title: 2007/535/EK: A Bizottság határozata ( 2007. július 27. ) az Indiából származó dihidro-mircenol behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről

text:
               28.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/45

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. július 27.)
   az Indiából származó dihidro-mircenol behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről
   (2007/535/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               A Bizottság 2006. november 11-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Indiából származó és rendesen az ex 2905 22 90 KN-kóddal bejelentett, legalább 93 tömegszázalékos tisztaságú dihidro-mircenol Közösségbe történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindítását.

               (2)

               A szubvencióellenes eljárást az alaprendelet 10. cikke alapján indították meg, a következő közösségi gyártók által 2006. szeptember 29-én benyújtott panasz alapján: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. és Sensient Fragrances S.A. (a továbbiakban: panaszosok), amelyek termelése a dihidro-mircenol teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett termék támogatására és az abból eredő jelentős kár meglétére, és ezt a Bizottság elegendőnek ítélte ahhoz, hogy az eljárás megindítását indokoltnak tekintse.

               (3)

               A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta India hatóságait, az indiai exportáló gyártókat, valamint a tudomása szerint érintett importőröket, felhasználókat, ezek szövetségeit, illetve a panaszosokat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék és szóbeli meghallgatást kérjenek.

         B.   A PANASZ VISSZAVONÁSA

               (4)

               A panaszosok 2007. május 25-én a Bizottsághoz intézett levelükben hivatalosan visszavonták panaszukat.

               (5)

               Az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően, amennyiben egy benyújtott panaszt visszavonnak – ha az eljárás megszüntetése nem sérti a Közösség érdekeit –, az eljárás megszüntethető.

               (6)

               A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely arra utalna, hogy az eljárás megszüntetése sértené a Közösség érdekeit. Az érdekelt feleket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget adott észrevételeik megtételére. A felek nem emeltek kifogást.

               (7)

               A fentieknek megfelelően a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az Indiából származó dihidro-mircenol Közösségbe történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárást kiegyenlítő intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyetlen cikk
   Az Indiából származó és az ex 2905 22 90 KN-kód alá besorolható, legalább 93 tömegszázalékos tisztaságú dihidro-mircenol behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszűnik.

      Kelt Brüsszelben, 2007. július 27-én.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL C 275., 2006.11.11., 29. o.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2017/933 határozata (2016. november 16.) a felügyeleti feladatokhoz kapcsolódó jogi eszközök tekintetében a döntéshozatali hatáskörök átruházásának általános keretéről (EKB/2016/40)

text:
               1.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 141/14

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/933 HATÁROZATA
   (2016. november 16.)
   a felügyeleti feladatokhoz kapcsolódó jogi eszközök tekintetében a döntéshozatali hatáskörök átruházásának általános keretéről (EKB/2016/40)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) felügyeleti feladatokkal az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel (1) történő megbízása – az EKB bankfelügyeleti feladataival kapcsolatban szükséges határozatok nagy számára figyelemmel – kihívást jelent az EKB döntéshozatali folyamatának eredményessége és hatékonysága tekintetében.

               (2)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése szerint valamennyi uniós intézménynek a Szerzõdésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül, az ott meghatározott eljárások, feltételek és célok szerint kell eljárnia. A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 9.3. cikke úgy rendelkezik, hogy az EKB-nak két döntéshozó szerve van, a Kormányzótanács és az Igazgatóság.

               (3)

               A KBER Alapokmányának 11.6. cikke állapítja meg az Igazgatóság felelősségét az EKB folyó ügyeinek intézéséért. Ezzel kapcsolatban az Európai Központi Bank EKB/2004/2 határozattal (2) elfogadott eljárási szabályzatának (a továbbiakban: az eljárási szabályzat) 10.1. és 10.2. cikke megállapítja, hogy az EKB minden szervezeti egysége az Igazgatóság ügyvezető igazgatása alatt áll. Az eljárási szabályzat 13m.1. cikke szerint az Igazgatóság EKB belső szervezetével és EKB személyzetével kapcsolatos hatásköre kiterjed a felügyeleti feladatokra is.

               (4)

               Az 1024/2013/EU rendelet 25. cikkével összhangban az EKB-nak a rá ruházott feladatokat a monetáris politikával összefüggő feladatai és egyéb feladatok sérelme nélkül, azoktól elkülönítve kell ellátnia. A 25. cikk előírja továbbá, hogy az e feladatok elvégzésével foglalkozó személyzetet szervezetileg el kell különíteni az EKB egyéb személyzetétől, és az EKB-ra ruházott más feladatok végzésében részt vevő személyzettől eltérő jelentési csatornáknak kell vonatkozniuk rájuk. Az említett szervezeti elkülönítés – amely szerint az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokat ellátó személyzet a felügyeleti testület elnökének tesz jelentést – végrehajtása az EKB/2014/39 határozattal (3) összhangban történt meg.

               (5)

               Az Igazgatóság felügyeleti határozatokkal kapcsolatos döntéshozatali hatáskörökkel nem rendelkezik. Az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése létrehozta a felügyeleti testületet az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatok tervezését és végrehajtását végző belső szervként. Az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdése szerint az EKB-ra ruházott felügyeleti feladatokhoz kapcsolódó előkészítési munkát a felügyeleti testület végzi el, és teljes mértékben kidolgozott határozattervezeteket nyújt be a Kormányzótanácsnak, amelyek elfogadásra kerülnek, ha a Kormányzótanács azok ellen nem emel kifogást. A felügyeleti testület az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 129. cikkének (1) bekezdésével és a KBER Alapokmányának 9.3. cikkével összhangban nem az EKB döntéshozó szerve.

               (6)

               Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata kimondja, hogy valamely intézmény feladatai ellátásának lehetővé tétele érdekében hatáskör-átruházási eljárásra lehet szükség, figyelemmel azon döntések jelentős számára, amelyet az intézménynek el kell fogadnia. A Bíróság elismerte azt, hogy a döntéshozó szervek működőképességének biztosítása valamennyi intézményrendszer lényegi elvének felel meg (4). Ezért az intézményre ruházott hatásköröknek része az a jog, hogy az EUMSZ rendelkezéseinek betartásával bizonyos számú ilyen hatáskört az intézmény által meghatározott feltételeknek megfelelően átruházzon. Egy uniós intézmény ezért szervezési jellegű, valamint saját belső döntéshozó szerveire hatásköröket átruházó intézkedéseket hozhat, amennyiben ezek az intézkedések indokoltak és az arányosság elvét tiszteletben tartják.

               (7)

               Az EKB és döntéshozó szervei belső szervezete részeként szükség van egy hatáskör-átruházásra vonatkozó általános kerethatározatra. Azon jogi eszközök körébe, amelyek elfogadására felhatalmazás adható, beletartoznak a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) (5) 2. cikkének 26. pontjában meghatározott felügyeleti határozatok vagy az eljárási szabályzat 17a.3. cikkében említett, felügyeleti feladatokhoz kapcsolódó utasítások. Ennek az általános kerethatározatnak pontosítania kell a konkrét felügyeleti határozatok elfogadása vonatkozásában követendő eljárást, valamint meg kell határoznia az Igazgatóság és az EKB szervezeti egységei azon vezetőinek feladatkörét, amelyek döntéshozatali hatásköröket kapnak. Ez az általános kerethatározat nem érintheti az EKB felügyeleti feladatainak ellátását, és nem sértheti a felügyeleti testület arra vonatkozó hatáskörét, hogy a Kormányzótanács részére teljes mértékben kidolgozott határozattervezeteket nyújtson be.

               (8)

               E kereten belül a Kormányzótanácsnak a hatáskör-átruházási határozatokat ezzel az általános kerethatározattal és az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésében meghatározott, kifogásról való lemondáson alapuló eljárással összhangban kell elfogadnia. Ez megfelel a Bíróság ítélkezési gyakorlatának, amely kimondja, hogy a hatáskör-átruházási határozatot azon eljárás szerint kell elfogadni, amelyet a végleges határozat átruházó hatóság általi meghozatala esetében alkalmazni kellene. A felügyeleti testület az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésével összhangban bármikor teljes mértékben kidolgozott határozattervezetet nyújthat be a Kormányzótanácsnak, amelyben javasolja valamely konkrét hatáskör-átruházási határozat hatályon kívül helyezését vagy módosítását. Az említett hatályon kívül helyezés vagy módosítás nem érintheti a már meghozott felhatalmazáson alapuló határozatokat. A hatáskör-átruházási határozat alkalmazási körén kívül eső kérdésekre vonatkozó határozatokat a kifogásról való lemondáson alapuló eljárással összhangban kell elfogadni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Kiegészítő jelleg
   Ez a határozat kiegészíti az eljárási szabályzatot.
   2. cikk
   Tárgy és hatály
   Ez a határozat megállapítja a Kormányzótanács bizonyos egyértelműen meghatározott döntéshozatali hatásköreinek felügyeleti jogi eszközök vonatkozásában történő átruházására vonatkozó szabályokat.
   3. cikk
   Fogalommeghatározások
   Az ebben a határozatban használt fogalmak az eljárási szabályzatban meghatározott jelentéssel bírnak, az alábbi fogalommeghatározásokkal együtt:
   1.   „felügyeleti jogi eszköz”: az EKB felügyeleti feladataira vonatkozó jogi eszköz;
   2.   „hatáskör-átruházási határozat”: a Kormányzótanácsnak a felügyeleti jogi eszközökkel kapcsolatos döntéshozatali hatásköröket az EKB szervezeti egységeinek vezetőire ruházó határozata;
   3.   „kijelölési határozat”: az Igazgatóság határozata, amellyel az EKB egy vagy több szervezeti egységének vezetőjét kijelöli határozatok hatáskör-átruházási határozat alapján való meghozatalára;
   4.   „felhatalmazáson alapuló határozat”: felügyeleti jogi eszközökkel kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló döntéshozatali hatáskörök alapján hozott határozat.
   4. cikk
   Hatáskör-átruházási határozatok
   A Kormányzótanács az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban hozott hatáskör-átruházási határozattal a felügyeleti jogi eszközökkel kapcsolatos döntéshozatali hatásköröket az EKB szervezeti egységeinek vezetőire ruházhatja át. A hatáskör-átruházási határozatnak részletesen meg kell határoznia az átruházandó tárgykör terjedelmét, valamint azokat a feltételeket, amelyek alapján ezek a hatáskörök gyakorolhatóak, és az az Igazgatóság 5. cikkel összhangban hozott kijelölési határozatának elfogadásakor lép hatályba.
   5. cikk
   Kijelölési határozatok
   (1)   Az Igazgatóság a felügyeleti testület elnökével folytatott konzultációt követően kijelölési határozat elfogadásával az EKB egy vagy több szervezeti egységének vezetőjét kijelölheti a hatáskör-átruházási határozat alapján történő határozathozatalra.
   (2)   Az EKB (1) bekezdésben említett szervezeti egységeinek vezetőit – az 1024/2013/EU rendelet 25. cikkével összhangban az EKB-ra ruházott más feladatok ellátásában részt vevő személyzet feladataitól szervezetileg elkülönülő – felügyeleti feladatok ellátásával foglalkozó szervezeti egységek vezetői közül kell választani. Az EKB szervezeti egységei vezetőinek kiválasztása során figyelemmel kell lenni a hatáskör-átruházási határozat fontosságára és azon címzettek számára, akiknek felhatalmazáson alapuló határozatot kell küldeni.
   6. cikk
   Felhatalmazáson alapuló határozatok
   (1)   A felhatalmazáson alapuló határozatok meghozatala a Kormányzótanács nevében és felelősségi körében történik.
   (2)   Amennyiben az EKB valamely szervezeti egységének vezetőjét az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban kijelölik valamely hatáskör-átruházási határozat alapján történő határozathozatalra, a felhatalmazáson alapuló határozatokat az EKB érintett szervezeti egységének vezetője írja alá. Amennyiben az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban valamely hatáskör-átruházási határozat alapján az EKB több szervezeti egységének vezetőjét jelölik ki határozatok meghozatalára, a felhatalmazáson alapuló határozatokat az EKB azon kijelölt szervezeti egységének vezetői írják alá, akik a felhatalmazáson alapuló határozatot jóváhagyták.
   7. cikk
   A felhatalmazáson alapuló határozatok nyilvántartása és jelentése
   (1)   A felügyeleti testület titkársága nyilvántartja az összes, e határozattal összhangban hozott felhatalmazáson alapuló határozatot, és az említett határozatokról havonta tájékoztatja a Kormányzótanács titkárságát.
   (2)   A Kormányzótanács titkársága negyedéves jelentést nyújt be a felügyeleti jogi eszközökkel kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló döntéshozatali hatáskörök gyakorlásáról a Kormányzótanácsnak és a felügyeleti testületnek.
   8. cikk
   A felhatalmazáson alapuló határozatok felülvizsgálata
   (1)   A felhatalmazáson alapuló határozatok az 1024/2013/EU rendelet 24. cikkével összhangban és az EKB/2014/16 határozatban (6) előírtak szerint adminisztratív felülvizsgálat tárgyát képezhetik.
   (2)   Az említett adminisztratív felülvizsgálat esetén a felügyeleti testületnek figyelembe kell vennie a felülvizsgálati testület véleményét, és új határozattervezetet kell benyújtania a Kormányzótanácshoz az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdése szerinti, kifogásról való lemondáson alapuló eljárásnak megfelelően történő elfogadásra.
   9. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. november 16-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

      (2)  Az EKB/2004/2 határozat (2004. február 19.) az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 80., 2004.3.18., 33. o.).

      (3)  Az 2014/39/EKB határozat (2014. szeptember 17.) az Európai Központi Bank monetáris politikai és felügyeleti funkciói közötti elkülönítés végrehajtásáról (HL L 300., 2014.10.18., 57. o.).

      (4)  A Bíróság 1986. szeptember 23-i AKZO Chemie BV és AKZO Chemie UK Ltd kontra Bizottság ítélete, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, 37. pont, és a 2005. május 26-i Carmine Salvatore Tralli kontra EKB ítélete, C301/02 P, ECLI:EU:C:2005:306, 59. pont.

      (5)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

      (6)  Az EKB/2014/16 határozat (2014. április 14.) a felülvizsgálati testület, valamint annak működési szabályzata létrehozásáról (HL L 175., 2014.6.14., 47. o.).


title: A Bizottság határozata (2016. március 9.) a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó célértékekkel foglalkozó bizottsági szakértői csoport létrehozásáról

text:
               10.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 94/2

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2016. március 9.)
   a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó célértékekkel foglalkozó bizottsági szakértői csoport létrehozásáról
   (2016/C 94/02)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A 2014. március 20–21-i Európai Tanács felszólította a tagállamokat, hogy mielőbb hajtsák végre a kiépített villamosenergia-termelési kapacitásaik legalább 10 %-ban való összekapcsolására vonatkozó célkitűzés megvalósításához szükséges összes intézkedést. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy az összekapcsolásra vonatkozóan javasoljon 2030-ig elérendő célértékeket.

               (2)

               A Bizottság „Európai energiabiztonsági stratégia” című közleménye (1) javasolta a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó jelenlegi 10 %-os célérték 15 %-ra emelését 2030-ig, egyidejűleg figyelembe véve a költségszempontokat, illetve az érintett régiók közötti kereskedelmi potenciált is.

               (3)

               A 2014. október 23–24-i Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést az azon célkitűzés megvalósítása terén elért haladásról, hogy az Unió – mint azt a Bizottság javasolta – 2030-ig elérje a 15 %-os szintet, és ezt elsősorban közös érdekű projektek megvalósításával érje el.

               (4)

               A Bizottság „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” című közleményében (2) emlékeztetett, hogy a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó specifikus minimumcél a tagállamok kiépített villamosenergia-termelési kapacitásának 10 %-ában került meghatározásra, amely célértéket 2020-ig kell elérni. Ugyanebben a közleményben a Bizottság vállalta, hogy 2016-ban jelentést tesz a 15 %-os cél 2030-ig történő eléréséhez szükséges intézkedésekről.

               (5)

               „Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés elérése” című közleményében (3) a Bizottság hangsúlyozta, hogy a belső villamosenergia-piac teljes kiépítése, vagyis a villamosenergia-szigetek elszigeteltségének felszámolása, minden fogyasztó számára biztonságos energiaellátás biztosítása és a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia arányának növelése csak 10 % feletti összekapcsolás mellett valósítható meg, ezért az uniós és a tagállami intézkedések irányát annak a célnak kell megszabnia, hogy 2030-ig minden tagállam elérje a legalább 15 %-os rendszerösszekötő kapacitást.

               (6)

               A 2015. március 19–20-i Európai Tanács az infrastrukturális projektek felgyorsítását szorgalmazta, ezen belül is – az energiabiztonság és a belső energiapiac megfelelő működésének biztosítása céljából a peremterületek gáz- és villamosenergia-hálózatainak összekapcsolását.

               (7)

               Ezzel egyidejűleg a tagállamok között – a földrajzi elhelyezkedés, valamint az energiaszerkezet és -ellátás struktúrája tekintetében – fennálló különbségek a költségeket is figyelembe vevő, a szűk keresztmetszetek alapos elemzésén alapuló eseti megközelítést tesznek szükségessé. A regionális együttműködési struktúrák – a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) (a transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendelet) létrehozott villamosenergiával foglalkozó regionális csoportok és az energetikai infrastruktúrával foglalkozó érintett magas szintű munkacsoportok – értékes lehetőséget kínálnak a további lépések megvitatására és a döntéshozatalra.

               (8)

               A magas szintű munkacsoportok politikai dimenziót, stratégiai irányítást és politikai iránymutatásokat adnak a technikai munkához, ezen kívül segítenek azonosítani és előmozdítani az érintett régió számára fontos projekteket. A már meglévő, 2015-ben átalakított, a balti energiapiacok összekapcsolási tervével (BEMIP) foglalkozó magas szintű munkacsoporton kívül két új magas szintű munkacsoport is létrejött 2015-ben: a Délnyugat-Európa (Ibériai-félsziget) összekapcsolásával foglalkozó magas szintű munkacsoport és a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel (CESEC) foglalkozó magas szintű munkacsoport.

               (9)

               A csoportot azért kell létrehozni, hogy segítse a Bizottság és a regionális együttműködési struktúrákat arra vonatkozó technikai tanácsokkal, hogy hogyan lehet a 15 %-os összekapcsolásra vonatkozó célkitűzést regionális vagy országos szinten és/vagy országhatárokra vonatkozóan meghatározott célokra lebontani, valamint támogatást nyújtson a szükséges összeköttetések megvalósításával kapcsolatos műszaki kérdésekben, beleértve a 10 %-os összekapcsolásra vonatkozó célkitűzés elérésével kapcsolatos kérdéseket is.

               (10)

               A szakértői csoport összetételét azzal a céllal kell megválasztani, hogy biztosított legyen a különböző releváns szakterületek és érdekkörök kiegyensúlyozott képviselete, valamint a nemek és földrajzi régiók kiegyensúlyozott képviselete. A csoportot ezért az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER), az átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatainak (ENTSO-k) – különösen a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatának – a képviselőiből, valamint az ipart, a tudományos életet és a nem kormányzati szektort képviselő, a belső energiapiac és a villamosenergia-hálózatok összekapcsolása terén jártas szakértőkből és érintett szervezetekből kell összeállítani.

               (11)

               Meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek szerint a tagok információkat hozhatnak nyilvánosságra.

               (12)

               A személyes adatok feldolgozását a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell végezni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Tárgy
   A villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó célértékekkel foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: csoport) ezennel felállításra kerül.
   2. cikk
   Feladatok
   (1)   A csoport feladata, hogy:

               a)

               a tagállamok közötti villamosenergia-cserét potenciálisan befolyásoló tényezők azonosítása után arra vonatkozó technikai tanácsokkal lássa el a Bizottságot, hogy hogyan lehet a 2030-ig elérendő 15 %-os összekapcsolásra vonatkozó célkitűzést regionális és országos szinten és/vagy országhatárokra vonatkozóan meghatározott célokra lebontani, egyidejűleg figyelembe véve a költségszempontokat, illetve az érintett régiók közötti kereskedelmi potenciált is;

               b)

               kérésre technikai tanácsokat adjon a 10 %-os célkitűzés elérésével kapcsolatban, azonosítsa azokat a kockázatokat, amelyek megakadályozhatják e cél 2020-ig történő elérését, és megoldási javaslatokat adjon a Bizottság részére a megvalósításban mutatkozó – különösen a projektek finanszírozásával és az engedélyezési eljárásokkal kapcsolatos – szűk keresztmetszetek leküzdésére.

         (2)   Az (1) bekezdésben foglalt feladatok végrehajtása mellett a csoportnak rendszeresen egyeztetnie kell a regionális együttműködési struktúrákkal, vagyis a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott villamosenergiával foglalkozó regionális csoportokkal és az energetikai infrastruktúrával foglalkozó érintett magas szintű munkacsoportokkal.
   3. cikk
   Egyeztetés
   A Bizottság és az Energiaügyi Főigazgatóság bármilyen, a villamosenergia-hálózatok összekapcsolásával kapcsolatos kérdésben egyeztethet a csoporttal.
   4. cikk
   Tagok
   (1)   A csoport legfeljebb 15, az alábbi testületek tagjai közül kiválasztott tagból állhat:

               a)

               az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER);

               b)

               a villamosenergia-ipari átvitelirendszer-üzemeltetők és a földgázipari szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata (ENTSO-E és ENTSO-G);

               c)

               európai ipari szervezetek és egyesületek;

               d)

               a belső energiapiacra és az energetikai – elsősorban a villamosenergetikai – infrastruktúrára specializálódott tudományos és kutatási szervezetek;

               e)

               a belső energiapiacra és az energetikai – elsősorban a villamosenergetikai – infrastruktúrára specializálódott európai nem kormányzati és nemzetközi szervezetek;

               f)

               személyes minőségükben kinevezett egyéni szakértők, akik kiemelkedő szakértelemmel rendelkeznek a 2. cikk (1) bekezdésében említett területeken.

         (2)   Rendelkezni lehet a tagok számának megfelelő számú póttag kinevezéséről. A póttagokat ugyanazon feltételekkel kell kijelölni, mint a tagokat; a póttagok automatikusan helyettesítik a hiányzó vagy akadályoztatott tagokat.
   (3)   Azok a tagok, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, lemondanak vagy nem felelnek meg az 5. cikk (1) bekezdésében vagy a Szerződés 339. cikkében foglalt feltételeknek, nem vehetnek részt a csoport ülésein, és megbízásuk hátralévő idejére új tag nevezhető ki helyükre.
   (4)   A személyes minőségükben kinevezett tagok függetlenül, a közérdek szolgálatában járnak el.
   (5)   A személyes adatok összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.
   5. cikk
   Kinevezés
   (1)   A csoport tagjait az energiaügyekért felelős főigazgató nevezi ki olyan szakértők közül, akik a 2. cikkben említett területeken szakértelemmel rendelkeznek és akik jelentkeztek a pályázati felhívásra.
   A 4. cikk c), d) és e) pontjában említett szervezetek egy-egy képviselőt és egy-egy helyettest (póttagot) javasolnak. Az energiaügyekért felelős főigazgató elutasíthatja egy javasolt képviselő vagy póttag személyét, ha az nem felel meg a pályázati kiírásban megadott feltételeknek. Ilyen esetben az érintett szervezetet másik képviselő vagy póttag kijelölésére kérik fel.
   A 4. cikk a) és b) pontjában említett tagok nem mennek keresztül a nyilvános felhívási eljáráson, hanem közvetlenül kerülnek kinevezésre.
   (2)   A tagok kinevezése két és fél éves időszakra szól, amely egyszer hosszabbítható.
   (3)   A személyes minőségükben kinevezett tagok tekintetében rendelkezni lehet azonos számú póttag kinevezéséről. A póttagokat ugyanazon feltételekkel kell kijelölni, mint a tagokat. A póttagok automatikusan helyettesítik a hiányzó vagy akadályoztatott tagokat.
   (4)   A szervezetek neve és a személyes minőségükben kinevezett tagok neve közzétételre kerül a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában (a továbbiakban: nyilvántartás).
   6. cikk
   Működés
   (1)   A csoport elnöki tisztségét az Energiaügyi Főigazgatóság egy képviselője tölti be.
   (2)   Az Energiaügyi Főigazgatóság egyetértésével a csoport feladatmeghatározása alapján egyes konkrét kérdések tanulmányozására alcsoportok hozhatók létre. Az alcsoportokat megbízatásuk teljesítését követően fel kell oszlatni.
   (3)   A Bizottság képviselője a csoport vagy alcsoport munkájába eseti alapon bevonhat olyan külső szakértőket is, akik egy adott napirendi kérdésben különösen jártasak. A Bizottság képviselője emellett megfigyelői státust adhat magánszemélyeknek, a szakértői csoportokra vonatkozó horizontális szabályok 8. pontjának (3) bekezdése szerinti szervezeteknek és tagjelölt országoknak.
   (4)   A csoport tagjainak képviselői és a póttagok, valamint a bevont szakértők és megfigyelők eleget tesznek a Szerződésekben és azok végrehajtási szabályaiban előírt szakmai titoktartási kötelezettségnek, valamint az EU-minősített adatok védelmére az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozatban (6) és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (7) meghatározott bizottsági biztonsági szabályoknak. E kötelezettségeik esetleges elmulasztása esetén a Bizottság minden megfelelő intézkedést meghozhat.
   (5)   A csoport és az alcsoportok üléseinek helyszínét a Bizottság biztosítja. A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik. Az eljárásokban érdekelt más bizottsági tisztviselők részt vehetnek a csoport és alcsoportjai ülésein.
   (6)   A csoport a szakértői csoportokra vonatkozó egységes eljárási szabályzat alapján elfogadja saját eljárási szabályzatát.
   (7)   A Bizottság valamennyi releváns dokumentumot (így a napirendeket, a jegyzőkönyveket és a résztvevők beadványait) közzéteszi vagy közvetlenül a szakértői csoportok nyilvántartásában, vagy pedig egy ott feltüntetett internetes hivatkozás segítségével, amely egy tematikus weboldalra mutat. A tematikus weboldalakhoz való hozzáférés nem köthető felhasználói regisztrációhoz vagy más korlátozáshoz. Amennyiben egy dokumentum közzététele az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 4. cikkében meghatározottak szerint kedvezőtlenül befolyásolná valamely közérdek vagy magánérdek védelmét, a közzétételtől el kell tekinteni.
   7. cikk
   Az ülések költségei
   (1)   A csoport tevékenységeiben részt vevők szolgálataikért nem részesülnek javadalmazásban.
   (2)   A csoport munkájában részt vevők utazási és ellátási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek (9) megfelelően téríti meg.
   (3)   Az említett költségek az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított rendelkezésre álló előirányzatok erejéig téríthetők meg.
   8. cikk
   Alkalmazás
   Ez a határozat az elfogadásának napjától számított 5 évig alkalmazandó.

      Kelt Brüsszelben, 2016. március 9-én.

            a Bizottság részéről

         Miguel ARIAS CAÑETE

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2014) 330 final.

      (2)  COM(2015) 80 final.

      (3)  COM(2015) 82 final.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 347/2013/EU rendelete a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 115., 2013.4.25., 39. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

      (6)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 határozata a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

      (7)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

      (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.). E kivételek célja a közbiztonság, a katonai ügyek, a nemzetközi kapcsolatok, a pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikai érdekek, valamint a személyiség és a magánszemély becsületének védelme, illetve a kereskedelmi érdekek védelme, a bírósági eljárások és jogi tanácsadás, ellenőrzések/vizsgálatok/könyvvizsgálatok és az intézmény döntéshozatali folyamatainak védelme.

      (9)  A Bizottság 2007. december 5-i C(2007) 5858 határozata a Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályokról.


title: 2011/643/EU: A Tanács határozata ( 2011. szeptember 22. ) a Régiók Bizottsága három német tagjának és négy német póttagjának kinevezéséről

text:
               1.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/11

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. szeptember 22.)
   a Régiók Bizottsága három német tagjának és négy német póttagjának kinevezéséről
   (2011/643/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a német kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Karl-Heinz KLÄR, Kerstin KIESSLER és Rolf HARLINGHAUSEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett. Nicole MORSBLECH, Peter STRAUB, Michael GWOSDZ és Jacqueline KRAEGE hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Dr. EVA QUANTE-BRANDT, Staatsrätin, Mitglied des Senats der Freien Hansestadt Bremen,

                           —

                           Margit CONRAD, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa,

                           —

                           Barbara DUDEN, Mitglied des Europaausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Ulrike HÖFKEN, Ministerin für Umwelt, Landwirtschaft, Ernährung, Weinbau und Forsten,

                           —

                           Nils WIECHMANN, Mitglied des Landtages,

                           —

                           Heino VAHLDIECK, Mitglied des Europaausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft,

                           —

                           Peter FRIEDRICH, Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. MILLER

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: 2010/414/CFSP: A Tanács 2010/414/KKBP határozata ( 2010. július 26. ) az Eritreával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/127/KKBP határozat módosításáról

text:
               27.7.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 195/74

         A TANÁCS 2010/414/KKBP HATÁROZATA
   (2010. július 26.)
   az Eritreával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/127/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. március 1-jén elfogadta az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 1907 (2009) számú határozatát (1907 (2009) ENSZ BT-határozat) végrehajtó, az Eritreával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/127/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2010/127/KKBP határozat belépési megszorításokat és pénzügyi korlátozó intézkedéseket állapít meg az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa vagy az illetékes szankcióbizottság által megnevezett személyekkel és jogalanyokkal szemben, továbbá tiltja az e megnevezett személyek és jogalanyok számára fegyverek vagy katonai felszerelések szállítását, értékesítését vagy átadását, valamint ezzel kapcsolatos támogatás vagy szolgáltatás nyújtását.

               (3)

               A 2010/127/KKBP határozat mellékletének módosítására vonatkozó eljárás során a szankcióbizottság által a jegyzékbe felvett személyek és jogalanyok számára indokolást kell nyújtani annak érdekében, hogy azok észrevételeket tehessenek. Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanácsnak az észrevételek alapján felül kell vizsgálnia határozatát, és erről értesítenie kell az érintett személyt vagy jogalanyt.

               (4)

               Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, elsősorban a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, a tulajdonhoz való jogot, valamint a személyes adatok védelméhez való jogot. Ezt a határozatot az említett jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni.

               (5)

               Ez a határozat továbbá maradéktalanul tiszteletben tartja a tagállamoknak az Egyesült Nemzetek Alapokmánya szerinti kötelezettségeit és az ENSZ Biztonsági Tanács határozatainak kötelező erejét.

               (6)

               Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/127/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               (1)

               A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „7. cikk
               A Tanács a mellékletben szereplő jegyzéket az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság döntése alapján állítja össze és módosítja.”;

               (2)

               A határozat a következő cikkekkel egészül ki:
               „7a. cikk
               (1)   Amennyiben az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság jegyzékbe vesz valamely személyt vagy jogalanyt, a Tanács az érintett személyt vagy jogalanyt felveszi a mellékletbe. A Tanács döntését és a jegyzékbe vétel indokolását – közvetlenül, amennyiben a cím ismert, vagy értesítés közzététele útján – közli az érintett személlyel vagy jogalannyal, lehetővé téve számára, hogy észrevételeket tegyen.
               (2)   Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanácsnak felül kell vizsgálnia határozatát, és erről értesítenie kell az érintett személyt vagy jogalanyt.
               7b. cikk
               (1)   A mellékletnek tartalmaznia kell a jegyzékben szereplő személyek és jogalanyok jegyzékbe vételének az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által közölt indokát.
               (2)   A mellékletnek tartalmaznia kell továbbá a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság által szolgáltatott, az érintett személyek vagy jogalanyok azonosításához szükséges információkat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Személyek esetében ezek az információk az alábbiakra vonatkozhatnak: név (beleértve a felvett neveket is), a születés helye és ideje, állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító igazolvány száma, nem, lakcím (amennyiben ismert), valamint beosztás vagy foglalkozás. Jogalanyok esetében a fenti információk a névre, a nyilvántartásba vétel helyére és idejére, a nyilvántartási számra és a telephelyre terjedhetnek ki. A mellékletnek tartalmaznia kell továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság általi jegyzékbe vétel időpontját.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. július 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 51., 2010.3.2., 19. o.


title: 2014/692/EU, Euratom: A Tanács határozata ( 2014. szeptember 29. ) a Tanács eljárási szabályzatának módosításáról

text:
               3.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 289/18

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. szeptember 29.)
   a Tanács eljárási szabályzatának módosításáról

      (2014/692/EU, Euratom)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2014. november 1-jétől, amennyiben egy jogi aktust a Tanácsnak minősített többséggel eljárva kell elfogadnia, ellenőrizni kell, hogy a minősített többséget alkotó tagállamok az Unió népességének legalább 65 %-át képviselik.

               (2)

               2017. március 31-ig, amennyiben egy jogi aktust a Tanácsnak minősített többséggel eljárva kell elfogadnia, a Tanács bármely tagja kérheti, hogy a jogi aktust az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minősített többséggel fogadják el. Ebben az esetben a Tanács bármely tagja kérheti annak megvizsgálását, hogy a minősített többséget adó tagállamok képviselik-e az Unió össznépességének legalább 62 %-át. A Tanács bármely tagja által a (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének (2) bekezdése alapján tett kérelmet – a kellő dokumentáltság érdekében – a főtitkárhoz kell eljuttatni írásban, illetve a Coreper vagy a Tanács ülésén szóban kell közölni. A szóban közölt kérelmeket rögzíteni kell az ülés jegyzőkönyvében.

               (3)

               E százalékértékek kiszámításához a Tanács eljárási szabályzatában (1) (a továbbiakban: eljárási szabályzat) rögzíteni kell a népességi adatokat és ezeknek az Unió népességének százalékában kifejezett arányát.

               (4)

               Az eljárási szabályzatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az eljárási szabályzat a következőképpen módosul:

               1.

               A 11. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(5)   Amennyiben egy határozatot a Tanácsnak minősített többséggel eljárva kell elfogadnia, az Unió népességének vagy – ha a szavazáson nem vesz részt az összes tagállam – a részt vevő tagállamok népességének a 65 %-át, valamint legalább a Tanácsnak a részt vevő tagállamok népességének több mint 35 %-át képviselő tagjainak a számát a III. mellékletben szereplő népességi adatok alapján kell kiszámítani. Az említett adatok 2014. november 1. és 2017. március 31. között is alkalmazandók, amennyiben az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács bármely tagja kéri, hogy egy jogi aktust az említett cikk (3) bekezdésében meghatározott minősített többséggel fogadjanak el, és amennyiben a Tanács bármely tagja kéri annak megvizsgálását, hogy a minősített többséget adó tagállamok képviselik-e az Unió össznépességének legalább 62 %-át.”.

               2.

               A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „(6)   A Tanács minden évben január 1-jei hatállyal az Európai Unió Statisztikai Hivatalánál az előző év szeptember 30-án rendelkezésre álló adatoknak megfelelően kiigazítja a III. mellékletben szereplő számadatokat. A vonatkozó határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.”.

               3.

               A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

                  „III. MELLÉKLET
                  Az Unió népességére és az egyes tagállamok népességére vonatkozó számadatok a Tanácsban történő minősített többségi szavazásra vonatkozó rendelkezések alkalmazásához
                  Az EUSZ 16. cikke (4) bekezdésének, az EUMSZ 238. cikke (2) és (3) bekezdésének, valamint a (36.) jegyzőkönyv 3. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához az Unió népessége és az egyes tagállamok népessége, továbbá az egyes tagállamok népességének az Unió népességének százalékában kifejezett aránya a 2014. november 1-jétől2014. december 31-ig tartó időszakra a következők:

                              Tagállam

                              Népesség (× 1 000)

                              Az Unió népességének százalékában

                              Németország

                              80 523,7

                              15,93

                              Franciaország

                              65 633,2

                              12,98

                              Egyesült Királyság

                              63 730,1

                              12,61

                              Olaszország

                              59 685,2

                              11,81

                              Spanyolország

                              46 704,3

                              9,24

                              Lengyelország

                              38 533,3

                              7,62

                              Románia

                              20 057,5

                              3,97

                              Hollandia

                              16 779,6

                              3,32

                              Belgium

                              11 161,6

                              2,21

                              Görögország

                              11 062,5

                              2,19

                              Cseh Köztársaság

                              10 516,1

                              2,08

                              Portugália

                              10 487,3

                              2,07

                              Magyarország

                              9 908,8

                              1,96

                              Svédország

                              9 555,9

                              1,89

                              Ausztria

                              8 451,9

                              1,67

                              Bulgária

                              7 284,6

                              1,44

                              Dánia

                              5 602,6

                              1,11

                              Finnország

                              5 426,7

                              1,07

                              Szlovákia

                              5 410,8

                              1,07

                              Írország

                              4 591,1

                              0,91

                              Horvátország

                              4 262,1

                              0,84

                              Litvánia

                              2 971,9

                              0,59

                              Szlovénia

                              2 058,8

                              0,41

                              Lettország

                              2 023,8

                              0,40

                              Észtország

                              1 324,8

                              0,26

                              Ciprus

                              865,9

                              0,17

                              Luxemburg

                              537,0

                              0,11

                              Málta

                              421,4

                              0,08

                              Összesen

                              505 572,5

                              100”

                              62 %-os küszöbérték

                              313 455,0

                              65 %-os küszöbérték

                              328 622,1

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2014. november 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  A Tanács 2009. december 1-jei 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1856 határozata (2016. október 11.) a Görögországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

text:
               20.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 284/21

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2016/1856 HATÁROZATA
   (2016. október 11.)
   a Görögországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 11. pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a vészhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával.

               (2)

               Az alap éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 10. cikkében meghatározottaknak megfelelően 500 000 000 EUR.

               (3)

               Görögország az Ión-szigeteket 2015 novemberében ért földrengés miatt 2016. február 5-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (4)

               Görögország kérelme eleget tesz a 2012/2002/EU rendelet 4. cikkében az alapból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (5)

               Az alapot tehát a Görögországnak nyújtandó pénzügyi hozzájárulás érdekében igénybe kell venni.

               (6)

               Az (EU) 2016/252 európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) igénybe vették az Európai Unió Szolidaritási Alapját, hogy 50 000 000 EUR összeget nyújtsanak kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában előlegfizetés céljára a 2016-os pénzügyi évre vonatkozóan. Az említett előirányzatokat csak nagyon korlátozott mértékben használták fel. Következésképpen lehetőség van arra, hogy ezen igénybevétel teljes összegét finanszírozzák az Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül előlegfizetés céljából rendelkezésre álló előirányzatok átcsoportosítása révén.

               (7)

               Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2016. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételére 1 651 834 EUR összeget kell Görögország rendelkezésére bocsátani kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   Az első bekezdésben említett igénybevétel teljes összegét az Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül előlegfizetés céljából igénybe vett előirányzatokból kell finanszírozni. Az említett költségvetési tételben előlegfizetés céljára rendelkezésre álló összeget ennek megfelelően csökkenteni kell.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2016. október 11-től kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2016. október 11-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. KORČOK

      (1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

      (2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

      (3)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/252 határozata (2015. november 25.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának előlegfizetések céljára történő igénybevételéről (HL L 47., 2016.2.24., 5. o.).


title: A Bizottság határozata (2017. augusztus 16.) a biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport felállításáról szóló 2009/427/EK határozat módosításáról

text:
               18.8.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 273/3

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2017. augusztus 16.)
   a biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport felállításáról szóló 2009/427/EK határozat módosításáról
   (2017/C 273/03)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság a 2009/427/EK határozattal (1) létrehozta a biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoportot (a továbbiakban: a csoport).

               (2)

               A 2009/427/EK határozat 4. cikkének (5) bekezdése megállapítja, hogy a csoport tagjait hároméves, meghosszabbítható időtartamra nevezik ki. A csoport működésével kapcsolatos eddigi tapasztalatok alapján három év túl rövid időszak ahhoz, hogy a csoport teljes mértékben elláthassa feladatait. Az ökológiai ágazat fejlődésének fényében a biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadás fontos szerepet játszik. Az engedélyezési eljárást – ideértve a mezőgazdasági gyakorlatokkal és az anyagok alkalmazásával kapcsolatos technikai tanácsadást – hozzá kell majd igazítani az ökológiai gazdálkodással kapcsolatos várható jogalkotási fejleményekhez. A csoport munkájának vonatkozásában a folytonosságot is biztosítani kell. Következésképpen a csoportnak a 2009/427/EK határozattal megállapított megbízatását indokolt négyéves időszakra kiterjeszteni.

               (3)

               A 2009/427/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2009/427/EK határozat 4. cikkének (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(5)   A csoport tagjait négyéves, meghosszabbítható időtartamra nevezik ki, és megbízatásuk legfeljebb három egymást követő időtartamra szólhat. A tagok a (6) bekezdésnek megfelelően történő helyettesítésükig vagy hivatali idejük végéig maradnak hivatalban.”

   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 16-án.

            a Bizottság részéről

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  A Bizottság 2009/427/EK határozata (2009. június 3.) a biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport felállításáról (HL L 139., 2009.6.5., 29. o.).


title: 2011/672/: A Tanács határozata ( 2011. október 10. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy román tagjának kinevezéséről

text:
               13.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 268/15

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. október 10.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy román tagjának kinevezéséről
   (2011/672/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel a román kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1).

               (2)

               Sorin Cristian STAN hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Liviu LUCA-t (Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România FRĂȚIA) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. október 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. KRASZEWSKI

      (1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.


title: A Tanács (EU) 2017/1249 határozata (2017. június 16.) az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

text:
               12.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/1

         A TANÁCS (EU) 2017/1249 HATÁROZATA
   (2017. június 16.)
   az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2017/479 tanácsi határozattal (2) összhangban a Bizottság 2016. december 8-án aláírta az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), figyelemmel annak egy későbbi időpontban való megkötésére.

               (2)

               Az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) úgy rendelkezik, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országoknak az említett rendelettel összhangban részt kell venniük az eszközben, valamint hogy pénzügyi hozzájárulásaikról megállapodásokat kell kötni, és meg kell határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e határozatról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

               (4)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (5) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja (6).
   2. cikk
   A megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg, annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba (7).

      Kelt Luxembourgban, 2017. június 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SCICLUNA

      (1)  Az Európai Parlament 2017. május 16-án egyetértését adta a megállapodás megkötéséhez (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács (EU) 2017/479 határozata (2016. december 8.) az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L 75., 2017.3.21., 1. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 515/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

      (4)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

      (5)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

      (6)  A megállapodást a HL L 75., 2017.3.21., 3. oldalán hirdették ki az aláírásra vonatkozó határozattal együtt.

      (7)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.


title: 2010/96/CFSP: A Tanács 2010/96/KKBP határozata ( 2010. február 15. ) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról

text:
               19.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 44/16

         A TANÁCS 2010/96/KKBP HATÁROZATA
   (2010. február 15.)
   az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 43. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa a szomáliai helyzetről szóló, 2009. május 26-án elfogadott 1872 (2009) sz. határozatában hangsúlyozta, hogy elengedhetetlen a szomáliai biztonsági erők újjászervezése, kiképzése, felszerelése és fenntartása, és arra ösztönözte a tagállamokat, a regionális és nemzetközi szervezeteket, hogy ajánljanak fel technikai segítséget a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez és felszereléséhez. Az ENSZ BT a 2009. november 30-án elfogadott 1897 (2009) sz. határozatában emlékeztetett korábbi határozataira, és újólag megerősítette, hogy tiszteletben tartja Szomália szuverenitását, területi integritását, politikai függetlenségét és egységét.

               (2)

               A Tanács 2009. július 27-i következtetéseiben úgy határozott, hogy fokozza az EU-nak a szomáliai béke és fejlődés előmozdítására tett kötelezettségvállalását. Ennek érdekében a Tanács megvizsgálta, hogy az Európai Unió milyen módon tudna hozzájárulni a – többek között a biztonság területén kifejtett – nemzetközi erőfeszítésekhez.

               (3)

               A Tanács 2009. november 17-i következtetéseiben kijelentette, hogy a szomáliai helyzettel kapcsolatos átfogó uniós megközelítés keretében fontolóra kell venni a szomáliai biztonsági ágazat számára nyújtandó további uniós támogatást, és ennek a támogatásnak egy szélesebb körű és összefüggő keretbe kell illeszkednie, amelynek részét képezi az Afrikai Unióval, az ENSZ-szel és más releváns partnerekkel, különösen az Amerikai Egyesült Államokkal folytatott szoros uniós együttműködés és koordináció. A Tanács emellett az Afrikai Unióval kapcsolatban kiemelte az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM) szerepének fontosságát.

               (4)

               A Tanács 2009. november 17-én jóváhagyta a szomáliai átmeneti szövetségi kormány biztonsági erőinek kiképzéséhez hozzájáruló esetleges európai biztonsági és védelemi misszióról szóló válságkezelési koncepciót és kérte a tervezési munka folytatását. A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) ezt követően tervezési hatóságot nevezett ki.

               (5)

               A szomáliai átmeneti szövetségi kormány 2009. november 18-i, illetve 2010. január 23-i levelében elismerését fejezte ki a szomáliai nemzeti biztonsági erők kiképzésének koordinálására irányuló, valamint a szomáliai béke és stabilitás érdekében tett uniós erőfeszítésekkel kapcsolatban, továbbá biztosította az Uniót azon elkötelezettségéről, hogy felelősséget visel az újoncok felvételéért, kiképzéséért és megtartásáért, valamint hangsúlyozta egy szélesebb biztonságágazati politika iránti elkötelezettségét Szomáliában.

               (6)

               Az Afrikai Unió szomáliai különleges képviselőjének helyettese 2009. november 30-i levelében az Afrikai Unió Bizottsága nevében üdvözölte a több mint 2 000 fős szomáliai erő kiképzésére vonatkozó uniós elképzelést.

               (7)

               A Tanács 2009. december 8-án kiválasztott egy lehetséges uniós misszióra vonatkozó katonai stratégiai alternatívát.

               (8)

               Az ENSZ főtitkára az ENSZ BT számára készített 2009. december 31-i jelentésében utalt a szomáliai biztonsági erők kiképzését támogató esetleges európai biztonság- és védelempolitikai misszióról szóló válságkezelési koncepcióra, és hangsúlyozta, hogy a kiképzés nyújtására vonatkozó uniós terv végrehajtásakor az uniós kiképzőknek az összehangolt és jóváhagyott kiképzési tematikát kell követniük.

               (9)

               Az ugandai védelmi miniszter 2010. január 5-i levelében üdvözölte az Uniónak a szomáliai biztonsági ágazatot támogató tervezett misszióját, és felkérte az Uniót, hogy legalább egy éves időtartamban vegyen részt a szomáliai biztonsági erőknek ugandai kiképzésében.

               (10)

               Az Unió 2010. január 20-án felajánlotta az átmeneti szövetségi kormánynak, hogy hozzájárul a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez.

               (11)

               A 2010. január 25-i tanácsi következtetések szerint a Tanács úgy határozott, hogy a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló uniós katonai missziót hoz létre Ugandában, ahol a szomáliai erők kiképzése már folyamatban van. A misszió egyúttal megkönnyítené az uniós fellépés összehangolását az AMISOM-mal. A Tanács továbbá arról is megállapodott, hogy az uniós katonai misszió elindítására a következő kiképzésre váró katonák érkezésével kerülne sor, amely a tervek szerint 2010 tavaszán történik, valamint hogy a misszió lebonyolítására a partnerekkel – köztük az átmeneti szövetségi kormánnyal, Ugandával, az Afrikai Unióval, az Egyesült Nemzetek Szervezetével és az Amerikai Egyesült Államokkal – szoros együttműködésben kerülne sor. A Tanács elismerte, hogy e kiképzésre a szélesebb körű nemzetközi erőfeszítés részeként van szükség, amely többek között az újoncok átvilágítását, a Mogadishuba visszatérő erők nyomon követését és mentorálasát, valamint a katonák bérének finanszírozását és kifizetését is magában foglalja.

               (12)

               A Tanácsnak, valamint a főképviselőnek a felelőssége mellett a PBB-nek kell politikai ellenőrzést gyakorolnia az uniós katonai misszió felett, biztosítania kell a misszió stratégiai irányítását, és az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének harmadik albekezdésével összhangban meg kell hoznia a vonatkozó határozatokat.

               (13)

               Szükséges lefolytatni a harmadik államok uniós missziókban való részvételével, valamint az uniós egységek és a személyi állomány jogállásával kapcsolatos nemzetközi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat, és a megállapodásokat meg kell kötni.

               (14)

               Az e határozatból eredő, katonai vagy védelmi vonatkozású működési kiadásokat – az EUSz. 41. cikkének (2) bekezdése értelmében és az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena) létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 2008/975/KKBP tanácsi határozattal (1) (a továbbiakban: ATHENA) összhangban – a tagállamok viselik.

               (15)

               Az EUSz. 28. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a tanácsi határozatokban meg kell határozni az Unió rendelkezésére bocsátandó eszközöket. Az uniós katonai missziónak közös költségeire vonatkozó, tizenkét hónapos időtartamra szóló pénzügyi referenciaösszeg egy adott időpontban rendelkezésre álló legpontosabb becslést jelenti, azon végleges összegek sérelme nélkül, amelyeket az ATHENA-ban foglalt szabályokkal összhangban jóváhagyandó költségvetés tartalmaz majd.

               (16)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia ezért nem vesz részt e misszió finanszírozásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A misszió
   (1)   Az Unió katonai kiképző missziót, a továbbiakban: EUTM Szomália, folytat annak érdekében, hogy hozzájáruljon az átmeneti szövetségi kormánynak a szomáliai állampolgárokat szolgáló működőképes kormányként való megerősítéséhez. Az uniós katonai misszió elsődleges célja, hogy hozzájáruljon a szomáliai biztonsági ágazat fejlesztésének átfogó és fenntartható perspektívájához, mégpedig a szomáliai biztonsági erők megerősítése révén, amelyre különleges katonai kiképzés biztosításával és az Uganda által nyújtott kiképzés támogatásával kerül sor, amely kiképzéseket legfeljebb szakaszszintű kiképzésben részesült 2 000 szomáliai újoncnak nyújtják, és idetartozik a tisztek és nem hivatásos tisztek megfelelő moduláris és speciális kiképzése is. Az uniós katonai misszió a nemzetközi közösség más szereplőivel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével, az Afrikai Unió szomáliai misszójával (AMISOM) és az Amerikai Egyesült Államokkal folytatott szoros együttműködés és koordináció keretében működik.
   (2)   Az e célt szolgáló uniós katonai kiképzésre – a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló uniós missziónak a Tanács által 2009. november 17-én jóváhagyott válságkezelési koncepcióban meghatározott politikai célkitűzésével összhangban – elsősorban Ugandában kerül sor. Ezen uniós katonai misszió egyik eleme Nairobiban is állomásozik majd.
   2. cikk
   Az uniós parancsnok kinevezése
   (1)   A Tanács az uniós misszió parancsnokának Ricardo GONZÁLEZ ELUL ezredest nevezi ki.
   (2)   Az uniós misszió parancsnoka az EU műveleti parancsnokának és az EU-erők parancsnokának feladatait látja el.
   3. cikk
   Az EU parancsnokságának kijelölése
   Az EU parancsnokságának székhelye Uganda. A parancsnokság Nairobiban összekötő irodát, Brüsszelben pedig támogató egységet tart fenn. A parancsnokság egyaránt ellátja a műveleti parancsnokság és az haderő-parancsnokság feladatait.
   4. cikk
   A misszió tervezése és megkezdése
   A Tanács a misszió tervének jóváhagyását követően elfogadja az uniós katonai misszió megindításáról szóló határozatot.
   5. cikk
   Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás
   (1)   Az uniós katonai missziónak politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását – a Tanács, valamint a főképviselő felelőssége mellett – a PBB gyakorolja. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 38. cikkével összhangban hozza meg a vonatkozó határozatokat. A felhatalmazás magában foglalja a tervezési – többek között a misszióra vonatkozó tervvel és a parancsnoki lánccal kapcsolatos – dokumentumok módosítására vonatkozó hatásköröket. A felhatalmazás magában foglalja továbbá az uniós misszió parancsnokának kinevezésére vonatkozó döntések meghozatalának hatáskörét. Az uniós katonai misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.
   (2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.
   (3)   A PBB rendszeres időközönként megkapja az Európai Unió Katonai Bizottsága (EUKB) elnökének jelentéseit az EU katonai missziójának végrehajtásáról. A PBB szükség szerint meghívhatja az üléseire az uniós misszió parancsnokát.
   6. cikk
   Katonai irányítás
   (1)   Az EUKB felügyeli az uniós misszió parancsnokának felelősségi körében zajló uniós katonai misszió megfelelő végrehajtását.
   (2)   Az EUKB rendszeres időközönként megkapja az uniós misszió parancsnokának jelentéseit. Az EUKB szükség szerint meghívhatja az üléseire az uniós misszió parancsnokát.
   (3)   Az EUKB elnöke a legfőbb összekötő az uniós misszió parancsnoka felé.
   7. cikk
   Az Unió válaszlépéseinek végrehajtása és összhangja
   (1)   A főképviselő biztosítja e határozat végrehajtását és azt, hogy ez a határozat összhangban legyen az Unió külső tevékenységének egészével, továbbá ezen belül az Unió fejlesztési programjaival.
   (2)   Az uniós misszió parancsnoka támogatja a főképviselőt e határozat végrehajtásában.
   8. cikk
   Harmadik államok részvétele
   (1)   Az Unió döntéshozatali autonómiája és az egységes intézményi keret sérelme nélkül, valamint az Európai Tanács vonatkozó iránymutatásaival összhangban harmadik államok felkérhetők a misszióban való részvételre.
   (2)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy kérjen fel harmadik államokat hozzájárulások felajánlására, valamint arra, hogy az uniós misszió parancsnoka és az EUKB ajánlása alapján hozza meg a javasolt hozzájárulások elfogadásáról szóló megfelelő határozatokat.
   (3)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok az EUSz. 37. cikke értelmében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodások tárgyát képezik. Amennyiben az Unió és egy harmadik állam olyan megállapodást kötött, amely keretet biztosít ez utóbbi részvételére az Unió válságkezelő misszióiban, az említett megállapodás rendelkezéseit e misszióval összefüggésben alkalmazni kell.
   (4)   Az uniós katonai misszióhoz jelentős mértékű katonai hozzájárulást biztosító harmadik államok ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek a misszió napi irányítása tekintetében, mint a misszióban részt vevő tagállamok.
   (5)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy – amennyiben harmadik államok jelentős mértékű katonai hozzájárulást biztosítanak – hozza meg a hozzájáruló felek bizottságának megalakulására vonatkozó megfelelő határozatokat.
   9. cikk
   Az EU által vezetett személyi állomány jogállása
   Az EU által vezetett egységek és személyi állomány jogállásáról – beleértve az őket megillető kiváltságokat, mentességeket és a misszió végrehajtásához és zavartalan működtetéséhez szükséges további biztosítékokat is – az EUSz. 37. cikke értelmében, az EUMSz. 218. cikkének (3) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően megállapodás köthető.
   10. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   Az EU katonai missziójának közös költségeit az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena) létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 2008/975/KKBP tanácsi határozatnak (2) („ATHENA”) megfelelően kell kezelni.
   (2)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg 4,8 millió EUR. Az ATHENA 32. cikkének (3) bekezdésében említett referenciaösszeg aránya 60 %.
   11. cikk
   Információk átadása harmadik feleknek
   (1)   A főképviselő jogosult arra, hogy az uniós katonai misszió céljaira létrehozott EU-minősített adatokat és dokumentumokat – az azokra vonatkozó minősítési szintet figyelembe véve, a Tanács biztonsági szabályzatával (3) összhangban – átadja az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ), az Afrikai Uniónak (AU, AMISOM), és az e határozathoz társuló egyéb harmadik feleknek.
   (2)   A főképviselő jogosult arra, hogy a Tanácsnak az uniós katonai misszióval kapcsolatos tanácskozásaira vonatkozó, a Tanács eljárási szabályzata (4) 6. cikkének (1) bekezdése szerinti titoktartási kötelezettség alá tartozó nem minősített EU-dokumentumokat átadja az ENSZ-nek, az AU-nak, az AMISOM-nak és az e határozathoz társuló egyéb harmadik feleknek.
   12. cikk
   Hatálybalépés és befejezés
   (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   (2)   Az uniós katonai misszió 2011-ben, két egymást követő hat hónapos kiképzési időszak elteltével fejeződik be.
   (3)   Ezt a határozatot – az uniós katonai misszió befejezésére vonatkozóan jóváhagyott terveknek megfelelően, a misszió elszámolásainak ellenőrzése és végzése tekintetében az ATHENA-ban megállapított eljárások sérelme nélkül – az EU parancsnoksága, a nairobi összekötő iroda és a brüsszeli támogató egység bezárásának időpontjától kezdődően hatályon kívül kell helyezni.
   13. cikk
   Kihirdetés
   (1)   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   (2)   Az uniós misszió parancsnokának kinevezésére, valamint a harmadik államok hozzájárulásainak elfogadására és a hozzájáruló felek bizottságának megalakulására vonatkozó PBB-határozatokat szintén ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         Á. GABILONDO

      (1)  HL L 345., 2008.12.23., 96. o.

      (2)  HL L 345., 2008.12.23., 96. o.

      (3)  A Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozat (HL L 101., 2001.4.11., 1. o.).

      (4)  A Tanács 2009. december 1-i 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).


C 303 E/806             HU                               Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                      2006.12.13.
2006. július 6., csütörtök
               P6_TA(2006)0309
               A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása (intézményközi
               megállapodás)
               Az Európai Parlament határozata a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonat-
               kozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi ha-
               tározat tervezetére vonatkozó, együttes nyilatkozat formájában létrejött intézményközi meg-
               állapodás megkötéséről (új, ellenőrzött szabályozási eljárás) (10125/2006 – C6-0208/2006 –
                                                                2006/2152(ACI))
               Az Európai Parlament,
               – tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen 202. cikke harmadik francia
                   bekezdésére,
               – tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapítá-
                   sáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatra (1),
               – tekintettel a Bizottságnak az 1999/468/EK határozat módosítására irányuló tanácsi határozatra irányuló
                   javaslatára (2) (COM(2002)0719),
               – tekintettel Romano Prodinak, a Bizottság korábbi elnökének az Európai Parlament előtt 2002.
                   február 5-én tett nyilatkozatára („Prodi-nyilatkozat”),
               – tekintettel 2003. szeptember 2-i álláspontjára (3),
               – tekintettel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról szóló 2002. február 5-i
                   állásfoglalására (4),
               – tekintettel a módosított bizottsági javaslatra (COM(2004)0324) (5),
               – tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10126/1/2006 – C6-0190/2006) (6),
               – tekintettel a közös nyilatkozattervezetre (10125/2006 – C6-0208/2006),
               – tekintettel eljárási szabályzata 120. cikkének (1) bekezdésére,
               – tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0237/2006), mivel,
               A. a Tanács és a Bizottság múlt ősszel megállapodtak abban, hogy módosított bizottsági javaslat alapján
                    tárgyalásokat kezdenek a komitológiai eljárásokra vonatkozó reformok folytatásának lehetőségeiről,
               B. az Elnökök Értekezlete 2005. november 10-én úgy határozott, megkezdi a komitológiai eljárásokra
                    vonatkozó párbeszédet a Tanáccsal és a Bizottsággal, és e célból megbízta a Bizottsági Elnökök Értekez-
                    lete elnökét és a felelős bizottság előadóját, amely megbízatást 2006. január 19-én megújítottak,
               C. ezek a tárgyalások egy új eljárás tervezetéhez és az eljárásra vonatkozó határozattal kapcsolatos nyilatko-
                    zattervezetekhez vezettek,
               D. a határozat új, „ellenőrzött szabályozási eljárást” vezet be az 1999-es komitológiáról szóló határozatba,
                    amely felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy egyenlő jogkörökkel felülvizsgáljon
                    vagy elutasítson olyan „kvázi jogalkotási” intézkedéseket, amelyek az együttdöntési eljárás során elfoga-
                    dott eszközök végrehajtására irányulnak,
               (1)  HL L 184, 1999.7.17., 23. o.
               (2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
               (3)  HL C 76. E, 2004.3.25., 82. o.
               (4)  HL C 284 E., 2002.11.21., 115. o.
               (5)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
               (6)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
 ---pagebreak--- 2006.12.13.         HU                               Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                           C 303 E/807
                                                                                2006. július 6., csütörtök
            E. az állam- és kormányfők által aláírt, az európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés felhatalmazza
                a Parlamentet, hogy visszavonhassa a hatáskörök átruházását (I-36. cikk); az új, ellenőrzött szabályozási
                eljárás végső, kompromisszumos szövege nem biztosít ilyen jogot a Parlament számára; a hatáskörök
                átruházása visszavonásának joga ezért továbbra is az Európai Parlament egyik legfontosabb követelése
                marad, amelyet különösen az Alkotmányról szóló szerződés segítségével lehetne elérni,
            F. a határozatot az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata, a Bizottságnak a Tanács
                jegyzőkönyvében rögzítendő nyilatkozata, valamint a Bizottságnak az új eljárás végrehajtását és alkalma-
                zását illető nyilatkozatai kísérik majd,
            G. ezek a nyilatkozatok a három intézmény által a tárgyalások során felvetett fontos szempontokat tükrözik,
                amelyek nélkül nem lehetett volna megállapodásra jutni az új eljárással kapcsolatban, és amelyek nélkül
                nem lett volna biztosítható a gyakorlati hatás elérése;
            1.    jóváhagyja az e határozathoz mellékelt, közös nyilatkozat formájában történt megállapodás megkötését;
            2. tudomásul veszi a Bizottság átláthatósági intézkedéseiről szóló, a közös nyilatkozattal kapcsolatban tett
            nyilatkozatát;
            3. tudomásul veszi a Bizottságnak a nyelvi rendszerről, a felülvizsgálati időszak kezdetéről és a hatályos
            jogi aktusok kiigazításáról szóló nyilatkozatait;
            4.    utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot tájékoztatás céljából a Tanácsnak és a Bizottságnak.
            Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata
            1. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság üdvözli a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök
            gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határo-
            zat (1) módosításáról szóló tanácsi határozat közeljövőben történő elfogadását. Az új, „ellenőrzött szabályo-
            zási bizottsági eljárás” elnevezésű eljárásnak az 1999-es határozatba történő beépítése lehetővé teszi a jogal-
            kotó számára, hogy ellenőrizze az együttdöntési eljárás keretében elfogadott eszközök végrehajtására
            irányuló „kvázi jogalkotási” intézkedések elfogadását.
            2. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozza, hogy a jelenlegi szerződés keretében e ha-
            tározat horizontális és megfelelő megoldást nyújt az Európai Parlament igényére, hogy ellenőrizze az együtt-
            döntési eljárás keretében elfogadott jogi aktusok végrehajtását.
            3. A jogalkotó hatóságok előjogainak sérelme nélkül az Európai Parlament és a Tanács elismeri, hogy a
            megfelelő jogalkotás elvei megkövetelik, hogy a végrehajtási hatásköröket határidő nélkül ruházzák a Bizott-
            ságra. Ha azonban meghatározott határidőn kell belül kell kiigazítást végezni, az Európai Parlament, a Tanács
            és a Bizottság szerint egy olyan záradék, amely felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a végrehaj-
            tási hatáskörök átruházásával kapcsolatos rendelkezések felülvizsgálatára vagy hatályon kívül helyezésére
            vonatkozóan, erősíthetné a jogalkotó által gyakorolt ellenőrzést.
            4. Ez az új eljárás a hatálybalépésétől kezdődően alkalmazandó az együttdöntési eljárás keretében elfoga-
            dandó jogi aktusok által előírt kvázi jogalkotási intézkedésekre, beleértve a pénzügyi szolgáltatások területén
            a jövőben elfogadandó jogi aktusok által előírt kvázi jogalkotási intézkedéseket is („Lámfalussy” jogi aktusok).
            Ahhoz azonban, hogy az eljárás alkalmazható legyen az együttdöntési eljárás keretében elfogadott, már
            hatályban lévő jogi aktusokra, azokat az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani oly módon,
            hogy az 1999/468/EK határozat 5. cikkében meghatározott szabályozási bizottsági eljárást az ellenőrzött
            szabályozási bizottsági eljárás váltsa fel valamennyi, az alkalmazási körébe tartozó intézkedés esetén.
            (1) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
 ---pagebreak--- C 303 E/808             HU                             Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                      2006.12.13.
2006. július 6., csütörtök
               5.    Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság sürgősnek ítéli az alábbi jogi aktusok kiigazítását:
               a) Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az élelmiszereken alkalmazott, tápanyag-összetételre és
                    egészségre vonatkozó állításokról (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg);
               b) Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/49/EK irányelve a befektetési vállalkozások és
                    hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelv átdolgozásáról (a
                    Hivatalos Lapban még nem jelent meg);
               c) Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/48/EK irányelve a hitelintézetek tevékenysé-
                    gének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és
                    tanácsi irányelv átdolgozásáról (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg);
               d) Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 2006/43/EK irányelve az éves és összevont (konszo-
                    lidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv
                    módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157.,
                    2006.6.9., 87. o.);
               e) Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 562/2006/EK rendelete a személyek határátlépé-
                    sére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról
                    (HL L 105., 2006.4.13., 1. o.);
               f)   Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve a pénzügyi rendszereknek a
                    pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309.,
                    2005.11.25., 15. o.);
               g) Az Európai Parlament és a Tanács 2005. július 6-i 2005/32/EK irányelve az energiafelhasználó termékek
                    környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK
                    tanácsi, illetve a 96/57/EK és 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról
                    (HL L 191., 2005.7.22., 29. o.);
               h) Az Európai Parlament és a Tanács 2005. március 9-i 2005/1/EK irányelve a 73/239/EGK, 85/611/EGK,
                    91/675/EGK, 92/49/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, 98/78/EK,
                    2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK és a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a
                    pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében
                    történő módosításáról (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.);
               i)   Az Európai Parlament és a Tanács 2005. február 23-i 396/2005/EK rendelete a növényi és állati eredetű
                    élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-mara-
                    dékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16.,
                    1. o.);
               j)   Az Európai Parlament és a Tanács 2004. december 15-i 2004/109/EK irányelve a szabályozott piacra
                    bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények
                    harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.);
               k) Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök
                    piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi
                    irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145.,
                    2004.4.30., 1. o.);
               l)   Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2003/71/EK irányelve az értékpapírok nyilvános
                    kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosítá-
                    sáról (HL L 345., 2003.12.31., 64. o.);
               m) Az Európai Parlament és a Tanács 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK rendelete a géntechnológiával
                    módosított élelmiszerekről és takarmányokról (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.);
               n) Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 3-i 2003/41/EK irányelve a foglalkoztatói nyugellátást
                    szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről (HL L 235., 2003.9.23., 10. o.);
 ---pagebreak--- 2006.12.13.          HU                              Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                         C 303 E/809
                                                                                2006. július 6., csütörtök
            o) Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 28-i 2003/6/EK irányelve a bennfentes kereskedelemről
                 és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) (HL L 96., 2003.4.12., 16. o.);
            p) Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/96/EK irányelve az elektromos és elektronikus
                 berendezések hulladékairól (HL L 37., 2003.2.13., 24. o.);
            q) Az Európai Parlament és a Tanács 2003. január 27-i 2002/95/EK irányelve egyes veszélyes anyagok
                 elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról (HL L 37., 2003.2.13.,
                 19. o.);
            r) Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i 2002/87/EK irányelve a pénzügyi konglomerá-
                 tumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről,
                 valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi
                 irányelvek, illetve a 98/78/EK és 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról
                 (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.);
            s) Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelete a nemzetközi számviteli
                 standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.);
            t)   Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 21-i 2001/107/EK irányelve az átruházható értékpapí-
                 rokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigaz-
                 gatási rendelkezések összehangolásáról szóló 85/611/EGK tanácsi irányelvnek az alapkezelő társaságok
                 és az egyszerűsített tájékoztató szabályozása tekintetében történő módosításáról (HL L 41., 2002.2.13.,
                 20. o.);
            u) Az Európai Parlament és a Tanács 2001. november 6-i 2001/83/EK irányelve az emberi felhasználásra
                 szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.);
            v) Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 12-i 2001/18/EK irányelve a géntechnológiával módo-
                 sított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatá-
                 lyon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.);
            w) Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közös-
                 ségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.);
            x) Az Európai Parlament és a Tanács 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK irányelve az elhasználódott
                 járművekről (HL L 269., 2000.10.21., 34. o.);
            y) Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/8/EK irányelve a biocid termékek forgalomba
                 hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).
            E célból a Bizottság jelezte, hogy a lehető leghamarabb benyújtja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a
            fent említett jogi aktusok oly módon történő módosítására vonatkozó javaslatait, hogy azok tartalmazzák az
            ellenőrzött szabályozási bizottsági eljárást, és ezáltal hatályon kívül helyezzék e jogi aktusok olyan esetleges
            rendelkezéseit, amelyek időbeli határt szabnak a végrehajtási hatáskörök Bizottságra történő ruházásának.
            Az Európai Parlament és a Tanács ügyel arra, hogy az említett javaslatokat a lehető leghamarabb elfogadják.
            6. A jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. december 16-i intézményközi megállapodásnak ( 1)
            megfelelően az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet a végrehajtási intézkedéseknek a jogal-
            kotásban játszott fontos szerepére. Továbbá úgy ítélik meg, hogy a közösségi jogszabályok szövegezésének
            minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról szóló 1998. december 22-i intézményközi megállapodás ( 2)
            általános elveit mindenképpen alkalmazni kell az új, ellenőrzött szabályozási eljárás keretében elfogadott
            általános hatályú intézkedésekre.
            (1) HL C 321., 2003.12.31., 1. o.
            (2) HL C 73., 1999.3.17., 1. o.