title: 2011/664/: A Tanács határozata ( 2011. szeptember 12. ) a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport módosított alapszabályának és eljárási szabályzatának az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               8.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 264/12

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. szeptember 12.)
   a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport módosított alapszabályának és eljárási szabályzatának az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2011/664/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) és (4) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikk (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Több tárgyalási fordulót követően 2011. július 14-én a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport (a továbbiakban: a Csoport) küldöttségvezetői megállapodtak a tanulmányozó csoport alapszabálya és eljárási szabályzata módosításának szövegében.

               (2)

               Az Unió tagja a Csoportnak.

               (3)

               Az Unió azon tagállamai, amelyek jelenleg a Csoport tagjai, hivatalos értesítést küldtek kilépésükről, és 2011. július 1-jével kilépnek a tanulmányozó csoportból.

               (4)

               A Csoport módosított alapszabályának és eljárási szabályzatának elfogadása elengedhetetlen a tanulmányozó csoport új székhelyének megerősítéséhez, illetve ahhoz, hogy kifejezett rendelkezések szerepeljenek az Uniónak a tanulmányozó csoporton belüli jogállásával kapcsolatban, valamint ahhoz, hogy átalakítsák a szervezeti struktúrát, a költségvetési hozzájárulásokat és a döntéshozatali eljárásokat,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport (a továbbiakban: a Csoport) alapszabályának és eljárási szabályzatának a küldöttségvezetők 2011. július 14-én, Szingapúrban tartott ülésén elfogadott módosításának aláírására az Unió nevében a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel azok megkötésére.
   2. cikk
   A módosított alapszabályt és eljárási szabályzatot ideiglenesen alkalmazni (1) kell a megkötésükre irányuló eljárás befejezéséig.
   3. cikk
   E határozatot a Bizottság hajtja végre a Csoportnak küldendő levél formájában, amelyben megerősíti az Unió egyetértését a módosított alapszabály és eljárási szabályzat tekintetében, és jelzi a módosított alapszabály és eljárási szabályzat Unió általi ideiglenes alkalmazását a megkötésükre irányuló eljárás befejezéséig.
   A Bizottság felhatalmazással rendelkezik továbbá az e határozathoz mellékelt hatásköri nyilatkozatnak a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport főtitkáránál történő letétbe helyezésére, a módosított alapszabály XVI. cikke 2. pontjában foglaltak szerint.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  A Tanács főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé azt a napot, amelytől kezdve a módosított alapszabályt és eljárási szabályzatot ideiglenesen alkalmazni kell.

      Az Európai Unió nyilatkozata az alapszabály XVI. cikkének 2. pontjával összhangban
      A Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport alapszabálya XVI. cikkének 2. pontjával összhangban e nyilatkozat tartalmazza az alapszabály hatálya alá tartozó kérdésekben az Európai Unióra a tagállamai által átruházott hatásköröket.
      Az Európai Unió kijelenti, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartozó nemzetközi kereskedelmi ügyekben, beleértve a statisztikai adatok szolgáltatását is.
      Az Európai Unió hatásköreinek terjedelme és gyakorlása jellegüknél fogva folyamatosan fejlődik, és az Európai Unió, amennyiben szükséges, kiegészíti vagy módosítja a jelen nyilatkozatot az alapszabály XVI. cikkének 2. pontjával összhangban.


title: A Tanács (EU) 2017/1225 határozata (2017. június 16.) a Portugáliában fennálló túlzott hiányról szóló 2010/288/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               7.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 174/19

         A TANÁCS (EU) 2017/1225 HATÁROZATA
   (2017. június 16.)
   a Portugáliában fennálló túlzott hiányról szóló 2010/288/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság ajánlása alapján 2009. december 2-án a Tanács – a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően – a 2010/288/EU határozattal (1) megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a 2009-re tervezett államháztartási hiány a GDP 5,9 %-a volt, tehát túllépte a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A 2009-re tervezett bruttó államadósság, amely 2005 óta meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, a GDP 74,5 %-a volt.

               (2)

               2009. december 2-án a Tanács a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlása alapján ajánlást intézett Portugáliához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2013 végéig szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács 2010. június 2-át jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.

               (3)

               A portugál hatóságok azon kérése nyomán, amelyben pénzügyi segítséget kértek az Uniótól, azon tagállamoktól, amelyeknek pénzneme az euro, valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), a Tanács határozatot hozott a Portugáliának nyújtandó pénzügyi támogatásról (3). A Bizottság és a portugál hatóságok 2011. május 17-én aláírták a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást. A Tanács az azóta eltelt időszakban – 2012. október 9-én és 2013. június 21-én – a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján két új ajánlást címzett Portugáliához, amelyekben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2014-re, majd 2015-re hosszabbította meg. A Tanács mindkét ajánlásban úgy ítélte meg, hogy Portugália eredményes intézkedéseket tett, azonban olyan előre nem látható, kedvezőtlen gazdasági események következtek be, amelyek jelentős negatív hatást gyakoroltak az államháztartásra. A 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban Portugália mentesült a túlzotthiány-eljárásból fakadó külön jelentéstételi kötelezettség alól, és jelentését makrogazdasági kiigazítási programja keretében nyújtotta be (5).

               (4)

               A Szerződés 126. cikke (8) bekezdésének megfelelően a Tanács 2016. július 12-i határozatában megállapította, hogy a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás nyomán Portugália nem hozott eredményes intézkedéseket. 2016. augusztus 8-án a Tanács a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot fogadott el, amelyben felszólította Portugáliát a túlzott hiány orvoslásához szükségesnek ítélt hiánycsökkentő intézkedések meghozatalára, és a kiigazítás új határidejeként 2016-ot tűzte ki. A Tanács emellett 2016. október 15-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.

               (5)

               2016. november 16-án a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Portugália a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése szerinti, 2016. augusztus 8-i tanácsi határozatnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett.

               (6)

               A Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó statisztikai adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet (6) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni az államháztartási hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó statisztikai adatokat.

               (7)

               A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt statisztikai adatok alapján határoz. Emellett a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat csak akkor helyezhető hatályon kívül, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzés távlatában nem haladja meg a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket (7).

               (8)

               Portugália 2017. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2017–2021 közötti időszakra vonatkozó stabilitási program és a Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

                           —

                           Az államháztartási hiány, miután 2015-ben a GDP 4,4 %-ának (egyszeri intézkedések nélkül számítva a GDP 3,1 %-ának) megfelelő mértékű volt, 2016-ban a GDP 2,0 %-ára (egyszeri intézkedések nélkül számítva a GDP 2,3 %-ára) csökkent. A 2016. évi költségvetési célokkal összehasonlítva a 2016-os hiánycsökkentés főként a folyó kiadások – mindenekelőtt a folyó termelőfelhasználás – visszafogásának (a GDP – 0,9 %-a), valamint a tervezettnél alacsonyabb tőkekiadásoknak (a GDP – 0,5 %-a) köszönhető, ami jócskán ellensúlyozta az adó- és nem adójellegű bevételeknél egyaránt bekövetkezett kiesést (a GDP 1,1 %-a).

                           —

                           A portugál kormány által 2017. április 28-án benyújtott, a 2017–2021 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programban vázolt tervek szerint az államháztartási hiány 2017-ben a GDP 1,5 %-ára, majd 2018-ban a GDP 1,0 %-ára csökken. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése 2017-re 1,8 %-os, 2018-ra pedig 1,9 %-os GDP-arányos hiánnyal számol, így a hiány az előrejelzés távlatában a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. Az előrejelzés nem veszi figyelembe a banktámogatási intézkedések esetleges hiánynövelő hatását, mely intézkedések nem veszélyeztethetik a hiány tartós csökkentését.

                           —

                           A strukturális egyenleg, vagyis a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélküli államháztartási egyenleg 2016-ban a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben javult.

                           —

                           A GDP-arányos bruttó államadósság a 2015. évi 129 %-ról 2016-ban 130,4 %-ra növekedett, ami az adósságnövelő SFA-tételeknek tudható be. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése szerint az elsődleges többletek hatására az adósságráta 2017-ben 128,5 %-ra, majd 2018-ban 126,2 %-ra csökken.

               (9)

               A Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács megítélése szerint az érintett tagállamban megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.

               (10)

               A Tanács véleménye szerint Portugáliában a túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2010/288/EU határozatot hatályon kívül kell helyezni.

               (11)

               A túlzott hiány megszüntetését követő évtől, azaz 2017-től Portugália a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és megfelelő ütemben kell haladnia középtávú költségvetési célja felé, beleértve a kiadási referenciaérték tiszteletben tartását, továbbá az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Átfogó értékelés alapján megállapítást nyert, hogy Portugáliában megtörtént a túlzott hiány kiigazítása.
   2. cikk
   A 2010/288/EU határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

      Kelt Luxembourgban, 2017. június 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SCICLUNA

      (1)  A Tanács 2010/288/EU határozata (2009. december 2.) a Portugáliában fennálló túlzott hiányról (HL L 125., 2010.5.21., 44. o.).

      (2)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

      (3)  A Tanács 2011/344/EU végrehajtási határozata (2011. május 17.) a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 472/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről (HL L 140., 2013.5.27., 1. o.).

      (5)  A túlzotthiány-eljárásokkal kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en

      (6)  A Tanács 479/2009/EK rendelete (2009. május 25.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

      (7)  „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által 2016. július 5-én elfogadott útmutatóval összhangban, amely elérhető a következő címen: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm.


title: 2007/420/EK: A Tanács határozata ( 2007. június 11. ) az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság Igazgatótanácsa egy tagjának a kinevezéséről

text:
               19.6.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 157/17

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. június 11.)
   az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság Igazgatótanácsa egy tagjának a kinevezéséről
   (2007/420/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 25. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Közösségek Bizottsága által a Tanácsnak benyújtott, a jelölteket tartalmazó névjegyzékre,
   tekintettel az Európai Parlament által kifejtettekre,
   mivel:

               (1)

               Létfontosságú az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság („Hatóság”) függetlenségének, tevékenysége magas tudományos színvonalának, átláthatóságának és hatékonyságának biztosítása. Ugyancsak nélkülözhetetlen a Közösség tagállamaival való együttműködés.

               (2)

               A Hatóság Igazgatótanácsában egy 2008. június 30-ig kinevezett tag helye lemondását követően megüresedett.

               (3)

               Az Igazgatótanács egy új tagjának kinevezése érdekében megvizsgálták a jelöléseket a Bizottság által készített dokumentumok alapján, és figyelemmel az Európai Parlament által kifejtettekre, a legmagasabb szintű szakmai hozzáértés és a megfelelő – például irányítási és közigazgatási – szakmai tapasztalatok széles köre, valamint az Unió területén belüli lehető legszélesebb földrajzi megoszlás biztosítása céljából,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Milan POGAČNIK-ot kell tagként kinevezni az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság Igazgatótanácsába a 2007. július 1-től2008. június 30-ig terjedő időszakra.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2007. június 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         H. SEEHOFER

      (1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.


title: 2010/535/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2010. május 5. ) az Európai Vasúti Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/181

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Vasúti Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2010/535/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Vasúti Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 39. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0084/2010),

               1.

               jóváhagyja az Európai Vasúti Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Vasúti Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 89. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: 2006/469/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2006. január 18. ) az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság válságával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról

text:
               7.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 186/58

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2006. január 18.)
   az Equitable Life Assurance Society biztosítótársaság válságával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról
   (2006/469/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az EK-Szerződés 193. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1),
   tekintettel eljárási szabályzatának 176. cikkére,
   tekintettel a 213 európai parlamenti képviselő által benyújtott kérelemre,
   tekintettel az Elnökök Értekezletének 2005. december 14-i határozatára, amelyben elviekben jóváhagyják egy vizsgálóbizottság felállítását az Arthur White (brit állampolgár) által benyújtott 0611/2004. számú és az Equitable Members’ Action Group nevében Paul Braithwaite (brit állampolgár) által benyújtott 0029/2005. számú petícióban, valamint német és ír petícióbenyújtók által ugyanebben a tárgyban benyújtott további petíciókban felvetett vádak kivizsgálása céljából, amelyek mindegyike az Equitable Life Assurance Society (Equitable Life) biztosítótársasággal kapcsolatos,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Vizsgálóbizottságot állít fel az Equitable Life társaság válságával kapcsolatos, a közösségi jog állítólagos megsértéseinek, valamint a közösségi jog alkalmazása során felmerült állítólagos hivatali visszásságok kivizsgálása céljából, a nemzeti vagy közösségi bíróságok hatáskörének sérelme nélkül.
   2. cikk
   Úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottságnak:

               —

               meg kell vizsgálnia, hogy az Egyesült Királyság illetékes hatóságai elkövették-e a feltételezett jogsértést, illetve hivatali visszásságokat a közvetlen életbiztosítási tevékenységre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a 79/267/EGK, illetve a 90/619/EGK irányelv módosításáról szóló, 1992. november 10-i 92/96/EGK tanácsi irányelv (2) (harmadik életbiztosítási irányelv) – amelyet az életbiztosításról szóló, 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) kodifikált – alkalmazása során az Equitable Life esetében, különösen a biztosítóintézetek szabályozási rendszere és pénzügyi stabilitásuk, többek között fizetőképességük megfelelő ellenőrzésének garantálása, megfelelő biztosítástechnikai tartalékok képzése, valamint az e tartalékoknak megfeleltetett eszközökkel való fedezet tekintetében,

               —

               meg kell vizsgálnia ezzel kapcsolatban, hogy a Bizottság megfelelően teljesítette-e a közösségi jog helyes és időbeni átültetésének ellenőrzésére vonatkozó feladatát, és meg kell állapítania, hogy hozzájárultak-e rendszeres hiányosságok a kialakult helyzethez,

               —

               meg kell vizsgálnia azon vádakat, amelyek szerint az Egyesült Királyság szabályozó hatóságai legalább 1989 óta több éven keresztül folyamatosan elmulasztották megvédeni a kötvénytulajdonosokat azáltal, hogy nem felügyelték szigorúan az Equitable Life számviteli és tartalékképzési gyakorlatát, illetve pénzügyi helyzetét,

               —

               fel kell mérnie az Egyesült Királyságon kívüli európai állampolgárok követeléseinek helyzetét és a más tagállamban élő kötvénytulajdonosok által az Egyesült Királyság és/vagy az EU jogszabályai értelmében igénybe vehető jogorvoslati lehetőségek megfelelőségét,

               —

               a szóban forgó ügyben meg kell tennie az általa szükségesnek ítélt javaslatokat.

         3. cikk
   A vizsgálóbizottságnak munkája megkezdését követően 4 hónapon belül időközi jelentést kell tennie a Parlament részére, és az e határozat elfogadását követő 12 hónapon belül be kell nyújtania zárójelentését a Parlament számára.
   4. cikk
   A vizsgálóbizottság 22 európai parlamenti képviselőből áll.

      Kelt Strasbourgban, 2006. január 18-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BORRELL FONTELLES

      (1)  HL L 113., 1995.5.19., 1. o.

      (2)  HL L 360., 1992.12.9., 1. o. A legutóbb a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.) módosított irányelv.

      (3)  HL L 345., 2002.12.19., 1. o. A legutóbb a 2005/68/EK irányelvvel (HL L 323., 2005.12.9., 1. o.) módosított irányelv.


title: A Bizottság határozata (1986. május 12.) a mezőgazdasági információk terjesztésével foglalkozó tanácsadó bizottság létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31986D0200

Hivatalos Lap L 149 , 03/06/1986 o. 0046 - 0047 finn különkiadás fejezet 3 kötet 21 o. 0070  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 21 o. 0070

		A Bizottság határozata(1986. május 12.)a mezőgazdasági információk terjesztésével foglalkozó tanácsadó bizottság létrehozásáról(86/200/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,mivel a Szerződés 41. cikkében meghatározott, a mezőgazdasági információk terjesztésére vonatkozó munkát sokkal hatékonyabban össze lehet hangolni a Bizottság és egy érintett nemzeti szakértőkből álló szakértői bizottság együttműködésével;mivel e célból a mezőgazdasági információk terjesztésével foglalkozó tanácsadó bizottságot kell létesíteni, amely a tagállamok mezőgazdasági információs szervezeti egységeit képviseli,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Bizottság mellé egy, a mezőgazdasági információk terjesztésével foglalkozó tanácsadó bizottságot (a továbbiakban: bizottság) hoznak létre.2. cikk(1) A bizottság a tagállamok mezőgazdasági tanácsadó szolgálatainak vezetőiből áll, akiket az információátviteli terület szakértői segítenek.(2) A tanácsadó szolgálat vezetőjét saját mérlegelése szerint időről-időre szolgálatának az éppen tárgyalandó témában szakértő tanácsadója képviselheti az ülésen.3. cikkA bizottság valamennyi ülésén a Bizottság egy képviselője elnököl. A titkári szolgáltatásokat szintén a Bizottság nyújtja.4. cikkA bizottság konzultálhat a Bizottsággal az alábbiak leghatékonyabb módjairól és eszközeiről:a) közösségi szintű mezőgazdasági kutatások jegyzéke (AGREP), valamint a FAO/EGK mezőgazdasági adatbázisa (EUR-AGRIS) gyakorlati hatékonyságának növelése;b) a Bizottság és az Agrárkutatási Állandó Bizottság egyidejű ellátása a közös agrárpolitika folyamatos fejlődése szempontjából létfontosságú, megoldásra váró, a mezőgazdasággal és a gazdaságokkal kapcsolatos problémákra vonatkozó valamennyi információval;c) a közösségi kutatási programok lényeges érthető nyelven fogalmazott eredményeinek továbbítása a tanácsadó szolgálatok és a termelők számára;d) amennyiben szükséges, a Közösség bármely adott területének vagy régiójának, a strukturális politikára vonatkozó intézkedései tartalmának, végrehajtásuk módszereinek, és hatékonyságának fejlesztése;e) a közös agrárpolitika más, vonatkozó szempontjaival kapcsolatos valamennyi lényeges információ közlése, a Közösségben, a mezőgazdaságban dolgozókkal.5. cikk(1) A bizottság tagjainak hivatali ideje három év, amely megújítható.(2) A hároméves időtartam lejáratakor a bizottság tagjai leváltásukig vagy hivatali idejük megújításáig hivatalban maradnak.(3) A tag megbízatása a hároméves időszak lejárta előtt, a tag halála vagy lemondása esetén is megszűnhet. A megbízatás akkor is megszűnhet, ha a tag által képviselt tanácsadó szolgálat annak leváltását kéri. Mindkét esetben a hivatali idő kérdéses fennmaradó részére – a Bizottsággal folytatott megfelelő konzultációt követően –, az érintett tanácsadó szolgálat helyettest nevez ki.(4) A tagok tevékenységükért nem részesülnek díjazásban.(5) A tagok jegyzékét, a Bizottság tájékoztatási céllal az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszi.6. cikkA bizottság – munkájának segítésére – munkacsoportokat hozhat létre. A Bizottság szükség esetén összehívja a bizottságot. A Bizottság érintett szervezeti egységeinek képviselői részt vesznek a bizottság és a munkacsoportok ülésein.7. cikk(1) A bizottság által tárgyalt kérdésekről nem szavaznak.(2) A Bizottság – amennyiben a bizottság véleményét kéri – határidőt tűzhet annak kinyilvánítására.(3) A képviselt különböző tanácsadó szolgálatok által kifejtett nézeteket a Bizottságnak továbbított összefoglaló jelentések tartalmazzák.(4) A bizottságban elért egyhangú jóváhagyás esetén, a bizottság kialakítja közös következtetéseit, amiket az összefoglaló jelentéshez csatol.8. cikkA Szerződés 214. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, amennyiben a Bizottság tájékoztatja a bizottság tagjait, hogy a kért vélemény bizalmas jellegű, a bizottság tagjai kötelesek a munkájuk során tudomásukra jutott információt bizalmasan kezelni.Ilyen esetekben csak a bizottság tagjai és a Bizottság érdekelt szervezeti egységeinek képviselői vesznek részt az üléseken.9. cikkEz a határozat 1986. május 12-én lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1986. május 12-én.a Bizottság részérőlFrans Andriessenalelnök--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2015/2169 határozata (2015. október 1.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről

text:
               25.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 307/2

         A TANÁCS (EU) 2015/2169 HATÁROZATA
   (2015. október 1.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére, 167. cikke (3) bekezdésére és 207. cikkére, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. április 23-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy ez Európai Unió és tagállamai nevében tárgyalásokat folytasson a Koreai Köztársasággal (a továbbiakban: Korea) egy szabadkereskedelmi megállapodásról.

               (2)

               A tárgyalások lezárultak, és egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) 2009. október 15-én parafálták.

               (3)

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2010. szeptember 16-i 2011/265/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően a megállapodást az Unió nevében 2010. október 6-án aláírták, és későbbi időpontban történő megkötéséig ideiglenesen alkalmazták.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni.

               (5)

               Ez a megállapodás nem érinti az uniós tagállamok befektetőinek arra vonatkozó jogait, hogy részesüljenek valamely olyan, befektetésekre vonatkozó megállapodásból eredő kedvezőbb elbánás előnyeiből, amelynek valamely tagállam és Korea részes fele.

               (6)

               A Szerződés 218. cikkének (7) bekezdése értelmében helyénvaló, ha a Tanács felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a megállapodásban bizonyos korlátozott módosításokat jóváhagyjon. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy megszüntesse a koprodukciók kedvezményezetti jogosultságát, amelyről a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv 5. cikke rendelkezik, kivéve, ha a Bizottság úgy dönt, hogy a jogosultságnak célszerű folytatódnia, és ezt a Tanács egy olyan külön eljárással jóváhagyja, amelyet a megállapodás ezen elemének érzékeny jellege, valamint az tesz szükségessé, hogy a megállapodást az Unió és tagállamai kötik meg. Ezenkívül a Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy jóváhagyja a földrajzi jelzésekkel foglalkozó munkacsoport által a megállapodás 10.25. cikkének értelmében elfogadandó módosításokat.

               (7)

               Helyénvaló megállapítani az olyan földrajzi jelzések védelmére irányuló megfelelő eljárásokat, amelyek a megállapodás értelmében oltalomban részesülnek,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja az egyrészről Európai Unió és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodást (2).
   2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli azt a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) az Unió nevében eljárva megküldeni a megállapodás 15.10. cikkének (2) bekezdésében említett értesítést, melyben az Unió egyetértését fejezi ki arra nézve, hogy a megállapodást magára nézve kötelezőnek ismeri el.
   3. cikk
   (1)   A kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott eljárás szerint a Bizottság értesíti Koreát az Unió azon szándékáról, hogy nem hosszabbítja meg az említett jegyzőkönyv 5. cikke értelmében a koprodukciók kedvezményezetti jogosultságát, kivéve, ha a Bizottság javaslatára a Tanács a jogosultsági időszak vége előtt négy hónappal megállapodik a jogosultság folytatódásáról. Ha a Tanács megállapodik a jogosultság folytatódásáról, akkor ezt a rendelkezést a megújított jogosultsági időszak végén újra alkalmazni kell. A jogosultsági időszak meghosszabbításáról a Tanács egyhangúlag dönt.
   (2)   A megállapodás 10.25. cikkének alkalmazásában az Unió nevében a Bizottság hagyja jóvá a megállapodás azon módosításait, amelyek a földrajzi jelzésekkel foglalkozó munkacsoport határozataival jönnek létre. Ha valamely földrajzi jelzésre vonatkozó kifogást követően az érdekelt felek nem tudnak megállapodásra jutni, akkor ezzel kapcsolatban a Bizottság a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (3) 15. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás alapján álláspontot fogad el. A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i1999/468/EK tanácsi határozat (4) 5. cikkének (6) bekezdésében említett határidő egy hónap.
   4. cikk
   (1)   A megállapodás tizedik fejezetének „Földrajzi jelzések” című C. alszakasza szerint védett neveket bármely olyan gazdasági szereplő használhatja, amely az adott leírásnak megfelelő mezőgazdasági terméket, élelmiszert, bort, ízesített bort vagy szeszes italt forgalmaz.
   (2)   A tagállamok és az Unió intézményei valamely érdekelt fél kérésére is érvényesítik a megállapodás 10.18–10.23. cikkében meghatározott védelmet.
   5. cikk
   A kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban az Uniónak a joghatással bíró határozatokkal kapcsolatos álláspontját a Tanács határozza meg a Szerződés szerint eljárva. Az Uniót a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a Bizottság és a tagállamok vezető tisztviselői képviselik, akik kulturális ügyekben szaktudással és gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek, és a Szerződéssel összhangban jelenítik meg az Unió álláspontját.
   6. cikk
   A „származó termékek” meghatározására és az igazgatási együttműködés módszereire vonatkozó jegyzőkönyv IIa. mellékletében foglalt szabályok alkalmazásához szükséges végrehajtási szabályok elfogadásának céljára alkalmazandó rendelkezés a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (5) 247a. cikke.
   7. cikk
   A megállapodás nem értelmezhető úgy, mint amely olyan jogokat biztosít vagy kötelezettségeket ír elő, amelyeknek az Unió vagy a tagállamok bíróságai és törvényszékei előtt közvetlenül érvényt lehet szerezni.
   8. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 1-jén.

            a Tanács részéről

            az elnök

         É. SCHNEIDER

      (1)  HL L 127., 2011.5.14., 1. o.

      (2)  A megállapodást a HL L 127., 2011.5.14., 1. o.-n tették közzé, az aláírásáról szóló határozattal együtt.

      (3)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

      (4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (5)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.


title: 2005/781/EK: A Tanács határozata (2005. június 6.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
               11.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 295/37

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2005. június 6.)
   az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről
   (2005/781/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 170. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Brazil Szövetségi Köztársasággal egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról.

               (2)

               A 2002. december 3-án parafált megállapodást – az esetleges későbbi megkötésére is figyelemmel – 2004. január 19-én aláírták.

               (3)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz (2).
   2. cikk
   A Tanács elnöke, a Közösség nevében eljárva, gondoskodik a megállapodás XII. cikkében előírt értesítés megtételéről.

      Kelt Luxembourgban, 2005. június 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. KRECKÉ

      (1)  Az Európai Parlament 2005. április 28-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 38 oldalát.
    ---documentbreak---

               11.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 295/38

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   a Brazil Szövetségi Köztársaság és az Európai Unió közötti tudományos és technológiai együttműködésről
   egyrészről
   az Európai Közösség (a továbbiakban: „a Közösség”),
   és
   másrészről
   a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya (a továbbiakban: „Brazília”) között,
   a továbbiakban „a Felek”,
   FIGYELEMBE VÉVE Brazília és az Európai Közösség között a 1992. június 29-i Együttműködési Keretmegállapodást, amely 1995. november 1-jén lépett hatályba;
   FIGYELEMBE VÉVE a tudomány és a technológia jelentőségét Brazília és a Közösség gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából;
   FIGYELEMBE VÉVE a Brazília és a Közösség közötti jelenlegi tudományos és technológiai együttműködést;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy Brazília és a Közösség jelenleg számos kölcsönös érdeklődésre számot tartó, e megállapodás II. cikkének d) pontjában meghatározott területen végeznek és támogatnak kutatási tevékenységeket, beleértve demonstrációs projekteket, és hogy a kölcsönösségen alapuló kutatási és fejlesztési tevékenységekben való közös részvétel kölcsönös előnyökkel járhat;
   ATTÓL A SZÁNDÉKTÓL VEZÉRELVE, hogy megteremtsék a tudományos és technológiai kutatási együttműködés hivatalos alapját a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken való együttműködési tevékenységek kibővítésére és intenzívebbé tételére, és az ilyen együttműködés eredményei alkalmazásának az előmozdítására mindkét Fél gazdasági és társadalmi előnyére;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy ez a tudományos és technológiai együttműködési megállapodás része a Brazília és a Közösség közötti általános együttműködésnek;
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I. cikk
   Cél
   Tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységek végzésével és támogatásával a Felek előmozdítják, fejlesztik és elősegítik az együttműködési tevékenységeket a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken.
   II. cikk
   Meghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               az „együttműködési tevékenység” minden olyan tevékenységet jelöl, amelyet a Felek e megállapodás szerint vállalnak vagy támogatnak, beleértve a közös kutatásokat;

               b)

               a „tájékoztatás” jelentése a közös kutatásból származó tudományos vagy technológiai adatok, kutatási és fejlesztési eredmények vagy módszerek és minden más adat, amelyet a részvevők az együttműködési tevékenységekhez, beleértve maguknak a Feleknek a tevékenységeihez, szükségesnek tartanak;

               c)

               a „szellemi tulajdon” jelentése az a meghatározás, ami a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-én Stockholmban aláírt megállapodás 2. cikkében szerepel;

               d)

               a „közös kutatás” olyan kutatást, technológiafejlesztést, vagy demonstrációs projekteket jelent, amelyeket az egyik vagy mindkét Fél pénzügyi támogatásával, vagy anélkül végeznek, és amelyekbe úgy a Közösség, mint Brazília részvevői bekapcsolódnak A „demonstrációs projektek” olyan projektek, amelyeknek a célja bemutatni a potenciális gazdasági előnyt kínáló új technológiák életképességét, de amelyek közvetlenül nem értékesíthetők. A felek rendszeresen tájékoztatják egymást a VI. cikk – Együttműködési tevékenységek koordinálása és megvalósítása szerint közös kutatási tevékenységeknek tekintett tevékenységekről.

               e)

               a „részvevő”, vagy „kutatóegységek” jelentése minden olyan személy vagy személyek csoportja, kutatóintézet vagy bármely más jogi személy vagy vállalat, amely a Közösségben vagy Brazíliában letelepedett, és együttműködési tevékenységet folytat, beleértve magukat a Feleket is.

         III. cikk
   Elvek
   Az együttműködési tevékenységeket az alábbi elvek szerint végzik:

               a)

               az előnyök összegyenlegén alapuló kölcsönös haszon;

               b)

               kölcsönös hozzáférés mindkét Fél által végzett kutatási és technológiafejlesztési tevékenységekhez;

               c)

               az együttműködési tevékenységeket esetleg érintő információk kellő időben történő cseréje;

               d)

               a szellemi tulajdoni jogok megfelelő védelme.

         IV. cikk
   Együttműködési tevékenységi területek
   Az e megállapodás szerinti együttműködés minden kölcsönös érdeklődésre számot tartó területre kiterjedhet, ahol mindkét fél, e megállapodás VI. cikkének (3) bekezdésének b) pontja szerint kutatási vagy technológiafejlesztési tevékenységeket (a továbbiakban „KTF”) végez vagy támogat. E tevékenységeket úgy kell kialakítani, hogy elősegítsék a tudomány, az ipari versenyképesség és a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítását, hangsúlyozottan az alábbi területeken:

               —

               biotechnológia,

               —

               információs és kommunikációs technológiák,

               —

               bioinformatika,

               —

               űrprogramok,

               —

               mikro- és nanotechnológiák,

               —

               anyagkutatások,

               —

               tiszta technológiák,

               —

               környezeti erőforrások kezelése és fenntartható használata,

               —

               biobiztonság,

               —

               egészségügy és orvostudomány,

               —

               aeronautika,

               —

               metrológia, szabványosítás és megfelelőségi felmérések, és

               —

               humán tudományok.

         V. cikk
   Együttműködési formák és együttműködési tevékenységek
   (1)   A Felek előmozdítják:

               a)

               kutatóegységek részvételét az e megállapodás körébe tartozó együttműködési tevékenységekben, összhangban saját belső politikáikkal és szabályzataikkal, azzal a céllal, hogy hasonló részvételi lehetőségeket biztosítsanak saját kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeikben, és jól hasznosítsák annak előnyeit;

               b)

               kölcsönös hozzáférést a mindegyik Fél által a jelenlegi nemzeti programok vagy politikák szerint támogatott tevékenységekhez.

         (2)   Az együttműködési tevékenységek az alábbi formákat ölthetik:

               a)

               közös KTF-projektek;

               b)

               tudósok, kutatók és technológiai szakemberek látogatása és cseréje;

               c)

               tudományos szemináriumok, konferenciák, szimpóziumok és műhelymunkák közös szervezése, valamint szakértők részvétele e tevékenységekben;

               d)

               egyeztetett tevékenységek, mint a mindkét Fél KTF programjaira és tudományos hálózatokra érvényes eljárásokkal összhangban már megvalósított KTF-projektek összevonása;

               e)

               berendezések és anyagok cseréje és megosztása;

               f)

               információcsere az e megállapodás szerinti együttműködésre vonatkozó gyakorlatokról, törvényekről, szabályzatokról és programokról, beleértve a tudomány és technológia területén érvényesülő információs politikát;

               g)

               minden más együttműködési forma, amelyre a VI. cikk alapján létrehozott irányítóbizottság tesz ajánlást, és amit összeegyeztethetőnek tartanak a mindkét Félre érvényes politikákkal és eljárásokkal.

         (3)   Közös KTF-projekteket csak azt követően végeznek, hogy a részvevők megkötötték az e megállapodás melléklete szerinti közös technológiakezelési tervet.
   VI. cikk
   Együttműködési tevékenységek koordinálása és megvalósítása
   (1)   Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek koordinálását és lebonyolítását Brazília részéről a Külügyminisztérium, míg a Közösség részéről az Európai Bizottság szervei, mint végrehajtó megbízottak látják el.
   (2)   A végrehajtó megbízottak létrehoznak egy irányítóbizottságot a tudományos és technológiai együttműködésről, amely e megállapodás igazgatásáért lesz felelős. A bizottság az egyes Felek hivatalos képviselőiből áll, és maga készíti el saját eljárási szabályzatát.
   (3)   Az irányítóbizottság feladatai körébe tartoznak az alábbiak:

               a)

               az V. cikkel összhangban javaslattétel az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységekre, és ezek támogatása;

               b)

               az V. cikk (1) bekezdése b) pontja szerint a KTF együttműködés potenciális szektorai közül, a következő évre megjelölni azokat a prioritást élvező kölcsönös érdeklődésre számot tartó szektorokat vagy alszektorokat, ahol az együttműködés kívánatos;

               c)

               javaslattétel kölcsönös érdeklődésre számot tartó projekteknek vagy mindkét Fél kutatói kiegészítő projektjeinek az összevonására;

               d)

               ajánlások tétele az V. cikk (2) bekezdése g) pontja szerint;

               e)

               tanácsadás a Felek számára, hogy miként erősíthetik vagy javíthatják az e megállapodás elveivel összhangban álló együttműködést;

               f)

               e megállapodás hatékony alkalmazásának és működésének a felülvizsgálata.

               g)

               éves jelentés benyújtása a Felek számára, az e megállapodásban vállalt együttműködés helyzetéről, elért szintjéről és hatékonyságáról. Ezt a jelentést átadják a Brazília és az Európai Közösség között megkötött Együttműködési Keretmegállapodás alapján 1992. június 29-én létrehozott vegyes bizottságnak.

         (4)   Az irányítóbizottság, amely a vegyes bizottsághoz tesz jelentést, általános szabályként évente ülésezik, lehetőség szerint a vegyes bizottság ülését megelőzően, előzetes közös megállapodás tárgyát képező ütemterv szerint. Az üléseket felváltva a Közösségben és Brazíliában tartják. Rendkívüli ülés bármelyik Fél kérésére tartható.
   (5)   Az irányítóbizottság ülésein részt vevő képviselőknek a részvétellel kapcsolatos költségeit az a Fél viseli, akit képviselnek.
   VII. cikk
   Finanszírozás
   Az együttműködési tevékenységeknél a megfelelő finanszírozás rendelkezésre állására és a Felek érvényes jogszabályaira, szabályzataira, politikáira és programjaira is figyelemmel kell lenni. Az együttműködési tevékenységekben résztvevők költségeit, általános szabályként, nem rendezik egyik Féltől a másikhoz történő átutalással.
   VIII. cikk
   Személyzet és berendezések beléptetése
   (1)   A Felek területén érvényes törvények és jogszabályok keretében mindkét Fél megtesz minden megfelelő intézkedést és minden tőle telhetőt, hogy megkönnyítse a saját területén az e megállapodás rendelkezései szerint bonyolított együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos személyek vagy azokban használt anyagok, adatok és berendezések beléptetését, tartózkodását és kiléptetését, akik és amelyek az egyes Felek területén érvényes törvények és szabályok szerint adó- és vámmentességet élveznek.
   (2)   Ha az egyik Fél speciális együttműködési formái pénzügyi támogatás nyújtását irányozzák elő a másik Fél részvevőinek, az egyik Fél által a másik Fél részvevői számára e tevékenységek támogatására nyújtott adományokra, pénzügyi hozzájárulásokra és hasonlókra adó- és vámmentességet adnak, az egyes Felek területén érvényes jogszabályok alapján.
   IX. cikk
   Szellemi tulajdon
   Az e megállapodásból eredő szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyeket az e megállapodás integráns részét képező melléklettel összhangban kezelik.
   X. cikk
   Közösségi tevékenységek a fejlődő országok javára
   E megállapodás nem érinti Brazília, mint fejlődő ország részvételét a Közösség fejlődési kutatási tevékenységében.
   XI. cikk
   Területi érvény
   Ez a megállapodás egyrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés érvényességének területein, és a szerződésben meghatározott feltételek szerint, másrészről a Brazil Szövetségi Köztársaság területén alkalmazandó.
   XII. cikk
   Hatálybalépés, megszűnés és a viták rendezése
   (1)   E megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor mindkét fél írásban értesítette a másikat, hogy a hatálybaléptetéshez szükséges saját belső eljárásaikat befejezték.
   (2)   A megállapodás kezdetben öt évre szól, és az a bármelyik rákövetkező hosszabbítási időszak utolsó előtti évében elvégzett értékelés után a Felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.
   (3)   E megállapodás a Felek egyetértésével módosítható. A módosítások ugyanazokkal a feltételekkel lépnek hatályba, mint az (1) bekezdésben említettek.
   (4)   E megállapodást bármelyik Fél, a másik félhez diplomáciai csatornákon eljuttatott írásbeli felmondással, hat hónapos felmondási idővel, bármikor megszüntetheti. E megállapodás lejárta vagy megszűnése nem érinti bármely körébe tartozó folyamatban lévő közös kutatási projekt érvényét vagy időtartamát, vagy bármely olyan konkrét jogot és kötelezettséget, amelyek a melléklettel összhangban keletkeztek.
   (5)   A Felek kölcsönös megállapodással rendeznek minden, e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos kérdést vagy vitát.
   Kelt Brazíliában, a kettőezer-negyedik év január havának tizenkilencedik napján, két eredeti példányban, portugál, dán, holland, angol, finn, francia, német, görög, olasz, spanyol és svéd nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Amennyiben értelmezési eltérés lenne a nyelvek bármelyike között, az angol nyelvű változat irányadó.
   MELLÉKLET
   SZELLEMI TULAJDON
   E megállapodás IX. cikkével összhangban:

               A Felek biztosítják, hogy az e megállapodás szerint létrejött szellemi tulajdont megfelelően és hatékonyan védik.

               A Felek vállalják, hogy időben tájékoztatják egymást minden olyan, az e megállapodás szerint létrejött találmányról vagy egyéb művekről, amelyek szellemi tulajdoni jogokkal járhatnak.

         I.   TÁRGY

               A.

               E megállapodás alkalmazásában a „szellemi tulajdon” jelentése az a meghatározás, ami a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) létrehozásáról szóló, 1967. július 14-én Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikkében szerepel.

               B.

               Ez a melléklet egyébként nem változtatja meg, illetve nem sérti egyetlen jog, érdek vagy szellemi tulajdon odaítélését valamelyik Fél és annak állampolgárai vagy részvevői között, amelyet az egyes Felek jogai és gyakorlata határoz meg.

               C.

               A felmerülő, szellemi tulajdonnal kapcsolatos vitákat konzultációk útján rendezik a részt vevő érintett intézetek között, vagy, ha szükséges, a Felek vagy meghatalmazott képviselőik által. A felek kölcsönös egyetértése esetén a vitákat döntőbíróság elé lehet terjeszteni, az adott esetre érvényes nemzetközi jogi előírások szerint. Hacsak a Felek vagy meghatalmazott képviselőik írásos jóváhagyásával másként nem döntenek, az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) a normái az irányadóak.

               D.

               Abban az esetben, ha bármelyik Fél úgy érzi, hogy egy bizonyos, e megállapodás szerinti közös kutatási projekt olyan szellemi tulajdon típusának létrehozásához vagy megadásához vezetett vagy vezethet, amit a másik Fél területén alkalmazandó jogszabályok nem védenek, a Felek azonnal megbeszéléseket folytatnak, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak az érvényes jogszabályokkal összhangban.

         II.   JOGOK MEGADÁSA

               A.

               Mindegyik fél, saját nemzeti jogszabályi feltételeire is figyelemmel, szerződés révén rendelkezhet nem kizárólagos, visszavonhatatlan, szabadalmidíj-mentes licensszel az e megállapodás körébe tartozó együttműködési tevékenységekből közvetlenül eredő cikkek, jelentések, valamint technológiai és tudományos könyvek fordítására, reprodukálására, adaptálására, átadására és nyilvános terjesztésére, feltéve hogy a mű szerzői joga tulajdonára és átruházására vonatkozó jogi rendelkezéseket betartják. A szerzői jog védelme alatt álló művek minden ezeknek a rendelkezéseknek megfelelően előállított és nyilvánosan terjesztett példányán fel kell tüntetni a szerzők nevét, kivéve amikor a szerzők külön lemondtak erről a jogról.

               B.

               Az e melléklet II. A. szakaszában nem kifejtett minden fajta szellemi tulajdoni jogot az alábbiak szerint ítélnek oda:

                           1.

                           Vendégkutatók, mint az elsősorban saját oktatásuk elmélyítése érdekében érkező vendégkutatók, az őket vendégül látó intézetükkel kialakított formában jutnak szellemi tulajdoni jogokhoz, összhangban a tárgybani nemzeti jog előírásaival. Ezenkívül minden vendégkutató, akit feltalálónak neveznek, jogosult, éppen úgy, amint arra a vendégül látó intézet kutatói jogosultak, a szellemi tulajdon használatának licensze alapján kapott bármely szabadalmi díj arányos részére.

                           2.

                           Ami a közös kutatás alapján létrejött vagy létesítendő szellemi tulajdont illeti, a részvevők közös technológiakezelési tervet készítenek, amelyet a közös kutatóprojektekben részt vevők között írásban megkötött szerződés formájában tárgyalnak meg, amely előre meghatározza az együttműködésből származó eredmények vagy bármely haszon igazságos és kiegyenlített elosztását, figyelembe véve a Felek vagy részvevőik viszonylagos hozzájárulását, és szigorúan betartva az egyes Feleknél hatályban lévő szellemi tulajdonra vonatkozó jogszabályokat, valamint azokat a szellemi tulajdonra vonatkozó nemzetközi megállapodásokat, amelyeket a Felek aláírtak.

                                       a)

                                       Ha a Felek vagy részvevőik az együttműködés kezdeti szakaszában nem fogadtak el közös technológiakezelési tervet, és ha egy ésszerű időn belül, ami nem több mint hat hónap, azt követően, hogy az egyik Fél tudomására jutott egy közös kutatás eredményeképpen létrejött vagy valószínűleg létrejövő szellemi tulajdon, nem tudnak megállapodásra jutni, akkor a Felek kötelesek azonnal megbeszéléseket folytatni, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Amíg az ügyet nem rendezik, az ilyen szellemi tulajdon a Felek vagy részvevői közös tulajdonában van, hacsak közösen másként nem állapodnak meg.

                                       b)

                                       Ha egy, az e megállapodás körében végrehajtott közös kutatási projekt olyan művet eredményez, amely valószínűleg olyan szellemi tulajdoni jogvédelemben részesül, amelyről a Felek valamelyikében hatályos jog nem rendelkezik, a Felek kötelesek azonnal megbeszéléseket folytatni, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak, összhangban az alkalmazandó jogszabályokkal.

         III.   ÜZLETI TITOK

               A.

               Mindegyik Fél és részvevői kötelesek megvédeni minden üzleti és/vagy ipari titkot, amelyet bizalmas információnak minősítenek és amely e megállapodásból keletkezik, vagy amit ennek alapján adnak tovább, összhangban az alkalmazandó törvényekkel, szabályokkal és gyakorlattal, amint arról a Felek megállapodnak.

               B.

               Egyetlen fél vagy részvevő sem tehet közzé bizalmasnak minősített információt előzetes engedély nélkül, kivéve azoknak az alkalmazottaknak a részére, akik a hivatalos vezetők, vállalkozók vagy alvállalkozók köréhez tartoznak; az információ kiadását szigorúan a részvevők közötti megállapodás szerinti közös kutatási projektben részes felekre és/vagy a projekttel vagy e megállapodással érintett kormányszervek hivatalos személyeire kell korlátozni.

               C.

               Az információ csak írásos engedéllyel rendelkező feleknek adható ki, és azt semmi esetre sem szabad szélesebb körben kiadni, mint ahogy az a kiadott információval kapcsolatos feladatok, kötelezettségek vagy szerződések végrehajtása érdekében feltétlenül szükséges.

               D.

               Azoknak, akik bizalmas információhoz jutnak, írásos nyilatkozatot kell tenniük, hogy ezeket az információkat bizalmasan kezelik, és a Feleknek gondoskodniuk kell arról, hogy ezt a kötelezettséget betartsák.

               E.

               Annak a Félnek, amely képtelen, vagy képtelenné válik a bizalmas információ kiadásának megakadályozását garantálni, azonnal értesítenie kell erről a másik Felet. A Felek konzultálnak egymással, hogy meghatározzák, milyen intézkedéseket célszerű tenni egy ilyen esetben.