title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 5.) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/124

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2010/510/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnak a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Központ válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12a. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0091/2010),

               1.

               mentesítést ad az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatója számára a Központ 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtása tekintetében;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 118. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/125

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. május 5.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatának szerves részét képező észervételekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Központ válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12a. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0091/2010),

               A.

               mivel a Számvevőszék megállapítja, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2009. április 23-án a Parlament megadta a mentesítést az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatójának a Központ 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtása tekintetében (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában többek között felhívta a figyelmet a Számvevőszék észrevételeire az átvitelek és törlések magas arányával, a programozás terén a mérhető célkitűzések és mutatók meghatározásának szükségességével, valamint a célkitűzések és az elérésükhöz szükséges költségvetési források közötti egyértelmű kapcsolat létrehozásának szükségességével kapcsolatban,

               1.

               megelégedettségének ad hangot, hogy az Ügynökségnek a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóját a Számvevőszék jogszerűnek és szabályszerűnek nyilvánította;

      Teljesítmény

               2.

               gratulál a Központnak, hogy pozitív megbízhatósági nyilatkozatot kapott a Számvevőszéktől a 2008-as pénzügyi évvel kapcsolatban, nemcsak az elszámolások, hanem az alapul szolgáló ügyletek tekintetében is; megjegyzi, hogy a Központ hatalmas előrelépést tett az eszközök azonosítását, nyilvántartását és tőkésítését szolgáló leltározási eljárás, a belső ellenőrzési folyamatok dokumentációja és a közbeszerzési eljárások tekintetében;

               3.

               ismét hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a Központ SMART-célkitűzéseket és RACER-mutatókat határozzon meg a programozás során az eredmények megvalósulásának értékelése céljából; tudomásul veszi azonban a Központ állítását, miszerint a 2009-es programjában figyelembe vette ezeket az észrevételeket; felhívja a Központot annak megfontolására is, hogy a Gantt-diagramot az egyes operatív tevékenységeire vonatkozó programozás részévé tegye, az egyes alkalmazottak által egy-egy projektre fordított idő precíz módon történő kimutatása és eredményorientált megközelítés ösztönzése érdekében;

               4.

               üdvözli mindazonáltal a Központ arra irányuló szándékát, hogy 2010-ben kísérleti rendszert vezessen be az egyes alkalmazottak által a Központ valamely projektjére fordított idő rögzítése céljából;

               5.

               felhívja a Központot, hogy a Számvevőszék következő jelentéséhez csatolandó táblázatban ismertesse a megadandó mentesítés tárgyévében és a megelőző pénzügyi évben elvégzett műveletek összehasonlítását, hogy a mentesítésért felelős hatóság hatékonyabban tudja értékelni a Központ évről évre nyújtott teljesítményét;

               6.

               üdvözli az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ és az Európai Képzési Alapítvány (ETF) között létrejött szoros együttműködést és szinergiákat, tekintettel a két ügynökség egymással összefüggő felelősségi körére; felhívja a két ügynökséget, hogy a 2009-es tevékenységi jelentéseikbe foglaljanak részletes follow-up jelentést az együttműködési megállapodásról;

      Költségvetési és pénzügyi irányítás

               7.

               felhívja a figyelmet arra, hogy a Központ ismét átvitt előirányzatokat (a kifizetési előirányzatok 25 %-a, azaz 1 400 000 EUR); rámutat arra, hogy ez a működési tevékenységek differenciált előirányzatainak programozásában és felügyeletében fennálló hiányosságokra utal;

      Emberi erőforrások

               8.

               rámutat arra, hogy a Központ 128 munkatársat foglalkoztat, és 2009-ben teljesítménymérési rendszert vezetett be; számít arra, hogy tájékoztatást kap az említett rendszer bevezetésének eredményeiről;

      Belső ellenőrzés

               9.

               gratulál a Központnak, hogy az első olyan ügynökség volt, amely önként alávetette magát az etikai keret kísérleti ellenőrzésének; megjegyzi, hogy ezt az ellenőrzést 2009. február 16. és 20. között végezte el egy három ellenőrből álló csapat, és hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) megerősítette, hogy a Központ jó etikai keretet alakított ki;

               10.

               elismeri, hogy 2006 óta a Központ 15-öt végrehajtott az IAS által javasolt 30 ajánlásból; megjegyzi, hogy a még végre nem hajtott 15 ajánlásból hat „nagyon fontosnak” minősül, és főként az emberi erőforrások kezelésére vonatkozik (pl. a személyzet teljesítménye, személyes célkitűzések meghatározása, valamint a személyzeti bizottság szerepének és feladatainak rögzítése); előrelépést vár ezen a Központ munkája szempontjából alapvető fontosságú területen, és folyamatos tájékoztatást kér;

               11.

               a mentesítési határozatát kísérő egyéb, horizontális jellegű észrevételek tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (6).

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 118. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 255., 2009.9.26., 141. o.

      (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0139. Lásd e Hivatalos Lap 241. oldalát.


title: A Tanács 2003/662/KKBP határozata (2003. május 26.) az Európai Unió és a Török Köztársaság között létrejött, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a Török Köztársaságnak az Európai Unió által vezetett erőkben való részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0662

Hivatalos Lap L 234 , 20/09/2003 o. 0022 - 0022

		A Tanács 2003/662/KKBP határozata(2003. május 26.)az Európai Unió és a Török Köztársaság között létrejött, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a Török Köztársaságnak az Európai Unió által vezetett erőkben való részvételéről szóló megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 24. cikkére,tekintettel az elnökség ajánlására,mivel:(1) A Tanács 2003. január 27-én elfogadta az Európai Unió Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban folytatott katonai műveletéről szóló 2003/92/KKBP együttes fellépést.(2) Az említett együttes fellépés 8. cikke meghatározza, hogy harmadik államok részvételére vonatkozó szabályok megállapodások tárgyát képezik, az Európai Unióról szóló szerződés 24. cikkének megfelelően.(3) A Tanács 2003. március 18-i határozata alapján – amely a főtitkárt/főképviselőt tárgyalások megkezdésére hatalmazza fel – a főtitkár/főképviselő megállapodás létrehozásáról tárgyalt a Török Köztársasággal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a Török Köztársaságnak az Európai Unió által vezetett erőkben való részvételéről.(4) Célszerű jóváhagyni e megállapodást,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió és a Török Köztársaság között, Macedónia volt Jugoszláv Köztársaságban a Török Köztársaságnak az Európai Unió által vezetett erőkben való részvételéről létrejött megállapodást jóvá kell hagyni.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.3. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.4. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2003. május 26-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Drys--------------------------------------------------


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 084/16/COL sz. határozata (2016. április 27.) az állami támogatás területére vonatkozó eljárási és anyagi szabályoknak a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének elemzéséről szóló új iránymutatás bevezetésével százegyedik alkalommal történő módosításáról [2017/267]

text:
               16.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 39/49

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 084/16/COL sz. HATÁROZATA
   (2016. április 27.)
   az állami támogatás területére vonatkozó eljárási és anyagi szabályoknak a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének elemzéséről szóló új iránymutatás bevezetésével százegyedik alkalommal történő módosításáról [2017/267]
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-tagállamok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás), különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   Mivel:
   A felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.
   A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.
   2014. június 20-án az Európai Bizottság közleményt fogadott el „az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól” (1). E közlemény 2014. július 1-jétől2020. december 31-ig alkalmazandó.
   Ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti.
   Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel,
   Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet 9. oldalán szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.
   Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően,
   AZ ESETRŐL az EFTA-államokkal a 2016. január 25-én kelt levélben folytatott konzultációt követően,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatások anyagi jogi szabályait módosítani kell a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének elemzéséről szóló új iránymutatás bevezetésével. Az új iránymutatást csatolták e határozathoz és az új iránymutatás a határozat szerves részét képezi.
   2. cikk
   E határozatnak csak az angol nyelvű változata hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2016. április 27-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Sven Erik SVEDMAN

            elnök

         Frank BÜCHEL

            testületi tag

      (1)  HL C 188., 2014.6.20., 4. o.

      MELLÉKLET

         Iránymutatás a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének elemzéséről
          (1)

      TARTALOMJEGYZÉK

                  1.

               Bevezetés

                  2.

               Alkalmazási kör

                  3.

               Támogathatósági kritériumok

                  3.1.

               A projekt fogalommeghatározása

                  3.2.

               Közös európai érdek

                  3.2.1.

               Általános kumulatív kritériumok

                  3.2.2.

               Általános kedvező indikátorok

                  3.2.3.

               Különleges kritériumok

                  3.3.

               A projekt fontossága

                  4.

               Összeegyeztethetőségi kritériumok

                  4.1.

               A támogatás szükségessége és arányossága

                  4.2.

               A verseny indokolatlan torzulásainak megelőzése és a mérlegelési teszt

                  4.3.

               Átláthatóság

                  5.

               Záró rendelkezések

                  5.1.

               Bejelentési kötelezettség

                  5.2.

               Utólagos értékelés és beszámolók

                  5.3.

               Hatálybalépés, érvényesség és felülvizsgálat

            Elszámolható költségek
      1.   Bevezetés

                  1.

                  Az iránymutatás ezen fejezete útmutatásul szolgál a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek állami finanszírozásának állami támogatási szabályokkal összhangban történő értékeléséhez.

                  2.

                  A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek az Európai Gazdasági Térség (EGT) ipara és gazdasága szempontjából igen jelentős mértékben járulhatnak hozzá a gazdasági növekedéshez, a munkahelyteremtéshez és a versenyképességhez, mivel kedvező továbbgyűrűző hatásuk a belső piacot és a társadalmat is érintik.

                  3.

                  A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek EGT-szinten vonnak be tudást, szakértelmet, pénzügyi forrásokat és gazdasági szereplőket, hogy megoldást kínáljanak a másként nem orvosolható, ám jelentős mértékű piaci és rendszerszintű hiányosságokra és társadalmi kihívásokra. E projekteket úgy alakították ki, hogy a szélesebb értelemben vett köz- és magánszféra együttesen vállalkozzon olyan nagyszabású projektekre, amelyek az EGT és a szerződő felek polgárai számára jelentős előnyöket biztosítanak.

                  4.

                  A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek valamennyi közös európai célkitűzéssel bíró szakpolitika és fellépés számára lényegesek lehetnek, különösen az Európa 2020 stratégiában (2) megfogalmazott célok, a kiemelt uniós kezdeményezések, valamint a gazdasági növekedés szempontjából kulcsfontosságú területek, köztük a kulcsfontosságú alaptechnológiák (3) összefüggésében.

                  5.

                  Az állami támogatások korszerűsítésére irányuló kezdeményezés (4) (a továbbiakban: SAM) az Európa 2020 stratégia prioritásainak megfelelően arra szólít fel, hogy az állami támogatások közös európai érdekeket képviselő célkitűzésekre irányuljanak annak érdekében, hogy megoldást kínáljanak a növekedés és a foglalkoztatás elősegítését, továbbá az integrált, dinamikus és versenyképes belső piac kialakulását hátráltató piaci és egyéb jelentős rendszerszintű hiányosságokra. A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek kialakítása a hatóságok részéről nagyarányú részvételt tesz szükségessé, melynek hiányában maga a piac nem finanszírozna ilyen jellegű projekteket. Abban az esetben, ha az ilyen projektek közfinanszírozása állami támogatásnak minősül, e közlemény állapítja meg az alkalmazandó szabályokat, biztosítva, hogy a belső piacon továbbra is egyenlő versenyfeltételek érvényesüljenek.

                  6.

                  Az állami támogatások korszerűsítésére irányuló kezdeményezés az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel és az említett kezdeményezés céljaival kialakítandó összhang érdekében kedvező alkalom a meglévő iránymutatások egyetlen dokumentumban történő aktualizálására és konszolidációjára, továbbá olyan területekre történő kiterjesztésére, ahol iránymutatás alkalmazása célszerű lehet. Ez az iránymutatás ennélfogva a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekre vonatkozó meglévő rendelkezések helyébe lép. Ekképpen az iránymutatás külön e célt szolgáló, interdiszciplináris iránymutatást bocsát a szerződő felek rendelkezésére, melynek célja, hogy ösztönözze a közös európai érdekeket szolgáló fontos, együttműködésen alapuló projektek kialakítását.

                  7.

                  Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető valamely, közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására nyújtott támogatás. Ennek megfelelően az iránymutatás eligazítást nyújt azokra a kritériumokra vonatkozóan, melyeket az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás értékelésére alkalmaz. Az alkalmazási kör meghatározását követően az iránymutatás megállapítja azokat a kritériumokat, amelyeket a Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a szóban forgó projektek jellegének és jelentőségének értékeléséhez alkalmaz. Ezt követően a dokumentum kifejti, hogy az állami támogatási szabályok keretében a Hatóság miként értékeli a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek állami finanszírozásának összeegyeztethetőségét.

                  8.

                  Az iránymutatás nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott valamely támogatás az egyéb rendelkezések – nevezetesen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja és az érintett rendelkezések végrehajtási szabályai – alapján is az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek minősül. Az állami támogatások keretrendszerét korszerűsítették, hogy a szerződő feleknek szélesebb körű lehetőségeket kínáljon az olyan fontos projektek támogatására, amelyek a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés előmozdítása érdekében különböző területeken célozzák a piaci hiányosságok megszüntetését és a kohéziós kihívások kezelését. Ugyanakkor az említett rendelkezések adott esetben nem kínálnak teljes körű megoldásokat a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek relevanciája, sajátosságai és jellemzői tekintetében, mivel esetükben olyan célzott támogathatósági, összeegyeztethetőségi és eljárási rendelkezésekre lehet szükség, melyeket ezen iránymutatás állapít meg.

            2.   Alkalmazási kör

                  9.

                  Ezen iránymutatás valamennyi gazdasági ágazatban alkalmazandó a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek tekintetében.

                  10.

                  Ez az iránymutatás nem alkalmazandó:

                              a)

                              a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatásra vonatkozó iránymutatás (5) vagy az ezt követő bármely más iránymutatás, illetve az azt módosító vagy annak helyébe lépő rendelkezések értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogatására irányuló intézkedések tekintetében;

                              b)

                              olyan vállalkozás támogatására irányuló intézkedések tekintetében, amellyel szemben valamely támogatás visszafizettetésére kötelező olyan hatósági határozat van érvényben, amely a támogatást jogellenesnek és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetetlennek nyilvánította;

                              c)

                              olyan támogatási intézkedések tekintetében, amelyek maguk az intézkedések, a hozzájuk kapcsolt feltételek, vagy finanszírozási módszerük révén szükségképpen az EGT-jog (6) megsértésével járnak, különösen:

                                          —

                                          olyan támogatási intézkedések, amelyek esetében a támogatás nyújtása ahhoz a feltételhez kötött, hogy a kedvezményezett központi székhelye az adott szerződő fél területén legyen, vagy túlnyomórészt annak a szerződő félnek a területén telepedjen le,

                                          —

                                          olyan támogatási intézkedések, amelyek esetében a támogatás nyújtása ahhoz a feltételhez kötött, hogy a kedvezményezett belföldön előállított termékeket, illetve belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe,

                                          —

                                          olyan támogatási intézkedések, amelyek korlátozzák a kedvezményezett azon lehetőségét, hogy a kutatás, fejlesztés és innováció eredményeit más szerződő felek területén hasznosítsák.

            3.   Támogathatósági kritériumok

                  11.

                  Annak meghatározására, hogy egy projekt az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartozik-e, a következő kritériumok alkalmazandók:

            3.1.   A projekt fogalommeghatározása

                  12.

                  A támogatási javaslat olyan önálló projektre vonatkozik, amelynek egyértelműen meghatározottak a célkitűzései, valamint a végrehajtási feltételei, beleértve annak résztvevőit és finanszírozását is (7).

                  13.

                  A Hatóság „integrált projekteket”, azaz közös struktúrára épülő, egyazon célkitűzéssel bíró és koherens rendszerszintű megközelítés jellemezte önálló projekteket, terveket vagy programokat is támogathatónak minősíthet. Az integrált projektek egyedi alkotóelemei kapcsolódhatnak az ellátási lánc eltérő szintjeihez, azonban ki kell egészíteniük egymást, és szükségesnek kell bizonyulniuk a jelentős európai célkitűzés megvalósításához (8).

            3.2.   Közös európai érdek

      3.2.1.   Általános kumulatív kritériumok

                  14.

                  A projektnek konkrét, egyértelmű és azonosítható módon kell hozzájárulnia egy vagy több közös európai célkitűzéshez, és társadalmi kihívásokra adott válaszok vagy EGT-szintű értékteremtés révén jelentős hatást kell gyakorolnia az EGT versenyképességére és a fenntartható növekedésre.

                  15.

                  A projektnek lényegesen hozzá kell járulnia a közös európai célkitűzések megvalósításához, például az Európa 2020 stratégia, az Európai Kutatási Térség, a kulcsfontosságú alaptechnológiák európai stratégiája (9), az európai energiastratégia (10), az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete (11), az európai energiabiztonsági stratégia (12), az európai elektronikai stratégia, a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok, valamint az olyan kiemelt uniós kezdeményezések, mint az Innovatív Unió (13), az európai digitális menetrend (14), az Erőforrás-hatékony Európa (15), vagy az integrált iparpolitika a globalizáció korában (16) alapvető fontosságú elemeként.

                  16.

                  A projektet rendszerint több szerződő fél (17) részvételével kell megvalósítani, és előnyeinek nem csupán a finanszírozó tagállamokban, hanem az EGT jelentős részében jelentkezniük kell. A projektből származó előnyöket egyértelműen, konkrét és azonosítható módon kell meghatározni (18).

                  17.

                  A projektből származó előnyök nem korlátozódhatnak az érintett vállalkozásokra vagy ágazatra: az eredményeknek egyértelműen, konkrét és azonosítható módon meghatározott kedvező továbbgyűrűző hatásaik (köztük az értéklánc különböző szintjeire, illetve a beszerzési és az értékesítési piacokra gyakorolt szisztémás hatások, vagy az egyéb ágazatokban jelentkező alternatív felhasználás vagy modális váltás) révén az európai gazdaság, illetve társadalom szélesebb körében, fokozott alkalmazhatósággal kell hasznosulniuk.

                  18.

                  A projekthez a kedvezményezettnek társfinanszírozást kell nyújtania.

                  19.

                  A projektnek tiszteletben kell tartania a környezeti szempontból káros támogatások fokozatos megszüntetésének elvét, melyre az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve is felszólít (19).

            3.2.2.   Általános kedvező indikátorok

                  20.

                  A 3.2.1. szakaszban ismertetett kumulatív kritériumokon felül a Hatóság kedvezőbb elbánást biztosít a következő körülmények fennállása esetén:

                              a)

                              típusát, célkitűzését és finanszírozási igényét tekintve a projekt kialakítása lehetővé teszi, hogy valamennyi érdeklődő szerződő fél részt vegyen benne;

                              b)

                              a projektet az Európai Bizottság vagy az Európai Bizottság által felhatalmazott más szerv – köztük az Európai Beruházási Bank – bevonásával alakítják ki;

                              c)

                              a projektet az Európai Bizottság vagy az Európai Bizottság által felhatalmazott más szerv bevonásával választják ki, feltéve, hogy e szerv e célból végrehajtó struktúraként lép fel;

                              d)

                              a projekt irányítási struktúráját az Európai Bizottság vagy az Európai Bizottság által felhatalmazott más szerv, valamint több szerződő fél bevonásával alakítják ki;

                              e)

                              a projektet jelentős mértékű együttműködés jellemzi a partnerek számát, a különböző ágazatokat képviselő szervezetek bevonását, illetve eltérő méretű vállalkozások bevonását illetően;

                              f)

                              a projekt EFTA vagy európai uniós társfinanszírozásban részesül (20).

            3.2.3.   Különleges kritériumok

                  21.

                  A K+F+I projekteknek nagy horderejű innovációt kell képviselniük, vagy a K+F+I tekintetében lényeges hozzáadott értéket kell biztosítaniuk az érintett ágazat tudományos és technikai állásának fényében.

                  22.

                  Az ipari hasznosítást magukban foglaló projekteknek jelentős kutatási vagy innovációs tevékenység, illetve alapvetően innovatív termelési eljárás alkalmazásával kell új termék vagy szolgáltatás kifejlesztését lehetővé tenniük. A meglévő termelőberendezések innovatív vetületet nélkülöző rendszeres korszerűsítése és meglévő termékek továbbfejlesztése nem minősül közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek.

                  23.

                  A környezetvédelmi, energiaügyi és közlekedési projekteknek kiemelt jelentőséggel kell bírniuk az Unió környezetvédelmi, az energiaellátás biztonságát is magában foglaló energia- illetve közlekedési stratégiája szempontjából, vagy jelentős mértékben hozzá kell járulniuk a belső piachoz, többek között, de nem kizárólag az említett ágazatok bevonásával.

            3.3.   A projekt fontossága

                  24.

                  Egy projekt akkor minősül közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek, ha mennyiségi vagy minőségi szempontból jelentős. Kifejezetten nagy méretűnek kell lennie vagy széles alkalmazási körrel kell rendelkeznie, és/vagy igen figyelemreméltó technológiai vagy pénzügyi kockázattal kell bírnia.

            4.   Összeegyeztethetőségi kritériumok

                  25.

                  A közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására nyújtott támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében vett, az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségének értékelésekor a Hatóság a következő kritériumokat veszi figyelembe (21).

                  26.

                  A Hatóság az alábbiakban meghatározottak szerint mérlegelési teszttel értékeli, hogy a várható kedvező hatások felülmúlják-e a lehetséges kedvezőtlen hatásokat.

                  27.

                  Figyelembe véve a projekt jellegét, a Hatóság megállapíthatja, hogy a piaci és egyéb jelentős rendszerszintű hiányosságok megléte, valamint a közös európai érdekhez nyújtott hozzájárulás teljesül, amennyiben a projekt megfelel a fenti 3. szakaszban előírt támogathatósági kritériumoknak.

            4.1.   A támogatás szükségessége és arányossága

                  28.

                  A támogatás nem fordítható valamely projekt azon költségeinek támogatására, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát. A támogatás hiányában a projekt nem valósítható meg, vagy kisebb méretben, illetve alkalmazási körrel valósítható meg, vagy más módon, a várható előnyök jelentős korlátozása mellett valósítható meg (22). A támogatás csak akkor tekinthető arányosnak, ha kevesebb támogatással nem lehetne elérni ugyanazt az eredményt.

                  29.

                  A szerződő félnek a Hatóság rendelkezésére kell bocsátania a támogatott projekttel kapcsolatos megfelelő információkat, és egy átfogó ellentétes forgatókönyvet, amely felméri azt a helyzetet, amelyben egyetlen szerződő fél sem nyújt támogatást. Az ellentétes forgatókönyv bemutathatja az alternatív projekt hiányát, vagy egy egyértelműen meghatározott és kellően kiszámítható, a kedvezményezett által belső döntéshozatala folyamán fontolóra vett alternatív projektet, vagy olyan alternatív projekthez is kapcsolódhat, melyet részben vagy egészében az EGT-n kívül valósítanak meg.

                  30.

                  Alternatív projekt hiányában a Hatóság ellenőrzi, hogy a támogatási összeg ne haladja meg a támogatott projekt kellő jövedelmezőségéhez minimálisan szükséges mértéket, például azzal, hogy lehetővé teszi olyan belső megtérülési ráta elérését, amely összhangban áll az ágazat- vagy vállalatspecifikus küszöbértékkel vagy elvárható megtérülési szinttel. E célból használhatók továbbá olyan normál megtérülési ráták, amelyekre a kedvezményezett más, hasonló típusú beruházási projektek esetében tart igényt, a vállalkozás teljes tőkeköltsége, vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérülések is. Valamennyi várható releváns költséget és hasznot számításba kell venni a projekt teljes élettartama alatt.

                  31.

                  A támogatás maximális szintjét az elszámolható költségekhez viszonyítva megállapított likviditási rés határozza meg. Amennyiben azt a likviditási rés elemzése indokolja, a támogatási intenzitás elérheti az elszámolható költségek 100 %-át. A likviditási rés a beruházás élettartama során előforduló pozitív és negatív, egy megfelelő diszkonttényező alapján jelenértékre diszkontált pénzforgalom különbözete, amely tükrözi a projekt kedvezményezett általi, a felmerült kockázatokat figyelembe vevő megvalósításához szükséges megtérülési rátát. Az elszámolható költségeket a függelék (23) állapítja meg.

                  32.

                  Amennyiben – például belső vállalati dokumentumokkal – kimutatható, hogy a támogatás kedvezményezettjének egy támogatott projekt, illetve egy támogatásban nem részesülő alternatív projekt megvalósítása között kell választania, a Hatóság összehasonlítja a beruházás várható nettó jelenértékét a támogatott projekten és az alternatív projekten belül, tekintetbe véve a különböző üzleti forgatókönyvek bekövetkeztének valószínűségét.

                  33.

                  Elemzése során a Hatóság a következő tényezőket veszi figyelembe:

                              a)

                              :

                              a várt változás pontos meghatározása

                              :

                              a szerződő félnek pontosítania kell, hogy az állami támogatás eredményeképpen milyen magatartásbeli változás várható, azaz számítani lehet-e új projekt elindítására, vagy valamely projekt méretének, alkalmazási körének vagy ütemének növekedésére. A magatartásban bekövetkezett változást annak összevetésével kell meghatározni, hogy támogatással, illetve támogatás hiányában milyen eredménnyel és szinten valósulna meg a célzott tevékenység. A két forgatókönyv eltérése mutatja a támogatási intézkedés hatását és az abból következő ösztönző hatást,

                              b)

                              :

                              a nyereségesség szintje

                              :

                              ha a projekt önmagában nem lenne kellően jövedelmező ahhoz, hogy egy magánvállalkozás megvalósítsa, ám a társadalom számára jelentős előnyökkel bírna, nagyobb a valószínűsége annak, hogy a támogatás ösztönző hatással bír.

                  34.

                  A nemzetközi kereskedelem tényleges vagy lehetséges közvetlen vagy közvetett torzulásainak kiküszöbölése érdekében a Hatóság számításba veheti azt a tényt, hogy EGT-n kívüli versenytársak hasonló projektekhez – közvetlenül vagy közvetve – azonos intenzitású támogatást kaptak (az elmúlt három évben), illetve kapnak a jövőben. Mindazonáltal amikor valószínűsíthető, hogy a nemzetközi kereskedelem torzulásai több mint három év elteltével jelentkeznek – tekintettel a szóban forgó ágazat sajátos jellegére –, a referencia-időszakot ennek megfelelően meg lehet hosszabbítani. Az érintett szerződő fél lehetőség szerint elegendő információt szolgáltat a Hatóságnak a helyzet megfelelő értékeléséhez, különösen a harmadik országbeli versenytárs versenyelőnyének szükséges figyelembevételéhez. Ha a Hatóságnak nem állnak rendelkezésére a megítélt vagy javasolt támogatásra vonatkozó tények, akkor határozatát a körülményektől függő tényekre is alapozhatja.

                  35.

                  A bizonyítékokat a Hatóság vizsgálati jogkörével élve is összegyűjtheti (24).

                  36.

                  A támogatási eszközt azon piaci és egyéb jelentős rendszerszintű hiányosságokra tekintettel kell kiválasztani, amelyek felszámolására a támogatás törekszik. Például amikor pénzügyi forráshiány jelenti a mögöttes problémát, a szerződő feleknek általában likviditási támogatás – például hitel vagy garancia – formájában kell támogatáshoz folyamodniuk (25). Amennyiben a vállalkozás köteles vállalni egy bizonyos mértékű kockázatmegosztást is, általában a visszafizetendő előleg jelenti az előnyben részesítendő támogatási eszközt. A visszafizetendő támogatási eszközöket általában kedvező indikátornak tekintik.

                  37.

                  Az energiabiztonsággal és az energiahatékonysággal kapcsolatos célkitűzéseket az elemzések során adott esetben figyelembe kell venni.

                  38.

                  A Hatóság kedvezőbb elbírálásban részesíti azokat a projekteket, amelyekhez a kedvezményezettek vagy független befektetők jelentős hozzájárulást nyújtanak. A tárgyi eszközökhöz és immateriális javakhoz, valamint földterülethez nyújtott hozzájárulásokat piaci áron számolják el.

                  39.

                  A kedvezményezettek versenyszerű, átlátható és megkülönböztetésmentes pályázati eljárás útján történő kiválasztását kedvező indikátornak tekintik.

            4.2.   A verseny indokolatlan torzulásainak megelőzése és a mérlegelési teszt

                  40.

                  A szerződő félnek bizonyítékkal kell alátámasztania, hogy a javasolt támogatási intézkedés megfelelő szakpolitikai eszközként szolgál a projekt célkitűzésének megvalósításához. Nem tekinthető megfelelőnek a támogatási intézkedés, amennyiben ugyanaz az eredmény elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy támogatási eszközökkel.

                  41.

                  A támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és a szerződő felek közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös európai érdeket szolgáló célkitűzés megvalósítása terén jelentkező kedvező hatásoknak.

                  42.

                  A támogatási intézkedés negatív hatásainak értékelésekor a Hatóság a verseny torzulásainak elemzését a többletkapacitás kockázata mellett arra a várható hatásra összpontosítja, amelyet a támogatás az érintett termékpiacokon – köztük a beszerzési és az értékesítési piacokon – a vállalkozások közötti versenyre gyakorol.

                  43.

                  A Hatóság értékeli a piac lezárása és az erőfölény kockázatát, különösen a kutatási eredmények hiánya vagy korlátozott terjesztése esetén. Az infrastruktúra létesítését magukban foglaló projekteknek (26) gondoskodniuk kell az infrastruktúrához való nyílt és megkülönböztetésmentes hozzáférésről, csakúgy mint a megkülönböztetésmentes díjszabásról (27).

                  44.

                  A Hatóság értékeli a kereskedelemre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat, köztük a szerződő felek közötti támogatási versenyt, mely különösen felerősödhet egy adott helyszín kiválasztása kapcsán.

            4.3.   Átláthatóság

                  45.

                  A szerződő feleknek gondoskodniuk kell a következő információk átfogó állami támogatási weboldalon való közzétételéről nemzeti vagy regionális szinten:

                              a)

                              a támogatási intézkedés szövege és végrehajtási rendelkezései, vagy az ezekre mutató internetes hivatkozás,

                              b)

                              a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése,

                              c)

                              az egyedi kedvezményezett megnevezése, az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formája és összege, a támogatás nyújtásának időpontja, a vállalkozás típusa (kkv/nagyvállalkozás); a kedvezményezett székhelye szerinti régió (NUTS II szinten); valamint az elsődleges gazdasági ágazat, amelyben a vállalkozás a tevékenységét folytatja (NACE-csoport szintjén) (28).

                  46.

                  Ettől a követelménytől el lehet tekinteni az 500 000 EUR összegűnél alacsonyabb egyedi támogatások nyújtása esetén. Ezeket az információkat a támogatás odaítéléséről szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (29). A szerződő felek nem kötelesek 2016. július 1-je előtt közölni a fenti információkat.

            5.   Záró rendelkezések

      5.1.   Bejelentési kötelezettség

                  47.

                  Az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint a szerződő feleknek előzetesen tájékoztatniuk kell a Hatóságot az állami támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról, beleértve a közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek nyújtandó támogatást.

                  48.

                  Az egyazon közös európai érdeket szolgáló fontos projektben részt vevő szerződő felek felkérést kapnak, hogy lehetőség szerint közös bejelentést nyújtsanak be a Hatóságnak.

            5.2.   Utólagos értékelés és beszámolók

                  49.

                  A projekt kivitelezése során rendszeresen beszámolót kell készíteni. Adott esetben a Hatóság utólagos értékelés elvégzését kérheti.

            5.3.   Hatálybalépés, érvényesség és felülvizsgálat

                  50.

                  Az iránymutatás az elfogadása napjától 2020. december 31-ig alkalmazandó.

                  51.

                  A Hatóság az ezen iránymutatásban megállapított alapelveket minden olyan bejelentett támogatási projekt esetében alkalmazza, amely tekintetében határozathozatalra kérik fel az iránymutatásnak a Hatóság honlapján való közzétételét követően, akkor is, ha a projekteket még a közzétételt megelőzően jelentették be.

                  52.

                  Az állami támogatásról szóló iránymutatás (30) II. részének a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályokról szóló fejezetével összhangban a Hatóság a be nem jelentett támogatások esetén ezen iránymutatást alkalmazza akkor, ha a támogatást annak hatálybalépését követően nyújtották, és a támogatás odaítélésekor hatályban lévő szabályokat alkalmazza a támogatás odaítélésének minden más esetére.

                  53.

                  A Hatóság ezen iránymutatást bármikor módosíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok, vagy más szakpolitikák, nemzetközi kötelezettségek, illetve piaci fejlemények figyelembevétele miatt, vagy más indokolt esetben szükségessé válik.

         (1)  Az iránymutatás megfelel az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól szóló, 2014. június 20-án közzétett európai bizottsági közleménynek (HL C 188., 2014.6.20., 4. o.).

         (2)  A Bizottság közleménye: „EURÓPA 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”, COM(2010) 2020 végleges, 2010. március 3.

         (3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A kulcsfontosságú alaptechnológiák európai stratégiája – híd a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, COM(2012) 341 final, 2012. június 26.

         (4)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése”, COM(2012) 209 final, 2012. május 8.

         (5)  A 321/14/COL határozattal (HL L 271., 2015.10.16., 35. o. és 62. EGT-kiegészítés, 2015.10.15., 1. o.) elfogadott, a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatás. Az említett iránymutatás 23. pontjában foglaltak szerint létének fenyegetettsége miatt a nehéz helyzetben lévő vállalkozás nem tekinthető megfelelő eszköznek az egyéb közérdekű politikai célkitűzések elősegítésében mindaddig, amíg életképessége nem biztosítható.

         (6)  Lásd pl. a C-156/98. sz. Németország kontra Bizottság ügyet, EU:C:2000:467., 78. pont, és a C-333/07. sz., Régie Networks kontra Rhône-Alpes Bourgogne ügyet, EU:C:2008:764., 94–116. pont.

         (7)  Kutatás és fejlesztés esetében, amennyiben két vagy több projekt nem választható el egyértelműen egymástól és különösen amikor a technológiai siker valószínűsége az érintett projektek tekintetében nem független egymástól, azok egyetlen projektnek tekintendők. Az olyan projekteknek nyújtott támogatást, amely révén a projekt Európai Gazdasági Térségen (EGT) belüli helyszíne változik, ám jellege, mérete és alkalmazási köre nem módosul, nem tekintik összeegyeztethetőnek.

         (8)  A továbbiakban az önálló projektekre és az integrált projektekre egyaránt „projekt”-ként történik hivatkozás.

         (9)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A kulcsfontosságú alaptechnológiák európai stratégiája – híd a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, COM(2012) 341 final, 2012. június 26.

         (10)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Energia 2020: A versenyképes, fenntartható és biztonságos energiaellátás és -felhasználás stratégiája, COM(2010) 639 végleges, 2010. november 10.

         (11)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra (COM(2014) 15 final), 2014. január 22.

         (12)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Európai energiabiztonsági stratégia, COM(2014) 330 final, 2014. május 28.

         (13)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió, COM(2010) 546 végleges, 2010. október 6.

         (14)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai digitális menetrend, COM(2010) 245 végleges, 2010. augusztus 26., az EGT Parlamenti Vegyes Bizottságának 2011. október 26-i 37. ülésén kiadott állásfoglalásban elismertek szerint.

         (15)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés, COM(2011) 21 végleges, 2011. január 26.

         (16)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Integrált iparpolitika a globalizáció korában: A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása, COM(2010) 614 végleges, 2010. október 28.

         (17)  Fizikai összeköttetésben lévő, határokon átnyúló hálózat részeként vagy a határokon átnyúló forgalomirányítást, illetve interoperabilitást lehetővé tévő szerepükből adódóan kivételt képeznek az alapvetően nemzetközi jelentőségű összekapcsolt kutatási infrastruktúrák és TEN-T projektek.

         (18)  Önmagában az a tény, hogy a projekt megvalósításában különböző országok vállalkozásai vesznek részt, vagy valamely kutatási infrastruktúrát egymást követően olyan vállalkozások vesznek igénybe, melyeket különböző EGT-tagállamokban jegyeztek be, nem elegendő a közös európai érdeket szolgáló fontos projekt minősítéshez. A Bíróság kimondta, hogy egy projekt akkor tekinthető közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek, ha nemzetközi európai program részeként több EGT-tagállam kormánya együttesen támogatja, vagy több EGT-tagállam valamely közös kockázat elleni együttes fellépése nyomán jön létre. A C-62/87. és 72/87. sz. Exécutif regional wallon és SA Glaverbel kontra Bizottság egyesített ügyek, EU:C:1988:132., 22–23. pont.

         (19)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve, COM(2011) 571 végleges, 2011. szeptember 20.

         (20)  Az EGT vagy az Európai Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai és más szervei által központilag kezelt olyan EFTA vagy európai uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik a szerződő felek ellenőrzése alá, nem minősül állami támogatásnak.

         (21)  Az ítélkezési gyakorlat szerint a Hatóság mérlegelési jogkörrel rendelkezik a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek összeegyeztethetőségének értékelése terén. A C-62/87. és 72/87. sz. Exécutif regional wallon és SA Glaverbel kontra Bizottság egyesített ügy, EBHT 1988., 1573. o., 21. pont.

         (22)  A támogatási kérelemnek meg kell előznie a munkák kezdetét, amely a beruházással kapcsolatos építési munkálatok megkezdése, a berendezések megrendelésére vonatkozó első kötelezettségvállalás vagy a beruházást visszafordíthatatlanná tevő egyéb kötelezettségvállalás közül az, amelyikre előbb kerül sor. Nem tekintendők a munkák kezdetének a földterület vásárlása vagy az olyan előkészítő munkálatok, mint az engedélyek beszerzése és az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok elkészítése.

         (23)  Integrált projekt esetében az elszámolható költségeket az egyes projektek szintjén kell részletezni.

         (24)  Lásd az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2013. július 22-i 734/2013/EU tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdését (HL L 204., 2013.7.31., 15. o.). Az iránymutatás elfogadása idején a 734/2013/EU rendelet az EGT-megállapodásba való belefoglalás vizsgálatának tárgyát képezte. A 659/1999/EK rendeletet a 164/2001 vegyes bizottsági határozat foglalta bele az EGT-megállapodásba (HL L 65., 2002.3.7., 46. o. és a 13. sz. EGT-kiegészítés, 2002.3.7., 26. o.).

         (25)  A garancia formájában nyújtott támogatásnak korlátozott időtartamra kell szólnia, a kölcsönként nyújtott támogatások esetében pedig visszafizetési határidőket kell előírni.

         (26)  A kísérleti gyártósorok nem tekintendők infrastruktúrának.

         (27)  Energetikai infrastruktúrát magában foglaló projekt esetében a projekt a belső piacra vonatkozó jogszabályoknak megfelelően díjtétel- és hozzáférési szabályozás, valamint szétválasztási követelmények alá esik.

         (28)  Kellően indokolt esetben és a Hatóság beleegyezésével az üzleti titok és más bizalmas információk kivételével (a Hatóság közleménye az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról, 15/04/COL sz. határozat (HL L 154., 2006.6.8., 27. o. és 29. sz. EGT-kiegészítés, 2006.6.8., 1. o.).

         (29)  Ezeket az információkat a támogatás odaítélésétől számított 6 hónapon belül kell közzétenni. Jogellenes támogatások esetén a szerződő feleknek a Hatóság határozatának dátumától számított legalább 6 hónapon belül gondoskodniuk kell ezen információ utólagos közzétételéről. Az információt olyan formátumban kell hozzáférhetővé tenni, amely lehetővé teszi az adatok keresését, kinyerését és az interneten való egyszerű közzétételét. Erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas.

         (30)  154/07/COL sz. határozat (HL L 73., 2009.3.19., 23. o. és 15. sz. EGT-kiegészítés, 2009.3.19., 1. o.).

         Függelék

            Elszámolható költségek

                     a)

                     Megvalósíthatósági tanulmányok, ideértve az előkészítő műszaki tanulmányokat és a projekt megvalósításához szükséges engedélyek beszerzési költségét.

                     b)

                     A projekt mértékéig és időtartamára igénybe vett eszközök és felszerelések (köztük létesítmények és szállítójárművek) költségei. Amennyiben ezeket az eszközöket és felszereléseket a projektnél nem használják fel teljes élettartamukra, csak a projekt élettartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek.

                     c)

                     A projekt mértékéig és időtartamára igénybe vett építmények, infrastruktúra és földterület akvizíciós (vagy építési) költségei. Amennyiben e költségeket nem az értékcsökkenési ráfordítások, hanem a kereskedelmi átvételi érték vagy a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek tekintetében határozzák meg, a földterület, építmény vagy infrastruktúra maradványértékét előzetesen vagy utólagosan ki kell vonni a likviditási résből.

                     d)

                     Egyéb anyagok, beszerzések és a projekthez szükséges hasonló termékek költségei.

                     e)

                     Szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzésével, validálásával és védelmével kapcsolatos költségek. A szerződéses kutatás, ismeretek és a külső forrásokból a piaci feltételeknek megfelelően megvásárolt vagy licencia alapján felhasználható szabadalmak, valamint a tanácsadás és ezzel egyenértékű szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe.

                     f)

                     Közvetlenül a K+F+I tevékenységek – köztük az első ipari hasznosításhoz (1) kapcsolódó K+F+I tevékenységek – vonatkozásában felmerülő személyzeti és igazgatási költségek (ideértve az általános költségeket is), illetve infrastrukturális projekt esetében az infrastruktúra létesítése közben felmerülő költségek.

                     g)

                     Első ipari hasznosításra irányuló projektnek nyújtott támogatás esetén a tőkekiadások és az igazgatási kiadások, amennyiben az ipari hasznosítás olyan K+F+I tevékenység (2) eredménye, amely a projekt sikeres megvalósításának szerves és szükséges része, és maga is igen jelentős K+F+I komponenst tartalmaz. Az igazgatási kiadásoknak a projekt említett komponenséhez kell kapcsolódniuk.

                     h)

                     Indokolt esetben egyéb, a projekt megvalósításához elválaszthatatlanul kapcsolódó költségek is elfogadhatók, a g) pont hatályán kívül eső működési költségek kivételével.

            (1)  Az első ipari hasznosítás a kísérleti létesítmények bővítésére, vagy a maga nemében újnak minősülő berendezésre és létesítményre utal, és a tesztelési szakaszt is felölelő kísérleti stádiumot követő szakaszt foglalja magában, ám a tömegtermelést és a kereskedelmi tevékenységeket nem.

            (2)  Nem szükségszerű, hogy ugyanaz a szervezet végezze az első ipari hasznosítást és a K+F+I tevékenységet, amennyiben az előbbi jogot szerez a megelőző K+F+I tevékenység eredményeinek felhasználására, továbbá mind a K+F+I tevékenység, mind az első ipari hasznosítás a projekt részét képezi, és bejelentésükre együttesen kerül sor.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2015/2331 határozata (2015. december 4.) a 2016-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2015/42)

text:
               12.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 328/121

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/2331 HATÁROZATA
   (2015. december 4.)
   a 2016-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2015/42)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyek pénzneme az euro.

               (2)

               Az a 19 tagállam, amelyek fizetőeszköze az euro, benyújtották engedélyezésre az EKB-hoz a 2016-ban kibocsátandó euroérmék becsült mennyiségét az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt,

               (3)

               Mivel a tagállamok euroérmék kibocsátására vonatkozó jogosultsága az EKB-nak a kibocsátandó mennyiségre vonatkozó engedélyének függvénye, az EKB által jóváhagyott mennyiség nem növelhető meg a tagállamok által az EKB előzetes engedélye nélkül,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2016-ban kibocsátandó euroérmék mennyiségének engedélyezése
   Az EKB engedélyezi az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro által 2016-ban kibocsátandó euroérmék mennyiségét az alábbi táblázatban meghatározottak szerint:

               (millió euro)

               A forgalomba hozatalra szánt érmék és a gyűjtőknek szánt (forgalomba hozatalra nem szánt) érmék kibocsátása 2016-ban

               Belgium

               80,6

               Németország

               667,5

               Észtország

               10,3

               Írország

               38,8

               Görögország

               79,5

               Spanyolország

               276,4

               Franciaország

               266,0

               Olaszország

               35,0

               Ciprus

               12,1

               Lettország

               20,0

               Litvánia

               32,3

               Luxemburg

               19,1

               Málta

               9,9

               Hollandia

               52,5

               Ausztria

               260,0

               Portugália

               53,4

               Szlovénia

               30,0

               Szlovákia

               17,0

               Finnország

               45,0

         2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat a címzettekkel történő közlése napján lép hatályba.
   3. cikk
   Címzettek
   Ennek a határozatnak azon tagállamok a címzettjei, amelyek pénzneme az euro.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. december 4-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI


title: 2011/595/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/205

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2011/595/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 14. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0104/2011),

               1.

               jóváhagyja az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 46. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: 2013/558/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/169

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/558/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7–0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0069/2013),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatója számára a 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot, valamint annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 12. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7–0041/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0069/2013),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (a „Fordítóközpont”) 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

                  B.

                  mivel 2012. május 10-én a Parlament megadta a mentesítést a megfigyelőközpont igazgatójának a megfigyelőközpont 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában a Parlament többek között:

                              —

                              felhívta a Fordítóközpontot, hogy biztosítsa a költségvetési rendelet 60. cikkének való megfelelést, és hozzon finanszírozási határozatokat az operatív kiadásokra vonatkozóan; különösen arra kérte a Fordítóközpontot, hogy szigorúbban ellenőrizze a közbeszerzés-tervezés folyamatát,

                              —

                              felhívta a Fordítóközpontot, hogy elemezze a jelenlegi adatáramlást és a költségvetés-tervezéshez használt eszközöket, és alakítson ki ellenőrzéseket; e tekintetben megállapította, hogy a Fordítóközpont költségvetés-tervezése Excel-alapú eszközökre és manuális vagy rendszeralapú adatellenőrzésekre épül, melyek számítási hibákhoz és rossz költségtervezéshez vezethetnek, és végeredményben negatív hatással lehetnek a Fordítóközpont árazására,

                              —

                              rámutat, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat tizenkét „nagyon jelentős” ajánlása közül a Fordítóközpont elutasította a pénzügyi jelentéstételre vonatkozó ajánlást; felszólította a Fordítóközpontot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot e döntés okairól;

                  C.

                  mivel a Fordítóközpont végleges költségvetése 2011-ben a 2010. évi 55 928 077 EUR-val összevetve 51 299 000 EUR volt, ami 8,27 %-os csökkenést jelent;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  1.

                  tudomásul veszi, hogy a Fordítóközpont költségvetésében szerepelnek olyan bevételek, amelyeket azoktól a testületektől, illetve uniós intézményektől és szervektől kapott, amelyeknek dolgozik, illetve amelyekkel együttműködési megállapodást kötött többek között intézményközi tevékenységekre és egyéb, bevételt képező feladatokra;

                  2.

                  emlékeztet arra, hogy a Fordítóközpont költségvetése 2011-ben 51 299 000 EUR volt, és hogy a 2011. évi költségvetési eredmény csupán 1 201 339,13 EUR volt, ami a 2010. évi 8 319 397,02 EUR-val összevetve 85,56 %-os csökkenést jelent; a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja továbbá, hogy a csökkenés elsősorban a bevételek 15 %-os csökkenésének volt betudható, amely pedig a Fordítóközpont újonnan bevezetett, költségarányos árazási politikájának volt köszönhető;

                  3.

                  a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy a felgyülemlett költségvetési többlet a 2010. évi 9 231 709,81 EUR-ról 2011-ben 2 973 348,94 EUR-ra csökkent, és hogy ez egyértelműen a 2011. évi költségvetési többletnek, valamint az árak stabilizálása, és néhány egyszeri beruházás végrehajtása céljából történő tartalékba helyezéseknek tudható be;

                  4.

                  a Fordítóközpont éves tevékenységi jelentése alapján megállapítja, hogy a 2011. évi eredeti, 46 956 800 EUR-s költségvetést módosítani kellett, és a módosítást az igazgatóság 2011. október 13-án fogadta el; külön megállapítja, hogy a költségvetés-módosítás kettős célt szolgált:

                              —

                              egyrészt azt, hogy az előző évekről a többletet, 9 231 709,81 EUR-t a költségvetésbe beállítsák, és azt két speciális tartalékalap kialakítására fordítsák, amelyek közül az egyik a hatékonyabb fordítási feladatkezelési eszköz (az E-CdT program) fejlesztésére szolgálna 4 325 709,81 EUR összegben, a másik pedig lehetővé tenné a Fordítóközpont számára, hogy az árakat 2012 és 2013 folyamán stabilan tartsa, ami 4 906 000 EUR-ba kerülne,

                              —

                              másrészt az, hogy a megrendelések várhatóan erőteljes visszaesésének tükrében a költségvetést kiigazítsák;

                  5.

                  megjegyzi továbbá, hogy az árak stabilizálását szolgáló tartalékalap összege alacsonyabb lett a javasoltnál, mivel a többletből 1,8 millió EUR-t a 2011. évi bevételkiesések kompenzálására kellett fordítani, és ezért a tartalékalapba végül is csak 7,4 millió EUR került;

         Kötelezettségvállalások

                  6.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy az I. cím alatti összes kötelezettségvállalás 2011-ben 95,12 %-ot ért el, ami 2010-hez képest, amikor is csak a költségvetés 91,5 %-a került felhasználásra (2009-ben pedig 85 %) jelentős javulás; rámutat továbbá, hogy az átvitelek minimálisak voltak, és a kötelezettségvállalások csupán 1,32 %-át tették ki;

                  7.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a II. cím alatti összes kötelezettségvállalás 2011-ben 94,44 %-ot ért el, ami 2010-hez képest, amikor is csak a költségvetés 86,30 %-a került felhasználásra (2009-ben pedig 88 %) jelentős javulás;

                  8.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a III. cím alatt 2011 végéig az előirányzatok 99,4 %-át kötötték le (szemben a 2010-es 80,5 %-kal), és hogy a végrehajtás e magas szintje a költségvetés-módosítás során eszközölt csökkentéseknek volt köszönhető;

         Emberi erőforrások

                  9.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy 2011 végére a létszámterv alapján 205 álláshelyet töltöttek be, ami az előirányzott álláshelyek 91,1 %-át teszi ki; észrevételezi továbbá, hogy a Fordítóközpont a munkamódszerek optimalizálására és a költségek csökkentésére irányuló, nem szűnő erőfeszítéseivel összhangban 2011-ben sor került az összes álláshely ismételt átvilágítására, ami 2012-ben öt álláshely megszüntetéséhez vezetett (ezt tekintetbe véve a létszámterv szerinti álláshelyek 93,18 %-a tekinthető betöltöttnek);

                  10.

                  megállapítja, hogy az év folyamán négy alkalmazott élt a belső mobilitás lehetőségével a Fordítóközponton belül;

         Adatvédelem

                  11.

                  tudomásul veszi, hogy 2011-ben a funkció függetlenségének fokozása érdekében a Fordítóközpont új adatvédelmi tisztviselőt nevezett ki; megjegyzi, hogy az európai adatvédelmi biztoshoz 2011 folyamán négy előzetes ellenőrzésre irányuló értesítést nyújtottak be a videokamerás megfigyelésről, a fegyelmi eljárásról, a zaklatás elleni politikáról és az átsorolási eljárásról; megjegyzi, hogy a videokamerás megfigyelés kapcsán az eset helybenhagyó véleménnyel zárult, a fegyelmi eljárás és a zaklatás elleni politika tekintetében az európai adatvédelmi biztosnak kiegészítő tájékoztatást küldtek, az átsorolási eljárást illetően pedig még nem érkezett állásfoglalás az európai adatvédelmi biztos részéről; felhívja a Fordítóközpontot, hogy az ügyek állásáról folyamatosan tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;

         Közbeszerzési eljárások

                  12.

                  megállapítja, hogy pénzügyi szabályzatának 60. cikkével összhangban a Fordítóközpont 2010-ben közbeszerzési tervet készített a 2011-es évre vonatkozólag, amely egyben az igazgatóság finanszírozási határozata is; tudomásul veszi továbbá, hogy a terv a Fordítóközpont 2011. évi munkaprogramjának szerves része, és azt az igazgatóság 2010. október 27-én jóváhagyta;

         Számviteli rendszer

                  13.

                  tudomásul veszi, hogy a Fordítóközpont 2012 májusában a Bizottság által is alkalmazott, eredményelszámoláson alapuló számviteli rendszert vezetett be, és a főkönyvelő 2013 első negyedévében fogja befejezni a számviteli rendszer hitelesítését; felhívja a Fordítóközpontot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a számviteli rendszer hitelesítésének állásáról;

                  14.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2013. április 17-i (7) állásfoglalására.

         (1)  HL C 388., 2012.12.15., 12. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  HL L 286., 2012.10.17., 141. o.

         (7)  Elfogadott szövegek, P7 TA(2013)0134 (lásd e Hivatalos Lap 374. oldalát).


title: 2014/303/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2014. február 20. ) a monetáris finanszírozás tilalmáról és a nemzeti központi bankok által a kormányzati betétekre fizetendő díjazás tilalmáról (EKB/2014/8)

text:
               28.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 159/54

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2014. február 20.)
   a monetáris finanszírozás tilalmáról és a nemzeti központi bankok által a kormányzati betétekre fizetendő díjazás tilalmáról

      (EKB/2014/8)

      (2014/303/EU)

   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 132. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 34.1. cikke második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 271. cikke d) pontjának, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 35.6. cikkének, a 3603/93/EK tanácsi rendelet (1) (9) preambulumbekezdésével történő együttes értelmezése alapján a Kormányzótanács felhatalmazással rendelkezik a nemzeti központi bankok (NKB-k) Szerződésekből eredő kötelezettségeinek történő megfelelésének értékelésére. E célból a Kormányzótanács ellenőrzi az NBK-k által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 123. cikkében meghatározott monetáris finanszírozás tilalmának történő megfelelést. E határozat célja azon szempontoknak a pontosítása, amelyeket az Európai Központi Bank (EKB) a Kormányzótanács fenti ellenőrző szerepének céljaira a Szerződés monetáris finanszírozásról szóló tilalmával kapcsolatosan a kormányzatok és közigazgatási szervek által a központi bankjuknál tartott betétekre fizetendő díjazás tekintetében alkalmazni fog.

               (2)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 123. cikkében meghatározott monetáris finanszírozás tilalmának történő megfelelés nyomon követése során az EKB figyelembe fogja venni a kormányzati betétekre fizetendő díjazást, amely nem lehet magasabb, mint az irányadó pénzpiaci kamaton alapuló díjazás. E határozat a Szerződésnek történő megfelelés ellenőrzése során 2014. december 1-jétől figyelembe veendő, a kormányzati betétekre fizetendő díjazás felső korlátjaként szolgáló piaci kamatokat határozza meg,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   a)   „kormányzat”: valamennyi, a Szerződés 123. cikkében a 3603/93/EK rendeletre tekintettel értelmezetten meghatározott állami szerv, a köztulajdonban lévő olyan hitelintézetek kivételével, amelyeket az NBK-k pénzkínálatának vonatkozásában az NKB-k és az EKB részéről a magántulajdonban lévő hitelintézetekkel azonos elbánásban részesülnek;
   b)   „kormányzati betétek”: az NKB-k által bármely kormányzattól elfogadott, egynapos és lekötött betétek;
   c)   „fedezet nélküli betétek egynapos piaci kamata” (unsecured overnight market rate): i. az euróban meghatározott egynapos betétek esetében az euro egynapos indexátlag kamata (euro overnight index average – EONIA); és ii. az eltérő pénznemben meghatározott egynapos betétek esetében egy összehasonlítható kamat;
   d)   „fedezettel rendelkező betétek piaci kamata” (secured market rate): i. az euróban meghatározott lekötött betétek esetében az euro repópaici kínálati kamat (euro repo market offer – EUREPO); és ii. az eltérő pénznemben meghatározott lekötött betétek esetében egy összehasonlítható kamat.
   2. cikk
   A kormányzati betétekre fizetendő díjazás és a monetáris finanszírozás tilalmának történő megfelelés
   (1)   A monetáris finanszírozás tilalmának történő megfelelés figyelemmel kísérése érdekében az NKB-knál elhelyezett kormányzati betétekre fizetendő díjazásra a következő korlátokat kell alkalmazni:

               a)

               az egynapos betétekre a fedezet nélküli betétek egynapos piaci kamata;

               b)

               lekötött betétekre a fedezettel rendelkező betétek piaci kamata, vagy annak hiányában a fedezet nélküli betétek egynapos piaci kamata.

         (2)   Az (1) bekezdésben hivatkozott felső korlátoknak történő megfelelést az egyes egyedi esetekre vonatkozó valamennyi lényeges tény figyelembevételével kell értékelni.
   3. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ezen határozat rendelkezéseit az EKB 2014. december 1-jétől alkalmazza.
   (2)   Ez a határozat 2014. február 22-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. február 20-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  A Tanács 1993. december 13-i 3603/93/EK rendelete a Szerződés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) bekezdésében említett tilalmak alkalmazásához szükséges fogalmak meghatározásáról (HL L 332., 1993.12.31., 1. o.).