title: A Tanács 2012/34/KKBP határozata ( 2012. január 23. ) az Európai Unió Katonai Bizottsága elnökének kinevezéséről

text:
               24.1.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 19/21

         A TANÁCS 2012/34/KKBP HATÁROZATA
   (2012. január 23.)
   az Európai Unió Katonai Bizottsága elnökének kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Katonai Bizottságának felállításáról szóló 2001/79/KKBP tanácsi határozatra (1),
   mivel:

               (1)

               A 2001/79/KKBP határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Unió Katonai Bizottságának (a továbbiakban: a Katonai Bizottság) elnökét a Tanács nevezi ki a vezérkari főnökök szintjén megtartott katonai bizottsági ülés ajánlásai alapján. Az említett határozat 3. cikkének (2) bekezdése alapján amennyiben a Tanács ettől eltérően nem határoz, az elnök hivatali ideje három év.

               (2)

               2008. december 8-án a Tanács a 2009. november 6-tól számított hároméves időtartamra Håkan SYRÉN vezérezredest nevezte ki a Katonai Bizottság elnökévé (2).

               (3)

               A vezérkari főnökök szintjén megtartott katonai bizottsági ülés 2011. november 22-én azt ajánlotta, hogy Patrick de ROUSIERS vezérezredest nevezzék ki a Katonai Bizottság elnökévé,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Patrick de ROUSIERS vezérezredes a 2012. november 6-tól számított hároméves időtartamra az Európai Unió Katonai Bizottságának elnöke.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. január 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 27., 2001.1.30., 4. o.

      (2)  A Tanács 2008. december 8-i 2009/22/EK határozata az Európai Unió Katonai Bizottsága elnökének kinevezéséről (HL L 9., 2009.1.14., 51. o.).


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1691 határozata (2015. április 29.) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/356

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1691 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan az ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 30. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0094/2015),

         1.

            mentesítést ad az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

         2.

            megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 308. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (7)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/13/2008 határozata ( 2008. július 29. ) a harmadik államoknak az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez történő hozzájárulása elfogadásáról szóló BiH/1/2004 határozat és az Európai Uniónak Bosznia-Hercegovinában folytatott katonai művelete tekintetében a hozzájáruló felek bizottsága létrehozásáról szóló BiH/3/2004 határozat módosításáról

text:
               4.9.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 237/90

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG BiH/13/2008 HATÁROZATA

   (2008. július 29.)
   a harmadik államoknak az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez történő hozzájárulása elfogadásáról szóló BiH/1/2004 határozat és az Európai Uniónak Bosznia-Hercegovinában folytatott katonai művelete tekintetében a hozzájáruló felek bizottsága létrehozásáról szóló BiH/3/2004 határozat módosításáról
   (2008/712/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság 2004. szeptember 21-én elfogadta a BiH/1/2004 határozatot (1), és 2004. szeptember 29-én a BiH/3/2004 határozatot (2).

               (2)

               Miután Honduras, Guatemala, Salvador és a Dominikai Köztársaság felkérést kapott arra, hogy vegyen részt az ALTHEA-műveletben, a Közép-amerikai Fegyveres Erők Konferenciája Főtanácsának elnöke 2008. április 2-i levelében továbbította e négy állam hozzájárulási felajánlását.

               (3)

               Az EU műveleti parancsnoka és az Európai Unió Katonai Bizottsága által Honduras, Guatemala, Salvador és a Dominikai Köztársaság hozzájárulásáról megfogalmazott ajánlásokat követően e hozzájárulásokat el kell fogadni.

               (4)

               Kanada, Marokkó, Új-Zéland és Norvégia hozzájárulásának visszavonását, valamint a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően a BiH/1/2004 és a BiH/3/2004 határozat mellékletei további felülvizsgálatra szorulnak.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában. Ezért Dánia nem vesz részt a művelet finanszírozásában.

               (6)

               Az Európai Tanács 2002. december 12–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag azon EU-tagállamokra vonatkozik majd, amelyek egyben vagy NATO-tagállamok is, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodásokat kötöttek,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A BiH/1/2004 határozat melléklete helyébe a következő szöveg lép:

         „MELLÉKLET
         AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT HARMADIK ÁLLAMOK

                     —

                     Albánia

                     —

                     Argentína

                     —

                     Chile

                     —

                     Dominikai Köztársaság

                     —

                     Guatemala

                     —

                     Honduras

                     —

                     Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

                     —

                     Salvador

                     —

                     Svájc

                     —

                     Törökország”.

   2. cikk
   A BiH/3/2004 határozat melléklete helyébe a következő szöveg lép:

         „MELLÉKLET
         A 3. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT HARMADIK ÁLLAMOK

                     —

                     Albánia

                     —

                     Argentína

                     —

                     Chile

                     —

                     Dominikai Köztársaság

                     —

                     Guatemala

                     —

                     Honduras

                     —

                     Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

                     —

                     Salvador

                     —

                     Svájc

                     —

                     Törökország”.

   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 29-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         C. ROGER

      (1)  HL L 324., 2004.10.27., 20. o.

      (2)  HL L 325., 2004.10.28., 64. o.


title: A Bizottság határozata (2015. október 26.) a nunavuti kormány Környezetvédelmi Minisztériumának a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1850 bizottsági végrehajtási rendelet 3. cikke szerinti elismeréséről

text:
               27.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 355/4

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2015. október 26.)
   a nunavuti kormány Környezetvédelmi Minisztériumának a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1850 bizottsági végrehajtási rendelet 3. cikke szerinti elismeréséről
   (2015/C 355/04)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. október 13-i (EU) 2015/1850 bizottsági végrehajtási rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 737/2010/EU bizottsági rendelet (2) megállapítja azokat a feltételeket, amelyek mellett az inuitok és más őslakos közösségek által hagyományosan folytatott vadászatokból és a tengeri erőforrások kezeléséből származó fókatermékek forgalomba hozhatók az uniós piacon.

               (2)

               Az ilyen termékek csak egy elismert szerv által kiállított bizonyítvány kíséretében hozhatók forgalomba, amely igazolja, hogy a 737/2010/EU rendeletben előírt feltételek teljesülnek.

               (3)

               2015. július 30-án a Bizottság határozatot (3) fogadott el a nunavuti kormány Környezetvédelmi Minisztériumának a 737/2010/EU rendelet 6. cikke szerinti elismeréséről.

               (4)

               Az (EU) 2015/1775 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) módosította az 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 3. cikkét, amely azokat a feltételeket határozza meg, amelyek mellett az inuitok és más őslakos közösségek által hagyományosan folytatott vadászatokból származó fókatermékek forgalomba hozhatók az uniós piacon.

               (5)

               Az (EU) 2015/1775 rendelet az (EU) 2015/1850 végrehajtási rendelet alkalmazásának kezdőidőpontjával hatályon kívül helyezte a 737/2010/EU rendeletet.

               (6)

               2015. október 12-én a Bizottság kézhez vette a nunavuti kormány Környezetvédelmi Minisztériumának október 9-én kelt, igazoló dokumentumokkal ellátott kérelmét, melyben az 1007/2009/EK rendelet 3. cikkének módosításaira tekintettel a nunavuti kormány Környezetvédelmi Minisztériuma az elismert szervként való működésének ismételt engedélyezését kérte.

               (7)

               A Bizottság megvizsgálta a kísérő igazoló dokumentumokat annak érdekében, hogy megállapítsa, az 1007/2009/EK rendelet 3. cikkének módosításai fényében teljesülnek-e az (EU) 2015/1850 végrehajtási rendeletben foglalt, az elismert szervekre vonatkozó követelmények, és arra a megállapításra jutott, hogy a nunavuti kormány Környezetvédelmi Minisztériuma megfelel az (EU) 2015/1850 végrehajtási rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontja szerinti követelményeknek.

               (8)

               A nunavuti kormány Környezetvédelmi Minisztériumának ezért meg kell adni a kért elismerést,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A nunavuti kormány Környezetvédelmi Minisztériuma az (EU) 2015/1850 rendelet 3. cikke szerinti elismert szervnek minősül.
   2. cikk
   A Környezetvédelmi Főigazgatóság főigazgatója utasítást kap, hogy gondoskodjék a kérelmező e határozatról való értesítéséről, valamint arról, hogy e határozat tartalma késedelem nélkül elérhetővé váljék az Európai Bizottság honlapján.

      Kelt Brüsszelben, 2015. október 26-án.

            a Bizottság részéről

         Karmenu VELLA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 271., 2015.10.16., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2010. augusztus 10-i 737/2010/EU rendelete a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 216., 2010.8.17., 1. o.).

      (3)  http://ec.europa.eu/environment/biodiversity/animal_welfare/seals/pdf/c_2015_5253_en.pdf

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. október 6-i (EU) 2015/1775 rendelete a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK rendelet módosításáról és a 737/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 262., 2015.10.7., 1. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 1007/2009/EK rendelete a fókatermékek kereskedelméről (HL L 286., 2009.10.31., 36. o.).


title: A Bizottság határozata (2015. október 19.) az euroérmék hamisítás elleni védelmére vonatkozó szabályozások és bizottsági politikák tekintetében az Érmehamisítási Szakértői Csoport létrehozásáról

text:
               20.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 347/4

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2015. október 19.)
   az euroérmék hamisítás elleni védelmére vonatkozó szabályozások és bizottsági politikák tekintetében az Érmehamisítási Szakértői Csoport létrehozásáról
   (2015/C 347/05)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2015/512 bizottsági határozat (1) értelmében a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: a főigazgatóság) tölti be az euro pénzhamisítás elleni védelmére, valamint az említett terület képzés és technikai segítségnyújtás révén történő megerősítésére irányuló jogalkotási és szabályozó bizottsági kezdeményezések kidolgozásával kapcsolatos feladatköröket. Az euroérmék hamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések összehangolása céljából a Bizottságnak szüksége van egy szakértőkből álló tanácsadó testület szakértelmének igénybevételére (2).

               (2)

               Ezért létre kell hozni egy, az euroérmék hamisítás elleni védelmével foglalkozó szakértői csoportot, és meg kell határozni annak feladatait és felépítését.

               (3)

               A csoport segítséget nyújt a Bizottságnak a jogszabályok előkészítésében és a politikák meghatározásában, valamint rendelkezésre bocsátja szakértelmét az euroérmék hamisítás elleni védelmével kapcsolatos végrehajtási intézkedések előkészítése során. A csoport ezenkívül együttműködést alakít ki az euro hamisítás elleni védelmével foglalkozó közigazgatási szervek között.

               (4)

               A csoport a tagállami hatóságok, az Európai Központi Bank (EKB) és az Europol szakértőiből áll.

               (5)

               A csoport tagjai számára meg kell határozni az információk nyilvánosságra hozatalára vonatkozó szabályokat.

               (6)

               A személyes adatok feldolgozását a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell végezni. E határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság a megfelelő időben megvizsgálja majd a meghosszabbítás célszerűségét,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Tárgy
   E határozattal létrejön a Bizottság Érmehamisítási Szakértői Csoportja (a továbbiakban: CCEG).
   2. cikk
   Feladatok
   A CCEG a következő feladatokat látja el:

               a)

               segítséget nyújt a Bizottságnak az euroérmék hamisítás elleni védelmével kapcsolatos jogalkotási javaslatok, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy szakpolitikai kezdeményezések előkészítése során;

               b)

               együttműködést alakít ki az 1338/2001/EK tanácsi rendelet (4) 5. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott nemzeti érmeszakértői központok (CNAC), a Bizottság, az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) (5), az Európai Központi Bank (EKB) és az Europol között a pénzhamisítás elleni hatékony stratégiára irányuló szakpolitikai kezdeményezések és intézkedések vonatkozásában;

               c)

               tanácsadást biztosít a Bizottság számára és rendelkezésre bocsátja szakértelmét az uniós jogszabályok, programok és szakpolitikák végrehajtása terén, különös tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 1210/2010/EU rendelete (6) foglaltakra;

               d)

               biztosítja a tapasztalatcserét és bevált gyakorlatokat határoz meg az euro hamisítás elleni védelme érdekében;

               e)

               felhívja az euro hamisítás elleni védelmével foglalkozó közigazgatási szervek figyelmét a közelgő fenyegetésekre és figyelemmel kíséri a pénzhamisítás elleni szakpolitikai stratégiát szolgáló hatékony visszaszorító intézkedések végrehajtását;

               f)

               előmozdítja az euroérmék hamisítás elleni védelmére irányuló képzési kezdeményezéseket;

               g)

               előmozdítja vagy kidolgozza a pénzhamisítás felderítésére irányuló tevékenységek megkönnyítését szolgáló tanulmányokat vagy a technikai segítségnyújtást;

               h)

               megvitatja a hamis euroérmék technikai jellemzőihez és az euroérmék hamisítás elleni védelmére szolgáló biztonsági elemekhez kapcsolódó kérdéseket.

         3. cikk
   Konzultáció
   A Bizottság az euroérmék hamisítás elleni védelméhez kapcsolódó bármilyen kérdésben konzultálhat az Érmehamisítási Szakértői Csoporttal.
   4. cikk
   Tagság – Kinevezés
   (1)   A tagok a tagállami nemzeti érmeszakértői központok, az EKB és az Europol.
   (2)   A tagok tájékoztatják a Bizottságot a kinevezett képviselőkről és a póttagokról.
   (3)   A személyes adatok összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.
   5. cikk
   Működés
   (1)   Az illetékes szolgálat kinevezi a csoport elnökét.
   (2)   Az illetékes szolgálat egyetértésével a csoport feladatmeghatározása alapján egyes konkrét kérdések tanulmányozására a CCEG alcsoportokat hozhat létre.
   (3)   A Bizottság képviselője a csoport vagy alcsoport munkájába eseti alapon bevonhat olyan, a CCEG-n kívüli szakértőket is, akik egy adott napirendi kérdésben különösen jártasak. A Bizottság képviselője emellett megfigyelői státust adhat magánszemélyeknek, a szakértői csoportokra vonatkozó horizontális szabályok (7) 8. pontjának (3) bekezdése szerinti szervezeteknek és tagjelölt országoknak.
   (4)   A CCEG tagjai és azok képviselői, valamint a bevont szakértők és megfigyelők eleget tesznek a Szerződésekben és azok végrehajtási szabályaiban előírt szakmai titoktartási kötelezettségnek, valamint az EU-minősített adatok védelmére az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozatban (8) és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (9) meghatározott bizottsági biztonsági szabályoknak. E kötelezettségeik esetleges elmulasztása esetén a Bizottság minden megfelelő intézkedést meghozhat.
   (5)   A CCEG üléseit a Bizottság helyiségeiben kell tartani az alcsoportok üléseinek kivételével, melyek a Bizottság helyiségein kívül is tarthatók. A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik.
   (6)   A CCEG a szakértői csoportokra vonatkozó egységes eljárási szabályzat alapján elfogadja saját eljárási szabályzatát.
   (7)   A Bizottság közzéteszi a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában vagy a nyilvántartásból elérhető, külön e célra létrehozott weboldalon a CCEG tevékenységére vonatkozó valamennyi lényeges dokumentumot, beleértve a napirendeket, a jegyzőkönyveket és a résztvevők beadványait. Amennyiben egy dokumentum közzététele az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (10) 4. cikke értelmében kedvezőtlenül befolyásolná valamely közérdek vagy magánérdek védelmét, a vonatkozó dokumentumok nem tehetők közzé.
   6. cikk
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
   (1)   A CCEG és az alcsoportok munkájában részt vevő személyek szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
   (2)   A CCEG munkájában részt vevő személyek utazási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek megfelelően téríti meg. Az alcsoportok tagjainak utazási és ellátási költségeit ugyanilyen módon kell megtéríteni.
   (3)   A (2) bekezdésben említett költségeket az éves forráselosztási eljárás keretében megállapított rendelkezésre álló előirányzatok erejéig kell megtéríteni.
   7. cikk
   Alkalmazás
   Ezt a határozatot elfogadása napjától 2025. december 31-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2015. október 19-én.

            a Bizottság részéről

         Pierre MOSCOVICI

            a Bizottság tagja

      (1)  A Bizottság 2015. március 25-i (EU) 2015/512 határozata az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat módosításáról (HL L 81., 2015.3.26., 4. o.).

      (2)  Az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) létrehozásáról és az euro-érmék hamisítás elleni védelme érdekében tett technikai intézkedések összehangolásáról szóló, 2004. október 29-i 2005/37/EK bizottsági határozat 4. cikke szerint a Bizottság a pénzérmék hamisítása területére szakosodott szakértők rendszeres találkozóin keresztül összehangolja azon intézkedéseket, amelyeket az euroérmék hamisítás elleni védelme megkövetel (HL L 19., 2005.1.21., 73. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

      (4)  A Tanács 2001. június 28-i 1338/2001/EK rendelete az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról (HL L 181., 2001.7.4., 6. o.).

      (5)  A Tanács 2003. december 8-i 2003/861/EK határozata a hamis euro-érmékkel kapcsolatos vizsgálatról és együttműködésről (HL L 325., 2003.12.12., 44. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. december 15-i 1210/2010/EU rendelete az euroérmék hitelesítéséről és a pénzforgalom céljára alkalmatlan euroérmék kezeléséről (HL L 339., 2010.12.22., 1. o.).

      (7)  C(2010)7649 final.

      (8)  A Bizottság 2015. március 13-i 2015/443/EU, Euratom határozata a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

      (9)  A Bizottság 2015. március 13-i 2015/444/EU, Euratom határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 45. o.).


title: 2011/594/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/201

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/594/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0104/2011),

               1.

               mentesítést ad az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatója számára az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 46. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/202

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2011. május 10.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0104/2011),

               A.

               mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2010. május 5-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatójának az ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között felhívta a figyelmet arra, hogy:

                           —

                           az ügynökség 3 400 000 EUR összegű előirányzatot vitt át (ez működési kiadásainak 44 %-a), amelyből mintegy 1 000 000 EUR olyan kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódott, amelyek teljes egészében 2009-re vonatkoztak,

                           —

                           a Számvevőszék szabálytalanságot tárt fel egy közbeszerzési eljárással kapcsolatban (keretszerződés használata a maximális összegen túl);

               C.

               mivel az ügynökség 2009-es költségvetése 15 100 000 EUR volt, ami 0,6 %-os növekedést jelent a 2008-as költségvetéshez képest;

      Teljesítmény

               1.

               ismételten felhívja az ügynökséget, hogy a Számvevőszék következő jelentéséhez csatolandó táblázatban ismertesse a megadandó mentesítés tárgyévében és a megelőző pénzügyi évben végrehajtott műveletek összehasonlítását annak érdekében, hogy a mentesítésért felelős hatóság hatékonyabban tudja értékelni az ügynökség teljesítményét évről évre;

               2.

               üdvözli az ügynökség azon kezdeményezését, hogy előrejelzést készít a technológiai innovációk 2020-ig várható egészségügyi és balesetvédelmi vetületeiről az ún. „zöld munkahelyeken”; megjegyzi továbbá, hogy adatokat gyűjtöttek a nők balesetvédelmi és munka-egészségügyi helyzetéről;

      Az ügynökség irányítása

               3.

               megállapítja, hogy a (2008-as pénzügyi évben) 84 tagú igazgatótanáccsal rendelkező és 64 fős személyzetet alkalmazó ügynökség irányításának költségei a költségvetés 1,35 %-át teszik ki; emlékeztet arra, hogy ez az ügynökséget létrehozó 2062/94/EK rendeletben foglaltakat tükrözi, amely a szociális partnerek igazgatótanácsba való bevonása révén a háromoldalú részvétel biztosítására törekszik; megjegyzi, hogy a gyakorlatban az ügynökség mindennapi ügymenetét az igazgatótanács által kinevezett, 11 tagú elnökség biztosítja;

      Átvitt előirányzatok

               4.

               aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Számvevőszék jelentése szerint az operatív tevékenységek (III. cím) tekintetében 2009-ben is 3 500 000 EUR összegű előirányzatot, azaz a kötelezettségvállalások 47 %-át vitték át a 2010-es költségvetési évre; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet az ügynökség tevékenységeinek késedelmes megvalósítását jelzi, és nem egyeztethető össze az évenkéntiség elvével; tudomásul veszi, hogy ez részben a jelentős projektek többéves jellegére vezethető vissza; ugyanakkor elismeri, hogy az ügynökség 2010 elején havi jelentéstételi rendszert alakított ki az éves munkaprogramban előirányzott tevékenységek végrehajtásának és a kapcsolódó költségvetési kérdéseknek a figyelemmel kísérésére;

               5.

               felhívja az ügynökséget, hogy csökkentse a megnövekedett törlési arányt, és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a megtett lépésekről; üdvözli az ügynökség arra vonatkozó ígéretét, hogy különös figyelmet fog fordítani az év végén még nyitva álló kötelezettségekre, az azt követő pénzügyi és jogi kötelezettségvállalások fedezéshez nem szükséges összegek felszabadítása céljából;

      Belső ellenőrzés

               6.

               üdvözli az ügynökség kezdeményezését, amelynek értelmében a mentesítésért felelős hatóság rendelkezésére bocsátja a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) ügynökségről szóló éves belső ellenőrzési jelentését; a lépést az átláthatóság jelének és a többi ügynökség által is követendő, bevált gyakorlat példájának tartja;

               7.

               gratulál az ügynökségnek az e téren elért jelentős haladáshoz; elismeri, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat által az ügynökség számára kiadott valamennyi „nagyon fontos” ajánlást megfelelően végrehajtották és lezárták, kivéve a számviteli rendszerek érvényesítésére vonatkozó ajánlást, amelyet a részleges végrehajtás következtében visszaminősítettek „fontossá”; ennek megfelelően felhívja az ügynökség számvitelért felelős tisztviselőjét, hogy írja le a számviteli rendszer érvényesítése során alkalmazott módszertant; támogatja a Könyvvizsgálók Ügynökségközi Hálózatán belüli együttműködés fejlesztésére irányuló elképzelést, amelynek célja egységes követelmények kidolgozása, valamint az ügynökségek számviteli rendszereinek érvényesítéséhez alkalmazott közös módszertan kialakítása;

               8.

               ösztönzi az ügynökséget, hogy vizsgálja felül az ellenőrző listákat annak érdekében, hogy megfeleljenek a különféle pénzügyi tranzakciók sajátosságainak, és bocsássa azokat a személyzet valamennyi tagjának rendelkezésére;

               9.

               továbbá felhívja az ügynökséget, hogy véglegesítse, illetve aktualizálja dokumentációs eljárásait; különösen felhívja az ügynökséget arra, hogy készítse el a szükséges eljárásoknak megfeleltetendő fő eljárások teljes körű listáját, és rendszeresen frissítse azt;

      Az ügynökségek hálózatát irányító koordinátor szerepe

               10.

               elismerését fejezi ki az ügynökségnek az ügynökségek hálózatát irányító koordinátorként a 2009-es mentesítési eljárás során végzett eredményes munkájáért;

               11.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló 2011. május 10-i állásfoglalására (6).

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 46. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 252., 2010.9.25., 187. o.

      (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0163. (Lásd e Hivatalos Lap 269. oldalát.)


title: A Bizottság határozata ( 2014. július 2. ) az Európai Unió és a Monacói Hercegség között létrejött monetáris megállapodás A. mellékletének aktualizálásáról

text:
               5.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 211/3

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2014. július 2.)
   az Európai Unió és a Monacói Hercegség között létrejött monetáris megállapodás A. mellékletének aktualizálásáról
   (2014/C 211/04)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió és a Monacói Hercegség között létrejött, 2011. november 29-i monetáris megállapodásra és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió és a Monacói Hercegség között létrejött monetáris megállapodás (a továbbiakban: a monetáris megállapodás) 11. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Monacói Hercegségnek ugyanazokat a szabályokat kell alkalmaznia, amelyeket a Francia Köztársaságban az A. mellékletben szereplő, a hitelintézetek tevékenységére és prudenciális szabályozására, valamint a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek rendszerkockázatainak megelőzésére vonatkozó uniós jogi aktusok végrehajtására hoztak létre.

               (2)

               Az A. melléklet aktualizálására a monetáris megállapodás 11. cikkének (3) bekezdése szerint kerül sor, amely bekezdés előírja, hogy a Bizottságnak aktualizálnia kell az A. mellékletet a vonatkozó szövegek módosításakor és új uniós szövegek elfogadásakor.

               (3)

               A közelmúltban tizennégy jogi aktust fogadtak el a hitelintézetek tevékenységével és prudenciális szabályozásával, valamint a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek rendszerkockázatainak megelőzésével kapcsolatban, ezért ezeket hozzá kell adni a melléklethez:

                           1.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről; a 2013/36/EU irányelv V. címének rendelkezéseit ugyanakkor nem kell hozzáadni a melléklethez, mivel a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságának elve nem vonatkozik a Monacói Hercegségre;

                           2.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 2011/89/EU irányelve a 98/78/EK, a 2002/87/EK, a 2006/48/EK és a 2009/138/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról;

                           3.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról;

                           4.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 648/2012/EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról;

                           5.

                           A Bizottság 2013. július 12-i 1003/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a kereskedési adattáraknak felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről;

                           6.

                           A Bizottság 2012. december 19-i 148/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattáraknak bejelentendő adatok minimális részleteit meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről;

                           7.

                           A Bizottság 2012. december 19-i 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokról, az elszámolási kötelezettségről, a nyilvános jegyzékről, a kereskedési helyszínhez való hozzáférésről, a nem pénzügyi szerződő felekről és a nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében alkalmazott kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről;

                           8.

                           A Bizottság 2012. december 19-i 150/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattárként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelem részleteit meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről;

                           9.

                           A Bizottság 2012. december 19-i 151/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattárak által közzéteendő és hozzáférhetővé teendő adatokat, valamint az adatok összesítésére, összehasonlítására és az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó működési standardokat meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről;

                           10.

                           A Bizottság 2012. december 19-i 152/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről;

                           11.

                           A Bizottság 2012. december 19-i 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó követelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről;

                           12.

                           A Bizottság 2012. december 19-i 1247/2012/EU végrehajtási rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a kereskedési adattáraknak benyújtandó kereskedési jelentések formátumára és gyakoriságára vonatkozó végrehajtási technikai standardok meghatározásáról;

                           13.

                           A Bizottság 2012. december 19-i 1248/2012/EU végrehajtási rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a kereskedési adattárak nyilvántartásba vétel iránti kérelmének formátumára vonatkozó végrehajtási technikai standardok megállapításáról;

                           14.

                           A Bizottság 2012. december 19-i 1249/2012/EU végrehajtási rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a központi szerződő felek által vezetett nyilvántartások formátumára vonatkozó végrehajtási technikai standardok megállapításáról.

               (4)

               Két jogi aktust el kell hagyni a mellékletből, mert azokat a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) hatályon kívül helyezte:

                           1.

                           az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/49/EK irányelve a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről (átdolgozott szöveg);

                           2.

                           az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/48/EK irányelve a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg).

               (5)

               A 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) III. címének alkalmazása alóli kivételt el kell hagyni, mivel az elektronikuspénz-kibocsátásra és -visszaválthatóságra vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell a Monacói Hercegségre.

               (6)

               A monetáris megállapodás A. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyetlen cikk
   Az Európai Unió és a Monacói Hercegség között létrejött monetáris megállapodás A. mellékletének helyébe e határozat melléklete lép.

      Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
      Kelt Brüsszelben, 2014. július 2-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

      (2)  HL L 267., 2009.10.10., 7. o.

      MELLÉKLET

         Banki és pénzügyi tárgyú szabályozás

      Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.), kivéve V. címét.
      A Tanács 1986. december 8-i 86/635/EGK irányelve a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).

         Módosította:
      Az Európai Parlament és a Tanács 2001. szeptember 27-i 2001/65/EK irányelve a 78/660/EGK, a 83/349/EGK és a 86/635/EGK irányelvnek az egyes társaságok, illetve a bankok, valamint egyéb pénzügyi intézmények éves és összevont (konszolidált) beszámolójára vonatkozó értékelési szabályok tekintetében történő módosításáról (HL L 283., 2001.10.27., 28. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 18-i 2003/51/EK irányelve a meghatározott jogi formájú társaságok, a bankok és más pénzügyi intézmények, illetve biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló 78/660/EGK, 83/349/EGK, 86/635/EGK és 91/674/EGK irányelvek módosításáról (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/46/EK irányelve a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK, az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló 83/349/EGK, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló 86/635/EGK, valamint a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló 91/674/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 224., 2006.8.16., 1. o.).
      A Tanács 1989. február 13-i 89/117/EGK irányelve a hitelintézeteknek és pénzügyi intézményeknek nem a székhelyük szerinti tagállamban létesített fiókjai éves beszámolójának a közzétételére vonatkozó, a fiókokat terhelő kötelezettségekről (HL L 44., 1989.2.16., 40. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 1994. május 30-i 94/19/EK irányelve a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 135., 1994.5.31., 5. o.).

         Módosította:
      Az Európai Parlament és a Tanács 2005. március 9-i 2005/1/EK irányelve a 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, a 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 2009/14/EK irányelve a betétbiztosítási rendszerekről szóló 94/19/EK irányelvnek a fedezeti szint és a kifizetési határidő tekintetében történő módosításáról (HL L 68., 2009.3.13., 3. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 1998. május 19-i 98/26/EK irányelve a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről (HL L 166., 1998.6.11., 45. o.).

         Módosította:
      Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/44/EK irányelve a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló 98/26/EK irányelvnek és a pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokról szóló 2002/47/EK irányelvnek a kapcsolódó rendszerek és hitelkövetelések tekintetében történő módosításáról (HL L 146., 2009.6.10., 37. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/78/EU irányelve a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról (HL L 331., 2010.12.15., 120. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2001. április 4-i 2001/24/EK irányelve a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról (HL L 125., 2001.5.5., 15. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 6-i 2002/47/EK irányelve a pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokról (HL L 168., 2002.6.27., 43. o.).

         Módosította:
      Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/44/EK irányelve a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló 98/26/EK irányelvnek és a pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokról szóló 2002/47/EK irányelvnek a kapcsolódó rendszerek és hitelkövetelések tekintetében történő módosításáról (HL L 146., 2009.6.10., 37. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 16-i 2002/87/EK irányelve a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi irányelvek, illetve a 98/78/EK és 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.).

         Módosította:
      Az Európai Parlament és a Tanács 2005. március 9-i 2005/1/EK irányelve a 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, a 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról (HL L 79., 2005.3.24., 9. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 11-i 2008/25/EK irányelve a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról (HL L 81., 2008.3.20., 40. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/78/EU irányelve a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról (HL L 331., 2010.12.15., 120. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 2011/89/EU irányelve a 98/78/EK, a 2002/87/EK, a 2006/48/EK és a 2009/138/EK irányelvnek a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról (HL L 326., 2011.12.8., 113. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről, a hitelintézetekre vonatkozó rendelkezések tekintetében és a 15., a 31–33. cikk és a III. cím kivételével (HL L 145., 2004.4.30., 1. o. – Helyesbítés HL L 45., 2005.2.16., 18. o.).

         Módosította:
      Az Európai Parlament és a Tanács 2006. április 5-i 2006/31/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelvbe foglalt egyes határidők módosításáról (HL L 114., 2006.4.27., 60. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2007. szeptember 5-i 2007/44/EK irányelve a 92/49/EGK tanácsi irányelvnek és a 2002/83/EK, a 2004/39/EK, a 2005/68/EK és a 2006/48/EK irányelvnek a pénzügyi szektorbeli részesedésszerzések és részesedésnövelések prudenciális értékelésének eljárási szabályai és az értékelés kritériumai tekintetében történő módosításáról (Hl L 247., 2007.9.21., 1. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 11-i 2008/10/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2004/39/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról (HL L 76., 2008.3.19., 33. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/78/EU irányelve a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról (HL L 331., 2010.12.15., 120. o.).

         Kiegészítette:
      A Bizottság 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK rendelete a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az ügyletek bejelentése, a piac átláthatósága, a pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 241., 2006.9.2., 1. o.).
      A Bizottság 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK irányelve a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 241., 2006.9.2., 26. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK irányelve az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 267., 2009.10.10., 7. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2007. november 13-i 2007/64/EK irányelve a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről: a 2007/64/EK irányelv I. és II. címe rendelkezéseit illetően (HL L 319., 2007.12.5., 1. o. – Helyesbítés HL L 187., 2009.7.18., 5. o.).

         Módosította:
      Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 2009/111/EK irányelve a 2006/48/EK, a 2006/49/EK és a 2007/64/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról (HL L 302., 2009.11.17., 97. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).
      Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 648/2012/EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról, EGT-vonatkozású szöveg (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

         Kiegészítette:
      A Bizottság 2013. július 12-i 1003/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 648/2012/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a kereskedési adattáraknak felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 279., 2013.10.19., 4. o.).
      A Bizottság 2012. december 19-i 148/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattáraknak bejelentendő adatok minimális részleteit meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 1. o.).
      A Bizottság 2012. december 19-i 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokról, az elszámolási kötelezettségről, a nyilvános jegyzékről, a kereskedési helyszínhez való hozzáférésről, a nem pénzügyi szerződő felekről és a nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében alkalmazott kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 11. o.).
      A Bizottság 2012. december 19-i 150/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattárként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelem részleteit meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 25. o.).
      A Bizottság 2012. december 19-i 151/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattárak által közzéteendő és hozzáférhetővé teendő adatokat, valamint az adatok összesítésére, összehasonlítására és az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó működési standardokat meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 33. o.).
      A Bizottság 2012. december 19-i 152/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 37. o.).
      A Bizottság 2012. december 19-i 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 41. o.).
      A Bizottság 2012. december 19-i 1247/2012/EU végrehajtási rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a kereskedési adattáraknak benyújtandó kereskedési jelentések formátumára és gyakoriságára vonatkozó végrehajtási technikai standardok meghatározásáról (HL L 352., 2012.12.21., 20. o.).
      A Bizottság 2012. december 19-i 1248/2012/EU végrehajtási rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a kereskedési adattárak nyilvántartásba vétel iránti kérelmének formátumára vonatkozó végrehajtási technikai standardok megállapításáról (HL L 352., 2012.12.21., 30. o.).
      A Bizottság 2012. december 19-i 1249/2012/EU végrehajtási rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a központi szerződő felek által vezetett nyilvántartások formátumára vonatkozó végrehajtási technikai standardok megállapításáról (HL L 352., 2012.12.21., 32. o.).


title: 2004/830/EK: A Bizottság határozata (2004. október 18.) az egyes Indiából származó széles spektrumú antibiotikumok behozatalára végleges kiegyenlítő vámot kivető 2164/98/EK tanácsi rendelet gyorsított felülvizsgálatának befejezéséről

text:
               4.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 359/55

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2004. október 18.)
   az egyes Indiából származó széles spektrumú antibiotikumok behozatalára végleges kiegyenlítő vámot kivető 2164/98/EK tanácsi rendelet gyorsított felülvizsgálatának befejezéséről
   (2004/830/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 20. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS

               (1)

               A Tanács 2164/98/EK rendeletében (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 és ex 2941 90 00 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, nem kimért adagokban vagy formában, vagy nem a kiskereskedelemben szokásos kiszerelésben lévő egyes széles spektrumú antibiotikumok, nevezetesen az amoxicillin trihidrát, az ampicillin trihidrát és a kefalexin (a továbbiakban: „az érintett termék”) importjára. Az intézkedések az egyes exportőrökre 0 %-tól 12 %-ig terjedő értékvám formájában jelentek meg, a nem együttműködő exportőrök esetében 14,6 %-os maradvány vámtétellel.

         B.   A JELENLEGI ELJÁRÁS
   1.   Felülvizsgálati kérelem

               (2)

               A végleges intézkedések kivetését követően a Nestor Pharmaceuticals Limitedtől (a továbbiakban: „a kérelmező”), az érintett termék egyik indiai előállítójától az alaprendelet 20. cikke alapján kérelem érkezett a Bizottsághoz a 2164/98/EK tanácsi rendelet gyorsított felülvizsgálatának kezdeményezése iránt. A kérelmező állítása szerint semmiféle kapcsolatban nem áll az érintett termék más indiai exportőreivel. Kijelentette továbbá, hogy az érintett terméket az eredeti vizsgálat időtartama alatt (azaz 1996. július 1-től 1997. június 30-ig) nem, viszont azt követően exportálta a Közösségbe. A fentiek alapján kérte, hogy egyéni vámtételt állapítsanak meg rá, amennyiben megállapítanák a támogatás tényét.

         2.   Gyorsított felülvizsgálat kezdeményezése

               (3)

               A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékokat, és azokat elegendőnek ítélte meg az alaprendelet 20. cikke alapján indítandó felülvizsgálat megalapozásához. A tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően, illetve miután a Közösség érintett ipari ágazatának lehetőséget biztosítottak véleménye kifejtésére, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) kezdeményezte a 2164/98/EK tanácsi rendeletnek a kérelmező tekintetében történő gyorsított felülvizsgálatát.

         3.   Az érintett termék

               (4)

               A felülvizsgálat alá vont termék azonos a 2164/98/EK tanácsi rendelet hatálya alá eső termékkel.

         4.   A vizsgálati időszak

               (5)

               A támogatás vizsgálata a 2002. április 1-től 2003. márciusig terjedő időszakra (a továbbiakban: „felülvizsgálati időszak”) vonatkozott.

         5.   Az érintett felek

               (6)

               A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt és az indiai hatóságokat a vizsgálat kezdeményezéséről. A többi érdekelt félnek lehetőséget adott továbbá arra, hogy nézeteiket írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek. A Bizottsággal ugyanakkor nem ismertették a szóban forgó nézeteket és meghallgatást sem kértek.

               (7)

               A Bizottság kiküldte a kérdőívet a kérelmezőnek és a megadott határidőn belül megkapta a teljes választ. A Bizottság bekérte és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket a vizsgálathoz szükségesnek tartott, és ellenőrzőlátogatásokat végzett a kérelmező New Delhi-i és hyderabadi telephelyén.

         C.   A FELÜLVIZSGÁLAT KÖRE

               (8)

               Mivel a kérelmező nem igényelte a sérelemre vonatkozó megállapítások vizsgálatát, a felülvizsgálat csak a támogatásokra szorítkozott.

               (9)

               A Bizottság ugyanazokat a támogatási szabályozásokat vizsgálta, mint az eredeti vizsgálat során. A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy a kérelmező igénybe vett-e más támogatási szabályozásokat, vagy kapott-e ad hoc támogatásokat az érintett terméket illetően.

         D.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
   1.   Új exportőri minősítés

               (10)

               A kérelmező hitelt érdemlően igazolta, hogy sem közvetlen, sem közvetett kapcsolatban nem állt egyetlen olyan exportra termelő indiai céggel sem, amely az érintett termék viszonylatában az érvényben lévő kiegyenlítő intézkedések hatálya alá esik.

               (11)

               A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak során, azaz 1996. július 1-től 1997. június 30-ig, és csak ezt az időszakot követően kezdte el a közösségi exportot.
               A kérelmezőt egyébként az eredeti vizsgálati időszak során a Bizottsággal való együttműködés elutasításán túlmenő okok miatt egyénileg nem vizsgálták meg.
               Ennek következtében megerősítették, hogy a kérelmezőt új exportőrnek kell tekinteni. A Bizottság ennélfogva az alaprendelet 20. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy van-e mód a kérelmezőre vonatkozó egyéni kiegyenlítő vámtétel megállapítására.

         2.   Támogatás

               (12)

               A kérelmezőnek a Bizottság kérdőívére adott válaszában foglalt információi és a vizsgálat menete során begyűjtött információk alapján az alábbi rendszereket vizsgálták meg:

                           —

                           behozatali vámelőjegyzési nyilvántartási rendszer,

                           —

                           jövedelemadó-fizetési kötelezettség alóli mentesség rendszere,

                           —

                           előjegyzési rendszer,

                           —

                           beruházási javak exportösztönzési rendszere,

                           —

                           aktív feldolgozási zóna/exportorientált egységek,

                           —

                           tényleges exportok előzetes engedélyezésen alapuló rendszere.

         2.1.   A társaság által eredetileg megvizsgált és használt rendszerek
   2.1.1.   Behozatali vámelőjegyzési nyilvántartási rendszer („DEPBS”)

               (13)

               Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a DEPBS alapján kivitel utáni kedvezményekben részesült. A rendszer részletes ismertetését a 2002–2007-re vonatkozó kiviteli és behozatali politika 4.3. pontja és az azt kiegészítő Eljárási Kézikönyv I. (2002–2007) kötetének (a továbbiakban: „a HOP I 02-07”) 4. fejezete tartalmazza (4). A 2002–2007-re vonatkozó kiviteli és behozatali politika a Külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló 1992. évi 22. törvényen alapul.

               (14)

               A rendszer minden gyártó-exportőr vagy kereskedő-exportőr előtt nyitott. Mindannyian folyamodhatnak DEPBS-hitelért, amelyet a rendszer keretében exportált termékek értékének egy bizonyos százalékában számolnak ki. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre, így az érintett termékre is kidolgozták a DEPBS-kulcsokat. A kulcsokat a standard input/output normák (SION) alapján állapítják meg, figyelembe véve az exporttermékbe beépített feltételezett importtartalmat és a feltételezett importra eső vámilletéket, tekintet nélkül arra, hogy az importvámokat valóban megfizették-e vagy sem.

               (15)

               Ahhoz, hogy jogosult legyen a rendszerben nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Az export tranzakció során az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságok felé, hogy a kivitelre a DEPBS keretében kerül sor. Az áruk kiviteléhez az indiai vámhatóságok a feladáskor kiállítják a kiviteli árujegyzéket. Ez az okmány egyebek között tartalmazza a kiviteli tranzakcióhoz nyújtandó DEPBS-hitel összegét is. Az exportőr ekkor már tudja, hogy mekkora kedvezményhez fog jutni. A kiviteli árujegyzék kiállítását követően az indiai hatóságoknak már nincs rendelkezési joga a DEPBS-hitel odaítélése fölött. A kedvezmény kiszámítására vonatkozó DEPBS-kulcs megegyezik a kiviteli nyilatkozat megtétele időpontjában alkalmazandó kulccsal. Ennélfogva visszamenőlegesen nincs mód a kedvezmény szintjének módosítására.

               (16)

               Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardokkal összhangban a DEPBS-hiteleket a kiviteli kötelezettség teljesítését követően a felmerülés időpontja szerinti nyereségként lehet elkönyvelni a kereskedelmi elszámolásokban.

               (17)

               Ezeket a hiteleket a korlátozásmentesen behozható bármely áru – kivéve a beruházási javakat – későbbi behozatala után fizetendő vámok megfizetésére is fel lehet használni. Az ezen hitelek terhére behozott termékek a hazai piacon (hozzáadottérték-adó-kötelesen) értékesíthetők, illetve más módon is felhasználhatók.
               A DEPB-hitelek szabadon átruházhatók és a kibocsátásuktól számított 12 hónapig érvényesek.

               (18)

               A DEPBS-hitelkérelem legfeljebb 25 kiviteli tranzakcióra, ha azonban elektronikus úton nyújtották be, korlátlan számú kiviteli tranzakcióra érvényes. Ténylegesen nincsenek szigorúan betartandó határidői, mivel a HOP I 02-07 4. fejezetének 47. pontjában említett határidőket mindig az adott DEPBS-kérelemben szereplő legújabb ügylettől kell számítani.

               (19)

               A DEPBS legfontosabb jellemzői az eredeti vizsgálat óta nem változtak. Az e rendszer keretében nyújtott támogatás jogilag az exportteljesítménytől függ. Ennélfogva az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy a támogatás az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül és kiegyenlíthető.

               (20)

               Az eredeti vizsgálat során a DEPBS-támogatás összegét az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének megfelelően rendelkezésre álló információk alapján számították ki, és a DEPBS-kulcsot időarányosan az alkalmazandó támogatási kulcsnak tekintették. A kérelmező együttműködése folytán, amit az alaprendelet 22. cikke (4) bekezdése értelmében a körülmények változásának értékeltek, ezt a módszert nem szabad rá nézve hátrányosan alkalmazni.

               (21)

               Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke értelmében a kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezettnek juttatott és a vizsgálat időszaka során megállapíthatóan fennálló kedvezmény figyelembevételével számították ki. Ebben a tekintetben abból indultak ki, hogy a kedvezményezett akkor jut hozzá a kedvezményhez, amint a kiviteli ügylet a rendszer alapján lezajlik. Jelenleg az indiai kormánynak le kell mondania a vámilletékekről, ami az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi támogatásnak minősül. Ahogy az a fenti (15) preambulumbekezdésből kitűnik, amint a vámhatóságok kiállítják a kiviteli árujegyzéket, amelyen egyebek között a szóban forgó kiviteli ügylethez nyújtandó DEPBS-hitel összege is szerepel, az indiai hatóságok már nem rendelkezhetnek sem a támogatás odaítéléséről, sem a támogatás összegéről. Ugyanebből a fenti preambulumbekezdésből kitűnik, hogy nincs visszamenőleges kihatása a megítélt előny szintjére, ha a kivitel tényleges időpontja és a DEPBS-engedély megadása között a DEPBS-kulcsokban bárminemű módosulás történik. Továbbá, a fenti (16) preambulumbekezdésből az is kitűnik, hogy a társaságok az indiai számviteli standardoknak megfelelően a DEPBS-hitelt a kiviteli ügylet szakaszában a felmerülés időpontja szerinti nyereségként is elkönyvelhetik. Végezetül annak következtében, hogy a társaság tudatában van annak, hogy DEPBS-támogatásban, illetve még más rendszerek szerinti további támogatásban fog részesülni, a társaság már kedvezőbb versenyhelyzetben van, mivel alacsonyabb áraiban érvényesíteni tudja a támogatásokat.

               (22)

               Ugyanakkor a kiegyenlítő vám kivetése mögött az a megfontolás áll, hogy orvosolják a tiltott versenyelőnyökre alapozott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot. A fentiek fényében helyénvaló úgy tekinteni a DEPBS-ből származó előnyökre, mint a vizsgálat időszaka alatti összes kiviteli ügyletre e rendszer keretében elnyert hitelek összegére. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a támogatás megszerzésével kapcsolatban szükségszerűen felmerült díjakat levonták.

               (23)

               A kérelmező állítása szerint a jelenlegi vizsgálat során csakis az érintett termék kiviteli ügyletei folytán keletkezett DEPBS-hiteleket kell figyelembe venni a szubvenciós korlát kiszámításához. A DEPBS egyébként nem támaszt olyan kötelezettséget, amely a DEPBS-hitelek felhasználását az adott termékhez kapcsolódó, a termék előállításához szükséges anyagok vámmentes behozatalára korlátozná. Ellenkezőleg: a DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók, akár értékesíthetők is és felhasználhatók korlátozás nélkül importálható termékek behozatalára is (az érintett termék előállításához szükséges anyagok ebbe a kategóriába tartoznak), kivéve a beruházási javakat. Ebből az következik, hogy az érintett termék a keletkezett összes DEPBS-hitelből részesülhet.

               (24)

               A kérelmező azt állította továbbá, hogy a DEPBS-hitelek átruházása után fizetendő hozzáadottérték-adót költségként kell levonni a támogatás összegének megállapításakor. A hozzáadottérték-adó azonban nem az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett, a támogatás jogcímének vagy magának a támogatásnak a megszerzéséhez szükségszerűen felmerülő költség. A hozzáadottérték-adó csupán következménye egy már megszerzett DEPBS-hitel értékesítéssel történő elidegenítésére vonatkozó tisztán kereskedelmi döntésnek, ahelyett hogy azt hozzáadottérték-adótól mentesen a további kiviteli ügyletek után fizetendő vámok ellentételezésére használnák fel. A DEPBS-hitelek megszerzésének kérelmezési díjait ugyanakkor szükséges kiadásnak tekintették és ezért levonták őket.

               (25)

               A teljes támogatási összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak összes exportértékesítésére (nevező) nézve nyújtották az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, mivel ezt a támogatást nem az előállított, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozva adták meg. Ebben a rendszerben a kérelmező szubvenciós korlátja 3,3 % volt.

         2.1.2.   Jövedelemadó-fizetési kötelezettség alóli mentesség rendszere („ITES”)

               (26)

               Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során részleges jövedelemadó-mentességben részesült az exportértékesítéseiből származó nyereségét illetően. A mentesség jogi alapját a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény 80HHC szakasza mondja ki.

               (27)

               A jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény 80HHC szakaszát a 2005–2006. adóév tekintetében (azaz a 2004. április 1-ével kezdődő és 2005. március 31-ig tartó pénügyi évre) eltörölték. Ennek következtében a rendszer 2004. március 31. után semmiféle előnyt nem juttat a kérelmezőnek. Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével összhangban ezt a rendszert ennélfogva nem egyenlítik ki.

         2.2.   Az eredeti vizsgálat alá vont, de a társaság által nem használt rendszerek
   2.2.1.   Az előjegyzési rendszer („PBS”)

               (28)

               Megállapítást nyert, hogy a kérelmező nem részesült az 1997. április 1-jén eltörölt PBS-kedvezményekben, amelyeket utódja, a DEPBS váltott fel.

         2.2.2.   Beruházási javak exportösztönzési rendszere („EPCGS”)

               (29)

               Megállapítást nyert, hogy a kérelmező nem importált beruházási javakat az EPCGS keretében, és ennélfogva nem vette igénybe a rendszert.

         2.2.3.   Aktív feldolgozási zóna („EPZ”) /Exportorientált egységek („EOU”)

               (30)

               Megállapítást nyert, hogy a kérelmező nem export-szabadterületen található és nem is exportorientált egységként működött, és ennélfogva nem vette igénybe ezeket a rendszereket.

         2.3.   A kérelmező által az érintett termék vonatkozásában használt, és kiegyenlíthetőnek talált egyéb rendszer: Tényleges exportok előzetes engedélyezési rendszere

               (31)

               Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során megkapta a rendszer kedvezményeit. A rendszer részletes ismertetését az EXIM-policy 02-07 4.1.1-től 4.1.7-ig terjedő pontjai és a HOP I 02-07 4.1-től 4.30-ig terjedő fejezetei tartalmazzák.

               (32)

               Ez a rendszer a támogató előállítókhoz „kötött” gyártó-exportőrök vagy kereskedő-exportőrök előtt áll nyitva.

               (33)

               A tényleges exportok előzetes engedélyezésen alapuló rendszere lehetővé teszi az előállításhoz szükséges anyagok vámmentes behozatalát, amelyeket a létrejövő exporttermékbe ténylegesen beépítenek. Az indiai hatóságok általi ellenőrzés céljára az exportőrt a törvény arra kötelezi, hogy „meghatározott alakiságú (HOP I 02-07 4.30. fejezete és 18. függeléke) valódi és megfelelő számlavezetést tartson fenn valamennyi engedély tekintetében az importált áruk fogyasztásáról és felhasználásáról”, vagyis vezessen fogyasztási nyilvántartást. Az indiai hatóságok mind a behozatali engedélyezést, mind a kiviteli kötelezettséget mennyiségileg és érték szerint rögzítik, és azt az engedélyen feltüntetik. Emellett a behozatal és a kivitel időpontjában az indiai hatóságoknak az idevonatkozó ügyleteket rá kell vezetniük az engedélyre. A rendszer keretében engedélyezett import volumenét a standard normák („SION”) alapján állapítják meg az indiai hatóságok, amelyek állításuk szerint a keletkező exporttermék referenciamennyiségének előállításához szükséges felhasználást a leghatékonyabban tükrözik. SION-ok a legtöbb terméket illetően léteznek, az érintett terméket is beleértve, és azokat a HOP II 02-07-ben teszik közzé. Az előállításhoz szükséges importanyagok nem ruházhatók át, és azokat a keletkező exporttermék előállításához kell felhasználni. A kiviteli kötelezettséget az előírt határidőn belül kell teljesíteni (18 hónap, ami két alkalommal 6-6 hónapra meghosszabbítható).

               (34)

               A felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy az előállításhoz szükséges anyagok, amelyeket a kérelmező e rendszer keretében a SION-norma alapján kiállított behozatali engedélyek alapján vámmentesen importált, meghaladták a keletkező exporttermék előállításához szükséges referenciamennyiséget. Következésképpen az érintett termékre vonatkozó SION nem volt kellőképpen pontos. Emellett a kérelmező a vonatkozó fogyasztási nyilvántartást nem a valós fogyasztásának megfelelően vezette. Ehelyett helytelenül ebben a nyilvántartásban vezette fogyasztását az indiai hatóságok kedvezőbb SION-jai szerint, bár a keletkező referenciajellegű exporttermelés céljaira ténylegesen kevesebbet használt fel az előállításhoz szükséges anyagokból. Sem a kérelmező, sem az indiai hatóságok nem tudták bizonyítani, hogy a behozatali vámmentesség nem eredményezett túlzott kiegyenlítést.

               (35)

               A behozatali vámok alóli mentesítés az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és a 2. cikk (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak, azaz az indiai kormány általi támogatásnak minősül, amely előnyhöz juttatta a kérelmezőt. Ráadásul a tényleges exportok előzetes engedélyezési rendszere jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül és kiegyenlíthető.

               (36)

               Ezt a rendszert nem lehet az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontja ii. alpontjának értelmében vett megengedhető adóvisszatérítési rendszernek vagy helyettesítő visszatérítési rendszernek tekinteni. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. mellékletének i. pontjában, a II. mellékletben (a visszatérítés meghatározása és szabályai) és a III. mellékletben (a helyettesítő visszatérítés meghatározása és szabályai) lefektetett szigorú szabályoknak. Az indiai hatóságok nem alkalmazták hatékonyan az ellenőrzési rendszerüket vagy eljárásukat, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy az exportált termék előállításához használták-e és milyen mértékben az előállításhoz szükséges anyagokat (az alaprendelet II. melléklete II. pontjának 4. alpontja és a helyettesítő visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. pontjának 4. alpontja). Az érintett termékre vonatkozó SION-ok nem voltak kellőképpen pontosak, és ezért nem lehet őket a tényleges fogyasztás ellenőrzőrendszerének tekinteni. Nem valósult meg a tényleges fogyasztás pontosan vezetett nyilvántartásán alapuló hatékony ellenőrzés. Emellett az indiai hatóságok nem végezték el a szóban forgó ténylegesen felhasznált anyagokon alapuló további ellenőrzést sem, noha azt egy hatékonyan alkalmazott ellenőrzőrendszer hiányában általában el kellene végezni (az alaprendelet II. melléklete II. pontjának 5. alpontja és a III. melléklet II. pontjának 3. alpontja), és azt sem bizonyították, hogy nem került sor túlzott kiegyenlítésre.

               (37)

               E következtetések nyilvánosságra kerülésekor a kérelmező állította, hogy a tényleges exportok előzetes engedélyezési rendszere megengedett visszatérítési vagy helyettesítő visszatérítési rendszerként működött. Új, tényszerű bizonyíték benyújtása vagy állításai alátámasztása nélkül úgy érvelt, hogy az indiai hatóságok az alaprendelettel összhangban álló megfelelő ellenőrzést vezettek be. Ennek érdekében a kérelmező az indiai hatóságok számára rendelkezésre álló alábbi ellenőrzési elemekre hivatkozott: a termékre vonatkozó, állítólag pontos SION-ok, a behozatali és kiviteli okmányokban (kiviteli árujegyzék, behozatali vámbevallás) az előállításhoz szükséges anyagokra és a keletkező termékekre vonatkozó mennyiségi információk, a tényleges exportok előzetes engedélyezési rendszere alá eső behozatalokra és kivitelekre vonatkozó vámőrizeti nyilvántartás (lásd a fenti (33) preambulumbekezdést), kiviteli vámelőjegyzési tanúsítványok könyve („DEECB”) és az indiai hatóságok által a fogyasztási adóigazgatás körében alkalmazott további ellenőrzési mechanizmusok (amelyek annak elkerülésére szolgálnak, hogy az előállításhoz szükséges anyagokra jogalap nélkül ne lehessen fogyasztási adóhitelt („CENVAT”) igénybevenni az előzetes engedélyezési rendszer keretében vámmentesen behozott, az előállításhoz szükséges anyagok után). A továbbiakban a kérelmező azzal érvelt, hogy a Bizottságnak számszerűsítenie kell a SION pontatlanságait. Emellett a kérelmező fenntartotta, hogy ahhoz, hogy az alaprendelettel összhangban legyen, az ellenőrzési rendszernek nem kell minden szállítmány esetében megbizonyosodnia a behozott anyagok és a keletkező termékek közötti kapcsolatról. Végezetül a kérelmező azt állította, hogy a Bizottságot kötelezik a régebbi vizsgálatainak eredményei, és emiatt nem kifogásolhatja az előzetes engedélyezési rendszert.

               (38)

               A kérelmezőnek a fenti (37) preambulumbekezdésben összefoglalt álláspontja nem változtatja meg a Bizottságnak a tényleges exportok előzetes engedélyezési rendszerére vonatkozó következtetéseit. A kérelmező nem vitatta, hogy az indiai hatóságok jelen esetben de jure ugyan igen, de facto viszont mégsem alkalmazták hatékonyan a tényleges fogyasztásra vonatkozó ellenőrzési rendszert. A tényleges fogyasztást illetően a kérelmező által átadott adatok alapján a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az érintett termékre vonatkozó SION nem kellőképpen pontos (lásd a fenti (34) preambulumbekezdést). A kérelmezőnek erről tudomása van, és a vizsgálat során ezt az ellenőrzést végző csoportnak meg is erősítette. A Bizottságnak nem feladata, hogy megállapítsa a SION pontatlanságának pontos értékét, viszont az igen, hogy megfelelő bizonyíték alapján vitassa a standard normák állítólagos pontosságát. A kérelmező egyébként semmivel sem bizonyította, hogy az indiai hatóságok által az előzetes engedélyezési rendszer keretében végzett ellenőrzés céljaira olyan nyilvántartásokat vagy más dokumentációt vezetett volna, amelyek tükröznék a tényleges – azaz nem csupán a standard norma szerinti – fogyasztását. Emiatt a kiviteli célú termelésben felhasznált mennyiségek ellenőrzése során az indiai hatóságok nem eléggé pontos standard normákra voltak kénytelenek támaszkodni. A Bizottság álláspontja szerint ez nem elegendő az alaprendelet II. és III. mellékletével összhangban álló hatékony ellenőrzési rendszer követelményeinek kielégítéséhez.

               (39)

               A kérelmező nem támasztotta alá, hogy a CENVAT-hitelek fogyasztási adó-ellenőrzése bármiféle információt adna az előállításhoz szükséges anyagok és a keletkező exporttermékek közötti összefüggésről. Emiatt tehát a Bizottság ezeket az ellenőrzéseket nem tekinti az az alaprendelet II. és III. mellékletével összhangban álló ellenőrzési rendszer részének. Ráadásul az EXIM-policy 02-07 eltörölte a DEECB-t, és emiatt az – a kérelmező állításával szemben – már nem minősül megfelelő ellenőrzési rendszernek. Az sem nyert továbbá igazolást, hogy a tényleges fogyasztásra vonatkozó adatokat a kérelmező a DEECB-ben vezette volna. Nem kaptunk bizonyítékot arra nézve, hogy az indiai hatóságok így vagy úgy hatékony rendszert működtettek volna annak érdekében, hogy a szükséges pontossággal feltárják az előállításhoz behozott anyagok és a keletkező termékek közötti összefüggést, azaz másként, mint a túlságosan nagyvonalú standard normák alapján. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az ellenőrzési rendszernek mindenképpen a szállítmányok egyenkénti ellenőrzésén kell alapulnia annak érdekében, hogy az EXIM-policy 02-07 által lefektetett, és a fenti (33) preambulumbekezdésben említett standardnak megfeleljen. Emellett csak ez a standard teszi lehetővé, hogy az ellenőrzést végző hatóságok meggyőződhessenek arról, hogy a visszatérítési vagy a helyettesítő visszatérítési rendszer szigorú szabályait valóban betartották. Utalni kell arra, hogy az alaprendelet I. mellékletének i. pontja értelmében a helyettesítő visszatérítési rendszerre csak bizonyos esetekben – egyebek között az előállításhoz szükséges helyettesítő anyag behozatala és a kivitel közötti kétéves időszak során – van lehetőség.

               (40)

               Végezetül a Bizottságot nem kötelezik a tényleges exportok előzetes engedélyezési rendszerére vonatkozó korábbi megállapítások. A rendszert sohasem elemezték a jelen vizsgálat során megállapítottakhoz hasonló tények alapján, kölönösen az érintett termékre vonatkozó SION pontatlanságát illetően.

               (41)

               Ebből az következik, hogy engedélyezett vámvisszatérítési rendszer vagy helyettesítő visszatérítési rendszer hiányában és amiatt, hogy az ellenőrző rendszert nem hatékonyan alkalmazzák a kívánt célra, a kiegyenlítő kedvezmény az általában a behozatalkor esedékes összes behozatali vám visszatérítésének minősül.

               (42)

               A támogatás összegét a ki nem vetett behozatali vámok alapján számították ki (alapvám és a speciális pótlólagos vám) a felülvizsgálati időszakban az érintett termék tekintetében a tényleges exportok előzetes engedélyezési rendszere keretében importált anyagokra vonatkozóan, az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltakkal összhangban levont támogatás megszerzéséhez indokoltan felmerült díjakkal (számláló). Ezt az összeget a felülvizsgálati időszakban az érintett termék által gerjesztett kiviteli forgalomra (nevező) nézve ajánlották meg az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, miután ezt a támogatást nem az előállított, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségekre hivatkozva adták meg. Az ezen az alapon megszerzett támogatás mértéke 22 % volt.

         3.   A kiegyenlíthető támogatások teljes mennyisége

               (43)

               A fent említett rendszerekre vonatkozó megállapításokra való tekintettel, a kérelmező kiegyenlíthető támogatásainak összege az alábbiak szerint alakul:

                           (%)

                           DEPBS

                           Előzetes engedélyezési rendszer

                           Összesen

                           Nestor Pharmaceuticals Ltd.

                           3,3

                           22

                           25,3

               (44)

               Az alaprendelet 15 cikkének (1) bekezdése értelmében a kiegyenlítő vám összege nem érheti el a kiegyenlíthető támogatások végösszegét, amennyiben ez a kisebb vám alkalmas a Közösséget érintő sérelem ellensúlyozására. Az eredeti vizsgálat során a kárkiegyenlítés átlagos szintjét 14,6 %-ban állapították meg. A kérelmező nem kérte a károkra vonatkozó megállapítások felülvizsgálatát. Ennélfogva a jelen felülvizsgálatban a kiegyenlítő vám összege nem haladhatja meg az eredetileg megállapított kárkiegyenlítési szintet.

         E.   A GYORSÍTOTT FELÜLVIZSGÁLAT LEZÁRÁSA

               (45)

               A jelen felülvizsgálat során tett megállapítások alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérelmező által előállított és exportált érintett termék közösségi behozatalára továbbra is érvényes az eredeti vizsgálat során megállapított kárkiegyenlítési szintnek megfelelő kiegyenlítő vám.

               (46)

               Tekintettel arra, hogy ez a vámtétel már érvényben van a 2164/98/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésében konkrétan fel nem sorolt valamennyi társaságra, ezt a rendeletet nem szükséges módosítani. A kérelmezőre vonatkozó gyorsított felülvizsgálati eljárást ennélfogva meg kell szüntetni.

         F.   LEZÁRÁS

               (47)

               A kérelmező és az indiai hatóságok tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a gyorsított felülvizsgálati eljárás lezárása kívánatos volt. Észrevételeik megtételére ésszerű határidőt kaptak. Az indiai hatóságok nem tettek észrevételt. A kérelmezőnek a lezárásra vonatkozó megjegyzéseit – amelyek csak a tényleges exportok előzetes engedélyezési rendszerét érintik – a (37)–(40) preambulumbekezdésekben foglaltaknak megfelelően figyelembe lettek véve.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács 2164/98/EK rendeletének a Nestor Pharmaceuticals Limitedre vonatkozó gyorsított felülvizsgálata ezzel lezárult.

      Kelt Brüsszelben, 2004. október 18-án.

            a Bizottság részéről

         Pascal LAMY

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 273., 1998.10.9., 1. o.

      (3)  HL C 102., 2003.4.29., 6. o.

      (4)  Az indiai Kereskedelmi és Ipari Minisztérium 2002. március 31-i 1/2002-07. sz. értesítése.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/173 határozata ( 2015. február 3. ) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) parancsnokának kinevezéséről és az EUTM Somalia/1/2013 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Somalia/1/2015)

text:
               5.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 29/14

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2015/173 HATÁROZATA
   (2015. február 3.)
   az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) parancsnokának kinevezéséről és az EUTM Somalia/1/2013 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Somalia/1/2015)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló, 2010. február 15-i 2010/96/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2010/96/KKBP határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazta arra, hogy meghozza az EUTM Szomália politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, az uniós misszió következő parancsnokának kinevezéséről szóló határozatokat is beleértve.

               (2)

               A PBB 2013. december 17-én elfogadta az EUTM SOMALIA/1/2013 határozatot (2), amellyel Massimo MINGIARDI dandártábornokot nevezte ki az EUTM Szomália uniós misszió parancsnokává.

               (3)

               Olaszország 2014. december 18-án azt javasolta, hogy Massimo MINGIARDI dandártábornok utódjaként Antonio MAGGI dandártábornokot nevezzék ki az EUTM Szomália uniós misszió új parancsnokává.

               (4)

               Az EU Katonai Bizottsága 2015. január 8-án azt javasolta a PBB-nek, hogy Massimo MINGIARDI dandártábornok utódjaként Antonio MAGGI dandártábornokot nevezze ki az EUTM Szomália uniós misszió parancsnokává.

               (5)

               Az EUTM Somalia/1/2013 határozatot hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) parancsnokává 2015. március 8-tól Antonio MAGGI dandártábornokot nevezi ki.
   2. cikk
   Az EUTM Somalia/1/2013 határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat 2015. március 8-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. február 3-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 44., 2010.2.19., 16. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság 2013. december 17-i EUTM Somalia/1/2013 határozata az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Somalia [helyesen: EUTM Szomália]) parancsnokának kinevezéséről (HL L 346., 2013.12.20., 53. o.).


1. Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VIIIa. szakasz - Európai Ombudsman (C6-0471/2006 - 2006/2063(DEC))