title: 2013/296/EU: A Tanács határozata ( 2013. május 13. ) az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről

text:
               20.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 168/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. május 13.)
   az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről
   (2013/296/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A 2012/353/EU tanácsi határozattal (1) összhangban az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) - feltételezve annak későbbi időpontban történő megkötését 2012. június 27-én aláírták.

               (2)

               A megállapodást jóvá kell hagyni.

               (3)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (2) összhangban nem vesz részt. Ennél fogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (4)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult a megállapodás 2. cikke szerinti értesítést az Európai Unió nevében megtenni annak érdekében, hogy kifejezze, az Európai Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el (4).
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. május 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. COVENEY

      (1)  HL L 174., 2012.7.4., 4. o.

      (2)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

      (3)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

      (4)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.
    ---documentbreak---

               20.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 168/1

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság között az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ,
   és
   A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG,
   a továbbiakban: a Felek,
   TEKINTETTEL az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra, amely 2008. január 1-jén lépett hatályba,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy még inkább megkönnyítsék az emberek közötti kapcsolatokat,
   FELISMERVE annak jelentőségét, hogy amennyiben a jól szervezett és biztonságos mobilitás minden feltétele teljesül, megfelelő időben vízummentes utazási rendszer kerüljön bevezetésre a Moldovai Köztársaság állampolgárai számára,
   FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvre, valamint az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, továbbá megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,
   FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvvel, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései Dániára nem alkalmazandók,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) e cikk rendelkezéseinek megfelelően módosul:

               1.

               A címben a „Közösség” szó helyébe az „Unió” szó lép.

               2.

               A 2. cikk (1) bekezdésében az „a Közösség” kifejezés helyébe az „az Unió” kifejezés lép, a 2. cikk (2) bekezdésében, valamint a 3. cikk e) pontjában pedig az „a közösségi” szó helyébe az „az európai uniós” kifejezés lép.

               3.

               A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

                           a)

                           a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                       „d)

                                       a tagállamok területére szállító, a Moldovai Köztársaságban nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében:

                                                   —

                                                   a Moldovai Köztársaság nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti szövetsége által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, útvonalának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;”;

                           b)

                           az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                       „f)

                                       újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet esetében:

                                                   —

                                                   szakmai szervezet vagy a kérelmező munkáltatója által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum, amely igazolja, hogy az érintett személy szakképzett újságíró, valamint tartalmazza, hogy az utazás célja újságírói munka folytatása, vagy igazolja, hogy az érintett személy az újságírót szakmai minőségben kísérő technikai személyzet tagja;”;

                           c)

                           a k) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                       „k)

                                       olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámokat is), nagyszülők és unokák – esetében, akik a Moldovai Köztársaságnak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait vagy az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgárait látogatják meg:

                                                   —

                                                   a fogadó személy írásbeli kérelme;”;

                           d)

                           a szöveg a következő ponttal egészül ki:

                                       „p)

                                       a – például az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében kialakított – határokon átnyúló hivatalos európai uniós együttműködési programok résztvevői esetében:

                                                   —

                                                   a fogadó szervezet írásbeli kérelme.”.

               4.

               Az 5. cikk (1)–(3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek alábbi kategóriái részére:

                           a)

                           a nemzeti kormány vagy regionális önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az alkotmánybíróság és a legfelsőbb bíróság tagjai, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól, feladataik ellátásához;

                           b)

                           hivatalos küldöttségek olyan állandó tagjai, akik a Moldovai Köztársasághoz címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által szervezett eseményeken vesznek rendszeresen részt;

                           c)

                           azon házastársak, 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is) és szülők (beleértve a gyámokat is), akik a Moldovai Köztársaságnak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait vagy az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgárait látogatják meg;

                           d)

                           üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;

                           e)

                           újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet.

                     Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a gyakori vagy rendszeres utazás igénye vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességi idejét erre az időtartamra kell korlátozni, különösen akkor, ha

                           —

                           az a) pontban említett személyek esetében a hivatali idő,

                           —

                           a b) pontban említett személyek esetében a hivatalos küldöttségben való állandó tagsági jogviszonyuk érvényessége,

                           —

                           a c) pontban említett személyek esetében a Moldovai Köztársaság azon állampolgárai tartózkodási engedélyének érvényességi időtartama, akik az Európai Unióban jogszerűen tartózkodnak,

                           —

                           a d) pontban említett személyek esetében az üzleti szervezet képviseletére vonatkozó megbízásuknak vagy a munkaszerződés időtartama, vagy

                           —

                           az e) pontban említett személyek esetében a munkaszerződés időtartama

                     öt évnél rövidebb.
               (2)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki a személyek alábbi kategóriái részére, feltéve, hogy a megelőző egy évben legalább egy vízumot szereztek és azt a meglátogatott államba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel:

                           a)

                           hivatalos küldöttségek olyan tagjai, akik a Moldovai Köztársasághoz címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek rendszeresen részt;

                           b)

                           civil társadalmi szervezeteknek képzés, szemináriumok, konferenciák céljából – beleértve csereprogramok keretében – a tagállamokba rendszeresen utazó képviselői;

                           c)

                           nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy más hasonló eseményeken részt vevő szakemberek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;

                           d)

                           a tagállamok területére szállító, a Moldovai Köztársaságban nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői;

                           e)

                           a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai;

                           f)

                           tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;

                           g)

                           tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok keretében történő utazást is – rendszeresen utazó diákok és posztgraduális hallgatók;

                           h)

                           nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;

                           i)

                           testvérvárosok és egyéb települések által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;

                           j)

                           a – például az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében kialakított – határokon átnyúló hivatalos Európai Uniós együttműködési programok résztvevői.

                     Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a gyakori vagy rendszeres utazás igénye vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességi idejét erre az időtartamra kell korlátozni.
               (3)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legalább kettő és legfeljebb öt évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek (2) bekezdésben említett kategóriái részére, feltéve, hogy azok a megelőző két évben a meglátogatott államba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, kivéve, ha a gyakori vagy rendszeres utazás igénye vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, amely utóbbi esetben a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességi idejét erre az időtartamra kell korlátozni.”.

               5.

               A 6. cikk az alábbiak szerint módosul:

                           a)

                           a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

                                       i.

                                       az első mondatban a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:
                                       „(2)   A (4) bekezdés sérelme nélkül a személyek alábbi kategóriái mentesülnek a vízumkérelem feldolgozásának díja alól:”;

                                       ii.

                                       az a) pont a következő szöveggel egészül ki:
                                       „vagy az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgárai”;

                                       iii.

                                       a j) pont a következő szöveggel egészül ki:
                                       „és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet”;

                                       iv.

                                       a bekezdés szövege az alábbi pontokkal egészül ki:

                                                   „p)

                                                   a nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumok, konferenciák, sport-, kulturális vagy oktatási események 25 éves vagy annál fiatalabb résztvevői;

                                                   q)

                                                   a civil társadalmi szervezetek – beleértve a csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumokon, konferenciákon való részvétel céljából utazó képviselői;

                                                   r)

                                                   a – például az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében kialakított – határokon átnyúló hivatalos európai uniós együttműködési programok résztvevői.”;

                                       v.

                                       a bekezdés szövege a következő albekezdéssel egészül ki:
                                       „Az első albekezdés akkor is alkalmazandó, ha az utazás célja átutazás.”;

                           b)

                           a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                           „(4)   Ha a tagállam a vízumkiadás céljából külső szolgáltatóval folytat együttműködést, a külső szolgáltató szolgáltatási díjat számíthat fel. E díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről feladatai ellátása során felmerült költségekkel, és összege nem haladhatja meg a 30 EUR-t. A tagállamok fenntartják annak lehetőségét, hogy valamennyi kérelmező közvetlenül a konzulátusaikon nyújthassa be kérelmét. A külső szolgáltatónak a Vízumkódexnek megfelelően és a moldovai jogszabályokat maradéktalanul tiszteletben tartva kell végeznie tevékenységét.”.

               6.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „6a. cikk
               Vízumkérelem benyújtása a kérelmező személyes megjelenése nélkül
               A tagállamok eltekinthetnek a személyes megjelenés követelményétől azon kérelmezők esetében, akik feddhetetlensége és megbízhatósága ismert számukra, kivéve, ha a kérelmezőnek a biometrikus azonosítók átvétele céljából meg kell jelennie.”.

               7.

               A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „8. cikk
               Távozás elvesztett vagy ellopott okmányok esetén
               Az Európai Unió azon polgárai és a Moldovai Köztársaság azon állampolgárai, akik a Moldovai Köztársaság vagy a tagállamok területén történő tartózkodásuk alatt elveszítették személyazonosító okmányaikat, vagy akiktől ezen okmányokat ellopták, a tagállamok vagy a Moldovai Köztársaság diplomáciai vagy konzuli képviseletei által kiállított, határátlépésre jogosító érvényes személyazonosító okmánnyal vízum vagy egyéb engedély nélkül elhagyhatják a Moldovai Köztársaság vagy a tagállamok területét.”.

               8.

               A 10. cikk az alábbiak szerint módosul:

                           a)

                           a cím helyébe a következő szöveg lép:

                              „Diplomata- és szolgálati útlevelek”;

                           b)

                           a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(2)   „A Moldovai Köztársaság érvényes biometrikus szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el, vagy utazhatnak át a tagállamok területén.”;

                           c)

                           a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                           „(3)   „Az (1) és (2) bekezdésben említett személyek 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó ideig tartózkodhatnak a tagállamok területén.”.

               9.

               A 12. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

                           a)

                           az első mondatban a „Közösség” szó helyébe az „Unió” szó lép;

                           b)

                           a második mondatban az „A Közösséget” kifejezés helyébe az „Az Uniót” kifejezés, és az „Európai Közösségek Bizottsága” kifejezés helyébe az „Európai Bizottság”kifejezés lép.

               10.

               A 13. cikk az alábbiak szerint módosul:

                           a)

                           a meglévő bekezdés az (1) bekezdés számozást kapja;

                           b)

                           a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                           „(2)   Továbbra is hatályban maradnak az egyes tagállamok és a Moldovai Köztársaság között ezen megállapodás hatálybalépését megelőzően kötött kétoldalú megállapodások vagy egyezmények azon rendelkezései, amelyek a nem biometrikus szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentességére vonatkoznak, nem érintve az érintett tagállamok vagy a Moldovai Köztársaság azon jogát, hogy ezeket a kétoldalú megállapodásokat vagy egyezményeket felmondja vagy felfüggessze.”.

               11.

               A 14. cikk a következő, első albekezdéssel egészül ki:
               „A Moldovai Köztársaság csak az összes tagállam állampolgárai vagy az összes tagállam állampolgárainak bizonyos kategóriái számára vezetheti be ismét a vízumkötelezettséget, egyes tagállamok állampolgárai vagy egyes tagállamok állampolgárainak bizonyos kategóriái számára nem.”.

         2. cikk
   E megállapodást a Felek saját belső eljárásaikkal összhangban erősítik meg vagy hagyják jóvá, és e megállapodás azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor az utolsó Fél értesíti a másik Felek arról, hogy az említett eljárások befejeződtek.

      Kelt Brüsszelben, 2012. június 27-én, két-két eredeti példányban a Felek hivatalos nyelvein, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen
         Pentru Uniunea Europeană

         3a Република Молдова
         Por la República de Moldavia
         Za Moldavskou republiku
         For Republikken Moldova
         Für die Republik Moldau
         Moldova Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία της Μολδαβίας
         For the Republic of Moldova
         Pour la République de Moldavie
         Per la Repubblica moldova
         Moldovas Republikas vārdā –
         Moldovos Respublikos vardu
         A Moldovai Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Moldova
         Voor de Republiek Moldavië
         W imieniu Republiki Mołdawii
         Pela República da Moldova
         Pentru Republica Moldova
         Za Moldavskú republiku
         Za Republiko Moldavijo
         Moldovan tasavallan puolesta
         För Republiken Moldavien
         Pentru Republica Moldova

   EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ ÚTI OKMÁNYOKKAL KAPCSOLATOS EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
   A Felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás 12. cikke alapján létrejött vegyes bizottság a megállapodás végrehajtásának felügyelete során értékeli, hogy az érintett úti okmányok biztonságának szintje milyen hatással van a megállapodás működésére. E célból a Felek megállapodnak abban, hogy rendszeresen tájékoztatják egymást az úti okmányok számának indokolatlan mértékű növekedésének elkerülése, az úti okmányok biztonsága technikai tényezőinek fejlesztése, valamint az úti okmányok kiadásának testreszabása érdekében tett intézkedésekről.
   AZ EURÓPAI UNIÓ NYILATKOZATA A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK KÉRELMEZÉSEKOR BENYÚJTANDÓ DOKUMENTUMOKRÓL
   Az Európai Unió a Vízumkódex 48. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően harmonizált jegyzéket alakít ki a kérelmezők által benyújtandó támogató dokumentumokról annak érdekében, hogy a Moldovai Köztársaság vízumkérelmezőit elvben azonos támogató dokumentumok benyújtására kötelezzék. Az Európai Unió a vegyes bizottság keretében tájékoztatja a Moldovai Köztársaságot e jegyzék elkészültéről. Az Európai Unió a Moldovai Köztársaság állampolgárait is tájékoztatja a Vízumkódex 47. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint.
   AZ EURÓPAI UNIÓ NYILATKOZATA A KÜLSŐ SZOLGÁLTATÓVAL VALÓ EGÜTTMŰKÖDÉSRŐL
   Az Európai Unió elkötelezi magát amellett, hogy a vízumkérelmek átvételének kiszervezéséhez csak végső megoldásként, különleges körülmények vagy helyi adottságok esetén folyamodik, például akkor, ha a vízumkérelmezők magas száma miatt nem lehetséges kellő időben és rendezett körülmények között megszervezni a kérelmek átvételét és az adatok felvételét, vagy ha az érintett harmadik ország megfelelő területi lefedettsége semmilyen egyéb módon nem biztosítható, és ha az érintett tagállam esetében az együttműködés egyéb módjai nem bizonyulnak megfelelőnek.
   AZ EURÓPAI UNIÓ NYILATKOZATA A CSALÁDTAGOKRA VONATKOZÓ KÖNNYÍTÉSEKRŐL
   Az Európai Unió tudomásul veszi a Moldovai Köztársaságnak a vízumkönnyítésben részesülő családtagok fogalmának kiszélesítésére irányuló javaslatát, valamint tudomásul veszi, hogy a Moldovai Köztársaság nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy egyszerűsítsék a személyek ezen kategóriájának mozgását.
   Annak érdekében, hogy több olyan személy mozgását könnyítsék meg, akiket családi kötelék fűz a Moldovai Köztársaságnak a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgáraihoz, vagy pedig az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgáraihoz (különös tekintettel a testvérekre és azok gyermekeire), az Európai Unió felkéri a tagállamok konzuli hivatalait, hogy teljes mértékben használják ki a személyek ezen kategóriái esetében a Vízumkódex által a vízumok kiadásának megkönnyítésére irányulóan biztosított lehetőségeket, ideértve különösen a kérelmezőktől megkövetelt igazoló dokumentumok egyszerűsítését, a feldolgozási díjak alóli mentességet és adott esetben a többszöri belépésre jogosító vízumok kiadását.
   EGYÜTTES NYILATKOZAT SVÁJCRÓL ÉS LIECHTENSTEINRŐL
   A Felek tudomásul veszik az Unió, valamint Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel ezen országoknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló, 2004. október 26-i megállapodásra.
   Ilyen körülmények között kívánatos, hogy Svájc és Liechtenstein, illetve a Moldovai Köztársaság hatóságai késedelem nélkül a módosított megállapodáshoz hasonló feltételekkel kétoldalú megállapodásokat kössenek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről.


title: 2014/469/EU: A Bizottság elnökével közös megegyezés alapján hozott tanácsi határozat ( 2014. július 17. ) az Európai Bizottság egy tagjának kinevezéséről

text:
               18.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 212/16

         A Bizottság elnökével közös megegyezés alapján hozott
   TANÁCSI HATÁROZAT
   (2014. július 17.)
   az Európai Bizottság egy tagjának kinevezéséről

      (2014/469/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 246. cikke második bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               2010. február 9-én az Európai Tanács elfogadta az Európai Bizottságnak a 2014. október 31-ig terjedő időszakra történő kinevezéséről szóló 2010/80/EU határozatot (2).

               (2)

               2014. június 18-án kelt levelében José Manuel DURÃO BARROSO, a Bizottság elnöke tájékoztatta a Tanácsot arról, hogy Janusz LEWANDOWSKI 2014. június 30-i hatállyal lemondott a Bizottság tagjaként betöltött posztjáról.

               (3)

               Összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkének második bekezdésével, a lemondó tag helyébe hivatali idejének fennmaradó részére a Tanács a távozó taggal azonos állampolgárságú új bizottsági tagot nevez ki.

               (4)

               Ezért új bizottsági tagot kell kinevezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács José Manuel DURÃO BARROSO-val, a Bizottság elnökével közös megegyezéssel Jacek DOMINIK-ot nevezi ki a Bizottság tagjává a 2014. október 31-ig tartó hivatali idő hátralevő részére.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  A 2014. július 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 38., 2010.2.11., 7. o.


title: A Tanács (EU) 2016/1995 határozata (2016. november 11.) az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               16.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/1

         A TANÁCS (EU) 2016/1995 HATÁROZATA
   (2016. november 11.)
   az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2013. július 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Horvát Köztársaságnak az Unióhoz való csatlakozása során az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen a Kereskedelmi Világszervezet bizonyos egyéb tagjaival.

               (2)

               A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveket követve folytatta le.

               (3)

               E tárgyalások lezárultak, és az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2016. július 12-én parafálták.

               (4)

               A megállapodást alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság között az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak (a továbbiakban: megállapodás) az Európai Unió nevében való aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a megállapodás megkötésére (1).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. november 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. ŽIGA

      (1)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.


title: 2014/471/EU: A Bizottság elnökével közös megegyezés alapján hozott tanácsi határozat ( 2014. július 17. ) az Európai Bizottság egy tagjának kinevezéséről

text:
               18.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 212/18

         A Bizottság elnökével közös megegyezés alapján hozott
   TANÁCSI HATÁROZAT
   (2014. július 17.)
   az Európai Bizottság egy tagjának kinevezéséről

      (2014/471/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 246. cikke második bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               2010. február 9-én az Európai Tanács elfogadta az Európai Bizottságnak a 2014. október 31-ig terjedő időszakra történő kinevezéséről szóló 2010/80/EU határozatot (2).

               (2)

               2014. június 18-án kelt levelében José Manuel DURÃO BARROSO, a Bizottság elnöke tájékoztatta a Tanácsot arról, hogy Viviane REDING 2014. június 30-i hatállyal lemondott a Bizottság tagjaként betöltött posztjáról.

               (3)

               Összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkének második bekezdésével, a lemondó tag helyébe hivatali idejének fennmaradó részére a Tanács a távozó taggal azonos állampolgárságú új bizottsági tagot nevez ki.

               (4)

               Ezért új bizottsági tagot kell kinevezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács José Manuel DURÃO BARROSO-val, a Bizottság elnökével közös megegyezéssel Martine REICHERTS-et nevezi ki a Bizottság tagjává a 2014. október 31-ig tartó hivatali idő hátralevő részére.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  A 2014. július 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 38., 2010.2.11., 7. o.


title: 2013/129/EU: A Tanács határozata ( 2013. március 7. ) a 4-metilamfetamin ellenőrzési intézkedéseknek történő alávetéséről

text:
               15.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 72/11

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. március 7.)
   a 4-metilamfetamin ellenőrzési intézkedéseknek történő alávetéséről
   (2013/129/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló, 2005. május 10-i 2005/387/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság kezdeményezésére,
   mivel:

               (1)

               A Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának kibővített tudományos bizottsága rendkívüli ülésén, a 2005/387/IB határozat 6. cikke alapján a 4-metilamfetaminról szóló kockázatértékelő jelentést készített, amelyet a Bizottság 2012. november 29-án kapott meg.

               (2)

               A 4-metilamfetamin az amfetamin szintetikus, gyűrűn metilezett származék, amelyet főként por és krém formájában koboztak el amfetamint és koffeint tartalmazó mintákban, ám megtalálták tabletta és folyadék formájában is. Az illegális amfetaminok piacán jelent meg, ahol elllenőrzött kábítószerként, amfetaminként árulják és használják. Egy jelentés szerint az anyagot kimutatták egy interneten árult, kereskedelmi forgalomban levő termékben. A 4-metilamfetamin szintetizálásához az elsődleges vegyi prekurzor a 4-metilbenzil metilketon (4-metil-BMK), ami úgy tűnik, hogy megvásárolható az interneten, és ami nem tartozik az ellenőrizendő anyagok körébe a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni 1988-as ENSZ-egyezmény alapján.

               (3)

               A fogyasztók ritkán számoltak be a 4-metilamfetamin fiziológiai hatásairól, mivel a fogyasztók jellemzően nem voltak annak tudatában, hogy fogyasztottak az anyagból. Néhány rendelkezésre álló jelentés azonban utal arra, hogy stimuláló hatásai vannak. Az emberekkel kapcsolatban rendelkezésre álló korlátozott adatok arra engednek következtetni, hogy a 4-metilamfetamin káros hatásai közé tartozik a hipertemia, a magas vérnyomás, az anorexia, az émelygés, az izzadás, az emésztési zavarok, a köhögés, a hányás, a fejfájás, a palpitáció, az álmatlanság, a paranoia, a szorongás és a depresszió. A jelenleg rendelkezésre álló adatok nem elégségesek az anyag függőséget kialakító relatív hatásának meghatározásához.

               (4)

               A rendelkezésre álló korlátozott adatok szerint a 4-metilamfetamin akut toxicitása hasonló más stimulálószerekéhez. Egyes bizonyítékok arra utalnak, hogy a 4-metilamfetaminnak más szerekkel – ideértve az amfetamint és a koffeint is – keverve magasabb lehet az általános toxicitás kockázata.

               (5)

               4 tagállamban összesen 21 olyan haláleset történt, ahol a 4-metilamfetamint magában, vagy egy vagy több szerrel, így különösen az amfetaminnal együtt kimutatták a boncolásnál vett mintákban. Noha a rendelkezésre álló információk alapján nem lehetséges teljes bizonyossággal megállapítani a 4-metilamfetamin szerepét ezeknél a haláleseteknél, néhány esetekben ez az anyag volt a túlsúlyban levő kábítószer, amelynek szintje hasonló volt az amfetaminfogyasztás miatt bekövetkezett egyes haláleseteknél mért szinthez.

               (6)

               A 4-metilamfetamint 15 tagállamban mutatták ki, és egy tagállam jelentette, hogy a területén előállítják az anyagot. Nehéz megbecsülni kifejezetten a 4-metilamfetamin elterjedtségét. Nem áll rendelkezésre információ arról, hogy a fogyasztói csoportok mennyire keresik kifejezetten ezt a szert és az internetes áruházakban nincs kereskedelmi forgalomban.

               (7)

               A rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy a 4-metilamfetamint ugyanazok a szervezett bűnözői csoportok állítják elő és forgalmazzák, amelyek az amfetamin előállításában és kereskedelmében is érintettek.

               (8)

               A 4-metilamfetaminnak nincs ismert, megalapozott vagy elismert gyógyászati értéke vagy alkalmazása az Unióban, ezért nincs az anyag esetében forgalombahozatali engedély előírva az Unióban. Nincs bizonyék arra, hogy analitikus referenciamintakénti, és a tudományos kutatásban való használatán kívül bármilyen legitim célra fel lehetne használni.

               (9)

               A 4-metilamfetamin jelenleg nem áll és ez idáig nem állt az ENSZ rendszere által végzett értékelés alatt. Nyolc tagállam vonta ellenőrzés alá a 4-metilamfetamint az Egyesült Nemzetek Szervezete pszichotróp anyagokról szóló 1971. évi egyezménye szerinti kötelezettségeiken alapuló, kábítószer-ellenőrzésre vonatkozó jogszabályaik előírásainak megfelelően. Két másik tagállam használja nemzeti jogszabályaiban a fenetilaminok általános meghatározását, míg egy tagállam az orvosi jogszabályok körében szabályozza.

               (10)

               A kockázatértékelési jelentés kimondja, hogy csak korlátozottan állnak rendelkezésre tudományos bizonyítékok a 4-metilamfetamin jellemzőiről és a vele járó kockázatokról, valamint rámutat arra, hogy további tanulmányokat kell készíteni az anyaggal járó átfogó egészségügyi és társadalmi kockázatokról. Azonban a rendelkezésre álló bizonyítékok megfelelőképpen indokolják a 4-metilamfetamin ellenőrzésének bevezetését az Unióban. Részint a különösen más szerekkel kombináltan jelentkező egészségügyi kockázatok eredményekképen indokolt, amelyeket a 4-metilamfetamin a bekövetkezett halálesetek során észlelt jelenléte támaszt alá; részint pedig azért, mert a szer megjelenésében és hatásaiban hasonló az amfetaminhoz; az a tény, hogy a fogyasztók tudtukon kívül élhetnek vele, valamint a 4-metilamfetamin korlátozott gyógyászati értéke és felhasználása igazolják, hogy a 4-metilamfetamint ellenőrzésnek vessék alá az Unióban.

               (11)

               Tekintettel arra, hogy 10 tagállam már ellenőrzés alá vonta a 4-metilamfetamint, az egész Unióra kiterjedő ellenőrzési intézkedéseknek történő alávetés segíthet a határokon átnyúló jogérvényesítéssel, valamint az igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos problémák megelőzésében.

               (12)

               Az egész Unióra kiterjedő ellenőrzés segíthet megakadályozni azt is, hogy a 4-metilamfetamin az amfetamin alternatívájává váljon az illegális kábítószerek piacain,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 4-metilamfetamin nevű új pszichoaktív szer mostantól az Unióra kiterjedő ellenőrzés alá kerül.
   2. cikk
   2014. március 17-ig a tagállamok nemzeti jogukkal összhangban megteszik a szükséges lépéseket, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete pszichotróp anyagokról szóló 1971. évi egyezménye szerinti kötelezettségeiken alapuló jogszabályaik előírásainak megfelelően a 4-metilamfetamin anyagot ellenőrzési intézkedéseknek és büntetőjogi szankcióknak vessék alá.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. március 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. SHATTER

      (1)  HL L 127., 2005.5.20., 32. o.


title: 2009/202/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/117

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2008. április 22.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   (2009/202/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2006-os pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Központ válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6–0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/1975/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 12a. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6–0110/2008),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ végleges éves beszámolója megfelel a Számvevőszék jelentéséhez csatoltnak;

               2.

               jóváhagyja az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 46. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 86. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: 2011/286/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2011. május 2. ) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő igénybevételéről

text:
               19.5.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 132/13

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. május 2.)
   az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő igénybevételéről
   (2011/286/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 26. pontjára,
   tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió Szolidaritási Alapot (a továbbiakban: az Alap) hozott létre, hogy kifejezze szolidaritását a katasztrófák által sújtott régiók lakosságával szemben.

               (2)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap igénybevételét évi 1 milliárd eurós felső határig engedélyezi.

               (3)

               A 2012/2002/EK rendelet tartalmazza az Alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket.

               (4)

               Lengyelország, Szlovákia, Magyarország, a Cseh Köztársaság, Horvátország és Románia az Alap igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be a földcsuszamlások és súlyos áradások okozta katasztrófával kapcsolatban,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 182 388 893 eurós összeg kerül igénybevételre kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2011. május 2-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         CSÉFALVAY Z.

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.


title: 2014/31/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2013. augusztus 29. ) az Európai Központi Bank tőkerészesedéseinek a nemzeti központi bankok közötti átruházásáról, illetve a befizetett tőke módosításáról szóló szabályok megállapításáról (EKB/2013/29)

text:
               21.1.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 16/55

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2013. augusztus 29.)
   az Európai Központi Bank tőkerészesedéseinek a nemzeti központi bankok közötti átruházásáról, illetve a befizetett tőke módosításáról szóló szabályok megállapításáról
   (EKB/2013/29)
   (2014/31/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 28.5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2013. augusztus 29-i EKB/2013/28 határozat (1) rendelkezik az EKB tőkejegyzési kulcsában a nemzeti központi bankokhoz (NKB-k) rendelt súlyok (a továbbiakban: tőkejegyzési kulcs és tőkejegyzésikulcs-súlyok) módosításáról. Ez a módosítás szükségessé teszi, hogy a Kormányzótanács meghatározza a tőkerészesedéseknek azon NKB-k közötti átruházásáról szóló szabályokat, amelyek 2013. december 31-én a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) részét képezik, annak biztosítása céljából, hogy e részesedések megoszlása megfeleljen az elvégzett módosításoknak. Ennek megfelelően egy olyan új EKB-határozat elfogadása szükséges, amely 2014. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezi az Európai Központi Bank tőkerészesedéseinek a nemzeti központi bankok közötti átruházásáról, illetve a befizetett tőke módosításáról szóló szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 21-i EKB/2013/18 határozatot (2).

               (2)

               Az Európai Központi Bank tőkéjének azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai részéről történő befizetéséről szóló, 2013. augusztus 29-i EKB/2013/30 határozat (3) előírja, hogy az eurót már bevezetett tagállamok NKB-jai (a továbbiakban: euroövezeti NKB-k) hogyan és milyen mértékben kötelesek befizetni az EKB tőkéjét a módosított tőkejegyzési kulcsra tekintettel. Az Európai Központi Bank tőkéjének az euroövezeten kívüli nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. augusztus 30-i EKB/2013/31 határozat (4) meghatározza azon százalékos mértéket, amelyet az eurót még be nem vezetett tagállamok nemzeti központi bankjai (a továbbiakban: euroövezeten kívüli NKB-k) kötelesek befizetni 2014. január 1-jei hatállyal, tekintettel a módosított tőkejegyzési kulcsra.

               (3)

               Az Európai Központi Bank tőkéjének azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai részéről történő befizetéséről szóló, 2013. június 21-i EKB/2013/19 határozat (5) alapján az euroövezeti NKB-k a Latvijas Banka kivételével már befizették az EKB jegyzett tőkéjében való részesedésüket. Tekintettel erre a tényre, az EKB/2013/30 határozat 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az adott esettől függően az euroövezeti NKB-k vagy átutalják a fennmaradó összeget az EKB számára, vagy a különbség összegét visszakapják az EKB-tól annak érdekében, hogy az EKB/2013/30 határozat 1. cikkének táblázatában szereplő összegek befizetése teljesüljön.

               (4)

               Továbbá, az Európai Központi Bank tőkéjének a Latvijas Banka általi befizetéséről, a Latvijas Banka devizatartalékot megtestesítő eszközeinek az Európai Központi Bank számára történő átadásáról, valamint a Latvijas Bankának az Európai Központi Bank tartalékaihoz és céltartalékaihoz való hozzájárulásáról szóló külön kormányzótanácsi határozat fogja megállapítani, hogy a Latvijas Banka, amely 2014. január 1-jétől euroövezeti NKB-vá válik, a módosított tőkejegyzési kulcsra tekintettel köteles befizetni az EKB jegyzett tőkéjében lévő részesedésének hátralékos részét annak érdekében, hogy az EKB/2013/30 határozat 1. cikkének táblázatában szereplő összeg befizetése teljesüljön.

               (5)

               Hasonlóképpen, az Európai Központi Bank tőkéjének az euroövezeten kívüli nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséről szóló, 2013. június 21-i EKB/2013/20 határozat (6) által előírtak szerint az euroövezeten kívüli NKB-k már befizették az EKB jegyzett tőkéjében való részesedésüket. Tekintettel erre a tényre, az EKB/2013/31 határozat 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy azok vagy átutalják a fennmaradó összeget az EKB számára, vagy a különbség összegét visszakapják az EKB-tól annak érdekében, hogy az EKB/2013/31 határozat 1. cikkében foglalt táblázat harmadik oszlopában szereplő összegek befizetése teljesüljön.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A tőkerészesedések átutalása
   Tekintettel az EKB tőkéjében lévő azon részesedésre, amelyekkel az NKB-k 2013. december 31-én rendelkeznek, illetve az EKB/2013/28 határozat 2. cikkében meghatározott tőkejegyzésikulcs-súlyok módosításának eredményeként 2014. január 1-jétől rendelkeznek, az NKB-k a tőkerészesedéseiket egymás között átruházzák az EKB részére, és az attól származó átutalás útján annak biztosítása érdekében, hogy 2014. január 1-jén a tőkerészesedések felosztása megfeleljen a módosított súlyoknak. Ebből a célból, e cikk alapján és minden egyéb alakiság és cselekmény szükségessége nélkül úgy kell tekinteni, hogy minden egyes NKB 2014. január 1-jei hatállyal átadja vagy megkapja az EKB jegyzett tőkéjének az ezen határozat I. mellékletében található táblázat negyedik oszlopában a neve mellett feltüntetett részét; a táblázatban a „+” jel jelzi az EKB által az NKB-nak átadandó tőkerészesedést, míg a „–” jel jelzi az NKB által az EKB-nak átadandó tőkerészesedést.
   2. cikk
   A befizetett tőke módosítása
   (1)   Figyelembe véve az EKB tőkéjének az egyes NKB-k által befizetett összegét (amennyiben van ilyen), illetve az EKB tőkéjének az NKB-k által 2014. január 1-jei hatállyal az euroövezeti NKB-k esetében az EKB/2013/30 határozat 1. cikke, míg az euroövezeten kívüli NKB-k esetében az EKB/2013/31 határozat 1. cikke szerint befizetendő összegét, az NKB-k a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolási rendszer (TARGET2) 2014. január 1-jét követő első üzleti napján átutalják vagy megkapják az e határozat II. mellékletében található táblázat negyedik oszlopában a nevük mellett szereplő nettó összeget; a táblázatban a „+” jel jelzi az NKB által az EKB-nak átutalandó összeget, míg a „–” jel jelzi az EKB által az NKB-nak átutalandó összeget.
   (2)   A TARGET2 2014. január 1-jét követő első üzleti napján az EKB és az (1) bekezdés alapján valamely összeg átutalására köteles NKB-k külön átutalják a 2014. január 1-jétől az átutalás napjáig tartó időszakban a vonatkozó összegek után fizetendő esetleges kamatot. E kamatösszeg küldői és címzettjei megegyeznek azon összegek küldőivel és címzettjeivel, amelyek után kamatot kell fizetni.
   3. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   A 2. cikkben ismertetett átutalásokra a TARGET2-n keresztül kerül sor.
   (2)   Amennyiben egy NKB nem rendelkezik hozzáféréssel a TARGET2-höz, a 2. cikkben foglaltak szerinti összegeket az EKB vagy az NKB által megfelelő időben megjelölt számlán kell jóváírni.
   (3)   A 2. cikk (2) bekezdése alapján fizetendő kamatot napi szinten, a 360 napos számítási módszer alapján, az eurorendszer által a legutolsó fő refinanszírozási műveletében alkalmazott határkamatlábbal megegyező kamatlábon számítják ki.
   (4)   Az EKB és a 2. cikk alapján átutalásra köteles NKB-k megfelelő időben kiadják az ilyen átutalások határidőben történő szabályszerű végrehajtásához szükséges utasításokat.
   4. cikk
   Hatálybalépés és hatályon kívül helyezés
   (1)   Ez a határozat 2014. január 1-jén lép hatályba.
   (2)   Az EKB/2013/18 határozat 2014. január 1-jétől hatályát veszti.
   (3)   Az EKB/2013/18 határozatra való hivatkozásokat az erre a határozatra való hivatkozásként kell értelmezni.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. augusztus 29-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Lásd e Hivatalos Lap 53. oldalát.

      (2)  HL L 187., 2013.7.6., 17. o.

      (3)  Lásd e Hivatalos Lap 61. oldalát.

      (4)  Lásd e Hivatalos Lap 63. oldalát.

      (5)  HL L 187., 2013.7.6., 23. o.

      (6)  HL L 187., 2013.7.6., 25. o.

      I. MELLÉKLET

         AZ NKB-K ÁLTAL JEGYZETT TŐKE

                  (EUR)

                  Jegyzett részesedés 2013. december 31-én

                  Jegyzett részesedés 2014. január 1-jétől (EUR)

                  Átruházandó részesedés (EUR)

                     Euroövezeti NKB

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  261 705 370,91

                  268 222 025,17

                  6 516 654,26

                  Deutsche Bundesbank

                  2 030 803 801,28

                  1 948 208 997,34

                  –82 594 803,94

                  Eesti Pank

                  19 268 512,58

                  20 870 613,63

                  1 602 101,05

                  Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                  120 276 653,55

                  125 645 857,06

                  5 369 203,51

                  Bank of Greece

                  210 903 612,74

                  220 094 043,74

                  9 190 431,00

                  Banco de España

                  893 420 308,48

                  957 028 050,02

                  63 607 741,54

                  Banque de France

                  1 530 028 149,23

                  1 534 899 402,41

                  4 871 253,18

                  Banca d’Italia

                  1 348 471 130,66

                  1 332 644 970,33

                  –15 826 160,33

                  Central Bank of Cyprus

                  14 429 734,42

                  16 378 235,70

                  1 948 501,28

                  Latvijas Banka

                  29 682 169,38

                  30 537 344,94

                  855 175,56

                  Banque centrale du Luxembourg

                  18 824 687,29

                  21 974 764,35

                  3 150 077,06

                  Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  6 873 879,49

                  7 014 604,58

                  140 725,09

                  De Nederlandsche Bank

                  429 352 255,40

                  433 379 158,03

                  4 026 902,63

                  Oesterreichische Nationalbank

                  209 680 386,94

                  212 505 713,78

                  2 825 326,84

                  Banco de Portugal

                  190 909 824,68

                  188 723 173,25

                  –2 186 651,43

                  Banka Slovenije

                  35 397 773,12

                  37 400 399,43

                  2 002 626,31

                  Národná banka Slovenska

                  74 486 873,65

                  83 623 179,61

                  9 136 305,96

                  Suomen Pankki

                  134 836 288,06

                  136 005 388,82

                  1 169 100,76

                     Euroövezeten kívüli NKB

                  Българска народна банка (Bolgár Nemzeti Bank)

                  93 571 361,11

                  92 986 810,73

                  – 584 550,38

                  Česká národní banka

                  157 384 777,79

                  174 011 988,64

                  16 627 210,85

                  Danmarks Nationalbank

                  159 712 154,31

                  161 000 330,15

                  1 288 175,84

                  Hrvatska narodna banka

                  64 354 667,03

                  65 199 017,58

                  844 350,55

                  Lietuvos bankas

                  44 306 753,94

                  44 728 929,21

                  422 175,27

                  Magyar Nemzeti Bank

                  148 735 597,14

                  149 363 447,55

                  627 850,41

                  Narodowy Bank Polski

                  525 889 668,45

                  554 565 112,18

                  28 675 443,73

                  Banca Națională a României

                  264 660 597,84

                  281 709 983,98

                  17 049 386,14

                  Sveriges riksbank

                  244 775 059,86

                  246 041 585,69

                  1 266 525,83

                  Bank of England

                  1 562 265 020,29

                  1 480 243 941,72

                  –82 021 078,57

                  Összesen (1)

                  10 825 007 069,61

                  10 825 007 069,61

                  0,00

         (1)  A kerekítés miatt előfordulhat, hogy a végösszeg nem egyezik meg pontosan a feltüntetett számok összegével.

      II. MELLÉKLET

         AZ NKB-K ÁLTAL BEFIZETETT TŐKE

                  (EUR)

                  Befizetett részesedés 2013. december 31-én

                  Befizetett részesedés 2014. január 1-jétől

                  Átutalás összege

                     Euroövezeti NKB

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  261 705 370,91

                  268 222 025,17

                  6 516 654,26

                  Deutsche Bundesbank

                  2 030 803 801,28

                  1 948 208 997,34

                  –82 594 803,94

                  Eesti Pank

                  19 268 512,58

                  20 870 613,63

                  1 602 101,05

                  Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                  120 276 653,55

                  125 645 857,06

                  5 369 203,51

                  Bank of Greece

                  210 903 612,74

                  220 094 043,74

                  9 190 431,00

                  Banco de España

                  893 420 308,48

                  957 028 050,02

                  63 607 741,54

                  Banque de France

                  1 530 028 149,23

                  1 534 899 402,41

                  4 871 253,18

                  Banca d’Italia

                  1 348 471 130,66

                  1 332 644 970,33

                  –15 826 160,33

                  Central Bank of Cyprus

                  14 429 734,42

                  16 378 235,70

                  1 948 501,28

                  Latvijas Banka

                  1 113 081,35

                  30 537 344,94

                  29 424 263,59

                  Banque centrale du Luxembourg

                  18 824 687,29

                  21 974 764,35

                  3 150 077,06

                  Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  6 873 879,49

                  7 014 604,58

                  140 725,09

                  De Nederlandsche Bank

                  429 352 255,40

                  433 379 158,03

                  4 026 902,63

                  Oesterreichische Nationalbank

                  209 680 386,94

                  212 505 713,78

                  2 825 326,84

                  Banco de Portugal

                  190 909 824,68

                  188 723 173,25

                  –2 186 651,43

                  Banka Slovenije

                  35 397 773,12

                  37 400 399,43

                  2 002 626,31

                  Národná banka Slovenska

                  74 486 873,65

                  83 623 179,61

                  9 136 305,96

                  Suomen Pankki

                  134 836 288,06

                  136 005 388,82

                  1 169 100,76

                     Euroövezeten kívüli NKB

                  Българска народна банка (Bolgár Nemzeti Bank)

                  3 508 926,04

                  3 487 005,40

                  –21 920,64

                  Česká národní banka

                  5 901 929,17

                  6 525 449,57

                  623 520,40

                  Danmarks Nationalbank

                  5 989 205,79

                  6 037 512,38

                  48 306,59

                  Hrvatska narodna banka

                  2 413 300,01

                  2 444 963,16

                  31 663,15

                  Lietuvos bankas

                  1 661 503,27

                  1 677 334,85

                  15 831,58

                  Magyar Nemzeti Bank

                  5 577 584,89

                  5 601 129,28

                  23 544,39

                  Narodowy Bank Polski

                  19 720 862,57

                  20 796 191,71

                  1 075 329,14

                  Banca Națională a României

                  9 924 772,42

                  10 564 124,40

                  639 351,98

                  Sveriges riksbank

                  9 179 064,74

                  9 226 559,46

                  47 494,72

                  Bank of England

                  58 584 938,26

                  55 509 147,81

                  –3 075 790,45

                  Összesen (1)

                  7 653 244 410,99

                  7 697 025 340,21

                  43 780 929,22

         (1)  A kerekítés miatt előfordulhat, hogy a végösszeg nem egyezik meg pontosan a feltüntetett számok összegével.


               2.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 324/21

         P8_TA(2015)0087
   Gabriele Albertini kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartása
   Az Európai Parlament 2015. március 25-i határozata a Gabriele Albertini kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2014/2096(IMM))
   (2016/C 324/05)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel Gabriele Albertini 2014. július 28-i, a 2014. szeptember 16-i plenáris ülésen bejelentett, saját kiváltságainak és mentelmi jogának a bresciai bíróság (Olaszország) előtt folyamatban lévő 7061/13 R.G. számú büntetőeljárással összefüggésben való fenntartására irányuló kérelmére,

               —

               tekintettel Gabriele Albertini 2014. július 30-i, a 2014. szeptember 16-i plenáris ülésen bejelentett, saját kiváltságainak és mentelmi jogának a bresciai bíróság (Olaszország) előtt folyamatban lévő 17851/12 R.G. számú polgári eljárással összefüggésben való fenntartására irányuló kérelmével kapcsolatos felülvizsgálat iránti kérelmére,

               —

               tekintettel Gabriele Albertini 2013. július 17-i, a 2013. szeptember 9-i plenáris ülésen bejelentett, saját kiváltságainak és mentelmi jogának a fent említett polgári eljárással összefüggésben való fenntartására irányuló kérelmével kapcsolatos felülvizsgálat iránti kérelmére,

               —

               miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Gabriele Albertinit,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

               —

               tekintettel a Gabriele Albertini kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről szóló 2013. május 21-i határozatára (2),

               —

               tekintettel a Gabriele Albertini kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelem ismételt elbírálására irányuló kérelemről szóló 2014. február 24-i határozatára (3),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 7. és 9. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0058/2015),

               A.

               mivel Gabriele Albertini volt európai parlamenti képviselő kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartását kérte egy olasz bíróság előtt folyamatban lévő büntetőeljárással összefüggésben; mivel kérte továbbá kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmének ismételt elbírálását egy ugyanezen olasz bíróság előtt folyamatban lévő polgári eljárással összefüggésben;

               B.

               mivel a fenntartásra irányuló kérelem olyan állítólagosan rágalmazó véleményekkel kapcsolatos, amelyeket Gabriele Albertini az olasz igazságügyi miniszternek feltett 2012. október 22-i írásbeli kérdésben fejezett ki, amely azzal volt kapcsolatos, hogy Alfredo Robledo ügyész magatartása, aki vizsgálatot kezdeményezett a milánói önkormányzattal kapcsolatos tények tekintetében Gabriele Albertini e város polgármestereként még 2005-ben betöltött tisztségével kapcsolatban, megsértette-e a szakmai etikai szabályokat és ezáltal fegyelmi eljárás tárgyát képezheti-e;

               C.

               mivel az ismételt elbírálásra irányuló kérelem a bresciai bíróság által Gabriele Albertini részére egy Alfredo Robledo által indított perben kibocsátott idézéssel kapcsolatos, amely Gabriele Albertininek az Il Sole 24 Ore újságban 2011. október 26-án megjelent első interjújában, illetve a Corriere della Sera újságban 2012. február 19-én megjelent második interjújában tett állítólagosan rágalmazó kijelentéseivel áll összefüggésben;

               D.

               mivel Gabriele Albertini nagyon hasonló, ha nem egyenesen azonos kifejezéseket használt az írásbeli kérdésben és az interjúkban, és mivel a két eljárás érdemét tekintve azonos, amit Gabriele Albertini írásban és a meghallgatása során is megerősített; mivel Gabriele Albertini mentelmi jogának fenntartására vonatkozóan mindkét ügy tekintetében azonos határozatot kell hozni;

               E.

               mivel az írásbeli kérdés és az interjúk is olyan időpontban készültek, amikor Gabriele Albertini európai parlamenti képviselő volt;

               F.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

               G.

               mivel a Parlament állandó gyakorlata szerint az a tény, hogy az eljárás a polgári vagy közigazgatási természetű, vagy bizonyos olyan aspektusai vannak, amelyek a polgári vagy közigazgatási jog hatálya tartoznak, önmagában még nem akadályozza meg az említett cikkben biztosított mentelmi jog érvényesülését;

               H.

               mivel 2013. május 21-i határozatában a Parlament úgy vélte, hogy az ügy tényállása, ahogyan az az idézésben, valamint a Gabriele Albertini által a Jogi Bizottságnak adott szóbeli magyarázatban megjelenik, arra utal, hogy a nyilatkozatok nem állnak közvetlen vagy nyilvánvaló kapcsolatban Gabriele Albertini európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásával; mivel a Parlament ezért úgy határozott, hogy Gabriele Albertini mentelmi jogát nem tartja fenn;

               I.

               mivel Gabriele Albertini 2013. július 17-i levelében kérte a mentelmi joga fenntartását elutasító 2013. május 21-i határozat felülvizsgálatát; mivel a Parlament 2014. február 24-i határozatában egyetértett a Jogi Bizottság arra vonatkozó ajánlásával, hogy ne járjon el e kérelmemmel kapcsolatban, tekintettel a Parlament korábbi, 2013.május 21-i, Gabriele Albertini mentelmi jogának fenntartását elutasító határozatára;

               J.

               mivel Gabriele Albertini 2014. július 30-i levelében másodszor is kérte a 2013. május 21-i határozat felülvizsgálatát; mivel az eljárási szabályzat 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően Gabriele Albertini ügyével kapcsolatban 2014 szeptembere és 2015 márciusa között több alkalommal kiegészítő iratokat nyújtott be;

               K.

               mivel a Bíróság megállapította, hogy a képviselők által az Európai Parlamenten kívül tett valamely nyilatkozat a jegyzőkönyv 8. cikke szerinti, a képviselői feladatok ellátása során kifejtett véleménynek minősülhet, figyelemmel arra, hogy nem a nyilatkozat megtételének helye, hanem a nyilatkozat jellege és tartalma a lényeges (4); mivel azonban a kifejtett vélemény és a képviselő parlamenti feladatai között fennálló kapcsolatnak közvetlennek és nyilvánvalóan adottnak kell lennie (5);

               L.

               mivel a Gabriele Albertini által bizonyítékként benyújtott új iratok nem világítottak rá az általa tett nyilatkozatok és az európai parlamenti képviselői feladatai közötti összefüggésre; mivel inkább olyan elemeket tartalmaznak, amelyek lényegében a kérdéses jogi eljárás legújabb szakaszaival kapcsolatosak, azaz olyan tényekkel, amelyek az interjúk és az írásbeli kérdés után következtek be, illetve ezek sajtóvisszhangjával; mivel ezek az elemek azt kívánják bizonyítani, hogy a használt kifejezések nem rágalmazó jellegűek, valamint hogy a büntető és a polgári eljárást is a Gabriele Albertinivel szembeni személyes ellenségeskedés hatására kezdeményezték;

               M.

               mivel azonban az eljárási szabályzat 9. cikkének (7) bekezdése alapján a mentelmi joggal kapcsolatos határozat semmiképpen nem foglalhat állást a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított vélemény vagy cselekedetek indokolttá tesznek-e büntetőeljárást, még abban az esetben sem, ha a kérelem vizsgálata során az illetékes bizottság a tényállásról részletes tudomást szerez; mivel a Parlament állandó gyakorlatával összhangban ez a rendelkezés a polgári eljárásokra is irányadó;

               N.

               mivel a fumus persecutionis doktrínája – azaz a komoly és megalapozott gyanú arra vonatkozóan, hogy az ügyet az érintett képviselőnek való politikai kár okozása szándékával nyújtották be a bírósághoz – csak a jegyzőkönyv 9. cikkének hatálya alá tartozó mentelmi eljárásokra alkalmazandó, nevezetesen az olyan bűncselekményekkel kapcsolatos eljárásokra, amelyeket nem kifejtett vélemény vagy leadott szavazat révén követtek el, mely utóbbiakra kizárólag a jegyzőkönyv 8. cikke vonatkozik (6); mivel Gabriele Albertini volt európai parlamenti képviselő, az ügyben a 9. cikk már nem alkalmazandó;

               O.

               mivel mindazonáltal a jelen ügy egy képviselő által kifejezett véleményből ered, és mivel ezzel összefüggésben a jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a mentelmi jog fennállása tekintetében az a kritérium a meghatározó, hogy van-e bizonyíték a kérdéses vélemények és a parlamenti feladatok ellátása közötti közvetlen és nyilvánvaló kapcsolatra;

               P.

               mivel ilyen kapcsolat fennállására az ügyben semmilyen bizonyítékkal nem szolgáltak; mivel ezért a korábbi következtetés – amelyet a Parlament már kétszer támogatott –, mely szerint Gabriele Albertini a kérdéses nyilatkozat megtétele során nem európai parlamenti képviselői feladatai ellátása körében járt el, továbbra is irányadó;

               1.

               fenntartja 2013. május 21-i és 2014. február 24-i határozatait, melyek szerint nem tartja fenn Gabriele Albertini kiváltságait és mentelmi jogát, illetve nem teljesíti felülvizsgálat iránti kérelmét az ellene indult polgári eljárás tekintetében;

               2.

               úgy határoz, ugyanezen az alapon, hogy nem tartja fenn Gabriele Albertini kiváltságait és mentelmi jogát az ellene indult büntetőeljárás tekintetében;

               3.

               utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa az Olasz Köztársaság illetékes hatóságának és Gabriele Albertininek.

      (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

      (2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0195.

      (3)  2014. február 24-i jegyzőkönyv, 7. napirendi pont.

      (4)  A fent hivatkozott Patriciello-ügyben hozott ítélet, 30. pont.

      (5)  A fent hivatkozott Patriciello-ügyben hozott ítélet, 35. pont.

      (6)  A fent hivatkozott Marra-ügyben hozott ítélet, 45. pont.


title: A Tanács (EU) 2016/414 határozata (2016. március 10.) az Osztrák Köztársaságnak az Európai Unió érdekében a polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló, 1965. november 15-i Hágai Egyezmény aláírására és megerősítésére, valamint Máltának az egyezményhez történő csatlakozásra való felhatalmazásáról

text:
               22.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 75/1

         A TANÁCS (EU) 2016/414 HATÁROZATA
   (2016. március 10.)
   az Osztrák Köztársaságnak az Európai Unió érdekében a polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló, 1965. november 15-i Hágai Egyezmény aláírására és megerősítésére, valamint Máltának az egyezményhez történő csatlakozásra való felhatalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló, 1965. november 15-i Hágai Egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) egyszerűbbé teszi a bírósági és a bíróságon kívüli iratok szerződő államok közötti továbbításának módjait. Ezáltal megkönnyíti az igazságügyi együttműködést a határokon átnyúló polgári és kereskedelmi jogviták során.

               (2)

               Számos ország, köztük az Osztrák Köztársaság és Málta kivételével az uniós tagállamok is részes fél az egyezményben. Az Osztrák Köztársaság és Málta jelezte, hogy részes féllé kíván válni az egyezményben. Az Uniónak érdekében áll, hogy valamennyi tagállama részes fél legyen az egyezményben. Emellett a polgári igazságszolgáltatás területén az uniós külpolitika keretében az EU szorgalmazza, hogy harmadik államok is csatlakozzanak az egyezményhez és megerősítsék azt.

               (3)

               Az Európai Unió külső hatáskörrel rendelkezik az egyezmény tekintetében, amennyiben annak rendelkezései érintik az uniós jogszabályok egyes rendelkezéseiben foglalt szabályokat, vagy amennyiben további tagállamoknak az egyezményhez történő csatlakozása módosítja az uniós jogszabályok egyes rendelkezéseinek, így például az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 28. cikke (4) bekezdésének az alkalmazási körét.

               (4)

               Az egyezmény nem teszi lehetővé regionális gazdasági integrációs szervezetek – így például az Unió – részvételét. Az Uniónak következésképpen nem áll módjában csatlakozni az egyezményhez.

               (5)

               Ezért a Tanácsnak engedélyeznie kell, hogy az Unió érdekében az Osztrák Köztársaság aláírja és megerősítse az egyezményt, illetve, hogy Málta csatlakozzon hozzá. A tagállamok – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően – megőrzik hatáskörüket az egyezmény azon területein, amelyek nem érintik az uniós szabályokat vagy nem változtatják meg azok alkalmazási körét.

               (6)

               Az 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (7)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács felhatalmazza az Osztrák Köztársaságot, hogy az Unió érdekében aláírja és megerősítse a polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló, 1965. november 15-i Hágai Kézbesítési Egyezményt, Máltát pedig arra, hogy csatlakozzon az említett egyezményhez.
   Az egyezmény szövegét e határozat melléklete tartalmazza.
   2. cikk
   (1)   Az Osztrák Köztársaság megteszi az ahhoz szükséges lépéseket, hogy ésszerű határidőn belül – legkésőbb 2017. december 31-ig – a megerősítésről szóló okiratokat a Holland Királyság Külügyminisztériumánál letétbe helyezze.
   (2)   Az Osztrák Köztársaság tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a megerősítő okirat letétbe helyezésének dátumáról.
   3. cikk
   (1)   E határozat hatálybalépését követően Málta tájékoztatja a Holland Királyság Külügyminisztériumát arról, hogy az egyezmény mikor válik alkalmazandóvá Málta vonatkozásában.
   (2)   Málta ugyanígy tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot az (1) bekezdésben említett időpontról.
   4. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
   5. cikk
   Ennek a határozatnak Málta és az Osztrák Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2016. március 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K.H.D.M. DIJKHOFF

      (1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1393/2007/EK rendelete (2007. november 13.) a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről („iratkézbesítés”), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 324., 2007.12.10., 79. o.).


title: A Bizottság határozata (1986. szeptember 18.) a súlyosan fenyegetett területek (a Földközi-tenger medencéje) környezetvédelmével foglalkozó tanácsadó Bizottság létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31986D0479

Hivatalos Lap L 282 , 03/10/1986 o. 0023 - 0024 finn különkiadás fejezet 15 kötet 7 o. 0146  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 7 o. 0146

		A Bizottság határozata(1986. szeptember 18.)a súlyosan fenyegetett területek (a Földközi-tenger medencéje) környezetvédelmével foglalkozó tanácsadó bizottság létrehozásáról(86/479/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,mivel a Tanács által 1983. február 7-én elfogadott, az Európai Közösség környezetre vonatkozó cselekvési programja (1982-86) [1] kifejezetten megállapítja, hogy a környezetet úgy kell tekinteni, mint a további gazdasági és társadalmi fejlődés korlátainak alapját;mivel a Bizottság 1984. április 11-én közleményt fogadott el, amely stratégiát és cselekvési tervet határoz meg a Földközi-tenger környezetvédelmére vonatkozóan [2], szükségessé téve olyan összehangolt intézkedések sorának végrehajtását, amelyek megteremtenék a régió társadalmi-gazdasági tevékenységeinek harmonikus fejlődéséhez vezető feltételeket;mivel az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a fentiekben említett közleményről, jóváhagyva a tanácsadó bizottság létrehozásáról szóló javaslatot [3];mivel a Földközi-tenger medencéje olyan földrajzi, társadalmi-gazdasági és kulturális jellemzőkkel rendelkező terület, amelynek problémái és adottságai a közösségi politikában különleges figyelmet igényelnek;mivel a Bizottságnak egyeztetnie kell a tagállamok szakértőivel az olyan területeket érintő szennyezésről, ahol a környezet kifejezett fenyegetettségnek van kitéve;mivel a Közösség számára ugyancsak fontos, hogy olyan fórummal rendelkezzen, ahol a szakértők a nemzeti információk és tapasztalatok egyesítése céljából találkozhatnak, elősegítve ezáltal a nemzeti, nemzetközi és közösségi szinten hozott vagy tervezett intézkedések összehangolását,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Bizottság létrejönegy, a súlyosan fenyegetett területek környezetvédelmével foglalkozó tanácsadó bizottság, a továbbiakban: "a bizottság".2. cikkA bizottság segíti a Bizottságot a Földközi-tenger medencéje környezetvédelméről szóló közleményben meghatározott program végrehajtásában, és különösen:1. információkat gyűjt a jelenlegi és az előre látható környezeti problémákról, valamint a folyamatban lévő vagy tervezett intézkedésekről;2. véleményt alakít ki és ad a megvalósíthatósági tanulmányokra, a leíró elemzésekre és a kísérleti vagy szemléltető projektekre, amelyek tekintetében a Bizottság a költségvetési előirányzatokból közvetlen közösségi intézkedésekhez való pénzügyi hozzájárulásra tesz javaslatot az olyan területeken, ahol a környezet súlyos fenyegetettség alatt áll;3. Az olyan kérdések tanulmányozása és vizsgálata felé irányítja munkáját, amelyek megoldása jelentősebb források bevonását igényli, és amelyek vonatkozásában eredmények csak hosszabb távon várhatók;4. A fentiekben említett források segítségével közép- és hosszú távú stratégiát és cselekvési tervet fejleszt ki a Földközi-tenger medencéjének környezetvédelme érdekében.3. cikkA bizottság legfeljebb 16 magasan képzett szakemberből áll, akik a 2. cikkben meghatározott területek szakértői.4. cikkA szakértőket a Bizottság nevezi ki a tagállamok javaslatai alapján.5. cikkA 4. cikkben meghatározott eljárással összhangban a bizottság minden egyes tagja mellé egy póttagot kell kinevezni. A 9. cikk sérelme nélkül a póttag csak akkor vesz részt a bizottság ülésein és munkájában, ha az általa helyettesített tag részvételében akadályozott.6. cikkA Bizottság tagjainak hivatali ideje két évre szól. A kétéves időszak lejártakor a Bizottság tagjai mindaddig hivatalban maradnak, amíg nem gondoskodnak utódjukról, vagy meg nem újítják megbízásukat. A tag vagy póttag megbízatása a kétéves időszak lejárta előtt abban az esetben ér véget, ha a személy meghal vagy lemond, vagy az őt javasló kormány kérelmezi a leváltását. Utódját a hivatali idő hátralevő részére kell kinevezni a 4. cikkben meghatározott eljárással összhangban.A feladatok ellátásáért nem jár díjazás.7. cikkA tagok és póttagok jegyzékét a Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában hirdeti ki.8. cikkA bizottság elnöke a Bizottság egyik képviselője.9. cikkAz elnök bármilyen személyt meghívhat, aki különleges tapasztalattal bír a bizottság napirendjének egyik pontját illetően, hogy szakértőként vegyen részt a bizottság munkájában.A szakértők csak azoknak a kérdéseknek a megbeszélésein vehetnek részt, amelyekkel kapcsolatban a részvételre meghívást kaptak.10. cikkAmennyiben szükséges, a Bizottság szakértőként meghívhat egy vagy több olyan személyt a bizottságba, akik különleges tapasztalattal rendelkeznek a megbeszélés tárgyát képező területen.11. cikkA Bizottság érintett szervezeti egységeinek képviselői részt vesznek a bizottság munkájában.A bizottság részére titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújtja.12. cikkSzükség szerint a bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.13. cikkA Szerződés 214. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül a bizottság tagjaira vonatkozik az a kötelezettség, hogy a bizottság, illetve annak munkacsoportjai munkája révén tudomásukra jutott információkat nem teszik közzé, amennyiben a Bizottság úgy tájékoztatja őket, hogy a kért vélemény, illetve a felmerült kérdés bizalmas jellegű dologra vonatkozik. Ilyen esetekben csak a bizottság tagjai és a Bizottság szervezeti egységeinek képviselői vesznek részt a bizottság ülésein.14. cikkEz a határozat 1986. szeptember 18-án lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1986. szeptember 18-án.a Bizottság részérőlStanley Clinton Davisa Bizottság tagja[1] HL C 46., 1983.2.17., 1. o.[2] HL C 133., 1984.5.21., 12. o.[3] HL C 141., 1985.6.10., 493. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2015. október 8.) az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 7. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

text:
               13.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 338/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2015. október 8.)
   az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 7. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról
   (2015/C 338/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével együtt értelmezett, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére,
   tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,
   mivel:

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács 2015. október 8-án elfogadta az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 7. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontot.
   A teljes szöveg megtekinthető a Tanács honlapján és letölthető onnan: http://www.consilium.europa.eu/

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (2)  HL L 69., 2015.3.13., 1. o.