title: 2014/792/EU: A Bizottság határozata ( 2014. november 13. ) a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről

text:
               14.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 329/68

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2014. november 13.)
   a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről

      (2014/792/EU)

   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 56. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 17. cikkére,
   tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 7. cikke (6) bekezdésére és 11. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság, amely felelős az Európai Unió általános költségvetésének, valamint az Unió által kezelt minden más forrásnak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 30–33. cikkében meghatározott hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét kellő mértékben figyelembe vevő végrehajtásáért, köteles küzdeni a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden más jogellenes tevékenység ellen. Annak érdekében, hogy a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek engedélyezésre jogosult tisztviselői teljes mértékben tájékozottak legyenek az Unió pénzügyi érdekeit fenyegető veszélyekről, a C(2014)2784 bizottsági határozat (4) mellett belső szabályok megállapítása is szükséges.

               (2)

               A csalás elleni küzdelem és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében alkalmazza a Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkében és a közbeszerzési eljárásban való részvételből kizárt pályázók központi adatbázisáról szóló, 2008. december 17-i 1302/2008/EK, Euratom bizottsági rendeletben (5) említett kizárt pályázók központi adatbázisát, valamint a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről szóló, 2008. december 16-i 2008/969/EK, Euratom bizottsági határozat (6) szerinti korai előrejelző rendszert. A költségvetési rendelet módosítására vonatkozó javaslatnak (7) a jogalkotó hatóság általi elfogadásáig biztosítani kell, hogy a korai előrejelző rendszer hatékony maradjon.

               (3)

               Az átmeneti időszakban a korai előrejelző rendszer célja érdemben nem változik. A korai előrejelző rendszernek az Unió pénzügyi érdekeire és jó hírére vagy az Unió által kezelt bármely más forrásra potenciális veszélyt jelentő személyekre vonatkozó, a korai előrejelző rendszerben rögzített figyelmezető jelzéseken keresztül korlátozott hozzáférésű információk Bizottságon és végrehajtó ügynökségein belüli terjesztését kell biztosítania.

               (4)

               Mivel a végrehajtó ügynökségek igazgatói a Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek státusát töltik be az operatív előirányzatok végrehajtása tekintetében, ugyanolyan hozzáféréssel kell rendelkezniük a korai előrejelző rendszerhez, mint amilyennel a bizottsági szolgálatok rendelkeznek az igazgatási és operatív előirányzatok kezelése tekintetében.

               (5)

               Mivel az uniós küldöttségeknek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 56. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró vezetői a Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek státusát töltik be az operatív előirányzatok végrehajtása tekintetében, ugyanolyan hozzáféréssel kell rendelkezniük a korai előrejelző rendszerhez, mint amilyennel a bizottsági szolgálatok rendelkeznek az igazgatási és operatív előirányzatok kezelése tekintetében.

               (6)

               Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (6) bekezdése értelmében az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) haladéktalanul tájékoztatnia kell az érintett bizottsági szolgálatokat a folyamatban lévő vizsgálatokról, amennyiben azok azt mutatják, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából igazgatási óvintézkedések meghozatalára lehet szükség. Továbbá a 883/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikke alapján a vizsgálat befejezését követően OLAF-nak jelentést kell készítene és ajánlásokat kell megfogalmaznia, amelyekben adott esetben fel kell tüntetni a meghozandó intézkedéseket, különösen az intézmények által meghozandó intézkedéseket. Annak érdekében, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzés bejegyzését kérhesse, meg kell határozni, hogy az OLAF mely információkat nyújtsa be a Bizottsághoz.

               (7)

               Annak érdekében, hogy az OLAF el tudja végezni a 883/2013/EU, Euratom rendelet alapján előírt vizsgálati feladatait, valamint felderítési és csalásmegelőzési tevékenységeit, hozzáféréssel kell rendelkeznie a korai előrejelző rendszerhez.

               (8)

               Az egyszerűsítés érdekében egyszerűsíteni kell a korai előrejelző rendszer működését, csökkenteni kell a figyelmeztető jelzések kategóriáinak számát, pontosítani kell a kategóriák tartalmát és a figyelmeztető jelzéseknek magától értetődő elnevezéseket kell adni.

               (9)

               Az OLAF által továbbított információkon alapuló ellenőrzési figyelmeztető jelzésekre vonatkozó javaslatot az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Költségvetési Főigazgatósággal és a Jogi Szolgálattal folytatott konzultációt követően, az OLAF-fal szoros együttműködésben kell megtennie.

               (10)

               A kizárási figyelmeztető jelzésekre vonatkozó javaslatokat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Bizottság felé kell megtennie, és e javaslatokat központosított módon a Költségvetési Főigazgatóságnak és indokolt esetben a Jogi Szolgálatnak kell megvizsgálnia. Amennyiben a kizárási figyelmezető jelzésre vonatkozó javaslatot az OLAF által továbbított információk alapján teszik meg, a javaslatot az OLAF-fal szoros együttműködésben kell megvizsgálni. Ugyanezt az eljárás kell alkalmazni akkor is, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett személy jogait hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezi kilátásba.

               (11)

               Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az OLAF-fal szoros együttműködésben kell döntenie az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása érdekében szükséges következményekről, és döntéséről tájékoztatnia kell az OLAF-ot.

               (12)

               A figyelmeztető jelzések bejegyzésének, módosításának, törlésének vagy megújításának kérelmezéséért az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek kell felelnie. A megfelelő szintű kontroll fenntartása érdekében ezen kérelmeket a C(2014)2784 bizottsági határozatban rögzített szervezeti szinten kell megtenni.

               (13)

               A számvitelért felelős tisztviselőnek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül gondoskodnia kell a korai előrejelző rendszer hatékony alkalmazását lehetővé tévő megfelelő technikai feltételekről.

               (14)

               A visszafizetési felszólításokra és a zárolási rendelvényekre vonatkozó részletes információk az összes bizottsági szolgálat és végrehajtó ügynökség számára elérhetők lesznek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül. A 2008/969/EK, Euratom határozat szerinti W3a (zárolási rendelvény) és a W4 (visszafizetési felszólítás) figyelmeztető jelzések alkalmazását meg kell szüntetni. Önmagukban ezek az információk rendszerszerűen nem teszik indokolttá a figyelmeztető jelzést. A figyelmeztetető jelzés szükségességének megítéléséhez az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az eset valamennyi egyedi jellemzőjét meg kell vizsgálnia.

               (15)

               A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) előírja, hogy a személyes adatok Bizottság általi feldolgozása során be kell tartani a rendeletben rögzített, jogszerű feldolgozásra vonatkozó, valamint az adattovábbításhoz kapcsolódó követelményeket, továbbá hogy az európai adatvédelmi biztos előzetesen ellenőrizze az adatfeldolgozást a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjétől kapott értesítés kézhezvételét követően.

               (16)

               Adatvédelmi rendelkezésekben kell rögzíteni azon személyek jogait, akiknek adatait beviszik vagy bevihetik a korai előrejelző rendszerbe.

               (17)

               Egyes adatvédelmi jogok a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében rögzített, eseti alapon vizsgálandó és csak átmeneti időre alkalmazható kivételek hatálya alá tartoznak. Ezen kivételek alkalmazásáról a releváns információk bejegyzését, módosítását – ideértve helyesbítését is – vagy törlését kérelmező illetékes szolgálatnak kell döntenie.

               (18)

               Az adott személyre vonatkozó kizárási figyelmeztető jelzésnek a korai előrejelző rendszerben történő bejegyzése kérelmezése előtt a kilátásba helyezett figyelmeztetés tárgyát képező személy részére biztosítani kell a lehetőséget álláspontjának írásbeli kifejtésére. Ugyanezt a lehetőséget kell biztosítani akkor is, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezi kilátásba.

               (19)

               Az észrevételek megtételének lehetősége a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzését szolgáló kényszerítő erejű jogos indokok fennállta esetén kivételesen elhalasztható.

               (20)

               A 2008/969/EK, Euratom határozatnak 2015. július 1-jéig alkalmazásban kell maradnia az ahhoz szükséges mértékig, hogy mindaddig teljesüljenek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 215. cikke alapján meghozott korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi rendeletek, amíg a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat megfelelő adatbázisában foglalt információkat figyelembe nem veszi az eredményszemléletű számviteli rendszer (ABAC). Ez a meghosszabbított alkalmazás a 2008/969/EK, Euratom határozatban említett W5b figyelmeztető jelzés bejegyzése formájában valósul meg.

               (21)

               A W3a és W4 figyelmeztető jelzések tekintetében a 2008/969/EK, Euratom határozatnak 2015. július 1-jéig alkalmazásban kell maradnia. Az említett időpontig ezeket a figyelmeztető jelzéseket e határozat 4. szakaszának alkalmazása céljából az ellenőrzési figyelmeztető jelzésekhez kell sorolni.

               (22)

               E határozat végrehajtása érdekében rendszeresen értékelni kell a korai előrejelző rendszer működését és az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez való tényleges hozzájárulását,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. SZAKASZ

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Tárgy, hatály és cél
   (1)   E határozat létrehozza a korai előrejelző rendszert, amelyet a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek engedélyezésre jogosult tisztviselői az Európai Unió általános költségvetésének vagy bármely más, az Unió által kezelt forrás végrehajtása során használnak.
   (2)   A korai előrejelző rendszer hozzájárul az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez és az Unióról kialakult kép megőrzéséhez, a csalás elleni küzdelemhez, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz.
   (3)   A korai előrejelző rendszer célja:

               a)

               figyelmezető jelzések bejegyzése útján tájékoztatni a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőit arról, hogy adott személy veszélyt jelenthet az Unió pénzügyi érdekeire és az Unió jó hírére, illetve az Unió által kezelt bármely más forrásra nézve; valamint

               b)

               lehetővé tenni az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére, hogy a figyelmeztető jelzések alapján ellenőrzéseket végezhessen vagy megfelelő intézkedéseket tehessen, ideértve a 4. szakaszban említett intézkedéseket is.

         (4)   A tájékoztatás hozzájárul a következőköz:

               a)

               a kockázatok megelőzése olyan személyekre vonatkozó korai információk alapján végzett ellenőrzések útján, akik tekintetében felmerült az alábbi cselekményekkel összefüggő gyanú, vagy akik tekintetében az alábbi cselekményekkel összefüggő megállapítások születtek:

                           —

                           jelentős hiba vagy szabálytalanság,

                           —

                           szakmai kötelességszegés,

                           —

                           súlyos szerződésszegés, vagy

                           —

                           az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet (9) 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekmény;

               b)

               adott személy kizárása az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 106. cikkének (1) és 109. cikkének (1) bekezdése értelmében.

         2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   a)   „a számvitelért felelős tisztviselő”: a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője vagy azon beosztottja, akire a számvitelért felelős tisztviselő a 966/2012/EU, Euratom rendelet 69. cikke értelmében bizonyos feladatokat átruházott;
   b)   „az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő”: a Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendelet 65. cikke szerinti, az Európai Unió általános költségvetésének (a továbbiakban: költségvetés) végrehajtásáért a belső szabályokkal összhangban felelős, megbízott, engedélyezésére jogosult tisztviselője, ideértve a végrehajtó ügynökségek igazgatóit, az említett rendelet 65. cikke értelmében közvetve megbízott, igazgatói jogköröket gyakoroló engedélyezésre jogosult tisztviselőket, valamint az uniós küldöttségeknek az említett rendelet 56. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró vezetőit;
   c)   „érintett”: a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben említettek szerint azonosítható személy;
   d)   „megállapítás”: jogi kötelezettségvállalás végrehajtása során feltárt, vagy az Európai Számvevőszék, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) által elvégzett ellenőrzéssel vagy vizsgálattal, vagy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozóan elvégzett bármely más ellenőrzéssel vagy kontrollal összefüggésben megállapított tény;
   e)   „jogi kötelezettségvállalás”: a Bizottság által a 966/2012/EU, Euratom rendelet 1. részének V–VIII. címe és 2. része alapján vállalt kötelezettségvállalás;
   f)   „személy”: bármely természetes személy vagy jogi személy vagy jogi személyiség nélküli társulás az alábbiak szerint:

               —

               a 966/2012/EU, Euratom rendelet 2. cikkének i) pontja szerinti végső kedvezményezett,

               —

               részvételre jelentkező vagy ajánlattevő,

               —

               vissza nem térítendő támogatás igénylője,

               —

               pénzdíjas verseny résztvevője,

               —

               a 966/2012/EU, Euratom rendelet 204. cikke szerinti javadalmazott külső szakértő,

               —

               a 966/2012/EU rendelet 106. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában említett, más jogi személy felett képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező személy;

         g)   „szakmai kötelességszegés”: az adott személy által gyakorolt szakmára vonatkozó törvények, rendeletek vagy etikai normák megsértése, valamint az adott személy bármely olyan felróható magatartása, amely kihatással van szakmai hitelességére;
   h)   „alvállalkozó”: a részvételre jelentkező, az ajánlattevő vagy a szerződő fél által a szerződés valamely részének teljesítésére javasolt gazdasági szereplő, akivel szemben az ajánlatkérő közvetlen jogi kötelezettségvállalással nem rendelkezik;
   i)   „jelentős hiba vagy szabálytalanság”: az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 166. cikkének (2) bekezdésben meghatározottak szerinti jelentős hiba vagy szabálytalanság;
   j)   „figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy”: az adott kérelemért felelős szolgálaton belül az a személy, aki a figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos aktáért a figyelmeztető jelzés törléséig felel.
   3. cikk
   A korai előrejelző rendszer működése
   (1)   A számvitelért felelős tisztviselő biztosítja a korai előrejelző rendszer hatékony működéséhez és nyomon követéséhez szükséges megfelelő technikai feltételeket.
   A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmére bejegyzi, módosítja, megújítja vagy törli a korai előrejelző rendszerben rögzített figyelmeztető jelzéseket.
   (2)   A számvitelért felelős tisztviselő a technikai szempontokra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket fogad el, és meghatározza a kapcsolódó eljárásokat, többek között a biztonság terén.
   A számvitelért felelős tisztviselő ezen intézkedésekről tájékoztatja a Bizottság szolgálatait és a végrehajtó ügynökségeket.
   4. cikk
   Figyelmeztető jelzés bejegyzésére, módosítására, megújítására vagy törlésére vonatkozó hatáskör és eljárás
   (1)   Kizárólag az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérheti a figyelmeztető jelzés bejegyzését, módosítását, megújítását vagy törlését.
   (2)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzés bejegyzésére, módosítására, megújítására vagy törlésére vonatkozó kérelmét a számvitelért felelős tisztviselőhöz intézi. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmét az e határozat mellékletében foglalt formanyomtatványon nyújtja be.
   (3)   A 8. cikkben említett, a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy a kérelemnek a számvitelért felelős tisztviselőhöz történő továbbítását megelőzően ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a 11. és 12. cikkben foglalt követelmények.
   5. cikk
   Hozzáférés a korai előrejelző rendszerhez
   A bizottsági szolgálatok és a végrehajtó ügynökségek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül közvetlen hozzáféréssel rendelkeznek a korai előrejelző rendszerben tárolt információkhoz.
   A valamely helyi rendszerért felelős bizottsági szolgálatok vagy végrehajtó ügynökségek használhatják a központi számviteli rendszert a korai előrejelző rendszerben tárolt információkhoz való hozzáférés érdekében, feltéve, hogy a helyi rendszer és a központi számviteli rendszer közötti adatkonzisztencia biztosított.
   6. cikk
   A korai előrejelző rendszer használata
   A korai előrejelző rendszerben tárolt információk kizárólag a költségvetés vagy az Unió által kezelt bármely más forrás végrehajtása céljából használhatók fel. Ez nem érinti a kizárt pályázók központi adatbázisában tárolt információknak az 1302/2008/EK, Euratom rendelet (10) 1. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti felhasználását.
   Az OLAF a korai előrejelző rendszerben és a kizárások központi adatbázisában tárolt adatokat az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet („OLAF-rendelet”) szerinti vizsgálataihoz, valamint csalásmegelőzési tevékenységeihez, többek között kockázatelemzés céljából használhatja fel.
   7. cikk
   A korai előrejelző rendszer lekérdezésének ideje
   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a következő esetekben ellenőrzi, hogy a korai előrejelző rendszer tartalmaz-e adott személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést:

               a)

               egyedi költségvetési kötelezettségvállalás rögzítése előtt;

               b)

               globális költségvetési kötelezettségvállalás rögzítése előtt, amennyiben a személy az adott szakaszban ismert;

               c)

               ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalás esetében a későbbi kifizetésekre jogosultságot keletkeztető jogi kötelezettségvállalás vállalása előtt, kivéve, ha az személyzeti kiadásokhoz vagy tárgyalásokon, illetve versenyeken való részvételhez kapcsolódó utazási költségek megtérítésére vonatkozik;

               d)

               közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, pénzdíjas versenyek és pályázati felhívások esetében, legkésőbb az odaítélési döntés előtt;

               e)

               közbeszerzés esetén, ha az ajánlatkérő korlátozza az ajánlat benyújtására felkért pályázók számát, a pályázók kiválasztásának lezárása előtt;

               f)

               bármifajta kifizetés előtt, kivéve a személyzeti kiadásokhoz vagy tárgyalásokon, illetve versenyeken való részvételhez kapcsolódó utazási költségek megtérítésére vonatkozó kifizetéseket.

         8. cikk
   A figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy
   A figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy:

               a)

               elkészíti a figyelmeztető jelzés bejegyzésére vonatkozó kérelmet;

               b)

               továbbítja a kérelmet és a figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó egyéb információkat a számvitelért felelős tisztviselő részére;

               c)

               megadja az ahhoz szükséges információkat, hogy más illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselők ellenőrzéseket tudjanak lefolytatni, illetve dönteni tudjanak a 4. szakaszban említett következményekről.

         2. SZAKASZ

      A KORAI ELŐREJELZŐ RENDSZERBE BEVITT INFORMÁCIÓK

   9. cikk
   A figyelmeztető jelzések kategóriái
   (1)   A korai előrejelző rendszerbe bevitt figyelmeztető jelzések az alábbi két kategóriába sorolhatók:
   a)   „ellenőrzési figyelmeztető jelzések”: amennyiben az adott személy vonatkozásában az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekmény, jelentős hiba vagy szabálytalanság, szakmai kötelességszegés vagy súlyos szerződésszegés gyanúja merül fel vagy nyer megállapítást;
   b)   „kizárási figyelmeztető jelzések”: amennyiben az adott személyt a 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében vagy 109. cikkének (1) bekezdésében foglalt kizárási okok alapján kizárják.
   (2)   Adott személyre vonatkozóan különböző okok alapján bejegyzett, több figyelmeztető jelzés is érvényben lehet.
   10. cikk
   A korai előrejelző rendszerben tárolt információk
   A korai előrejelző rendszer figyelmeztető jelzései az alábbi információkat tartalmazzák:

               a)

               a személy azonosítója;

               b)

               a figyelmeztető jelzés típusa;

               c)

               a figyelmeztető jelzés időtartama;

               d)

               az okok, amelyek miatt az adott személy veszélyt jelent az Unió pénzügyi érdekeire és jó hírére, illetve az Unió által kezelt bármely más forrásra nézve;

               e)

               a kontradiktórius eljárásra vonatkozó információk;

               f)

               az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő neve;

               g)

               az e határozat 8. cikkében említett, a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy neve.

         11. cikk
   Ellenőrzési figyelmeztető jelzések
   (1)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az alábbi feltételek bármelyikének teljesülése esetén ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzését kérheti:

               a)

               amennyiben az OLAF a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban tájékoztatta az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt arról, hogy vizsgálata alapján az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében helyénvaló lehet intézkedéseket hozni;

               b)

               amennyiben az Európai Számvevőszék a Bizottság részére vagy a Belső Ellenőrzési Szolgálat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére valamely személlyel összefüggésben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekményt, jelentős hibát vagy szabálytalanságot, szakmai kötelességszegést vagy súlyos szerződésszegést jelző információt továbbított;

               c)

               amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő valamely személlyel összefüggésben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekményt, jelentős hibát vagy szabálytalanságot, szakmai kötelességszegést vagy súlyos szerződésszegést jelző ellenőrzést, auditvizsgálatot vagy kontrollt végzett vagy ilyen ellenőrzéssel, auditvizsgálattal vagy kontrollal kapcsolatos információhoz jutott.

         (2)   Az ellenőrző figyelmezető jelzés legfeljebb egy éves időtartamra szól. Kizárási figyelmeztető jelzés kérelmezése esetén, vagy ha a továbbiakban nincs szükség ellenőrzésre, az ellenőrzési figyelmeztető jelzést törölni kell.
   (3)   A (2) bekezdésben említett időtartam lejártával az ellenőrzési figyelmeztető jelzést automatikusan törölni kell.
   (4)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az ellenőrzési figyelmeztető jelzés megújítását kérheti, ha az OLAF arról tájékoztatja, hogy az (1) bekezdésben említett vizsgálatok megállapításait még nem véglegesítették, de a vizsgálatok alapján indokolt az ellenőrzési figyelmeztető jelzés fenntartása. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbá az ellenőrzési figyelmeztető jelzés megújítását kérheti, ha az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett feltételek továbbra is teljesülnek.
   (5)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek meg kell adnia az okokat, amelyek miatt a figyelmeztető jelzés megújítása az Unió pénzügyi érdekeinek és jó hírének védelme érdekében szükséges.
   (6)   A megújítás az ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzése iránti új kérelemként kezelendő.
   12. cikk
   Kizárási figyelmeztető jelzések
   (1)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében vagy a 109. cikkének (1) bekezdésében említett esetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzését kéri.
   (2)   A kizárási időszak lejártával a kizárási figyelmeztető jelzést törölni kell.
   (3)   A korai előrejelző rendszerbe bejegyzett kizárási figyelmeztető jelzést automatikusan be kell jegyezni a kizárások központi adatbázisában is.
   13. cikk
   Az OLAF által továbbított információk
   Amennyiben az OLAF információkat továbbít akár a 883/2013/EU, Euratom rendelet 7. cikkének (6) bekezdésével összhangban abból a célból, hogy segítséget nyújtson az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében szükséges óvintézkedésekre vonatkozó döntéshozatalhoz, akár a 883/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikkével összhangban, a továbbított információk a következőket tartalmazzák:

               a)

               az érintett személy azonosítója;

               b)

               a szóban forgó tények és a vizsgálat által feltárt kockázatok összefoglalója. Az összefoglalónak alkalmasnak kell lennie arra, hogy lehetővé tegye az adott személy e határozat 16. cikke szerinti érdemi meghallgatását;

               c)

               a bizalmas jelleg megőrzése céljából javasolt bármely különleges intézkedés, különösen azokban az esetekben, ahol az érintett vizsgálati intézkedések a vizsgálatokra alkalmazandó nemzeti szabályozásnak megfelelően egy nemzeti igazságügyi hatóság, illetve – külső vizsgálat esetén – egy nemzeti hatóság hatáskörébe tartoznak.

         3. SZAKASZ

      FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK BEJEGYZÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

   14. cikk
   A központi szolgálatokkal folytatott előzetes konzultáció az ellenőrzési figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban
   Az OLAF által a 883/2013/EU, Euratom rendelet 7. cikkének (6) bekezdésével és 11. cikkével összhangban továbbított információkon alapuló ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzésére irányuló kérelem benyújtását megelőzően az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek megfelelően szoros együttműködésben az OLAF-fal konzultációt folytat a Költségvetési Főigazgatósággal (központi pénzügyi szolgálat) és indokolt esetben a Jogi Szolgálattal.
   15. cikk
   A kizárási figyelmeztető jelzések központi szolgálatok általi vizsgálata
   A 106. cikk (1) bekezdésének b), c) és e) pontjában, illetve a 109. cikk (1) bekezdésében említett esetekre vonatkozóan az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által javasolt kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezését és megfelelő időtartamának meghatározását megelőzően a Költségvetési Főigazgatóság és a Jogi Szolgálat központosított vizsgálatot végez. Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által javasolt kizárási figyelmeztető jelzés az OLAF által továbbított információkon alapul, a vizsgálatot az OLAF-fal szoros együttműködésben kell elvégezni.
   16. cikk
   Meghallgatáshoz való jog
   (1)   A figyelmezető jelzések bejegyzésére a következő szabályok vonatkoznak:

               a)

               Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezését vagy az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezte kilátásba, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő előbb lehetőséget biztosít az érintett személy számára álláspontjának írásbeli kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő legalább 14 naptári napot biztosít erre. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyúttal tájékoztatja a személyt arról, hogy válaszadása elmulasztása esetén a figyelmeztető jelzés bejegyzésre kerül.
               Indokolt esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő lehetőséget biztosít a személy részére, hogy álláspontját az OLAF által közölt információk alapján fejtse ki.

               b)

               Amennyiben a személy által benyújtott észrevételek nem változtatják meg az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő vizsgálatának eredményeit, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felkéri a számvitelért felelős tisztviselőt a figyelmeztető jelzés aktiválására.
               Amennyiben a személy által benyújtott észrevételek az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő véleménye szerint a figyelmeztető jelzés alkalmazását aránytalanná vagy szükségtelenné teszik, a figyelmeztető jelzés nem kerül aktiválásra és a személy ennek megfelelő tájékoztatást kap.
               A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére megfelelő módon megerősíti a figyelmeztető jelzésnek a korai előrejelző rendszerbe történt bejegyzését.

               c)

               Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő értesíti a személyt a figyelmeztető jelzés aktiválásáról és időtartamáról. Ugyanakkor, ha a személy nem válaszolt az írásbeli észrevételek benyújtására vonatkozó felhívásra, kiértesítése mellőzhető.

         (2)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett esetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a kizárás időtartamára vonatkozó döntés meghozataláig már azt megelőzően kérheti a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzését, hogy a személy részére lehetőséget adtak volna álláspontjának kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő lehetőséget biztosít a személy részére, hogy kifejtse álláspontját a kizárás időtartamáról.
   (3)   A 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett helyzetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a tényállást megállapító hivatalos dokumentum birtokában már azt megelőzően kérheti a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzését, hogy a személy részére lehetőséget adtak volna álláspontjának kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő értesíti a személyt a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzéséről.
   (4)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kivételes esetben – a figyelmeztető jelzés bejegyzésére irányuló eljárás továbbfolytatása mellett – elhalaszthatja a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezése vagy az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedések megtétele előtt a személy álláspontjának írásbeli kifejtésére vonatkozó lehetőség biztosítását, feltéve, hogy a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzését szolgáló kényszerítő erejű jogos indokok állnak fenn.
   (5)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az OLAF által a 13. cikkel összhangban történő tájékoztatása esetén az OLAF jelzi, hogy a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzése, illetve a személynek az álláspontja kifejtésére biztosítandó lehetőség elhalasztása szükséges-e.
   (6)   Mihelyt a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás védelmének indokai megszűntek, a személy részére biztosítani kell a lehetőséget álláspontjának kifejtésére.
   17. cikk
   Adatvédelem és az érintettek jogai
   (1)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő tájékoztatja az érintetteket arról, hogy a korai előrejelző rendszerben rájuk vonatkozó adatok kerülhetnek bejegyzésre, továbbá arról, hogy ezek az adatok kinek a részére adhatók ki. Ezt az általános jellegű tájékoztatást írásban kell közölni, mindenekelőtt az ajánlati felhívásban, a pályázati felhívásban, a versenykiírásban, illetve felhívás hiányában a szerződés vagy a támogatás odaítélése előtt.
   (2)   A figyelmeztető jelzés bejegyzését kérő illetékes engedélyezésére jogosult tisztviselő felelős a kapcsolattartásért azon személlyel, akire vonatkozó adatokat a korai előrejelző rendszerbe bevisznek. Az említett engedélyezésre jogosult tisztviselő válaszol az érintett személytől érkező, a pontatlan vagy hiányos személyes adatok helyesbítésére vonatkozó megkeresésre és minden más, ezen személytől érkező megkeresésre és kérdésre.
   (3)   Ezen túlmenően bármely személy kérhet írásban tájékoztatást a számvitelért felelős tisztviselőtől arról, hogy szerepel-e a korai előrejelző rendszerben.
   A számvitelért felelős tisztviselő köteles megadni ezt a tájékoztatást, kivéve, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – indokolt esetben az OLAF-fal egyetértésben – úgy dönt, hogy a 45/2001/EK 20. cikkének (1) bekezdésében foglalt korlátozásokat alkalmazni kell.
   (4)   A törölt figyelmeztető jelzések csak ellenőrzési és vizsgálati célokra hozzáférhetők, és a korai előrejelző rendszer felhasználói számára nem láthatóak.
   Mindazonáltal a természetes személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekben szereplő személyi adatok ilyen célokra is csak a figyelmeztető jelzés törlését követő öt évig maradhatnak hozzáférhetők.
   18. cikk
   A figyelmeztető jelzés felülvizsgálata
   Amennyiben a személy, akire vonatkozóan a korai előrejelző rendszerben figyelmeztető jelzés van bejegyezve, új bizonyítékokkal szolgál arra vonatkozóan, hogy a bejegyzés indokai már nem állnak fenn, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmezi a figyelmeztető jelzés törlését.
   A személy, akire vonatkozóan a korai előrejelző rendszerben kizárási figyelmeztető jelzés van bejegyezve, panasszal élhet az ombudsmannál és bírósági felülvizsgálatért folyamodhat.
   4. SZAKASZ

      A FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK KÖVETKEZMÉNYEI

   19. cikk
   A következményekre vonatkozó általános szabályok
   (1)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személytől kikér minden olyan információt, amely alapján meghozhatja az e szakaszban megállapított következményekre vonatkozó döntését.
   (2)   Amennyiben az OLAF által közölt információk alapján az illetékes engedélyezésért felelős tisztviselő a 11. cikk szerinti ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzését kéri, az illetékes engedélyezésére jogosult tisztviselő az e határozat 14. és 15. cikkében meghatározott eljárás szerint jár el, a következményekről pedig a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban az OLAF-fal szoros együttműködésben dönt.
   (3)   A következményekre vonatkozó döntés meghozatalakor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő valamennyi figyelmeztető jelzés tekintetében figyelembe veszi a következő kritériumokat:

               a)

               az Unió pénzügyi érdekeit és jó hírét veszélyeztető kockázatok;

               b)

               a jogi kötelezettségvállalás összege és időtartama;

               c)

               a jogi kötelezettségvállalás teljesítésének sürgőssége;

               d)

               a tények jellege;

               e)

               a tények súlyossága; valamint

               f)

               a jogi kötelezettségvállalás teljesítését érintő esetleges következmények.

         A kizárási figyelmeztető jelzések esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő figyelembe veszi emellett a kizárás indokainak jellegét és súlyosságát, továbbá a szolgáltatás folytonosságának szükségességét.
   (4)   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő minden esetben írásban indokolja a következményekre vonatkozó döntését.
   20. cikk
   Az ellenőrzési figyelmeztető jelzések következményei
   (1)   Közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, illetve pénzdíjas versenyek esetében az említett ellenőrzés az alábbiakat foglalhatja magában:

               a)

               az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárásban, illetve pénzdíjas versenyek keretében meghatározott további igazoló dokumentumokat kérhet be;

               b)

               a támogatás-odaítélési eljárások esetében: az előfinanszírozással összefüggő kockázatok elemzése.

         (2)   Jogi kötelezettségvállalás esetében az említett ellenőrzés az alábbiakat foglalhatja magában:

               a)

               a tevékenység jogi kötelezettségvállalásnak való megfelelősége ellenőrzése, ideértve a határidők betartásának és az eredmények tartalmának ellenőrzését is;

               b)

               hatályos támogatási megállapodások esetében: a költségek elszámolhatóságának a kifizetést megelőző ellenőrzése, illetve auditvizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés lefolytatása.

         21. cikk
   Meghallgatáshoz való jog az ellenőrzési figyelmeztető jelzést követően
   Az e határozat 15. cikke szerinti eljárás és 16. cikke szerinti meghallgatáshoz való jog akkor is alkalmazandó, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy ellenőrzési figyelmeztető jelzést követően az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedést helyez kilátásba.
   22. cikk
   A kizárási figyelmeztető jelzések eljárási és jogi kötelezettségvállalásokat érintő következményei
   (1)   Közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, illetve pénzdíjas versenyek esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárja a közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárásból a kizárási figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt, kivéve, ha a monopolhelyzetben lévő személy esetén teljesülnek a 966/2012/EK, Euratom rendelet 106. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek.
   (2)   Hatályos jogi kötelezettségvállalások esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő dönt a következményekről, ideértve az alábbiak bármelyikét:

               a)

               a szerződés vagy támogatás végrehajtásának folytatása az esetlegesen indokolt ellenőrzések megtétele mellett;

               b)

               a fizetési határidő felfüggesztése a 966/2012/EU, Euratom rendelet 92. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

               c)

               a kifizetések felfüggesztése a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 208. cikkével összhangban;

               d)

               a szerződés vagy támogatás végrehajtásának felfüggesztése a 966/2012/EU, Euratom rendelet 116. cikkével és 135. cikkének (5) bekezdésével összhangban;

               e)

               a jogi kötelezettségvállalás megszüntetése, amennyiben a jogi kötelezettségvállalás rendelkezései lehetővé teszik a kötelezettségvállalás megszüntetését azon információk alapján, amelyek miatt a figyelmeztető jelzés bejegyzésre került.

         (3)   Amennyiben a személy alvállalkozó, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felszólítja az ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt vagy szerződő felet, hogy az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg.
   23. cikk
   A kizárási figyelmeztető jelzések hatása a költségvetési műveletekre
   (1)   Kizárási figyelmeztető jelzés esetén az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő indokolt esetben megerősíti a számviteli rendszerben, hogy a kifizetést az érvényes figyelmeztető jelzés ellenére végre kell hajtani.
   (2)   Amennyiben kizárási figyelmeztető jelzés van bejegyezve, nem tehető egyedi költségvetési kötelezettségvállalás, továbbá globális kötelezettségvállalás alapján a költségvetési számlákra egyedi jogi kötelezettségvállalás nem jegyezhető be, valamint ideiglenes kötelezettségvállalás alapján jogi kötelezettségvállalás nem vállalható, kivéve, ha a személy a 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek szerinti monopolhelyzetben van.
   5. SZAKASZ

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   24. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről szóló 2008/969/EK, Euratom határozat hatályát veszti.
   25. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   (1)   A 2008/969/EK, Euratom határozat alapján bejegyzett kizárási figyelmeztető jelzések időtartamuk lejártáig az említett határozattal összhangban érvényben maradnak.
   (2)   A 2008/969/EK, Euratom határozat alapján bejegyzett W1, W2 és W3b figyelmeztető jelzések az e határozat szerinti ellenőrzési figyelmeztető jelzésnek tekintendők.
   (3)   A W3a és a W4 figyelmeztető jelzéseket 2015. július 1-jéig továbbra is a 2008/969/EK, Euratom határozatban rögzített feltételek szerint kell bejegyezni. E határozat 4. szakaszának alkalmazásában a W3a és a W4 figyelmeztető jelzések az e határozat szerinti ellenőrzési figyelmeztető jelzéseknek tekintendők. A W5b figyelmeztető jelzések tekintetében a 2008/969/EK, Euratom határozatot 2015. július 1-jéig továbbra is alkalmazni kell.
   26. cikk
   Kihirdetés
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2014. november 13-án.

            a Bizottság részéről

         Kristalina GEORGIEVA

            alelnök

      (1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (2)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

      (3)  HL L 248., 2013.9.18., 1. o.

      (4)  A Bizottság 2014. április 30-i C(2014)2784 határozata az Európai Unió általános költségvetésének (az Európai Bizottságra vonatkozó szakasz) végrehajtására vonatkozó, a Bizottság szervezeti egységeinek figyelmébe szánt belső szabályokról.

      (5)  HL L 344., 2008.12.20., 12. o.

      (6)  HL L 344., 2008.12.20., 125. o.

      (7)  COM(2014) 358, 2014.6.18.

      (8)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (9)  A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

      (10)  A Bizottság 2008. december 17-i 1302/2008/EK, Euratom rendelete a közbeszerzési eljárásban való részvételből kizárt pályázók központi adatbázisáról (HL L 344., 2008.12.20., 12. o.).

      MELLÉKLET

         EGYSÉGES FORMANYOMTATVÁNY

         A korai előrejelző rendszerbe vagy a kizárt pályázók központi adatbázisába történő adatbevitel, valamint az adatok módosítása vagy törlése céljából az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számvitelért felelős tisztviselőhöz intézett kérelem

         Megjegyzés: figyelmeztető jelzésenként külön-külön kérelem töltendő ki!

      Tárgy: Figyelmeztető jelzésnek [a korai előrejelző rendszerbe(n)/a kizárt pályázók központi adatbázisába(n)] történő [bejegyzésére/módosítására/törlésére] irányuló kérelem
      A tisztviselő neve:
      A figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy neve:
      A kérelem tárgya:

                  ☐

                  figyelmeztető jelzés bejegyzése

                  ☐

                  a [DÁTUM] keltezésű Ares[xx] sz. kérelem alapján bejegyzett figyelmeztető jelzés (1) törlése

                  ☐

                  a [DÁTUM] keltezésű Ares[xx] sz. kérelem alapján bejegyzett figyelmeztető jelzés (2) módosítása (ideértve a már létező bejegyzés megújítását is)

            a következő személy vonatkozásában:
      A személy neve (természetes személy esetében családi és utónév):
      Jogi forma (jogi személy esetében):
      A jogi személy tekintetében képviseleti joggal rendelkező személy(ek) családi és utóneve(i):
      Cím (jogi személy esetében székhely): utca/házszám/irányítószám/település/ország

         A jogalanyok nyilvántartási rendszeréhez (LEF) kapcsolódó információ:

                  ☐

                  Ez a jogalany már szerepel a jogalanyok nyilvántartási rendszerében a következő kulcs(ok) alatt: 6.

                  ☐

                  Ennek a jogalanynak a validálását már kérelmezték a jogalanyok nyilvántartási rendszerében.

            Csatolom a kérelem ABAC-rendszerből vett képernyőmásolatának nyomtatott változatát, melynek kulcsa a következő (alapesetben „ABC”-vel kezdődik): . Csatolva a kérelem validálásához szükséges igazoló dokumentum.

                  ☐

                  A kérelem olyan jogalanyra vonatkozik, aki/amely nem szerepel a jogalanyok nyilvántartási rendszerében, és akiről/amelyről a költségvetési rendelet 108. cikke (2) és (3) bekezdésével összhangban végrehajtó hatóságtól vagy szervtől szerezték az információt (csatolva).

                  1.

                  Kérelmezem a következő figyelmeztető jelzés rendszerbe történő bevitelét:

                              ☐

                                 ellenőrzési figyelmeztető jelzés az alábbi indokok alapján:

                              Indokolt esetben hivatkozás a Költségvetési Főigazgatósággal és – adott esetben – a Jogi Szolgálattal folytatott konzultációra:

                              ☐

                                 kizárás a költségvetési rendelet következő rendelkezései alapján:

                                          ☐

                                             a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) pontja

                                          ☐

                                             a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének b) pontja

                                    A jogerős ítéletet hozó bíróság megnevezése:
                              A jogerős ítélet dátuma: ÉÉÉÉ/HH/NN

                              Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:
                              Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra:

                              ☐

                                 a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének c) pontja

                              Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:
                              Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra:

                              ☐

                                 a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének d) pontja

                              Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra:

                              ☐

                                 a költségvetés rendelet 106. cikke (1) bekezdésének e) pontja

                              Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:
                              Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra:
                              A jogerős ítéletet hozó bíróság megnevezése:
                              A jogerős ítélet dátuma: ÉÉÉÉ/HH/NN

                  ☐

                  a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének f) pontja (A költségvetési rendelet 109. cikkének (1) bekezdésében említett szankciók)
                  Hivatkozás a Jogi Szolgálat és a Költségvetési Főigazgatóság véleményére:
                  Hivatkozás a kontradiktórius eljárásra, valamint az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő döntésére és annak dátuma:

                  2)

                  A figyelmeztető jelzés iránti kérelem okainak bemutatása
                   (3)
                  :

                  3)

                  A bejegyzés időtartama
                   (4)
                  :

            Tanúsítom, hogy a közölt információkat a személyes adatok védelméről szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban állapították meg és továbbították.

         [A figyelmeztető jelzés rendszerbe történő bejegyzésére, törlésére és módosítására jogosult személy aláírása]

      Másolat:

         (1)  Az 1–4. szakaszt hagyja üresen!

         (2)  Valamennyi szakaszt töltse ki, ne csak azt, amelyik a módosítandó információkat tartalmazza!

         (3)  Amennyiben a bizalmas kezelés követelményei értelmében az okok nem adhatók meg, a „nem közölhető” megjegyzés alkalmazandó.

         (4)  A költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének b), c), e) és f) pontja szerinti kizárás időtartamát a korai előrejelző rendszerről szóló határozat 2. cikke értelmében vett engedélyezésre jogosult tisztviselő határozza meg. A költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontja szerinti kizárás legfeljebb 5 évre jegyezhető be.


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/470 határozata ( 2015. március 11. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Belgium „EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit” referenciaszámú kérelme)

text:
               20.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 76/56

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/470 HATÁROZATA
   (2015. március 11.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Belgium „EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit” referenciaszámú kérelme)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2), és különösen annak 13. pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésben.

               (2)

               Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               (3)

               Belgium a Saint-Gobain Sekurit Benelux SA vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2013. december 19-én az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, és 2014. július 4-ig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 1 339 928 EUR összeg igénybevételét javasolja.

               (4)

               Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Belgium által benyújtott kérelem alapján nyújtandó pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2015. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 1 339 928 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2015. március 11-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

      (2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

      (3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.


title: A Tanács határozata (1990. november 19.) az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank létrehozásáról szóló megállapodás elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990D0674

Hivatalos Lap L 372 , 31/12/1990 o. 0001 - 0002 finn különkiadás fejezet 11 kötet 16 o. 0135  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 16 o. 0135

		A Tanács határozata(1990. november 19.)az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank létrehozásáról szóló megállapodás elfogadásáról(90/674/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a Közép- és Kelet-Európában élőket szoros történelmi kötelékek fűzik a Közösségben élőkhöz; mivel e kötelékek az együttműködési és kereskedelmi megállapodások révén egyre erősödnek;mivel Közép- és Kelet-Európa országai elkötelezték magukat a többpárti demokrácia alapelvei, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; mivel ezen országok készek arra, hogy reformokat vezessenek be gazdaságuk piacgazdasággá fejlesztése érdekében;mivel a gazdasági reformok jelentős mértékben hozzájárulnak ezen országok és a Közösség kapcsolatai erőteljes fejlődéséhez; és mivel ez a Közösség egészében a gazdasági tevékenységek harmonikus fejlődését segíti elő;mivel a piacgazdaságba való átmenet jelentős beruházásokat tesz szükségessé elsősorban a magánszektorban, de az állami szektorban is; mivel egy speciális bank létrehozása segíthet e beruházások finanszírozásának biztosításában;mivel 40 ország, az Európai Közösséggel és az Európai Beruházási Bankkal együtt, kifejezésre juttatta azon szándékát, hogy tagja kíván lenni az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banknak, amely alapvető jellegét tekintve európai, tagságát tekintve nemzetközi; mivel ennek érdekében megállapodást kötöttek;mivel a megállapodás megkötése az Európai Gazdasági Közösség részéről a Közösség külgazdasági kapcsolatok terén kitűzött céljainak eléréséhez szükséges; mivel a Szerződés a 235. cikkben szereplőn túl nem határoz meg más hatáskört e határozat elfogadásához,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot létrehozó megállapodást az Európai Gazdasági Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Banknak a megállapodás 23. cikkének (1) bekezdése értelmében a Közösséget képviselő kormányzóját és annak póttagját a Bizottság nevezi ki.3. cikk(1) A Közösség részéről a Bizottság kijelöli azon intézményt, amely a megállapodás 34. cikkének (1) bekezdése alapján letéteményesként jár el.(2) A Bizottság az a hivatalos testület, amellyel a Bank a megállapodás 34. cikkének (2) bekezdésében megállapítottak szerint kapcsolatot tarthat.4. cikkA megállapodás 61. cikkében előírt jóváhagyó okiratot a Közösség részéről a Tanács elnöke helyezi letétbe.5. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában [2] ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1990. november 19-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Carli[1] HL C 284., 1990.11.12.[2] A megállapodás hatálybalépését a Tanács főtitkársága kihirdeti az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: 2014/735/EU: A Tanács határozata ( 2014. október 9. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott Stabilizációs és Társulási Tanácson belül az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő helyettesítésével összefüggésben az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról

text:
               23.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 304/97

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. október 9.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott Stabilizációs és Társulási Tanácson belül az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő helyettesítésével összefüggésben az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról

      (2014/735/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz (1) (a továbbiakban: a megállapodás) csatolt 3. jegyzőkönyv (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv) rendelkezik a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről.

               (2)

               A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (2) (a továbbiakban: az egyezmény) a szerződő felek közötti releváns megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képező termékek származása tekintetében állapít meg rendelkezéseket. Montenegrót – a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő egyéb nyugat-balkáni országokkal együtt – a 2003. júniusi Európai Tanács által jóváhagyott theszaloníki cselekvési programmal összhangban felkérték, hogy csatlakozzon a páneurópai diagonális származási kumulációs rendszerhez. Az egyezményhez történő csatlakozásra a 2007. októberi euromediterrán miniszteri konferencia határozatával hívták meg az érintett országokat.

               (3)

               Mind az Unió, mind Montenegró 2011. június 15-én írta alá az egyezményt.

               (4)

               Az Unió és Montenegró 2012. március 26-án, illetve 2012. július 2-án helyezte letétbe elfogadási okmányát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény az Unió és Montenegró tekintetében 2012. május 1-jén, illetve 2012. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               (5)

               Az egyezmény 6. cikke értelmében a szerződő feleknek az egyezmény hatékony alkalmazását biztosító megfelelő intézkedéseket kell hozniuk. Ennek érdekében a megállapodással létrehozott Stabilizációs és Társulási Tanácsnak határozatot kell elfogadnia a 3. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő helyettesítéséről.

               (6)

               Ennélfogva az Unió Stabilizációs és Társulási Tanácson belül elfoglalt álláspontjának a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott Stabilizációs és Társulási Tanácson belül az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő helyettesítésével összefüggésben az Európai Unió nevében elfogadandó álláspont a Stabilizációs és Társulási Tanács e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.
   A Stabilizációs és Társulási Tanács határozattervezetének kisebb módosításairól a Stabilizációs és Társulási Tanácsban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.
   2. cikk
   A Stabilizációs és Társulási Tanács határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. október 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. ALFANO

      (1)  HL L 108., 2010.4.29., 3. o.

      (2)  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

      TERVEZET
      AZ EU–MONTENEGRÓ STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS … SZ. HATÁROZATA
      (…)
      az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv helyettesítéséről
      AZ EU–MONTENEGRÓ STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,
      tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti, 2007. október 15-én Luxembourgban aláírt stabilizációs és társulási megállapodásra (1) és különösen annak 44. cikkére,
      tekintettel a egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvre,
      mivel:

                  (1)

                  Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz (a továbbiakban: a megállapodás) 44. cikke a származási szabályokat megállapító, valamint az Unió, Montenegró, Törökország és az Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő bármely más ország vagy terület közötti származási kumulációról rendelkező, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvre (3. jegyjőkönyv) hivatkozik.

                  (2)

                  A 3. jegyzőkönyv 39. cikke úgy rendelkezik, hogy a jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a megállapodás 119. cikkével létrehozott Stabilizációs és Társulási Tanács határozhat.

                  (3)

                  A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (2) (a továbbiakban: az egyezmény) célja a származási szabályokról szóló, a pán-euromediterrán övezetben jelenleg hatályos jegyzőkönyvek egyetlen egységes jogi aktussal történő helyettesítése. Montenegrót – a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő egyéb nyugat-balkáni országokkal együtt – a 2003. júniusi Európai Tanács által jóváhagyott theszaloníki cselekvési programmal összhangban felkérték, hogy csatlakozzon a páneurópai diagonális származási kumulációs rendszerhez. Az egyezményhez történő csatlakozásra a 2007. októberi euromediterrán miniszteri konferencia határozatával hívták meg az érintett országokat.

                  (4)

                  Mind az Unió, mind Montenegró 2011. június 15-én írta alá az egyezményt.

                  (5)

                  Az Unió és Montenegró 2012. március 26-án, illetve 2012. július 2-án helyezte letétbe elfogadási okmányát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény az Unió és Montenegró tekintetében 2012. május 1-jén, illetve 2012. szeptember 1-jén lépett hatályba.

                  (6)

                  Amennyiben az egyezményre való áttérés nem egyidejűleg történik meg a kumulációs zóna összes szerződő fele esetében, az áttérés eredményeképpen az érintett szerződő felek nem kerülhetnek kedvezőtlenebb helyzetbe annál, mint amikor korábban a 3. jegyzőkönyvet alkalmazták.

                  (7)

                  A 3. jegyzőkönyvet ezért egy új jegyzőkönyvvel kell helyettesíteni oly módon, hogy az az egyezményre hivatkozzon,

            ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv helyébe az e határozat mellékletében foglalt szöveg lép.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
      Ezt a határozatot 2014. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

         Kelt …-ban/ben,

               a Stabilizációs és Társulási Tanács részéről

               az elnök

         (1)  HL L 108., 2010.4.29., 3. o.

         (2)  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

         MELLÉKLET
         3. jegyzőkönyv
         a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről
         1. cikk
         Az alkalmazandó származási szabályok
         E megállapodás végrehajtása tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (1) (a továbbiakban: az egyezmény) I. függeléke és II. függelékének vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.
         Azegyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben szereplő „releváns megállapodás” kifejezés e megállapodásra történő hivatkozásként értelmezendő.
         2. cikk
         A jogviták rendezése
         Amennyiben az egyezmény I. függelékének 32. cikke szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ezen ellenőrzésnek a végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a Stabilizációs és Társulási Tanács elé kell terjeszteni.
         Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók.
         3. cikk
         A jegyzőkönyv módosítása
         E jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a Stabilizációs és Társulási Tanács határozhat.
         4. cikk
         Az egyezmény felmondása
         1.   Amennyiben akár az Európai Unió, akár Montenegró írásban értesíti az egyezmény letéteményesét arról, hogy az egyezmény 9. cikke értelmében fel kívánja mondani az egyezményt, az Európai Unió és Montenegró e megállapodás végrehajtása érdekében azonnal tárgyalásokat kezd a származási szabályokról.
         2.   Az e tárgyalások eredményeképpen megállapított új származási szabályok hatálybalépéséig e megállapodás tekintetében továbbra is az egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt, a felmondás időpontjában hatályos származási szabályok alkalmazandók. Mindazonáltal az egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt származási szabályok a felmondás időpontjától kezdve kizárólag az Európai Unió és Montenegró közötti kétoldalú kumulációt lehetővé tevő rendelkezésekként értelmezendők.
         5. cikk
         Átmeneti rendelkezések – kumuláció
         1.   Az egyezmény I. függelékének 3. cikke ellenére a megállapodás 3. jegyzőkönyve 3. és 4. cikkében előírt, a megállapodás (2) megkötésekor az Európai Unió és Montenegró által elfogadott kumulációs szabályok az egyezmény felei között továbbra is alkalmazandók mindaddig, amíg az egyezmény alkalmazása az említett cikkekben felsorolt, az egyezmény szerződő feleinek mindegyike tekintetében meg nem kezdődik.
         2.   Az egyezmény I. függeléke 16. cikkének (5) bekezdése és 21. cikkének (3) bekezdése ellenére amennyiben a kumuláció csak az EFTA-államokat, a Feröer-szigeteket, az Európai Uniót, Törökországot és a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőit érinti, származási igazolásként mind az EUR.1 szállítási bizonyítvány, mind a származási nyilatkozat elfogadható.

            (1)  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

            (2)  HL L 108., 2010.4.29., 3. o.


title: 2004/793/EK: A Tanács határozata (2004. november 15.) a Togói Köztársasággal a Cotonou-i Megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultáció lezárásáról

text:
               25.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 349/17

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. november 15.)
   a Togói Köztársasággal a Cotonou-i Megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultáció lezárásáról
   (2004/793/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a 2000. június 23-án, Cotonou-ban aláírt AKCS–EK partnerségi megállapodásra (1) („Cotonou-i Megállapodás”) és különösen annak 96. cikkére,
   tekintettel a meghozandó intézkedések és az AKCS–EK partnerségi megállapodás (2) megvalósításával kapcsolatos belső megállapodásra és különösen annak 3. cikkére,,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Cotonou-i Megállapodás 9. cikkében említett, alapvető elemként meghatározott szabályokat a Togói Köztársaság kormánya megsértette.

               (2)

               E megállapodás 96. cikke értelmében 2004. április 14-én konzultációk kezdődtek az AKCS-országok és a Togói Köztársaság között, amelyek alkalmával a togói hatóságok meghatározott kötelezettségvállalásokat tettek az Európai Unió által megfogalmazott problémák orvoslására, illetve ezeknek a három hónapos párbeszéd időszaka alatt történő megvalósítására.

               (3)

               A fent említett időszak végén nyilvánvalóvá vált, hogy egyes kötelezettségvállalásokat konkrét kezdeményezések követtek, más kötelezettségvállalásokat pedig végrehajtottak. Ugyanakkor a Cotonou-i Megállapodás alapvető elemeivel kapcsolatos fontos intézkedések megvalósítása még várat magára,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Cotonou-i Megállapodás 96. cikke 2. bekezdésének a) albekezdése alapján a Togói Köztársasággal megkezdett konzultációk lezárulnak.
   2. cikk
   A mellékletben található levéltervezetben foglalt intézkedések ezennel elfogadásra kerülnek, mint a Cotonou-i Megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti megfelelő intézkedések.
   3. cikk
   A Tanács és a Bizottság 1998. december 14-i, a Togói Köztársaság kormányának címzett levél megküldéséről szóló határozat hatályát veszti.
   4. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   E határozat érvényességi ideje a Tanács általi elfogadás napjától számított huszonnégy hónap. Ezt a határozatot legalább hathavonta felül kell vizsgálni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnökasszony

         M. VAN DER HOEVEN

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (2)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

      MELLÉKLET
      A MINISZTERELNÖK, A TOGÓI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYFŐJE RÉSZÉRE
      Tisztelt Miniszterelnök Úr!
      Az Európai Unió nagy jelentőséget tulajdonít a Cotonou-i Megállapodás 9. cikke rendelkezéseinek. Az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság alapelveinek tiszteletben tartása, amely az AKCS–EU partnerség alapját képezi, az említett megállapodás alapvető elemei közé tartozik, következésképpen kapcsolataink alapjának tekinthető.
      Az Európai Unió úgy vélte, hogy a jelenlegi togói politikai helyzetre a megtorpanás a jellemző, illetve hogy a demokratikus deficit, az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok erőtlen tiszteletben tartása továbbra is sértik az említett megállapodás 9. cikkében megfogalmazott alapvető elemeket.
      E cikkre, illetve a togói politikai megtorpanásra tekintettel az Európai Unió úgy határozott, hogy 2004. március 30-án konzultációkat kezd a megállapodás 96. cikke alapján a helyzet alapos vizsgálata, illetve, adott esetben, orvoslása céljából.
      A konzultációkra 2004. április 14-én, Brüsszelben került sor. Ennek során több alapvető kérdés megvitatására került sor, és Önöknek lehetőségük nyílt álláspontjukat és a togói hatóságok elemzését előterjeszteni. Az Európai Unió megelégedéssel tapasztalta, hogy a togói fél – a mellékletben feltüntetettek szerint – bizonyos kötelezettségvállalásokat, valamint eredményeket mutatott fel a demokratikus viszonyok és a jogállam megteremtésével kapcsolatban. Megállapodás született abban a tekintetben is, hogy számos felvetett kérdésről mélyreható párbeszédet folytatnak Togóban egy három hónapos időszak alatt, és hogy ezen időszak végén állapotjelentést rögzítenek.
      Az elmélyült és rendszeres párbeszéd folyamán megfogalmazódott a kötelezettségvállalások végrehajtása érdekében meghozandó intézkedések listája.
      E mérlegből kitűnik, hogy a togói hatóságok jelentős kezdeményezéseket tettek:

                  —

                  a hatóságok értekezleteket szerveztek a prefektusokkal és a biztonsági erőkkel annak érdekében, hogy tájékoztassák, illetve fogékonnyá tegyék őket az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok bizonyos aspektusai iránt. A hatóságok utasításokat adtak és körleveleket bocsátottak ki a létező irányelvekről és szabályokról. Tapasztalható volt néhány pozitív eredmény, amit az ellenzék is megerősített,

                  —

                  a hatóságok utasították a bírókat, hogy gyorsan döntsenek azokról az előzetesen fogva tartottakról, akiknek vizsgálatát már lezárták. Az eljárás gyorsítására történő felhívás lehetővé tette 214 határozat programozását, ezek között vannak politikaiak is. A kormány garantálta azt, hogy a vizsgálati szakban kapcsolatba léphessen az ügyvéd az ügyfelével. Augusztusban közel ötszáz foglyot engedtek ki a börtönből, részben büntetésük elengedésével, részben szabadlábra helyezéssel,

                  —

                  az eddig a kormány részére és a hatalmon lévő párt részére fenntartott közszolgálati tömegtájékoztatási eszközökhöz való hozzáférést a választási időszakon kívül kiszélesítették az ellenzéki pártok részére az utolsó hetekben, jóllehet e hozzáférés ténylegesen még nem kiegyensúlyozott,

                  —

                  a kormány kezdeményezte az emberi jogi nemzeti bizottságáról és az audiovizuális szervezetek és a kommunikáció legfelsőbb hatóságáról szóló törvény módosítását,

                  —

                  augusztus 24-én a Nemzetgyűlés elfogadta a sajtóról szóló új törvényt,

                  —

                  a bírósági szervezetrendszer reformját előkészítették az Egyesült Nemzetek Szervezetével együtt, a Fejlesztési Program (PNUD) keretében,

                  —

                  a kormány folytatja decentralizációs tevékenységét, e tárgyban politikai levelet fogadott el,

                  —

                  augusztus 25-én sor került a hagyományos ellenzékkel folytatott első megbeszélésre, a szervezett és átlátható keretek között folytatandó nemzeti párbeszéd létrehozása érdekében.

            Ezek a kezdeményezések kétségkívül hozzájárultak az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának megszilárdításához az Önök országában. Komoly aggodalmak állnak azonban továbbra is fenn, főként a demokrácia visszaállítását illetően.
      E területen leginkább a következő, e melléklet mellékletében meghatározott kötelezettségvállalásokkal összhangban álló intézkedéseket várja az Európai Unió:

                  —

                  a nemzeti párbeszéd szervezett és átlátható keretek között történő végrehajtása az 1.1. kötelezettségvállalásnak megfelelően,

                  —

                  e párbeszéd keretében a választási eljárás alapjainak fölülvizsgálata, átlátható és demokratikus eljárást garantálva az 1.3. kötelezettségvállalásnak megfelelően,

                  —

                  jogi keretek meghatározása a politikai pártok finanszírozásához az 1.4. kötelezettségvállalásnak megfelelően,

                  —

                  a törvényhozási és helyhatósági választásoknak az 1.5. és az 1.6. kötelezettségvállalásnak megfelelő megszervezése,

                  —

                  a decentralizáció folytatása az 1.7. kötelezettségvállalásnak megfelelően,

                  —

                  a politikai foglyok helyzete rendezésének folytatása, adott esetben szabadlábra helyezése a 2.2. kötelezettségvállalásnak megfelelően,

                  —

                  az emberi jogok nemzeti bizottsága, az audiovizuális szervezetek és a kommunikáció legfelsőbb hatósága felhatalmazása és alapszabálya fölülvizsgálata a 2.5. és 3.6. kötelezettségvállalásnak megfelelően,

                  —

                  a jogi és igazságszolgáltatási szervezetrendszer reformjának folytatása a PNUD állapotfelmérés és beszámolóban megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően.

            Az Európai Unió ragaszkodik és nagy jelentőséget tulajdonít az 1.2., 1.4., 2.1., 2.3., 2.4., 2.6., 3.2., 3.3., 3.4. és 3.5. kötelezettségvállalásoknak megfelelően már elkezdett intézkedések folytatásához és megszilárdításához.
      Az e szakaszban már megvalósított kötelezettségvállalásokat elismerve és a fennmaradó intézkedések kiterjedtségét figyelembe véve, a tárgyalások után határozat született a Cotonou-i Megállapodás 96. cikke 2. bekezdésének c) albekezdése alapján hozott következő intézkedésekről:

                  1.

                  a 6. és 7. Európai Fejlesztési Alap maradványaiból finanszírozott projektek megvalósítása, amelyek célja a lakosság szükségleteinek kielégítése és azoké, akik bátorítják a Cotonou-i Megállapodás alapvető elemeinek tiszteletben tartását, vagyis az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok, valamint a demokratikus jogelvek és a jogállam alapelveinek tiszteletben tartását, tovább folytatódik. Ezenkívül a Környezetgazdálkodási Nemzeti Decentralizációs Programot, illetve az 1990–1994-es Stabex-alapok kölcsönös kötelezettségvállalási keretét is végre kell hajtani;

                  2.

                  a 6. és 7. Európai Fejlesztési Alap maradványaiból segítség nyújtható az intézményeknek a konzultációk keretén belül tett kötelezettségvállalások megvalósításához szükséges intézkedések végrehajtásához. Ezért a Bizottság eljár többek között annak a döntésnek az elfogadása érdekében, amelyik a „népesség és lakóhelyek 4. általános összeszámlálása” programjának finanszírozásáról szól;

                  3.

                  a 9. Európai Fejlesztési Alap utalványozására akkor kerül sor, miután az átlátható és demokratikus választási eljárást garantáló választási eljárási alapokat az összes politikai párt elfogadja, és kitűzik a törvényhozási választások időpontját. A források ütemezése ekkor kezdődik;

                  4.

                  a 9. Európai Fejlesztési Alap megjegyzése szerint támogatás nyújtható a választások előkészítéséhez, feltéve hogy a fenti választási kereteket tiszteletben tartják;

                  5.

                  a szabad és szabályszerű törvényhozási választások után, az Európai Unióval folytatott együttműködés újrakezdődik, a 9. Európai Fejlesztési Alap és az 1995–1999 Stabex-alapok kölcsönös kötelezettségvállalási keretének végrehajtásával;

                  6.

                  a regionális projektekhez való hozzájárulás minden esetben külön vizsgálat tárgyát képezi;

                  7.

                  fentiek nem érintik a humanitárius műveleteket, a kereskedelmi együttműködést és a kereskedelemhez kapcsolódó egyéb előnyöket.

            Az Európai Unió elnöksége és az Európai Bizottság együttműködésében legfeljebb hathavi rendszerességgel felülvizsgálatokra kerül sor.
      Az Európai Unió továbbra is közelről figyelemmel kíséri a togói helyzetet, és egy huszonnégy hónapos nyomon követés alatt intenzív politikai párbeszédet tart fenn az Önök kormányával annak érdekében, hogy meggyőződjék a demokrácia és a jogállamiság visszaállítása érdekében elkezdett műveletek folytatásáról, illetve az emberi jogok és alapvető szabadságjogok terén tett erőfeszítések megszilárdításáról.
      Abban az esetben, ha a togói hatóságok által tett kötelezettségvállalások megvalósítása felgyorsulna, vagy éppen megszakadna, az Európai Unió fenntartja magának a jogot a megfelelő intézkedések módosítására.
      Kérem, Miniszterelnök úr, fogadja legmélyebb nagyrabecsülésünk kifejezését.

         Kelt Brüsszelben, 2004. november 15-én.

               a Bizottság részéről

               a Tanács részéről

         A MELLÉKLET MELLÉKLETE
         A TOGÓI KÖZTÁRSASÁG ÁLTAL VÁLLALT KÖTELEZETTSÉGEK LISTÁJA
         A Togói Köztársaság kormánya a következő kötelezettségvállalásokat tette az Európai Unió felé a Cotonou-i Megállapodás 96. cikke értelmében folytatott konzultációk keretében:
         1.1. kötelezettségvállalás:
         A demokratikus alapelvek teljes tiszteletben tartása céljából haladéktalanul bejelenti, hogy azonnali határidővel, szervezett és átlátható keretek között újrakezdi a nyitott és hiteles nemzeti párbeszédet a tradicionális ellenzékkel és a civil társadalommal.
         1.2. kötelezettségvállalás:
         Azonnali határidővel garantálja minden politikai párt részére tevékenységük szabad gyakorlását, bármiféle zaklatástól, megfélemlítéstől vagy cenzúrától mentesen.
         1.3. kötelezettségvállalás:
         A Loméi Keretegyezményből kiindulva hat hónapon belül felülvizsgálja a minden fél számára elfogadható, átlátható és demokratikus választási eljárásokat biztosító választási kereteket.
         1.4. kötelezettségvállalás:
         Garantálja az összes politikai pártnak a közszolgálati médiumokhoz való méltányos hozzáférést, vállalja olyan rendszer bevezetését, amely lehetővé teszi a politikai pártok finanszírozását szolgáló közösségi pénzalapokhoz való kiegyenlített hozzáférést.
         1.5. kötelezettségvállalás:
         Vállalja új törvényhozási képviselő-választások szervezését, átlátható feltételek között, elfogadja nemzetközi megfigyelők jelenlétét az eljárás összes szakaszában, amint lehet, a fenti 1.3. kötelezettségvállalásnak megfelelően.
         1.6. kötelezettségvállalás:
         Vállalja új helyhatósági képviselő-választások szervezését tizenkét hónapon belül, átlátható feltételek között, elfogadja nemzetközi megfigyelők jelenlétét az eljárás összes szakaszában.
         1.7. kötelezettségvállalás:
         Vállalja, hogy tizenkét hónapon belül biztosítja a megfelelő feltételeket ahhoz, hogy a demokratikusan választott helyi önkormányzati képviselő-testületek megbízással rendelkezzenek, biztosítja a forrásokat ahhoz, hogy a demokratikusan legitimált helyi közigazgatás hatékonyan működhessék.
         2.1. kötelezettségvállalás:
         Garantálja a bírói út mellőzésével történő kivégzések, a kínzás, az embertelen és megalázó bánásmód mellőzését Togó területén, ideértve a biztonsági erők és a bírósági rendszer ennek megfelelő alakítását.
         2.2. kötelezettségvállalás:
         Vállalja, hogy szabadlábra helyezi mindazokat a politikai foglyokat, akiknek fogva tartására kizárólag politikai ellenzékiségük, a kormánnyal szembeni kritikájuk, vagy más olyan okból került sor, amely fogva tartásukat nem indokolja. Az intézkedéssel érintettek listáját a tárgyban kompetens, elismert, az összes fél által elfogadott egy vagy több nem kormányzati szervvel együttműködve kell összeállítani. E kötelezettségvállalást hat hétnél rövidebb határidővel végre kell hajtani.
         2.3. kötelezettségvállalás:
         Három hónapos határidővel vállalja, hogy átadja az ügyészségnek azoknak a személyeknek az iratanyagát, akik feltételes szabadságvesztésben vagy átmeneti szabadlábra helyezésben érintettek, helyzetüknek a hatályos törvényeknek megfelelő tisztázása céljából.
         2.4. kötelezettségvállalás:
         Lehetővé teszi, hogy a fogva tartottakkal érintkezésbe léphessenek az ügyvédek, a humanitárius feladatokat ellátó és emberjogi nem kormányszervek, az általuk választott orvossal, a fogva tartás összes helyiségében (börtönök, csendőrségi és rendőrségi fogdák stb.), hogy lehetővé váljon számukra a kínzás és más embertelen bánásmód mellőzésének ellenőrzése, a vizsgálati időszak vége előtt.
         2.5. kötelezettségvállalás:
         Vállalja, hogy fölülvizsgálja a nemzeti emberi jogi bizottság felhatalmazását és alapszabályát, hogy garantálja tényleges függetlenségét a közigazgatási hatóságoktól, kilenc hónapon belül.
         2.6. kötelezettségvállalás:
         Vállalja, hogy jogi eszközökkel vagy fegyelmi úton üldözi a bizonyítottan bírósági út mellőzésével eljáró kivégzőket, a kínzások, embertelen és megalázó bánásmód elkövetőit. E kötelezettségvállalás egyben tartalmazza a törvényi és rendeleti szövegek módosítását is ott, ahol szükséges.
         2.7. kötelezettségvállalás:
         A jövőben pontosítandó megfelelő intézkedésekkel biztosítja a végrehajtó hatalomtól független, pártatlan bírósági szervezetrendszer működését. A tárgyalások befejezése előtt be kell nyújtani egy olyan állapotjelentést, amely egy cselekvési terv alapjául szolgál.
         3.1. kötelezettségvállalás:
         Vállalja a sajtóról és a kommunikációról szóló törvénykönyvek fölülvizsgálatát, hogy azokat a nemzetközi szabványok szintjére emelje, hat hónapon belül. Különösen elvárt, hogy megszüntesse a jelenlegi, sajtóról szóló törvény „becsületsértés és rágalmazás” vétségeiért járó börtönbüntetéseket.
         3.2. kötelezettségvállalás:
         Azonnali hatállyal garantálja a médiumok számára, a nem kormányszervek és a civilszervezetek képviselői számára a zaklatás, a megfélemlítés és a cenzúra mellőzését.
         3.3. kötelezettségvállalás:
         Garantálja azonnali hatállyal minden politikai szereplőnek és a civil társadalomnak, illetve az összes állampolgárnak a szólásszabadságot, a gyülekezési szabadságot, a békés megmozdulásokon való nyilvános részvételt az ország területén, minden zaklatástól, ellenőrzéstől és megfélemlítéstől mentesen.
         3.4. kötelezettségvállalás:
         Garantálja minden politikai szereplőnek és a civil társadalomnak a mozgás szabadságát állampolgárként, politikai tevékenységük keretében vagy civil szerveződése képviseletében.
         3.5. kötelezettségvállalás:
         A tárgyalások befejezése előtt vállalja, hogy biztosítja minden állampolgár számára az információhoz és a médiához való hozzáférést, ideértve az ellenzéki pártok és nem kormányszervek internetoldalát.
         3.6. kötelezettségvállalás:
         Vállalja, hogy fölülvizsgálja az audiovizuális szervezetek és a kommunikáció legfelsőbb hatósága felhatalmazását és alapszabályát, hogy garantálja tényleges függetlenségét a közigazgatási hatóságoktól, illetve minden politikai erőtől, hat hónapon belül.
         4.1. kötelezettségvállalás:
         Vállalja, hogy 2004. június 1-jén és július 1-jén az Európai Unió szerveihez eljuttatja a beszámolókat, amelyek tárgya a párbeszéd által érintett különböző területeken megvalósított fejlődés, illetve a kötelezettségvállalások végrehajtása.
         4.2. kötelezettségvállalás:
         A togói hatóságok a helyszínen rendelkezésre állnak a párbeszédben való részvételre, illetve arra, hogy megkönnyítsék a Bizottság tisztviselőinek és togói elnökségének esetleges küldetését a megkezdett párbeszéd keretei között.


title: A Tanács (KKBP) 2016/208 határozata (2016. február 15.) az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/260 határozat módosításáról

text:
               16.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 39/47

         A TANÁCS (KKBP) 2016/208 HATÁROZATA
   (2016. február 15.)
   az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2015/260 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2012. július 25-én elfogadta a 2012/440/KKBP határozatot (1), amelyben Sztávrosz LAMBRINÍDISZ-t nevezte ki az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjévé (EUKK).

               (2)

               A Tanács 2015. február 17-én elfogadta a (KKBP) 2015/260 határozatot (2), amely 2017. február 28-ig meghosszabbította az EUKK megbízatását.

               (3)

               A (KKBP) 2015/260 határozat megállapította az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeget a 2015. március 1-től2016. február 29-ig terjedő időszakra. A 2016. március 1-től2017. február 28-ig terjedő időszakra új pénzügyi referenciaösszeget kell megállapítani.

               (4)

               A (KKBP) 2015/260 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2015/260 határozat 5. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(2)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2016. március 1-től2017. február 28-ig terjedő időszakra 825 000 EUR.”

   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2012/440/KKBP határozata (2012. július 25.) az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 200., 2012.7.27., 21. o.).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2015/260 határozata (2015. február 17.) az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról (HL L 43., 2015.2.18., 29. o.).


title: 2013/273/EU: A Tanács határozata ( 2013. június 6. ) a Régiók Bizottsága három máltai tagjának és három máltai póttagjának kinevezéséről

text:
               11.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 159/13

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. június 6.)
   a Régiók Bizottsága három máltai tagjának és három máltai póttagjának kinevezéséről
   (2013/273/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a máltai kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Claudette ABELA BALDACCHINO, Michael COHEN és Malcolm MIFSUD hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett. Doris BORG és Ian BORG hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett. Paul FARRUGIA-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Peter BONELLO, Mayor of San Ġiljan

                           —

                           Paul FARRUGIA, Mayor of Ħal Tarxien

                           —

                           Dr Marc SANT, Councillor, Ħal Lija Local Council

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Jesmond AQUILINA, Deputy Mayor of Ħal Qormi

                           —

                           Anthony MIFSUD, Councillor, Imtarfa Local Council

                           —

                           Raymond TABONE, Councillor, San Pawl il-Baħar Local Council.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2013. június 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. SHATTER

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: 2012/675/EU: A Tanács határozata ( 2012. október 29. ) a Régiók Bizottsága három egyesült királysági tagjának és két egyesült királysági póttagjának kinevezéséről

text:
               1.11.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 305/25

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. október 29.)
   a Régiók Bizottsága három egyesült királysági tagjának és két egyesült királysági póttagjának kinevezéséről
   (2012/675/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az egyesült királysági kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

               (2)

               Jonathan BELL, Iain MALCOLM és Irene OLDFATHER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett. Ted BROCKLEBANK és Nicol STEPHEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Patricia FERGUSON MSP, Member of the Scottish Parliament,

                           —

                           Paul WATSON, Councillor,

                           —

                           Trevor CUMMINGS, Councillor;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Jim HUME MSP, Member of the Scottish Parliament,

                           —

                           Jamie McGRIGOR MSP, Member of the Scottish Parliament.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. október 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. FLOURENTZOU

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: A Tanács (KKBP) 2016/608 határozata (2016. április 18.) egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról

text:
               20.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 104/18

         A TANÁCS (KKBP) 2016/608 HATÁROZATA
   (2016. április 18.)
   egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére és 31. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. március 5-én elfogadta az egyes palesztin személyeknek a tagállamokba történő ideiglenes befogadásáról szóló 2015/363/KKBP határozatot (1), amelyben úgy rendelkezett, hogy további 24 hónappal meg kell hosszabbítani az ezen személyek számára kiállított, a 2002/400/KKBP közös álláspontban (2) említett tagállamokba való beutazásra és az azok területén való tartózkodásra jogosító nemzeti engedélyek érvényességét.

               (2)

               A 2002/400/KKBP közös álláspont alkalmazásának értékelése alapján a Tanács helyénvalónak tartja ezen engedélyek érvényességének további 24 hónappal történő meghosszabbítását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2002/400/KKBP közös álláspont 2. cikkében említett tagállamok 2016. január 31-től kezdődően további 24 hónappal meghosszabbítják a beutazásra és tartózkodásra jogosító, a közös álláspont 3. cikkének megfelelően kiállított nemzeti engedélyek érvényességét.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2016. április 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács (KKPB) 2015/363 határozata (2015. március 5.) egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról (HL L 62., 2015.3.6., 24. o.).

      (2)  A Tanács 2002/400/KKBP közös álláspontja (2002. május 21.) az egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról (HL L 138., 2002.5.28., 33. o.).