
   2. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   Az EUTM Szomália és az EUTM Szomália személyi állománya tiszteletben tartja a Fogadó állam törvényeit és rendeleteit, és tartózkodik a misszió célkitűzéseivel összeegyeztethetetlen bármely fellépéstől vagy tevékenységtől.
   (2)   Az EUTM Szomália rendszeresen tájékoztatja a Fogadó állam kormányát az EUTM Szomáliának a Fogadó állam területén állomásozó személyi állományának létszámáról.
   3. cikk
   Azonosítás
   (1)   Az EUTM Szomália személyi állománya köteles mindenkor útlevelet vagy katonai személyazonosító igazolványt hordani magával.
   (2)   Az EUTM Szomália járműveit, repülőgépeit és más szállítóeszközeit megkülönböztető EUTM Szomália azonosító jelzéssel és/vagy rendszámtáblával kell ellátni, amelyről a Fogadó állam illetékes hatóságait tájékoztatni kell.
   (3)   Az EUTM Szomália jogosult létesítményein, járművein és más szállítóeszközein elhelyezni az Unió zászlaját és más jelzéseket, pl. katonai jelvényeket, címereket és hivatalos jelképeket. Az EUTM Szomália személyi állományának egyenruháján megkülönböztető EUTM Szomália emblémát kell elhelyezni. A misszióban részt vevő nemzeti kontingensek nemzeti zászlait vagy jelvényeit az EU-misszió parancsnokának döntése alapján lehet elhelyezni az EUTM Szomália létesítményein, járművein és más szállítóeszközein, valamint egyenruháin.
   4. cikk
   Határátlépés és mozgás a Fogadó állam területén
   (1)   Az EUTM Szomália személyi állománya kizárólag a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott dokumentumok, illetve az első belépés alkalmával az EUTM Szomália által kiállított egyéni vagy csoportos menetparancs felmutatásával léphet be a Fogadó állam területére. Az EUTM Szomália személyi állománya a Fogadó állam területére történő belépéskor, annak elhagyásakor és a területen történő tartózkodás alatt mentességet élvez a vízumszabályok alól, és a Fogadó állam enyhíti az EUTM Szomália személyi állománya számára a bevándorlási vizsgálat és a vámvizsgálat követelményeit.
   (2)   Az EUTM Szomália személyi állománya mentességet élvez a Fogadó államnak a külföldiek nyilvántartására és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezései alól, de nem szerezhet jogot állandó tartózkodásra vagy lakóhelyre a Fogadó állam területén.
   (3)   Tájékoztatás céljából a Fogadó állam rendelkezésére kell bocsátani az EUTM Szomáliának a Fogadó állam területére behozott felszerelését tartalmazó általános listát. Ezt a felszerelést az EUTM Szomália azonosító jelöléseivel kell ellátni. Ez az eljárás elégséges valamennyi vámügyi és vizsgálati követelmény teljesítéséhez.
   (4)   Az EUTM Szomália személyi állománya gépjárművet és repülőgépet vezethet a Fogadó állam területén, amennyiben rendelkezik a megfelelő, érvényes nemzeti, nemzetközi vagy katonai vezetői engedéllyel vagy repülési engedéllyel.
   (5)   A misszió céljai érdekében a Fogadó állam saját területén – beleértve a Fogadó állam légterét is – mozgásszabadságot és utazási szabadságot biztosít az EUTM Szomáliának és az EUTM Szomália személyi állományának.
   (6)   A misszió céljai érdekében az EUTM Szomália és az általa bérelt szállítóeszközök a közutakat, hidakat, kompokat és repülőtereket mindenfajta vámtól, díjtól, illetéktől, adótól vagy hasonló tehertől mentesen vehetik igénybe. Az EUTM Szomália nem mentesül az igényelt és nyújtott szolgáltatásokért fizetendő ésszerű terhek alól, ugyanazon feltételek szerint, amelyek a Fogadó állam fegyveres erői számára nyújtott szolgáltatásokra vonatkoznak.
   5. cikk
   Az EUTM Szomália számára a Fogadó állam által biztosított kiváltságok és mentességek
   (1)   Az EUTM Szomália létesítményei sérthetetlenek. A Fogadó állam képviselői kizárólag az EU-misszió parancsnokának hozzájárulásával léphetnek be a létesítményekbe.
   (2)   Az EUTM Szomália létesítményei, azok berendezése és az ott található más eszközök, valamint a szállítóeszközök mentességet élveznek a házkutatás, hatósági igénybevétel, lefoglalás vagy végrehajtás alól.
   (3)   Az EUTM Szomália, annak vagyona és eszközei – függetlenül attól, hogy hol és az EUTM Szomália által megfelelően felhatalmazott mely személy birtokában találhatók – mentességet élveznek bármilyen jogi eljárás alól.
   (4)   Az EUTM Szomália irattára és dokumentumai mindenkor és mindenhol sérthetetlenek.
   (5)   Az EUTM Szomália hivatalos levelezése sérthetetlen.
   (6)   A misszió céljából vásárolt és behozott áruk, nyújtott szolgáltatások és az EUTM Szomália által használt létesítmények tekintetében a Fogadó államban az EUTM Szomália mentességet élvez valamennyi adó és más hasonló díj alól. Az EUTM Szomália számára szolgáltatást nyújtók vagy beszállítók szintén mentességet élveznek ezen adók és más hasonló díjak alól azon áruk, szolgáltatások és létesítmények tekintetében, amelyeket az EUTM Szomália számára biztosítanak. Az EUTM Szomália nem mentesül az igényelt és nyújtott szolgáltatások megfizetésének minősülő díjak, adók és terhek alól.
   (7)   A Fogadó állam engedélyezi árucikkek behozatalát és kivitelét a misszió céljából, és azoknak mentességet biztosít a vámok, díjak, illetékek, adók és más hasonló terhek alól, a tárolás, fuvarozás, valamint más igényelt és nyújtott szolgáltatások díjai kivételével.
   6. cikk
   Az EUTM Szomália személyi állománya számára a Fogadó állam által biztosított kiváltságok és mentességek
   (1)   Az EUTM Szomália személyi állományát nem lehet letartóztatni vagy őrizetbe venni.
   (2)   Az EUTM Szomália személyi állományának iratai, levelezése és vagyona sérthetetlenséget élvez, a (6) bekezdés értelmében engedélyezett végrehajtási intézkedések kivételével.
   (3)   Az EUTM Szomália személyi állománya minden körülmények között mentességet élvez a Fogadó állam büntető joghatósága alól.
   Az EUTM Szomália személyi állományának a büntető joghatóság alóli mentességét adott esetben az érintett küldő állam vagy az Unió érintett intézménye felfüggesztheti. A felfüggesztést minden esetben írásban kell megtenni.
   Az EUTM Szomália személyi állományának a Fogadó állam joghatósága alóli mentessége nem jelent az érintett küldő állam joghatósága alóli mentességet. Amennyiben az EUTM Szomália személyi állományának valamely tagját büntetendő cselekménnyel gyanúsítják, a küldő állam tájékoztatja a Fogadó államot az állítólagos büntetendő cselekménnyel kapcsolatban indított jogi eljárás kimeneteléről.
   (4)   Az EUTM Szomália személyi állománya a hivatalos feladatok ellátása során kimondott vagy leírt kijelentések, illetve végrehajtott cselekmények tekintetében mentességet élvez a Fogadó állam polgári és közigazgatási joghatósága alól. Amennyiben az EUTM Szomália személyi állományának tagja ellen a Fogadó állam bármely bírósága előtt polgári vagy közigazgatási eljárás indul, erről haladéktalanul értesíteni kell az EU-misszió parancsnokát és a küldő állam vagy az Unió intézményének illetékes hatóságát. A polgári vagy közigazgatási eljárás bíróság előtti megindítását megelőzően az EU-misszió parancsnoka és a küldő állam vagy az Unió intézményének illetékes hatósága igazolja a bíróság felé, hogy a kérdéses cselekményt az EUTM Szomália személyi állományának tagja a hivatalos feladatok ellátása során követte-e el.
   Ha a cselekményt hivatalos feladatok ellátása során követték el, a polgári vagy közigazgatási eljárást nem lehet megindítani, és a 15. cikkben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Ha a cselekményt nem hivatalos feladatok ellátása során követték el, a polgári vagy közigazgatási eljárást folytatni lehet. Az EU-misszió parancsnoka és a küldő állam illetékes hatósága vagy az Unió intézménye által adott igazolás jogilag kötelező a Fogadó állam jogszolgáltatására nézve, amely azt nem vitathatja.
   Abban az esetben, ha az EUTM Szomália személyi állományának tagja indít polgári vagy közigazgatási eljárást, az eredeti keresethez közvetlenül kapcsolódó viszontkeresetek egyike tekintetében sem hivatkozhat a joghatóság alóli mentességére.
   (5)   Az EUTM Szomália személyi állománya nem köteles tanúvallomást tenni.
   Az EUTM Szomália és a küldő állam nyújthat az EUTM Szomália személyi állománya által tett tanúvallomást vagy esküvel megerősített nyilatkozatot a szomáliai biztonsági erők ugandai kiképzésével kapcsolatban tapasztalt büntetendő cselekményekről.
   (6)   Az EUTM Szomália személyi állományának tagjaival szemben nem lehet végrehajtási intézkedést foganatosítani, kivéve, ha ellenük hivatalos feladatokkal össze nem függő polgári vagy közigazgatási eljárás indul. Az EUTM Szomália személyi állományának azon vagyona, amely az EU-misszió parancsnoka által kiadott igazolás szerint hivatalos feladatok ellátásához szükséges, nem foglalható le ítélet, határozat vagy végzés végrehajtásának céljából. Polgári és közigazgatási eljárások esetén az EUTM Szomália személyi állományának tagjait nem lehet személyes szabadságukban korlátozni, vagy velük szemben kényszerítő intézkedéseket alkalmazni.
   (7)   Az EUTM Szomália személyi állománya az EUTM Szomália számára nyújtott szolgáltatások tekintetében mentességet élvez a Fogadó államban hatályban levő társadalombiztosítási rendelkezések alól.
   (8)   Az EUTM Szomália személyi állománya az EUTM Szomália vagy a küldő államok által részükre fizetett illetmények és járandóságok, valamint a Fogadó államon kívülről származó bármilyen jövedelem tekintetében mentességet élvez a Fogadó államban fizetendő adók alól.
   (9)   A Fogadó állam – az általa elfogadott törvényekkel és rendeletekkel összhangban – engedélyezi az EUTM Szomália személyi állományának a személyes használatára szolgáló árucikkek behozatalát, és biztosítja azok mentességét a vámok, a közvetett és közvetlen adók, a jövedéki adó és a kapcsolódó díjak alól, a tárolás, fuvarozás és hasonló szolgáltatások díjai kivételével.
   Az EUTM Szomália személyi állományának személyes poggyászait kizárólag az EUTM Szomália érintett személyi állományának vagy az EUTM Szomália meghatalmazott képviselőjének jelenlétében lehet átvizsgálni.
   7. cikk
   Helyi személyzet
   A helyi személyzet kizárólag a Fogadó állam által elismert mértékű kiváltságokat és mentességeket élvez. A Fogadó államnak ugyanakkor olyan módon kell az említett személyzet felett joghatóságát gyakorolnia, hogy az indokolatlanul ne akadályozza a misszió feladatainak teljesítését.
   8. cikk
   Büntető joghatóság
   A küldő állam illetékes hatóságai jogosultak a Fogadó állam területén a küldő állam jogszabályai által rájuk ruházott valamennyi büntető joghatósági és fegyelmi jogkört gyakorolni az EUTM Szomália személyi állományának a küldő állam vonatkozó jogszabályainak hatálya alá tartozó valamennyi tagjával szemben.
   9. cikk
   Egyenruha és fegyverek
   (1)   Az egyenruha viseléséről az EU-misszió parancsnoka által elfogadott szabályok rendelkeznek.
   (2)   Az EUTM Szomália katonai személyi állománya fegyverviselésre és lőszer hordozására jogosult, feltéve, hogy erre felhatalmazást kapott parancs formájában, amelyről tájékoztatni kell a Fogadó államot.
   10. cikk
   A Fogadó állam támogatása és szerződéskötés
   (1)   Az EUTM Szomália kérése esetén a Fogadó állam kész segítséget nyújtani a megfelelő létesítmények megtalálásában.
   (2)   A Fogadó állam térítésmentesen biztosítja a tulajdonában levő létesítményeket, amennyiben az EUTM Szomália ezeket a létesítményeket adminisztratív és műveleti tevékenységeinek végzéséhez kéri.
   (3)   Eszközeihez és lehetőségeihez mérten a Fogadó állam hozzájárul a misszió előkészítéséhez, telepítéséhez és végrehajtásához, valamint támogatja azt. A Fogadó állam a misszió számára nyújtott segítséget és támogatást a Fogadó állam fegyveres erőinek nyújtott segítségre és támogatásra vonatkozókkal azonos feltételek szerint nyújtja.
   (4)   Az EUTM Szomália által a Fogadó államban kötött szerződésekre alkalmazandó jogot a szerződés határozza meg.
   (5)   A szerződés előírhatja, hogy a szerződés alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő jogvitákra a 15. cikk (3) és (4) bekezdésében említett vitarendezési eljárást kell alkalmazni.
   (6)   A Fogadó állam elősegíti az EUTM Szomália által a misszió céljából kereskedelmi szervezetekkel kötött szerződések végrehajtását.
   11. cikk
   Létesítmények megváltoztatása
   (1)   Az EUTM Szomália műveleti igényeinek megfelelően jogosult létesítmények építésére, azok megváltoztatására vagy más módon történő átalakítására.
   (2)   A Fogadó állam nem követelhet az EUTM Szomáliától kártalanítást az említett építések, megváltoztatások vagy átalakítások fejében.
   (3)   Az EUTM Szomália kivonását megelőzően az EU-műveleti parancsnoka adott esetben a 18. cikk alkalmazásában megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat folytat az EUTM Szomália számára biztosított finanszírozásból rendelkezésre bocsátott vagy fejlesztett azon ingatlan vagy ingó létesítmények ésszerű maradványértékének megállapítása céljából, amelyek az EUTM Szomália kivonása után is a helyszínen maradnak. Ha az EUTM Szomáliát egy újabb misszió váltja fel, a Fogadó állam a létesítményeket térítésmentesen az újabb misszió rendelkezésére bocsátja.
   12. cikk
   Az EUTM Szomália személyi állománya tagjainak elhalálozása
   (1)   Az EU-misszió parancsnoka jogosult megtenni a szükséges intézkedéseket, és gondoskodni az EUTM Szomália személyi állománya elhalálozott tagjának, valamint az elhalálozott személy személyes tulajdonának hazaszállításáról.
   (2)   Az EUTM Szomália személyi állománya elhalálozott tagjainak boncolását csak az elhalálozott személy állampolgársága szerinti érintett állam hozzájárulásával és az EUTM Szomália és/vagy az elhalálozott személy állampolgársága szerinti érintett állam képviselőjének jelenlétében lehet elvégezni.
   (3)   A Fogadó állam és az EUTM Szomália a lehető legteljesebb mértékben együttműködik az EUTM Szomália személyi állománya elhalálozott tagjainak mielőbbi hazaszállítása érdekében.
   13. cikk
   Az EUTM Szomália biztonsága és a katonai rendőrség
   (1)   A Fogadó állam megtesz valamennyi megfelelő intézkedést az EUTM Szomália és személyi állománya biztonságának és védelmének biztosítása érdekében, beleértve az EUTM Szomália létesítményeinek a külső támadással vagy behatolással szembeni védelméhez szükséges intézkedéseket is.
   (2)   Az EU-misszió parancsnoka katonai rendőrségi egységet hozhat létre az EUTM Szomália létesítményeiben történő rendfenntartás céljából.
   (3)   A katonai rendőrségi egység – a Fogadó állam katonai rendőrségével vagy rendőrségével folytatott konzultációt követően és azzal együttműködve – az EUTM Szomália létesítményein kívül is felléphet az EUTM Szomália személyi állományának tagjai közötti rend és fegyelem fenntartása érdekében.
   14. cikk
   Kommunikáció
   (1)   Az EUTM Szomália rádióadó- és -vevőállomásokat, valamint műholdrendszereket telepíthet és üzemeltethet. Az EUTM Szomália együttműködik a Fogadó állam illetékes hatóságaival a megfelelő frekvenciák használatából eredő összeütközések elkerülése érdekében. A Fogadó állam térítésmentesen biztosít hozzáférést a frekvenciaspektrumhoz.
   (2)   Az EUTM Szomália a misszió céljai érdekében korlátlan kommunikációra jogosult rádió (beleértve a műholdon keresztül történő, valamint a hordozható és kézi készülékeket is), telefon, távíró, telefax és más eszközök segítségével, jogosult továbbá az EUTM Szomália létesítményein belüli, illetve azok közötti kommunikáció fenntartásához szükséges berendezések telepítésére, a kábel- és földvezeték-fektetést is beleértve.
   (3)   Az EUTM Szomália a saját létesítményein belül megteheti a szükséges intézkedéseket az EUTM Szomália és/vagy az EUTM Szomália személyi állománya részére, illetve általuk küldött posta továbbítására.
   15. cikk
   Követelések haláleset, sérülés, kár és veszteség esetén
   (1)   Az EUTM Szomália és az EUTM Szomália személyi állománya nem felel a műveleti szükségletekhez kapcsolatosan, illetve a polgári zavargásokkal vagy az EUTM Szomália védelmével kapcsolatos tevékenységek által a polgári vagy kormányzati vagyonban okozott károkért vagy veszteségekért.
   (2)   A békés rendezés érdekében a polgári vagy kormányzati vagyonban okozott, az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó károk vagy veszteségek fejében támasztott követeléseket, valamint a halál és személyi sérülések fejében támasztott, továbbá az EUTM Szomália vagyonában bekövetkező károk vagy veszteségek fejében támasztott követeléseket a Fogadó állam jogi vagy természetes személyei által előterjesztett követelés esetében a Fogadó állam illetékes hatóságain keresztül az EUTM Szomáliának, az EUTM Szomália által előterjesztett követelés esetében pedig a Fogadó állam illetékes hatóságainak kell benyújtani.
   (3)   Amennyiben nincs mód a békés rendezésre, a követelést az egyenlő arányban az EUTM Szomália képviselőiből, valamint a Fogadó állam képviselőiből álló, követelésekkel foglalkozó bizottságnak kell benyújtani. A követeléseket közös megegyezéssel kell rendezni.
   (4)   Ha követelésekkel foglalkozó bizottság nem tudja rendezni a vitát, akkor a vitát:

               a)

               legfeljebb 40 000 EUR összegű követelés esetén a a Fogadó állam és az Unió képviselői diplomáciai úton rendezik;

               b)

               az a) pontban említett összeget meghaladó követelés esetén választott bíróság elé kell vinni, amelynek döntése jogilag kötelező.

         (5)   A választott bíróság három választott bíróból áll, egy választott bírót a Fogadó állam, egy választott bírót az EUTM Szomália, egy választott bírót a Fogadó állam és az EUTM Szomália együttesen jelöl ki. Ha valamelyik fél két hónapon belül nem jelöl ki választott bírót, vagy ha a Fogadó állam és az EUTM Szomália nem tud megállapodni a harmadik választott bíró kijelöléséről, a kérdéses választott bírót az Európai Unió Bíróságának elnöke jelöli ki.
   (6)   Az EUTM Szomália és a Fogadó állam igazgatási hatóságai igazgatási megállapodást kötnek annak érdekében, hogy meghatározzák a követelésekkel foglalkozó bizottság és a választott bíróság megbízatásának feltételeit, az említett testületekben alkalmazandó eljárást és a követelések benyújtásának feltételeit.
   16. cikk
   Kapcsolattartás és vitás kérdések
   (1)   Az e megállapodás alkalmazásából eredő vagy annak alkalmazásával összefüggésben felmerülő bármely kérdést az EUTM Szomália és a Fogadó állam illetékes hatóságainak képviselői együttesen vizsgálják meg.
   (2)   Előzetes rendezés hiányában az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitás kérdéseket a Fogadó állam és az Unió képviselői kizárólag diplomáciai úton rendezik.
   17. cikk
   Egyéb rendelkezések
   (1)   Minden olyan esetben, amikor e megállapodás az EUTM Szomália és az EUTM Szomália személyi állományának mentességeire, kiváltságaira, és jogaira hivatkozik, a Fogadó állam kormánya felelős ezek érvényesítéséért, valamint a Fogadó állam megfelelő helyi hatóságai részéről történő betartásukért.
   (2)   E megállapodás rendelkezései nem tekinthetők, illetve nem értelmezhetők az Unió tagállamai vagy bármely más, az EUTM Szomáliához hozzájáruló állam számára más megállapodások által biztosított jogoktól való eltérésként.
   18. cikk
   Végrehajtási rendelkezések
   E megállapodás alkalmazásában a műveleti, adminisztratív és technikai kérdések az EU-misszió parancsnoka és a Fogadó állam közigazgatási hatóságai között megkötendő külön megállapodások tárgyát képezhetik.
   19. cikk
   Hatálybalépés és megszüntetés
   (1)   Ez a megállapodás az aláírásának napján lép hatályba, és az utolsó EUTM Szomália egységnek, illetve az EUTM Szomália személyi állományának utolsó tagjának – az EUTM Szomália tájékoztatásában megjelölt – távozásáig marad hatályban.
   (2)   Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére, a 4. cikk (6) bekezdésében, az 5. cikk (1)–(3) bekezdésében, az 5. cikk (6) bekezdésében, az 5. cikk (7) bekezdésében, a 6. cikk (1) bekezdésében, a 6. cikk (3) bekezdésében, a 6. cikk (4) bekezdésében, a 6. cikk (6) bekezdésében, a 6. cikk (7)–(9) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikkben és a 15. cikkben foglalt rendelkezéseket úgy kell tekinteni, hogy azok az első EUTM Szomália személyi állomány telepítésétől hatályosak, amennyiben ez az időpont e megállapodás hatálybalépését megelőzi.
   (3)   Ez a megállapodás a Felek írásbeli megállapodásával módosítható.
   (4)   E megállapodás megszűnése nem érinti a megszűnést megelőzően, az e megállapodás végrehajtásából származó jogokat és kötelezettségeket.

      Kelt Kampalában, két példányban, angol nyelven, a kettőezer-tizedik év augusztus havának tizenkettedik napján.

            az Európai Unió részéről

         Vincent DE VISSCHER

            az Ugandai Köztársaság részéről

         Crispus KIYONGA

      (1)  HL L 44., 2010.2.19., 16. o.


title: 2011/219/EU: A Tanács határozata ( 2011. március 31. ) a Fidzsi Köztársasággal az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK határozat időbeli hatályának módosításáról és meghosszabbításáról

text:
               7.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 93/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. március 31.)
   a Fidzsi Köztársasággal az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK határozat időbeli hatályának módosításáról és meghosszabbításáról
   (2011/219/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (1) és legutóbb Ouagadougou-ban, Burkina Fasoban 2010. június 22-én módosított partnerségi megállapodásra (2) (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (3) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) (a továbbiakban: fejlesztési együttműködési eszköz) és különösen annak 37. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Fidzsi Köztársasággal az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK tanácsi határozatot (5) azért fogadták el, hogy megfelelő intézkedéseket hajtsanak végre az AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikkében említett lényeges elemek, valamint a fejlesztési együttműködési eszköz 3. cikkében említett értékek megsértését követően.

               (2)

               Ezeket az intézkedéseket a 2009/735/EK tanácsi határozat (6), majd ezt követően a 2010/208/EU (7) és a 2010/589/EU tanácsi határozat (8) meghosszabbította, mivel a Fidzsi Köztársaság nem csak a 2007 áprilisában tartott konzultációk során vállalt, az AKCS–EK partnerségi megállapodás és a fejlesztési együttműködési eszköz alapvető elemeit érintő fontos kötelezettségeket nem valósította még meg, hanem számos ilyen kötelezettségvállalás tekintetében jelentős visszalépések is történtek a közelmúltban.

               (3)

               A 2007/641/EK határozat 2011. március 31-én hatályát veszti. Indokolt meghosszabbítani a határozat érvényességét és ennek megfelelően naprakésszé tenni az abban foglalt a megfelelő intézkedéseket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2007/641/EK határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 3. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Ez a határozat 2011. szeptember 30-án hatályát veszti. A határozatot rendszeresen, de legalább hathavonta felül kell vizsgálni.”;

               2.

               A melléklet helyébe e határozat melléklete lép.

         2. cikk
   Az e határozat mellékletében foglalt levél címzettje a Fidzsi Köztársaság.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 31-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         VÖLNER P.

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (2)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

      (4)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

      (5)  HL L 260., 2007.10.5., 15. o.

      (6)  HL L 262., 2009.10.6., 43. o.

      (7)  HL L 89., 2010.4.9., 7. o.

      (8)  HL L 260., 2010.10.2., 10. o.

      MELLÉKLET
      Őexcellenciája Ratu Epeli NAILATIKAU
      a Fidzsi Köztársaság elnöke
      Suva
      Fidzsi Köztársaság
      Tisztelt Elnök Úr!
      Az Európai Unió (EU) nagy jelentőséget tulajdonít az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikkében és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz 3. cikkében foglalt rendelkezéseknek. Az AKCS–EU partnerség az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság tiszteletben tartásán nyugszik, amely elvek az AKCS–EU partnerségi megállapodás lényeges elemeiként, és ezáltal a közöttünk fennálló kapcsolatok alapjaként is szolgálnak.
      2006. december 11-én az EU Tanácsa elítélte a Fidzsi Köztársaságban („Fidzsi-szigetek”) lezajlott katonai hatalomátvételt.
      Tekintettel arra, hogy a 2006. december 5-i katonai hatalomátvétel az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikkében felsorolt lényeges elemek megsértését jelentette, az EU az említett megállapodás 96. cikke szerint konzultációra kérte fel a Fidzsi-szigeteket, hogy az AKCS–EU partnerségi megállapodásban foglaltaknak megfelelően alaposan megvizsgálja a helyzetet, és amennyiben szükséges, lépéseket tegyen a helyzet orvosolására.
      E konzultációk hivatalos része 2007. április 18-án vette kezdetét Brüsszelben. Az EU üdvözölte, hogy az ideiglenes kormány megerősített számos, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartása tekintetében tett kulcsfontosságú kötelezettségvállalást (lásd lent), és pozitív lépéseket javasolt a végrehajtásukra.
      Sajnálatos módon azóta egy sor olyan kedvezőtlen változásra került sor, különösen 2009 áprilisában, amelyekkel a Fidzsi-szigetek jelenleg kötelezettségvállalásainak egész sorát szegi meg. Ez közelebbről az alkotmány hatályon kívül helyezését, a parlamenti választások igen jelentős késleltetését és az emberi jogok megsértését jelenti. Noha a kötelezettségvállalások végrehajtása jelentősen késik, a kötelezettségvállalások többsége továbbra is kiemelten fontos a Fidzsi-szigetek jelenlegi helyzetét tekintve, így ezek jegyzékét e levélhez mellékeltük. Mivel a Fidzsi-szigetek egyoldalúan úgy határozott, hogy számos kulcsfontosságú kötelezettségvállalást megsért, a Fidzsi-szigetek kevesebb fejlesztési támogatásban részesülnek.
      Az AKCS–EU partnerségi megállapodás sarokkövét alkotó partnerség szellemében azonban az EU kifejezi arra való hajlandóságát, hogy új hivatalos konzultációkba bocsátkozzon, amint ezek kedvező kimenetelére ésszerű kilátás nyílik. Az ideiglenes miniszterelnök 2009. július 1-jén előterjesztette a reformok és a demokratikus rendhez való visszatérés ütemtervét. Az EU továbbra is kész párbeszédet folytatni az ütemtervről, valamint fontolóra venni, hogy az esetlegesen új konzultációk alapjául szolgálhat-e. Ennek megfelelően az EU úgy határozott, hogy meghosszabbítja a Fidzsi-szigetekre vonatkozó jelenlegi megfelelő intézkedések hatályát, hogy ezáltal lehetőséget teremtsen az új konzultációkra. Bár néhány megfelelő intézkedés mára érvényét vesztette, az EU arra a következtetésre jutott, hogy egyoldalú naprakésszé tételük helyett inkább a Fidzsi-szigetekkel folytatott új konzultációk lehetőségét tárná fel bővebben. Következésképpen különösen fontos, hogy az ideiglenes kormány elkötelezze magát az összes érintettet bevonó hazai politikai párbeszéd, valamint az ütemterv időkeretét érintő rugalmasság mellett. Míg az EU álláspontját jelenleg és a jövőben is az AKCS–EU partnerségi megállapodás lényeges elemei, valamint alapelvei, különösen a párbeszéd sarkalatos szerepe és a kölcsönös kötelezettségvállalások teljesítése fogják vezérelni, hangsúlyozni kell, hogy nincsenek az Unió részéről előre eldöntött következtetések a jövőbeli konzultációk kimenetét illetően.
      Amennyiben az új konzultációk eredményeként jelentős kötelezettségvállalásokat tesznek a Fidzsi-szigetek részéről, az EU elkötelezi magát e megfelelő intézkedések mihamarabbi, kedvező felülvizsgálata mellett. Amennyiben ellenben a Fidzsi-szigeteken nem javul a helyzet, úgy ez a Fidzsi-szigetek számára azzal jár, hogy a fejlesztési alapokból még kevesebb támogatásban részesül. A Fidzsi-szigeteket illetően az alkotmányos rend visszaállításáért tett előrelépések értékelése irányadó lesz az EU szempontjából a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok vonatkozásában hozandó kísérő intézkedésekről szóló újabb határozatokat és a 10. EFA keretében a Fidzsi-szigetek nemzeti indikatív programját illetően.
      Amíg az új konzultációkra sor nem kerül, az Unió felkéri a Fidzsi-szigeteket, hogy folytassa és tegye intenzívebbé a fokozott politikai párbeszédet.
      A megfelelő intézkedések a következők:

                  —

                  ezentúl is nyújtható humanitárius segély és támogatható közvetlenül a civil társadalom,

                  —

                  folytatódhatnak a folyamatban lévő, különösen a 8. és a 9. EFA-ból támogatott együttműködési tevékenységek,

                  —

                  folytathatók a demokráciához való visszatérést és a kormányzás javítását elősegítő együttműködési tevékenységek, feltéve, hogy nem lépnek fel rendkívül kivételes körülmények,

                  —

                  folytatódhat a 2006. évre szóló, cukorreformot kísérő intézkedések végrehajtása. A Fidzsi-szigetek technikai szinten 2007. június 19-én írta alá a finanszírozási megállapodást. Meg kell jegyezni, hogy a finanszírozási megállapodás felfüggesztési záradékot tartalmaz,

                  —

                  folytatódhat a cukorreform 2011–2013 évekre vonatkozó kísérő intézkedései többéves indikatív programjának kidolgozása, és esetleg sor kerülhet annak aláírására,

                  —

                  a 10. EFA-ra vonatkozó országstratégiai dokumentum és nemzeti indikatív program véglegesítése, technikai szintű aláírása és végrehajtása, az indikatív pénzügyi keret megállapítása, valamint az ennek az összegnek legfeljebb 25 %-át kitevő ösztönző részlet lehetséges rendelkezésre bocsátása az emberi jogok és a jogállamiság tekintetében tett vállalások tiszteletben tartásának függvényében történik, nevezetesen, hogy az ideiglenes kormány fenntartja az alkotmányt, a bírói testület függetlenségét teljes mértékben tiszteletben tartja, a 2007. szeptember 6-án újból bevezetett szükségállapotra vonatkozó szabályokat mielőbb visszavonja, a Fidzsi-szigetek jogszabályai szerinti különböző eljárások és fórumok keretében sor kerül az emberi jogok esetleges megsértése valamennyi esetének kivizsgálására, és az ideiglenes kormány minden erőfeszítést megtesz annak elkerülése érdekében, hogy a biztonsági ügynökségek megfélemlítést célzó nyilatkozatokat tegyenek,

                  —

                  a cukorágazatnak nyújtott 2007. évi juttatás nulla,

                  —

                  a cukorágazatnak nyújtott 2008. évi juttatás rendelkezésre bocsátása a választások hiteles és időben történő előkészítésére vonatkozó bizonyítékoktól függött a közösen megállapított kötelezettségvállalásoknak megfelelően; nevezetesen az alkotmánnyal összhangban történő népszámlálástól, a választókörzetek újbóli kijelölésétől és a választási reformtól; a választási iroda működésének biztosítására hozott intézkedésektől, beleértve választási felügyelő kinevezését 2007. szeptember 30-ig, az alkotmánnyal összhangban. A cukorágazatnak nyújtott 2008. évi ezen juttatás 2009. december 31-én elveszett,

                  —

                  a cukorágazatnak nyújtott 2009. évi juttatást 2009 májusában törölték, mivel az ideiglenes kormány úgy döntött, hogy 2014 szeptemberéig elhalasztja a parlamenti választásokat,

                  —

                  a 2010. évi juttatást 2010. május 1-je előtt törölték, mivel nem volt előrelépés tapasztalható a demokratikus folyamat folytatásában; a cukorágazat kritikus helyzetére tekintettel azonban a juttatás egy részét elkülönítették azzal a céllal, hogy közvetlen támogatást nyújthassanak a lakosság cukortermeléstől közvetlenül függő részének a visszás társadalmi következmények csillapítása érdekében. Ezeket az alapokat az EU suvai küldöttsége központilag, és nem a kormányon keresztül kezeli,

                  —

                  a cukorreform többéves programjának 2011–2013. évekre vonatkozó kísérő intézkedései szerinti indikatív keretösszeg rendelkezésre bocsátását a konzultációs eljáráson történő megállapodástól teszik függővé; e megállapodás hiányában csak a szociális visszásságokat enyhítő intézkedések meghozatalát veszik fontolóra az ebből a juttatásból történő finanszírozásra,

                  —

                  további támogatás nyújtása mérlegelhető kulcsfontosságú vállalások előkészítéséhez és végrehajtásához, különösen a választások előkészítése és/vagy megtartása terén,

                  —

                  érintetlen marad a regionális együttműködés, és benne a Fidzsi-szigetek részvétele,

                  —

                  a kötelezettségvállalások időben történő teljesítésétől függően folytatódhat az együttműködés az Európai Beruházási Bankkal és a Vállalkozásfejlesztési Központtal.

            A kötelezettségvállalások ellenőrzése az ezen levél mellékletében felsorolt feltételekkel összhangban történik, amely feltételek a rendszeres párbeszéddel, az értékelési és nyomonkövetési missziókkal folytatott hatékony együttműködéssel és jelentéstétellel kapcsolatosak.
      Az Európai Unió elvárja továbbá a Fidzsi-szigetektől, hogy teljes mértékben együttműködjön a Csendes-óceáni Szigetek Fórumával a jelentős személyek csoportja ajánlásainak végrehajtása terén, amelyeket a Külügyminiszterek Fóruma 2007. március 16-án Vanuatun tartott ülésén hagyott jóvá.
      Az EU továbbra is kitüntetett figyelemmel kíséri majd a fidzsi-szigeteki helyzetet. A Cotonoui Megállapodás 8. cikke szerint a Fidzsi-szigetekkel megerősített politikai párbeszédet fognak folytatni az emberi jogok tiszteletben tartásának, a demokrácia visszaállításának és a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítása érdekében egészen addig, amíg mindkét fél meg nem állapítja, hogy a párbeszéd megerősített természete elérte a célját.
      Amennyiben az ideiglenes kormány által tett kötelezettségvállalások végrehajtásában megtorpanás, megszakítás vagy visszalépés következne be, az EU fenntartja a megfelelő intézkedések kiigazításának jogát.
      Az EU hangsúlyozza, hogy azok a privilégiumok, amelyeket a Fidzsi-szigetek a vele folytatott együttműködésben élvez, a Cotonoui Megállapodás alapvető elemeinek és a fejlesztési együttműködési eszközben ismertetett elvek tiszteletben tartásától függenek. Az EU arról való meggyőzése érdekében, hogy az ideiglenes kormány teljes mértékben kész a kötelezettségvállalások teljesítésére, alapvető fontosságú mihamarabb jelentős előrehaladást elérni e közösen megállapított kötelezettségvállalások terén.
      Tisztelettel:
      Kelt Brüsszelben,

            az Európai Unió részéről

         MELLÉKLET A MELLÉKLETHEZ

            A FIDZSI KÖZTÁRSASÁGGAL MEGÁLLAPÍTOTT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

         A.   A demokratikus elvek tiszteletben tartása

         1.   kötelezettségvállalás
         A Csendes-óceáni Szigetek Fóruma által kijelölt független ellenőrök által elvégzett értékelés megállapításaitól függően 2007. március 1-jétől számítva 24 hónapon belül szabad és tisztességes parlamenti választásokra kerül sor. A választás megtartásának előkészítését közösen meghatározott kritériumok alapján kísérik figyelemmel, és – szükség esetén – kiigazítják vagy módosítják. Ez különösen a következőket feltételezi:

                     —

                     2007. június 30-ig az ideiglenes kormány elfogadja az új parlamenti választásokat előkészítő különböző lépések végrehajtásának időpontjait meghatározó ütemtervet,

                     —

                     az ütemterv tartalmazza a népszámlálás, a választókörzetek újbóli kijelölése és a választási reform időpontjait,

                     —

                     a választókörzetek kijelölése és a választási reform az alkotmánnyal összhangban történik,

                     —

                     az alkotmánnyal összhangban intézkedéseket hoznak a választási iroda működésének biztosítására, beleértve a választási felügyelő 2007. szeptember 30-ig történő kinevezését is,

                     —

                     az alelnök kinevezése az alkotmánnyal összhangban történik.

               2.   kötelezettségvállalás
         Az ideiglenes kormány jelentős jogalkotási, adózási vagy egyéb politikai kezdeményezések, illetve változások elfogadásakor figyelembe veszi a civil társadalommal és más érintett érdekeltekkel folytatott konzultációkat.
         B.   Jogállamiság

         1.   kötelezettségvállalás
         Az ideiglenes kormány minden erőfeszítést megtesz annak megelőzése érdekében, hogy a biztonsági ügynökségek megfélemlítést célzó nyilatkozatokat tegyenek.
         2.   kötelezettségvállalás
         Az ideiglenes kormány fenntartja az 1997. évi alkotmányt, és garantálja az olyan alkotmányos intézmények rendes és független működését, mint a Fidzsi-szigeteki Emberi Jogi Bizottság, a Közszolgálati Bizottság és az Alkotmányos Szervek Bizottsága. A Főnökök Nagytanácsának függetlenségét és működését fenntartják.
         3.   kötelezettségvállalás
         Teljes mértékben tiszteletben tartják a bírói kar függetlenségét, és lehetővé teszik, hogy tevékenységét szabadon végezze, ítéleteit pedig valamennyi érintett fél tiszteletben tartja, vállalva különösen a következőket:

                     —

                     az ideiglenes kormány 2007. július 15-ig kinevezi a bíróságot az alkotmány 138. szakaszának (3) bekezdése szerint,

                     —

                     a bírák kinevezése és/vagy felmentése ezentúl szigorúan az alkotmányos rendelkezésekkel és az eljárási szabályokkal összhangban történik,

                     —

                     az igazságszolgáltatás tevékenységeibe a hadsereg, a rendőrség és az ideiglenes kormány semmilyen formában nem avatkozik be, és teljes mértékben tiszteletben tartja a jogászi hivatást.

               4.   kötelezettségvállalás
         A korrupcióhoz kapcsolódó valamennyi büntetőjogi eljárás megfelelő bírói csatornákon keresztül történik, és a korrupció állítólagos eseteinek kivizsgálására felállított bármely szerv alkotmányos kereteken belül működik.
         C.   Emberi jogok és alapvető szabadságok

         1.   kötelezettségvállalás
         Az ideiglenes kormány megtesz minden szükséges lépést annak elősegítésére, hogy az emberi jogok állítólagos megsértésének valamennyi esetét a Fidzsi-szigetek törvényei szerinti különböző eljárások és fórumok keretében vizsgálják ki.
         2.   kötelezettségvállalás
         Az ideiglenes kormány 2007. májusában felfüggeszti a szükségállapotra vonatkozó szabályozásokat, a nemzetbiztonságot, a közrendet és a biztonságot fenyegető veszélyektől függően.
         3.   kötelezettségvállalás
         Az ideiglenes kormány vállalja, hogy biztosítja a Fidzsi-szigeteki Emberi Jogi Bizottság teljes függetlenség mellett és az alkotmánnyal összhangban megvalósuló működését.
         4.   kötelezettségvállalás
         Teljes mértékben és minden formájában tiszteletben tartják a véleménynyilvánítás szabadságát és a médiaszabadságot az alkotmányban meghatározottak szerint.
         D.   A kötelezettségvállalások betartásának nyomon követése

         1.   kötelezettségvállalás
         Az ideiglenes kormány vállalja, hogy rendszeres párbeszédet folytat, amely lehetővé teszi a megtett haladás ellenőrzését, valamint azt, hogy az EU és az Európai Bizottság hatóságainak/képviselőinek teljes hozzáférést biztosít az emberi jogokhoz, valamint a fidzsi-szigeteki demokrácia és jogállamiság békés helyreállításához kapcsolódó valamennyi információhoz.
         2.   kötelezettségvállalás
         Az ideiglenes kormány teljes mértékben együttműködik az EU bármely, a haladás értékelését és megfigyelését végző küldöttségével.
         3.   kötelezettségvállalás
         Az ideiglenes kormány 2007. június 30-tól kezdve háromhavonta jelentést küld a Cotonoui Megállapodás alapvető elemei és a kötelezettségvállalások tekintetében tett előrehaladásról.
         Megállapítást nyert, hogy bizonyos kérdések csak olyan pragmatikus megközelítés alapján kezelhetők hatékonyan, amely figyelembe veszi a jelen realitásait, és amely a jövőre összpontosít.


title: 2008/363/EK: A Tanács határozata ( 2008. április 14. ) a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló 2005/321/EK határozat meghosszabbításáról

text:
               9.5.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 125/29

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. április 14.)
   a Cotonoui Megállapodás 96. cikke alapján a Guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló 2005/321/EK határozat meghosszabbításáról
   (2008/363/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (1) és Luxembourgban 2005. június 25-én felülvizsgált partnerségi megállapodásra (2) és különösen annak 96. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (3) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 2005/321/EK határozat (4) az elfogadásától számított 36 hónapos időszakot ír elő a megfelelő nyomonkövetési intézkedésekre és 2008. április 14-én hatályát vesztené.

               (2)

               E nyomonkövetési időszak végére számos kötelezettségvállalást teljesítettek, és konkrét kezdeményezések történtek a fennmaradó fő kötelezettségvállalások területén. Ugyanakkor a Cotonoui Megállapodás lényeges elemeinek tekintetében több fontos intézkedést kell még foganatosítani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2005/321/EK határozat időbeli hatálya 12 hónappal meghosszabbodik. Az időbeli hatályt hathavonta felülvizsgálják.
   A Guineai Köztársaság miniszterelnökének címzett levél e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   A 2005/321/EK határozat által elfogadott intézkedések, mint a Cotonoui Megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontjában említett megfelelő intézkedések, változatlanok maradnak.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.
   Ez a határozat 2009. április 14-ig marad hatályban.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

      Kelt Luxembourgban, 2008. április 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. JARC

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (2)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

      (4)  HL L 104., 2005.4.23., 33. o.

      MELLÉKLET
      Levél a Guineai Köztársaság miniszterelnöke, kormányfője részére
      Tisztelt Miniszterelnök Úr!
      Az Európai Unió nagy jelentőséget tulajdonít a Cotonoui Megállapodás 9. cikke rendelkezéseinek. Az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság alapelveinek tiszteletben tartása, amelyekre az AKCS–EU partnerség épül, a fent említett megállapodás alapvető elemeit képezik, és ezáltal kapcsolataink alapjának tekintendők.
      Az Európai Unió 2004-ben megállapította, hogy Guineában olyan politikai helyzet alakult ki, amelyben sérülnek ezek az alapvető elemek, és 2004 júliusában a megállapodás 96. cikkének értelmében konzultációt kezdeményezett. E konzultáció során következtetésekre jutottak, amelyeket 2005. április 14-én levélben közöltek a kormányfővel.
      A megfelelő intézkedésekhez 36 hónapos nyomonkövetési időszakot írtak elő, amely 2008. április 14-én jár le. Ezen időszak alatt fokozottabb politikai párbeszéd folytatására nyílt lehetőség, melynek keretében többek között olyan intézkedések is szerepeltek, mint a Tanács és a Bizottság négy, 2005. májusi, 2006. februári, 2007. májusi és 2008. márciusi közös nyomonkövetési missziója, valamint Louis Michel biztos 2006. októberi látogatása. Az elért haladás fényében 2006. december végén az Európai Unió határozatot hozott a 9. EFA „A” előirányzatának Guinea rendelkezésére bocsátásáról, amely 85,8 millió eurós összeget jelent.
      A legutóbbi nyomonkövetési misszió azt is megerősítette, hogy a guineai hatóságok fellépései általában pozitív irányban haladnak, különösen az Európai Unió által erősen szorgalmazott választási folyamat tekintetében, valamint a makrogazdasági politikák terén. Ugyanakkor a guineai kormány még mindig nem teljesítette egyik fő kötelezettségvállalását: a parlamenti választások megszervezését és a választások időpontjának kijelölését. A jelenlegi erőfeszítések mellett lehetséges lenne, hogy ezeket a kötelezettségvállalásokat 12 hónapon belül teljesítsék.
      Az Európai Unió a Guineában elindult pozitív változások és a még teljesítendő feladatok tudatában úgy határozott, hogy a 2005. április 14-i határozat nyomonkövetési időszakát 48 hónapra hosszabbítja, hogy lehetővé tegye a guineai hatóságok számára az összes kötelezettségvállalás teljesítését. Ez a határozat bármikor felülvizsgálható a helyzet alakulása függvényében.
      Ebben a tekintetben az előző, 2005. április 14-i levelünkben közölt megfelelő intézkedések továbbra is hatályosak.
      Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         Kelt Brüsszelben,

               a Bizottság részéről

               a Tanács részéről