title: Az Európai Unió Bíróságának 2016. október 11-i határozata az Európai Unió Bíróságának igazgatási feladatai ellátása körében rendelkezésére álló dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről

text:
               30.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 445/3

         AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁNAK
   2016. október 11-iHATÁROZATA
   az Európai Unió Bíróságának igazgatási feladatai ellátása körében rendelkezésére álló dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről
   (2016/C 445/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az igazgatási bizottság 2012. szeptember 26-i véleményére,
   mivel szabályozni kell az Európai Unió Bíróságának igazgatási feladatai ellátása körében rendelkezésére álló dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés szabályait,
   ELFOGADJA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Hatály
   (1)   A jelen határozat hatálya alá tartozik az Európai Unió Bíróságának igazgatási feladatai ellátása körében rendelkezésére álló – vagyis általa készített vagy neki továbbított és a birtokában lévő – minden dokumentum.
   (2)   Ez a rendelet nem érinti az Európai Unió Bíróságának dokumentumaihoz való azon nyilvános hozzáférési jogokat, amelyek nemzetközi jogi okmányokból vagy az azokat végrehajtó jogi aktusokból származhatnak.
   2. cikk
   Kedvezményezettek
   (1)   Bármely európai uniós polgár, illetve valamely tagállamban lakóhellyel vagy létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult az Európai Unió Bíróságának az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott dokumentumaihoz az e határozat által megállapított feltételek szerint hozzáférni.
   (2)   Az Európai Unió Bírósága ugyanezen feltételek szerint engedélyezheti az ezen dokumentumokhoz való hozzáférést a valamely tagállamban lakóhellyel vagy létesítő okirat szerinti székhellyel nem rendelkező természetes vagy jogi személy számára is.
   3. cikk
   Kivételek
   (1)   Az Európai Unió Bírósága megtagadja a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a hozzáférhetővé tétel sértené:

               a)

               a közérdek tekintetében:

                           —

                           a közbiztonság,

                           —

                           a védelmi és katonai ügyek,

                           —

                           a nemzetközi kapcsolatok,

                           —

                           az Unió vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikája védelmét;

               b)

               a magánszféra és a személyi sérthetetlenség védelmét, különösen a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós joganyagnak megfelelően.

         (2)   Az Európai Unió Bírósága megtagadja a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a hozzáférhetővé tétel sértené:

               —

               a természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekei, beleértve a szellemi tulajdont is,

               —

               a bírósági eljárások és jogi tanácsadás,

               —

               az ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelmét.

         (3)   Meg kell tagadni az Európai Unió Bírósága által belső használatra összeállított vagy neki továbbított, olyan ügyre vonatkozó dokumentumhoz való hozzáférést, amellyel kapcsolatosan az Európai Unió Bírósága még nem hozott határozatot, ha a dokumentum hozzáférhetővé tétele az Európai Unió Bírósága döntéshozatali eljárását súlyosan sértené.
   Az Európai Unió Bíróságán belüli vagy – ha ez utóbbi abban részt vett – az Európai Unió Bíróságán kívüli tárgyalások és előzetes egyeztetések részét képező, belső használatra korlátozott, állásfoglalásokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférést meg kell tagadni a döntés meghozatalát követően is, ha a dokumentum hozzáférhetővé tétele az Európai Unió Bírósága döntéshozatali eljárását súlyosan sértené.
   (4)   A (2) és (3) bekezdésben szereplő kivételek nem alkalmazhatók, ha a hozzáférhetővé tételhez nyomós közérdek fűződik.
   (5)   Ha az (1)–(3) bekezdésben szereplő kivételek bármelyike a kért dokumentumnak csak részeit érinti, a dokumentum fennmaradó részei közzétehetők.
   (6)   Az (1)–(3) bekezdésben megállapított kivételek csak azon időtartam alatt érvényesek, amely alatt a védelem a dokumentum tartalma alapján indokolt. A kivételek maximum 30 éves időtartamra alkalmazhatók. A magánszférára vagy a kereskedelmi érdekekre vonatkozó kivételek hatálya alá eső dokumentumok és a minősített dokumentumok esetében a kivételek szükség esetén ezen időtartam elteltét követően is alkalmazhatók.
   (7)   E cikk a 9. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül alkalmazandó.
   4. cikk
   Az első kérelem benyújtása
   (1)   Az Európai Unió Bíróságának dokumentumához való hozzáférés iránti kérelmet az Unió valamely hivatalos nyelvén megszövegezve, az Európai Unió Bíróságának internetes oldalán elérhető nyomtatványon kell benyújtani. A kérelmet lehetőleg elektronikus úton, az említett internetes oldalon található tájékoztatásnak megfelelően, illetve kivételesen faxon vagy postai úton kell megküldeni.
   (2)   A kérelmet megfelelő pontossággal kell megfogalmazni, és tartalmaznia kell többek között a kért dokumentum vagy dokumentumok azonosításához szükséges adatokat, valamint a kérelmező nevét és címét.
   (3)   Ha a kérelem nem elég pontos, az Európai Unió Bírósága felhívja a kérelmezőt, hogy pontosítsa a kérelmet, és ennek során a kérelmező számára segítséget nyújt.
   (4)   Ha a kérelem jelentős terjedelmű vagy nagyszámú dokumentumra vonatkozik, az Európai Unió Bírósága nem hivatalos úton tárgyalhat a kérelmezővel a méltányos megoldás érdekében.
   (5)   A kérelmező nem köteles megindokolni a kérelmet.
   5. cikk
   Az első kérelem elbírálása
   (1)   A kérelmezőnek írásbeli (elektronikus levél, levél vagy fax) átvételi elismervényt kell küldeni a kérelmet tartalmazó nyomtatvány nyilvántartásba vételét követően.
   (2)   Az Európai Unió Bírósága e nyilvántartásba vételt követően legfeljebb egy hónapon belül megadja a hozzáférést a kért dokumentumhoz, a dokumentumnak a kérelmező részére történő megküldése révén.
   (3)   Ha az Európai Unió Bírósága nem engedélyezheti a kért dokumentumhoz való hozzáférést, a teljes vagy részleges elutasítás okairól írásban értesíti a kérelmezőt, egyben tájékoztatva a kérelmezőt arról, hogy a válasz kézhezvételétől számított egy hónapon belül megerősítő kérelem benyújtására jogosult.
   (4)   Kivételes esetekben, például amikor a kérelem jelentős terjedelmű vagy nagyszámú dokumentumra vonatkozik, az (1) bekezdésben említett határidőt a kérelmező előzetes tájékoztatása és minden körülményre kiterjedő indokolás mellett egy hónappal meg lehet hosszabbítani.
   (5)   A 4. cikk (3) bekezdésében szereplő esetben a válaszadásra rendelkezésre álló határidő csak akkor kezdődik, amikor az Európai Unió Bíróságának rendelkezésére állnak a kérelmet megfelelően pontosító kiegészítő információk.
   (6)   A határidők számítására az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 124., 1971. június 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 51. o.) analógia útján alkalmazandó.
   6. cikk
   A megerősítő kérelem benyújtása
   (1)   Az első kérelemre adott teljes vagy részleges elutasító válasz esetén a kérelmező megerősítő kérelem benyújtására jogosult.
   (2)   Ha az első kérelemre az előírt határidőn belül nem érkezik válasz az Európai Unió Bíróságától, a kérelmező megerősítő kérelem benyújtására jogosult.
   (3)   A megerősítő kérelmet a kért dokumentumhoz való hozzáférés teljes vagy részleges elutasításáról szóló válasz kézhezvételétől, illetve az első kérelemre adandó bárminemű válasz hiányában a válaszadási határidő lejártától számított egy hónapos határidőn belül kell benyújtani az Európai Unió Bíróságához.
   (4)   A megerősítő kérelmet a 4. cikkben szereplő formai követelményeknek megfelelően kell benyújtani.
   7. cikk
   A megerősítő kérelem elbírálása
   (1)   A megerősítő kérelmet az 5. cikkben előírt módon kell elbírálni, leszámítva a megerősítő kérelem benyújtására való jogosultságra vonatkozó tájékoztatást.
   (2)   Ha az Európai Unió Bírósága teljesen vagy részben elutasítja a megerősítő kérelmet, tájékoztatja a kérelmezőt az ezen elutasítás megtámadására rendelkezésére álló eljárásokról, vagyis arról, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. és 228. cikkében foglalt feltételek mellett lehetősége van keresetet indítani és/vagy panasszal fordulni az európai ombudsmanhoz.
   (3)   Ha a megerősítő kérelemre az előírt határidőn belül nem érkezik válasz, az elutasításnak minősül, amely feljogosítja a kérelmezőt a (2) bekezdésben szereplő eljárások igénybevételére.
   8. cikk
   Elbírálásra jogosult hatóságok
   (1)   A dokumentumhoz való hozzáférés iránti első kérelem elbírálására jogosult hatóság feladatait a kommunikációs igazgató látja el.
   (2)   Ha a kért dokumentummal a Bíróság hivatala vagy a Törvényszék hivatala rendelkezik, az elbírálásra jogosult hatóság feladatait a Bíróság hivatalvezető-helyettese, illetve a Törvényszék hivatalvezető-helyettese látja el.
   A Bíróság, illetve a Törvényszék hivatalvezető-helyettese az első kérelem elbírálására jogosult hatóságként megillető hatáskört átruházhatja hivatala valamely tanácsosára.
   (3)   A megerősítő kérelmek elbírálására a Bíróság hivatalvezetője jogosult, ha pedig a megerősítő kérelem olyan dokumentumra vonatkozik, amellyel a Törvényszék hivatala rendelkezik, arra a Törvényszék hivatalvezetője jogosult.
   (4)   Ha valamely tagállam konzultáció céljából a Bírósághoz fordul valamely olyan dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelem ügyében, amely e tagállam rendelkezésére áll, és amely a Bíróságtól származik annak igazgatási feladatai ellátása körében, a konzultációs kérelemre az a hatóság ad választ, amely közvetlenül az Európai Unió Bíróságához intézett, ugyanezen dokumentumra vonatkozó megerősítő kérelem esetén a (3) bekezdés alapján válaszadásra jogosult volna.
   (5)   Az (1) bekezdéstől eltérve a Bíróság hivatalvezetője a dokumentumhoz való hozzáférés iránti első kérelem elbírálására jogosult más hatóságot is kijelölhet.
   9. cikk
   Harmadik felek dokumentumai
   (1)   Az Európai Unió Bírósága csupán az érintett harmadik fél hozzájárulásával biztosít hozzáférést a birtokában lévő dokumentumokhoz.
   (2)   A jelen cikk alkalmazásában „harmadik fél” minden természetes vagy jogi személy vagy pedig az Európai Unió Bíróságán kívüli jogalany, ideértve a tagállamokat, az Európai Unió többi intézményét, szervét és ügynökségét, valamint a harmadik országokat.
   (3)   Ha az Európai Unió Bíróságához harmadik fél dokumentumához való hozzáférés iránti kérelem érkezik, az elbírálásra jogosult hatóság konzultál az érintett harmadik féllel, hogy megtudja tőle, ellenzi-e a dokumentumhoz való hozzáférést, kivéve, ha az elbírálásra jogosult hatóság a 3. cikkben szereplő kivételek alapján hivatalból megtagadja a hozzáférést.
   10. cikk
   A hozzáférés módjai
   (1)   A dokumentumokat a meglévő változatban és formában kell megküldeni. Az Európai Unió Bírósága a jelen határozat értelmében nem köteles új dokumentumot készíteni vagy információkat összeállítani a kérelmező kívánságára.
   A másolat megküldhető papír alapon vagy elektronikus formában is. E tekintetben teljes mértékben figyelembe kell venni a kérelmező kívánságát.
   Jelentős terjedelmű vagy nehezen kezelhető dokumentumok esetén a kérelmezőt fel lehet hívni arra, hogy helyben tanulmányozza a dokumentumot.
   (2)   Ha a dokumentumot az Európai Unió Bírósága vagy valamely más intézmény már hozzáférhetővé tette, és az könnyen megismerhető, az Európai Unió Bírósága szorítkozhat arra, hogy tájékoztatja a kérelmezőt a dokumentumhoz való hozzáférés módjáról.
   11. cikk
   A hozzáférés költsége
   (1)   A dokumentumok másolatai elkészítésének és elküldésének költsége a kérelmezőre áthárítható.
   (2)   Helyszíni tanulmányozás esetén, valamint ha a másolatok száma a húsz A4-es oldalt nem haladja meg, a hozzáférés ingyenes.
   (3)   A másolatkészítés és az elküldés díját a Bíróság hivatalvezetőjének határozatában megállapított árak alapján kell kiszámítani. E díj nem haladhatja meg a művelet tényleges költségét.
   (4)   A közzétett dokumentumokra a saját díjrendszerük vonatkozik.
   12. cikk
   Másolat készítése a dokumentumokról
   (1)   Ez a határozat nem érinti a szerzői jogra vonatkozó azon hatályban lévő szabályokat, amelyek korlátozhatják harmadik személy másolatkészítési vagy hasznosítási jogát a hozzáférhetővé tett dokumentumok vonatkozásában.
   (2)   Azon dokumentumokat, amelyekre nézve az Európai Unió Bíróságát szerzői jog illeti meg, és amelyeket a jelen határozatnak megfelelően tettek hozzáférhetővé, az Európai Unió Bíróságának előzetes írásbeli engedélye nélkül tilos többszörözni vagy kereskedelmi célból hasznosítani.
   13. cikk
   Végrehajtási intézkedések
   A Bíróság hivatalvezetője elfogadja a jelen határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Ezen intézkedéseket az Európai Unió Bíróságának internetes oldalán közzéteszik.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   Ez a határozat hatályon kívül helyezi az Európai Unió Bíróságának igazgatási feladatai ellátása körében rendelkezésére álló dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 2012. december 11-i határozatot (HL C 38., 2013.2.9., 2. o.), és annak helyébe lép.

      Kelt Luxembourgban, 2016. október 11-én.

            hivatalvezető

         Alfredo CALOT ESCOBAR

            elnök

         Koen LENAERTS


title: A Tanács (EU) 2017/876 határozata (2017. május 18.) az Európai Uniónak a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsághoz (ICAC) való csatlakozásáról

text:
               23.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 134/23

         A TANÁCS (EU) 2017/876 HATÁROZATA
   (2017. május 18.)
   az Európai Uniónak a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsághoz (ICAC) való csatlakozásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) és (4) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               Az Unió tagja számos nemzetközi áruszervezetnek, de nem tagja a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottságnak (a továbbiakban: ICAC).

               (2)

               A Tanács a mezőgazdasági termékláncokra, függőségre és szegénységre vonatkozó uniós cselekvési tervről és a gyapotágazat fejlesztésének támogatását célzó EU–Afrika partnerségről, valamint az alapanyagok területére vonatkozó uniós fellépés megerősítéséről szóló, 2004. április 27-i, 2008. május 27-i és 2010. május 10-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy fontolja meg, hogy az Unió az ICAC tagja legyen.

               (3)

               A Tanács 2013. szeptember 16-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson az Uniónak az ICAC-hoz való csatlakozásáról az ICAC működési szabályzata II. cikkének 1. és 2. szakasza értelmében, megállapítva, hogy tekintettel a gyapotnak az Unió agrár- és ipargazdaságában, valamint kereskedelmi vállalkozásainak vonatkozásában betöltött jelentős szerepére, az ICAC-ban való tagság az Unió érdekét szolgálja. Az Unió gyapottermelő, és míg korábban nettó gyapotimportőr volt, 2009-től kezdődően nettó gyapotexportőrré vált. Továbbá az Unió textil- és ruházati ipara jelentős pamutszövet-felhasználó. Ezenkívül a gyapot az európai fejlesztési együttműködés fontos területe, mivel az Unió továbbra is az afrikai gyapotágazat egyik fő támogatója.

               (4)

               Az Unió az ICAC működési szabályzatának II. cikke 2. szakasza a) pontjának 2. c) alpontja értelmében hozzájárulást fog fizetni. Az Unió nem tehető felelőssé az ICAC egyik tagjának jelenlegi vagy jövőbeni pénzügyi hátralékáért sem.

               (5)

               A Görög Köztársaság 1979. évi csatlakozási okmányához csatolt, gyapotról szóló 4. jegyzőkönyv (2) az Uniónak az ICAC-hoz való csatlakozását követően is figyelembe veendő.

               (6)

               Az Uniónak ezért csatlakoznia kell az ICAC-hoz,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Uniónak a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsághoz való csatlakozását a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   Az ICAC működési szabályzatát csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) az Unió nevében az ICAC működési szabályzata II. cikke 2. szakaszának a) pontjában említett megkeresést megtenni.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ABELA

      (1)  2017. május 16-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 291., 1979.11.19., 174. o.

         Tartalomjegyzék

                  I. CIKK –

               FELADATMEGHATÁROZÁS
               26

                  II. CIKK –

               TAGSÁG
               26

                  III. CIKK –

               TANÁCSADÓ BIZOTTSÁG
               28

                  IV. CIKK –

               ÁLLANDÓ BIZOTTSÁG
               28

                  V. CIKK –

               AZ ÁLLANDÓ BIZOTTSÁG TISZTSÉGVISELŐI
               30

                  VI. CIKK –

               AZ ÁLLANDÓ BIZOTTSÁG ALBIZOTTSÁGAI
               31

                  VII. CIKK –

               TITKÁRSÁG
               32

                  VIII. CIKK –

               PÉNZÜGYI ELJÁRÁSOK
               33

                  IX. CIKK –

               INFORMÁCIÓSZOLGÁLTATÁS
               34

                  X. CIKK –

               NYELVEK
               35

                  XI. CIKK –

               SZAVAZÁS
               36

                  XII. CIKK –

               EGYÜTTMŰKÖDÉS MÁS SZERVEZETEKKEL
               36

                  XIII. CIKK –

               MÓDOSÍTÁSOK
               36

                  XIV. CIKK –

               FELVÁLTÁS
               36

                  Titkársági hivatal

                  1629 K Street NW Suite 702

                  Washington DC 20006 USA

                  Telefon: (202) 463-6660

                  Fax: (202) 463-6950

                  E-mail: secretariat@icac.org

      A GYAPOTTAL FOGLALKOZÓ NEMZETKÖZI TANÁCSADÓ BIZOTTSÁG
      MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
      az 1972. június 16-i 31. plenáris ülésen elfogadott állapot szerint
      (a 2015. december 11-i 74. plenáris ülés módosításaival)

         I. CIKK – FELADATMEGHATÁROZÁS

      A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság (a továbbiakban: ICAC) feladatai az alábbiak:

                  a.

                  A gyapot világgazdasági helyzetét befolyásoló fejlemények szoros figyelemmel kísérése.

                  b.

                  A gyapot és egyéb textilszálak vagy textíliák világpiaci termelésére, kereskedelmére, fogyasztására, készleteire és áraira vonatkozó, a gyapotgazdaságot érintő, és a tagok által más nemzetközi testületeknek adott megbízásokkal átfedésben nem álló hiánytalan, hiteles és időszerű statisztikai adatok és más információk gyűjtése, terjesztése és nyilvántartása.

                  c.

                  Időszerű és helyénvaló javaslatok megtétele a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság tagjainak olyan intézkedésekre, amelyeket a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság az egészséges gyapotgazdálkodás fejlesztésére és fenntartására irányuló nemzetközi együttműködés előrevitele érdekében alkalmasnak és megvalósíthatónak tart.

                  d.

                  Fórum biztosítása a gyapotárakkal kapcsolatos tárgyalások lebonyolításához a jelenleg máshol, például az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciáján folytatott tárgyalások sérelme nélkül. Az ilyen tárgyalásokat rendszeresen, az állandó bizottság ülésein és az éves plenáris üléseken folytatják le.

         II. CIKK – TAGSÁG

         1. szakasz – Tagsági feltétel

                  a.

                  A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottságban való tagság az Egyesült Nemzetek Szervezetének, illetve az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Világszervezetének minden tagja előtt nyitva áll, aki érdeklődést mutat a gyapot iránt.

                  b.

                  Bármely más kormány, amely érdekeltséggel rendelkezik a gyapot terén, jogosult a tagság kérelmezésére.

         2. szakasz – Tagság létrejötte: A belépni kívánó tagok kötelezettségvállalásai

      A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottságba való belépésre a következő eljárás érvényes:

                  a.

                  A jelentkezőnek az alábbiakkal kell megkeresnie az ügyvezető igazgatót:

                              (1)

                              Érdekelt a gyapotágazatban;

                              (2)

                              Felkészült rá, hogy teljesítse a tagsággal járó kötelezettséget tekintettel az alábbiakra:

                                          (a)

                                          Elfogadja a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság aktuálisan hatályban lévő működési szabályzatát,

                                          (b)

                                          Információval szolgál a gyapottal kapcsolatos helyzetről és a kapcsolódó ügyekről a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság meghatározott követelményei, valamint az időről időre esetlegesen jóváhagyott munkaprogramok szerint, és

                                          (c)

                                          Fizeti a tagsági díjat.

                  b.

                  Az állandó bizottság vagy adott esetben a tanácsadó bizottság ezután mérlegeli a jelölt megkeresését.

                  c.

                  Normál körülmények között az e cikk 1. szakasza a. bekezdésének rendelkezései szerint a tagság feltételeinek megfelelő jelölt csatlakozását az állandó bizottság következő ülésén hagyják jóvá. Azonban ha a csatlakozás kérdése egy plenáris ülésen felmerül, a tanácsadó bizottságnak kell megerősítenie a csatlakozást.

                  d.

                  Az e cikk 1. szakaszának b. bekezdése szerinti tagfelvételi kérelmet a tanácsadó bizottság mérlegeli.

                  e.

                  Az állandó bizottság vagy a tanácsadó bizottság, amennyiben megerősíti vagy jóváhagyja egy jelölt felvételét a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottságba, egyúttal megerősíti az adott tagnak a csatlakozás évében befizetendő, az e cikk 4. szakasza c. bekezdésének rendelkezései szerinti pénzügyi hozzájárulását.

                  f.

                  Az ügyvezető igazgató írásban tájékoztatja az érintett jelentkezőt az intézkedésről.

         3. szakasz – Tagság megszüntetése

      A nemzetközi tanácsadó bizottságban a tagok kilépésére a következő eljárás érvényes:

                  a.

                  A kilépni kívánó tagnak ez ügyben meg kell keresnie az ügyvezető igazgatót, és nyilatkozatot kell tennie a kilépés kívánt hatálybalépésének dátumáról, amely legkorábban az ügyvezető igazgató által kézhez vett értesítéstől számított 30 nap.

                  b.

                  Az ügyvezető igazgató tájékoztatja a tanácsadó bizottságot vagy adott esetben az állandó bizottságot a kilépésről, valamint a kilépést tudomásul véve értesíti az érintett tagot a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottságnál fennálló pénzügyi helyzetéről.

         4. szakasz – A tagok pénzügyi kötelezettségei

                  a.

                  Az egyes tagok tagdíjának összege 100 dollárra kerekítve a következő:

                              (1)

                              Alap-hozzájárulás: a teljes tagdíj 40 százaléka egyenlően megosztva a tagok között, és

                              (2)

                              Arányos hozzájárulás: az arányos hozzájárulások összege a forrásigény és az egységes hozzájárulás különbsége. Az arányos hozzájárulást a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság hozzájárulás esedékessége szerinti pénzügyi éve előtti négy évben (augusztus-július) a nyers gyapot átlagos kereskedelmi forgalma (export és import) alapján kell meghatározni.

                  b.

                  A tagdíjak minden év július 1-jén válnak esedékessé, a befizetést pedig a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság pénzügyi évének azt követő három hónapja során kell teljesíteni. A tagoktól érkező befizetéseket az adott tag leghosszabb ideje esedékes, a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsággal szemben fennálló tartozásából le kell vonni.

                  c.

                  A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság tagjainak kezdeti tagdíját e cikk 4. szakaszának a. pontja szerint kell meghatározni. A kezdeti hozzájárulást a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság pénzügyi évének hátralévő teljes negyedévei arányában csökkenteni kell. Az arányos hozzájárulást a meglévő tagok legutóbb megállapított arányos hozzájárulásának meghatározásához felhasznált átlagos kereskedelem alapján kell meghatározni.

                  d.

                  A tagok kezdeti hozzájárulása a csatlakozás hatálybalépésének napján esedékes, és az azt követő három hónap során kell befizetni.

                  e.

                  Egy tag kilépésekor vagy tagságának felfüggesztésekor a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság kilépés szerinti pénzügyi évében esedékes tagdíj egyetlen részét sem lehet elengedni vagy visszatéríteni. Az adott év befizetetlen tagdíjai azon a napon válnak esedékessé, amikor az ügyvezető igazgatóhoz megérkezik az e cikk 3. szakaszának a. bekezdése szerinti megkeresés.

                  f.

                  Ha egy tagnak tizenkét hónapja tagdíj hátraléka áll fenn, az ügyvezető igazgató értesíti az érintett tagot, hogy ha az értesítést követő hat hónapon belül nem teljesíti a befizetést, azt követően felfüggesztik a dokumentumok szolgáltatását és egyéb szolgáltatások nyújtását, kivéve ha csak minimális, az aktuális éves hozzájárulás 15 %-át meg nem haladó összegű tartozásról van szó. Ha a befizetés ezt követően hat hónapon belül sem történik meg, az érintett tag tagságát felfüggesztik.

                  g.

                  Azt a tagot, aki az e cikk 3. szakasza szerint kilép, illetve akinek a 4. szakasz f. bekezdése szerint felfüggesztik a tagságát, nem lehet a tagok közé visszavenni mindaddig, amíg az adott tag be nem fizeti a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsággal szemben fennálló teljes tartozásának legalább egyötödét. A tagság csak akkor lehet folyamatos, ha a tagnak semmilyen további hátraléka nem keletkezik, amíg a bizottság felé fennálló tartozását teljes mértékben ki nem egyenlíti, valamint a bizottsággal szemben fennálló tartozást évente a fennmaradó összeg legalább egynegyedének megfelelő részletekben fizeti.

         III. CIKK – TANÁCSADÓ BIZOTTSÁG

         1. szakasz – Fogalommeghatározás

      E működési szabályzatban a „tanácsadó bizottság” kifejezés alatt a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság plenáris ülése értendő.

         2. szakasz – Ülések gyakorisága és helyszíne

      A tanácsadó bizottság üléseit a tagok meghívására tartják. Normál körülmények között naptári évenként legalább egy rendes ülést kell tartani. Az állandó bizottság további üléseket hívhat össze. Nem fogadható el plenáris ülés megtartására vonatkozó meghívás olyan tagtól, akinek a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsággal szemben több mint egyéves tagdíjfizetési hátraléka van.
      A tanácsadó bizottság üléseit lehetőség szerint felváltva kell megtartani a gyapotexportáló és gyapotimportáló tagok között. Mivel a szervezet székhelye az Amerikai Egyesült Államokban található, az üléseket gyakrabban kell ott tartani, mint más tagoknál, általában legfeljebb ötévente.

         3. szakasz – Megjelenés az üléseken

      A tagok a tanácsadó bizottság üléseinek megtartására szóló meghívóikat annak tudatában terjesztik a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság elé, hogy minden tag küldöttsége jogosult az ülésen megjelenni és részt venni, ha úgy kívánja. A bizottság maga is meghívhatja a tagokat.

         4. szakasz – Az ülések rendje

                  a.

                  A tanácsadó bizottság minden ülésén a házigazda tag jelöli ki a konferencia elnökét. Az állandó bizottság elnöke lesz az első alelnök. A házigazda tag egy vagy több alelnököt is kinevezhet. A konferencia elnöke általában az irányítóbizottság ülésein és a plenáris üléseken elnököl. Az egyéb bizottságok saját maguk nevezik ki elnöküket és alelnökeiket.

                  b.

                  A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság ügyvezető igazgatója főtitkárként működik, aki egy vagy több főtitkárhelyettest is kinevezhet. Amennyiben az ügyvezető igazgató nem elérhető, a házigazda tagnak kell kineveznie a főtitkárt.

                  c.

                  Az egyes tagoknak mielőbb értesíteniük kell az ügyvezető igazgatót a képviselőik, póttagjaik és tanácsadóik nevéről és a regisztrációhoz esetlegesen szükséges egyéb információkról, többek között a küldöttség kijelölt vezetőjéről.

                  d.

                  Az ülések során bármely ügyben bármely tag felvethet napirendi pontot, és indítványozhatja a vita lezárását vagy elnapolását. Ilyen esetekben az elnöklő tisztségviselőnek haladéktalanul döntést kell hoznia, amely hatályba lép, ha az ülés nem bírálja felül.

         5. szakasz – Feladatmeghatározás

                  a.

                  Ügyvezető igazgató kinevezése, valamint az alapszerződésének és juttatásainak meghatározása.

                  b.

                  A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság hatáskörébe tartozó egyéb ügyek vizsgálata és kapcsolódó intézkedések.

         IV. CIKK – ÁLLANDÓ BIZOTTSÁG

         1. szakasz – Kapcsolat a tanácsadó bizottsággal

                  a.

                  A plenáris ülések között a tanácsadó bizottságot a neki alárendelt állandó bizottság képviseli Washington D.C.-ben.

                  b.

                  A tanácsadó bizottság meghatározott ügyekben hatáskörrel ruházhatja fel az állandó bizottságot. A tanácsadó bizottság módosíthatja és visszavonhatja a hatáskörrel való felruházást.

                  c.

                  A tanácsadó bizottság felülvizsgálhatja az állandó bizottság minden intézkedését.

                  d.

                  Az állandó bizottság elnöke a tanácsadó bizottság minden ülésén beszámol az állandó bizottság legutóbbi ülés óta történt intézkedéseiről.

         2. szakasz – Tagság

      Az állandó bizottságban a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság munkájában minden tag részt vehet.

         3. szakasz – Hatáskör, feladatok és kötelezettségek

      a.   Érdemi

                  (1)

                  Helyt ad a nemzetközi gyapothelyzet jelenlegi és várható fejleményeivel kapcsolatos eszmecserének.

                  (2)

                  A gyakorlatban alkalmazza a tanácsadó bizottság utasításait, döntéseit és ajánlásait.

                  (3)

                  Elkészíti a munkaprogramokat.

                  (4)

                  Felügyeli, hogy a munkaprogramokat végrehajtják-e, amennyiben a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság költségvetése azt lehetővé teszi. Ez a kötelezettség többek között az alábbiakat foglalja magában:

                              (a)

                              Az elkészítendő beszámolók és publikációk számának, típusának és terjesztésének meghatározása.

                              (b)

                              A titkárság vagy a megfelelő albizottság megbízása a jóváhagyott munkaprogram olyan feladataival, amelyeket nem kíván magának fenntartani.

                              (c)

                              Statisztikai adatok javítása.

                              (d)

                              Közönségkapcsolatok.

                  (5)

                  A tanácsadó bizottság programjának és időbeosztásának elkészítése, valamint megfontolandó ajánlások tétele a bizottság számára. A programnak tartalmaznia kell a tanácsadó bizottság következő ülésének dátumát és helyszínét.

                  (6)

                  Gyakorlati együttműködés kialakítása az Egyesült Nemzetek Szervezetével, az Egyesült Nemzetek Szervezete Mezőgazdasági és Élelmezési Világszervezetével, a Nemzetközi Gyapotintézettel (International Institute for Cotton) és más nemzetközi szervezetekkel, amelyek a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság érdekeltségébe tartozó ügyekkel foglalkoznak.

            b.   Pénzügyi
      A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság pénzügyeinek felügyelete. Ez a kötelezettség többek között a költségvetés kiadási oldalának elfogadását, valamint a tagoknak a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság következő pénzügyi évére érvényes tagdíjtáblázatának meghatározását foglalja magában.
      c.   Adminisztratív

                  (1)

                  Az ügyvezető igazgatóból és személyzetéből álló titkárság létrehozása és fenntartása Washington D.C.-ben. (Lásd VII. cikk.)

                  (2)

                  Az általa célszerűnek tartott személyzet alkalmazása, figyelembe véve azt a kívánalmat, hogy a résztvevő tagok minél szélesebb köréből kell szakképzett munkatársakat igénybe venni.

                  (3)

                  Szükség esetén a tanácsadó bizottság ülései közötti időszakban új ügyvezető igazgató kinevezése és alkalmazási feltételeinek meghatározása.

                  (4)

                  A tisztségviselők, illetve a titkárság feladatainak és kötelezettségeinek meghatározása, amennyiben azt a hatékony ügyvitelhez szükségesnek találja.

                  (5)

                  Javaslatok tétele e működési szabályzat módosítására.

         4. szakasz – Feladatok átruházása

      Az állandó bizottság feladatokat ruházhat át az egyes albizottságokra, amennyiben azok az adott albizottság hatáskörébe tartoznak.

         5. szakasz – Az állandó bizottság eljárásai

      a.   Általános

                  (1)

                  Az üléseket az elnök vagy az ügyvezető igazgató kezdeményezésére, bármely tag kérésére, illetve az állandó bizottság döntése alapján kell megtartani.

                  (2)

                  Normál körülmények között 10 nappal előre kell értesítést küldeni.

                  (3)

                  Az üléseket a nyilvánosság kizárásával kell megtartani, amennyiben az állandó bizottság másként nem határoz.

            b.   Határozatképesség feltétele

                  (1)

                  Határozatképességhez a tagi küldöttek egyharmadának jelenléte szükséges.

                  (2)

                  Határozatképesség hiányában is megtartják az ülést, ha legalább nyolc tag képviselője jelen van, a jegyzőkönyvben viszont fel kell tüntetni, hogy mely döntéseket fogadták el határozatképesség hiányában, illetve, ha voltak, mely tagok tartózkodtak.

                  (3)

                  Normál körülmények között az ilyen döntések is hatályba lépnek. A jelen nem lévő vagy álláspontjukat fenntartó tagok azonban az ideiglenes jegyzőkönyv dátumától számított tíz napon belül kifejezhetik tiltakozásukat, és amennyiben a döntés ellen tiltakozók száma nagyobb, mint azoké, akik az ülésen támogatták azt, a döntést visszavonják, amit a végleges jegyzőkönyvben rögzíteni kell.

            c.   Program

                  (1)

                  Minden ülés első napirendi pontja a program elfogadása.

                  (2)

                  Az ügyvezető igazgatónak előzetes programot kell készítenie, és az ülés értesítőjével együtt el kell azt küldenie az összes tagnak. Bármely tag kérheti az előzetes program kiegészítését további napirendi ponttal, ha erről legalább egy héttel az ülést megelőzően értesíti az ügyvezető igazgatót.

                  (3)

                  A programba az ülés során is felvehetnek napirendi pontokat, ha a megjelent tagok többsége nem ellenzi azt. Azonban az ilyen napirendi pontokkal kapcsolatos intézkedéseket egyhangúan kell elfogadni az adott ülésen.

                  (4)

                  Az ülések során újonnan felvetett javaslatokat egyhangúan kell elfogadni az adott ülésen.

            d.   Jegyzőkönyv

                  (1)

                  Az ülések ideiglenes jegyzőkönyvét összegfoglalás formájában kell elkészíteni. Szó szerinti jegyzőkönyvet csak akkor kell készíteni, ha az ügyvezető igazgató, valamely tisztségviselő vagy egy tag kéri.

                  (2)

                  Az ülés összes résztvevőjének jogában áll a rá vonatkozó vagy neki tulajdonított anyagokat áttekinteni. A változtatásokról az ülést követő 10 napon belül értesíteni kell a titkárságot.

                  (3)

                  Ezt követően a végleges jegyzőkönyvet el kell juttatni az összes tagnak.

         V. CIKK – AZ ÁLLANDÓ BIZOTTSÁG TISZTSÉGVISELŐI

         1. szakasz

                  a.

                  Az állandó bizottság tisztségviselői az alábbiak: elnök, első alelnök és második alelnök.

                  b.

                  Az állandó bizottság tisztségviselőit a tanácsadó bizottság rendes ülésein választják. A tisztségüket addig tartják meg, amíg az utódjukat meg nem választják.

                  c.

                  Az állandó bizottság tisztségviselőinek megválasztásakor a tanácsadó bizottságnak figyelembe kell vennie az alábbiakat:

                              (i)

                              minél nagyobb mértékű földrajzi változatosság;

                              (ii)

                              megfelelő képviselet biztosítása mind az importáló, mind az exportáló tagoknak;

                              (iii)

                              képesség, érdeklődés és részvétel a bizottság munkájában.

                  d.

                  A tisztségviselők nem kapnak juttatást a munkájukért a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottságtól. A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság nem fizeti a tisztségviselők költségeit, hacsak az állandó bizottság másként nem dönt egyes különleges feladatok esetén, ahol utazási költségek merülnek fel.

         2. szakasz – Hivatali idő

      Az állandó bizottság tisztségviselőit egy évre választják. Kivételes körülmények között még egy ciklusra újraválaszthatók. Ha megvalósítható, az első alelnököt nevezik ki a leköszönő elnök helyére, és a második alelnököt a leköszönő első alelnök helyére.

         3. szakasz – Választásokkal kapcsolatos eljárások

      Az összes tag előtt nyitva álló jelölő bizottságot legkésőbb négy hónappal a plenáris ülés előtt össze kell hívni. A jelölő bizottság megválasztja saját elnökét. A jelölő bizottság beszámolóval tartozik az állandó bizottságnak, amely ezután megfelelő javaslatokat tesz a tanácsadó bizottságnak. Nem jelölhetnek az állandó bizottság tisztségviselői közé olyan állandó bizottsági küldöttet, aki a jelölő bizottság ülésének idején a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsággal szemben több mint egyéves tagdíjfizetési hátralékban lévő tagot képvisel.

         4. szakasz – Az elnök

                  a.

                  Az elnök az elsődleges elnöklő tisztségviselő, és hivatalból tagja az összes albizottságnak és munkacsoportnak.

                  b.

                  Amennyiben az elnök bármilyen oknál fogva nem tudja kitölteni hivatali idejét, az új elnök megválasztásáig az első alelnök lesz az ideiglenes elnök.

         5. szakasz – Alelnökök

                  a.

                  Az elnök hiányában, illetve kérésére az első alelnök elnököl az állandó bizottság ülésein.

                  b.

                  Az elnök és/vagy első alelnök hiányában, illetve kérésére a második alelnök elnököl az állandó bizottság ülésein.

                  c.

                  Amennyiben az első alelnök bármilyen oknál fogva nem tudja kitölteni hivatali idejét, illetve ha megüresedik a helye azért, mert az e cikk 4. szakaszának b. bekezdése szerint ideiglenes elnök lett, az új alelnök megválasztásáig automatikusan a második alelnök lesz az ideiglenes első alelnök.

         VI. CIKK – AZ ÁLLANDÓ BIZOTTSÁG ALBIZOTTSÁGAI

         1. szakasz – Az állandó bizottság

      Az állandó bizottság létrehozhat albizottságokat és munkacsoportokat, meghatározhatja feladataikat, és megszüntetheti vagy feloszlathatja azokat.

         2. szakasz – Albizottságok

      Az albizottságokban vagy munkacsoportokban az állandó bizottság valamennyi tagja előtt nyitva áll a tagság lehetősége.

         3. szakasz – Az albizottságok hatásköre, feladatai és kötelezettségei

                  a.

                  Az egyes albizottságok:

                              (1)

                              Felelősséggel tartoznak az állandó bizottság felé azokért a feladatokért, amelyeket a tanácsadó bizottság vagy az állandó bizottság rájuk ruházott.

                              (2)

                              A hatáskörükön belül bármilyen ügyet az állandó bizottság figyelmébe ajánlhatnak.

                              (3)

                              Megválasztják saját elnöküket és alelnöküket. Ha bármely albizottság elnöke bármilyen oknál fogva nem tudja betölteni tisztségét, az albizottság alelnöke lesz az elnök, és az albizottságnak új alelnököt kell választania.

                              (4)

                              Formálisan és informálisan meghatározhatják saját eljárási szabályzatukat.

         VII. CIKK – TITKÁRSÁG

         1. szakasz

      A titkárságot az ügyvezető igazgató vezeti, aki teljes munkaidős alkalmazott, és a munkaszerződése szerinti időtartam alatt viseli tisztségét.

                  a.

                  Alkalmazásának feltétele, hogy nem lehet semmilyen jelentős, a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság ügyeivel összeférhetetlen pénzügyi érdekeltsége, valamint a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottságon kívül egyetlen hatóságtól sem kérhet vagy fogadhat el utasításokat.

                  b.

                  Az ügyvezető igazgató a titkárság más munkatársaival megegyező bánásmódban részesül minden tekintetben, kivéve a fizetést kiegészítő lakhatási költségtérítés meghatározását és juttatását, valamint a nyugdíjjárulékot, amelyet az ügyvezető igazgató esetén az ENSZ-rendszer szerint határoznak meg.

                  c.

                  Az ügyvezető igazgató

                              (1)

                              Szerepei az alábbiak:

                                          (a)

                                          A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság pénztárosa, aki azonban a rendes feladatvégzés során nem tartozik személyes pénzügyi felelősséggel;

                                          (b)

                                          A tanácsadó bizottság főtitkára;

                                          (c)

                                          Az állandó bizottság és a neki alárendelt testületek titkára, kivéve ha a kötelezettségeit a személyzet valamely tagjára ruházza;

                                          (d)

                                          A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság összes nyilvántartásának kezelője;

                                          (e)

                                          Felelős a titkárság személyzetéért.

                              (2)

                              Felelősségi körei az alábbiak:

                                          (a)

                                          Teljes felelősséggel tartozik a titkárságra osztott munkaprogramért;

                                          (b)

                                          Felelős az ülések programjának, menetrendjének, szakanyagainak, eljárásainak, felhívásainak és jegyzőkönyveinek előkészítéséért;

                                          (c)

                                          Felelős egyéb protokoll kérdésekért, valamint a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság munkájában érdekelt tagokkal, más nemzetközi testületekkel és nemzeti testületekkel folytatott kommunikációért.

                              (3)

                              Feladatai az alábbiak:

                                          (a)

                                          A tanácsadó bizottság üléseinek helyt adó tagokkal egyeztetve képviseli az állandó bizottságot:

                                          (b)

                                          A házigazda tagokkal egyeztetve a tanácsadó bizottság ülésein technikai segítséget nyújt a bizottságoknak;

                                          (c)

                                          Részletes éves költségvetést terjeszt elő az állandó bizottságban történő megvitatásra, amelynek fő fejezetei a következőket tartalmazzák: fizetések, nyugdíjjárulékok, utazási költségtérítések és napidíjak, irodai berendezések, bérleti díjak, az adminisztratív, technikai és egyéb tevékenységekre szánt személyzeti erőforrások feltüntetése.

                                          (d)

                                          Tervezett tagdíjak előterjesztése az állandó bizottságnak.

                                          (e)

                                          Negyedévente részletes beszámoló az addigi kiadásokról a jóváhagyott költségvetéshez viszonyítva.

                              (4)

                              Felelősséggel tartozik olyan egyéb feladatokért és kötelezettségekért, amelyeket a tanácsadó bizottság vagy az állandó bizottság időről időre rábíz.

         2. szakasz

      A Titkárság felelősséggel tartozik az alábbiakért:

                  a.

                  Bekéri a tagoktól a IX. cikkben meghatározott információkat, valamint a tanácsadó bizottság vagy az állandó bizottság által esetlegesen igényelt különleges információkat.

                  b.

                  Megállapodásokat köt és tart fenn a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság munkájához kapcsolódó információk cseréjére vonatkozóan a tagsággal nem rendelkező államokkal, más nemzetközi szervezetekkel és civil testületekkel.

                  c.

                  Elkészíti, publikálja és terjeszti a negyedéves statisztikai közlönyt (Quarterly Statistical Bulletin) [a publikáció gyakoriságát a 43. plenáris ülés intézkedése évente két megjelenésre változtatta], „A gyapot világpiaci helyzete” (World Cotton Situation) havi ismertetőjét [a publikáció gyakoriságát a 43. plenáris ülés intézkedése minden második hónapra változtatta], valamint ezek alapján a sajtóközleményt a tanácsadó bizottság és az állandó bizottság által előírt szabályok szerint.

                  d.

                  Elkészíti a tanácsadó bizottság, az állandó bizottság, illetve a VI. cikk 1. szakasza szerint létrehozott albizottságok és munkacsoportok által esetlegesen igényelt egyéb beszámolókat és elemzéseket.

                  e.

                  Értesíti a tagokat a tanácsadó bizottság, az állandó bizottság és az albizottságok üléseiről. Az ügyvezető igazgató dönti el, kit értesít az egyéb ülésekről.

         3. szakasz

                  a.

                  Sajtóközleményeket és a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság álláspontját vagy véleményét közvetíteni kívánó egyéb dokumentumokat csak a tanácsadó bizottság vagy adott esetben az állandó bizottság jóváhagyásával lehet kiadni.

                  b.

                  A titkárság saját kezdeményezésére publikált nyilatkozatok és cikkek a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság teljes felelősségét kizáró nyilatkozatot tartalmaznak.

         4. szakasz

      A tagok felelőssége, hogy kijelöljék a titkárság felé elsődleges kapcsolattartási pontot jelentő együttműködési ügynökséget.

         VIII. CIKK – PÉNZÜGYI ELJÁRÁSOK

         1. szakasz

      A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság pénzügyi éve július 1-jén kezdődik.

         2. szakasz

      Az ügyvezető igazgató a kiadási költségvetést és a tagok tagdíjtáblázatát minden pénzügyi évben az állandó bizottság elé terjeszti, amely részben vagy egészben is módosíthatja azt, és amelynek intézkedése végleges, amennyiben a tanácsadó bizottság nem változtat rajta.

         3. szakasz – Elszámolás

                  a.

                  A kiadásokat annak a pénzügyi évnek a számlájára kell terhelni, amelyben a kifizetések ténylegesen megtörténtek.

                  b.

                  A befizetéseket annak a pénzügyi évnek a számláján kell jóváírni, amelyben az összegek ténylegesen befolytak.

                  c.

                  A titkárság negyedévente elkészíti és az állandó bizottság elé terjeszti a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság szeptember 30-i, december 31-i, március 31-i és június 30-i aktuális pénzügyi helyzetéről szóló beszámolót.

         4. szakasz – Pénzügyi ellenőrzések

                  a.

                  Az állandó bizottság elismert könyvvizsgálót alkalmaz, aki legalább évente egyszer megvizsgálja a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság beszámolóját.

                  b.

                  Amennyiben bármilyen változás történik az ügyvezető igazgatói poszt betöltésében, az állandó bizottság soron kívüli pénzügyi ellenőrzést kérhet.

                  c.

                  A pénzügyi ellenőrzések jelentését jóváhagyás céljából be kell nyújtani az állandó bizottságnak és a koordinációs testületeknek a következő ülésen, miután a titkárság átvette azt.

         5. szakasz – Pénzalapok

                  a.

                  Amennyiben az állandó bizottság másként nem rendelkezik, a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsághoz befolyó összes befizetés egy működő pénzalapba kerül. Az állandó bizottság időről időre meghatározza a titkárság által a működő pénzalap terhére kiállítható csekkek küszöbértékét (dollárban), amely felett az állandó bizottság elnökének írásos jóváhagyása szükséges. Az ügyvezető igazgatót is ideértve egyetlen személy sem írhat alá a saját nevére szóló, a bizottság bármelyik számláját terhelő csekket.

                  b.

                  Az állandó bizottság által időről időre meghatározott összeg erejéig egy tartalékalap engedélyezett. A tartalékalap lehívásait az állandó bizottság hagyhatja jóvá, de csak akkor, ha a működő pénzalapban rendelkezésre álló összeg nem elegendő ahhoz, hogy fedezze a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság kötelezettségeit. A tartalékalap lehívásait minden esetben jóvá kell hagyni az adott összeg és az időpont tekintetében.

         6. szakasz – Befektetések

      Az aktuális igényeket meghaladó pénzeszközöket első osztályú rövid lejáratú kamatozó dollár értékpapírokba lehet fektetni, vagy szövetségileg garantált kamatozó betéti számlákon lehet elhelyezni az állandó bizottság utasítása szerint.

         7. szakasz – Selejtezés

                  a.

                  Az állandó bizottság által jóváhagyott eljárások szerint lehet selejtezni azokat az irodai bútorokat és berendezéseket, amelyekre a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottságnak már nincs szüksége.

                  b.

                  Amennyiben a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság megszűnése bármikor elkerülhetetlenné válik, az állandó bizottság dönt arról, hogy a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság fennálló pénzügyi kötelezettségeinek teljesítése és megmaradó vagyonának értékesítése hogyan valósítható meg a legjobban.

                  c.

                  Miután az összes pénzügyi kötelezettséget teljesítették, az aktuális és az előző három évben ténylegesen befizetett összeg arányában a teljes megmaradt vagyont fel kell osztani azon tagok között, akik tagdíjukat maradéktalanul befizették.

         8. szakasz – Nyugdíjazási terv

                  a.

                  Az állandó bizottság hatáskörébe tartozik, hogy a titkárság teljes munkaidős munkatársai számára nyugdíjazási tervet készítsen.

                  b.

                  Ha ilyen tervet készítenek,

                              (1)

                              A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság a résztvevő munkatársak éves hozzájárulásával legalább azonos, de legfeljebb kétszeres mértékű hozzájárulást fizet az alapba.

                              (2)

                              A tervet az állandó bizottság módosíthatja vagy megszüntetheti. Amennyiben a tervet megszüntetik, vagy a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság megszűnik, minden részt vevő munkatárs a saját és a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság hozzájárulásai után is visszatérítést kap a felhalmozott kamatokkal együtt.

         IX. CIKK – INFORMÁCIÓSZOLGÁLTATÁS

         1. szakasz

      Az együttműködési ügynökségeken keresztül a tagoknak át kell adniuk a rendelkezésükre álló információkat, amelyek a munkaprogram végrehajtásához szükségesek lehetnek. Amint rendelkezésre állnak, ezeket az információkat mielőbb meg kell küldeni közvetlenül a titkárságnak.

         2. szakasz

      Hacsak másként nem rendelkeznek, az alábbi információkat minden hónapban biztosítani kell, kivéve a szabályzatokkal kapcsolatos adatokat, melyeket csak változás esetén, illetve a titkárság kifejezett kérésére kell elküldeni.

                  a.

                  Gyapotszál mennyisége helyi mértékegységekben kifejezve, ha lehetséges, ideértve a 3/4″ alatti, a 3/4″ és 1-3/8″ közötti, az 1-3/8″ és a feletti szálhosszúságok, illetve ezek metrikus egyenértékei szerint bontását.

                              (1)

                              Minden hónap végén a termelés országa szerinti készletek:

                                          (a)

                                          fonodákban és más feldolgozó létesítményekben,

                                          (b)

                                          köz- és magánraktárakban, szállítás alatt, illetve bármely más helyen.

                              (2)

                              Gyapottisztítás (vagy préselés),

                              (3)

                              Import a termelés országa szerint, vagy ha ilyen adat nem áll rendelkezésre, a származási ország szerint,

                              (4)

                              Feldolgozás a termelés országa szerint, ha lehetséges:

                                          (a)

                                          fonodákban és más üzemekben,

                                          (b)

                                          háztartásokban (éves becslés).

                              (5)

                              Égetés vagy egyéb módon megsemmisítés (éves becslés),

                              (6)

                              Export a célországok szerint, és ha lehetséges, fajták szerint,

                              (7)

                              Újrakivitel a célországok szerint.

                  b.

                  A várható termelés mutatói, mint például a gyapottal telepített terület nagysága, műtrágya eladások, vetőmag forgalmazás, gazdálkodók szándéka a gyapot telepítése kapcsán, a szakterület állami szabályozása és célkitűzései.

                  c.

                  A telepített és betakarított területek előrejelzései és becslései, terméshozam, fajták szerinti termelés – amint rendelkezésre állnak, de legalább egyszer telepítéskor és egyszer a termés beérésekor. A terméssel kapcsolatos információkat lehetőség szerint gyapotszálra vonatkoztatva kell megadni, de ahol csak magvas gyapotra vannak adatok, valamilyen formában jelezni kell a gyapot hozamát.

                  d.

                  Rendelkezésre állás függvényében havi, negyedéves és éves statisztikák a termelésről, az importról származási országok szerint és az exportról célországok szerint, lehetőség szerint a gyapotszálról és darabárukról mennyiségi egységekben.

                  e.

                  Az együttműködési ügynökségeknek a rendszeres havi jelentésen túl haladéktalanul be kell számolniuk a tagok szabályozásának a gyapotgazdaságra kiható változásairól.

         3. szakasz

      A tagok együttműködnek a titkársággal a rendelkezésükre álló információk szolgáltatásában, ha azok a termeléssel, importtal, exporttal, valamint a mesterséges cellulózalapú és nem cellulózalapú szálak és darabáruk árával kapcsolatos munkaprogramokhoz szükségesek.

         X. CIKK – NYELVEK

         1. szakasz

      A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság hivatalos és munkanyelve az angol, francia, spanyol, orosz és arab.

         2. szakasz

      A tanácsadó bizottság ülésein:

                  a.

                  A tanácsadó bizottság meghatározza, hogy a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság milyen tolmácsolási szolgáltatásokat biztosít. A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság nem vállal magára e szolgáltatásokkal kapcsolatos terven felüli kiadásokat.

                  b.

                  A tagok hivatalos nyilatkozatait legalább egy hivatalos nyelven kell benyújtani.

         3. szakasz

      Kizárólag praktikus okokból az állandó bizottság és az alárendelt testületek ülésein általában angol nyelven folyik a munka.

         4. szakasz

                  a.

                  Az alábbiakat angolul, franciául és spanyolul kell közzétenni:

                              —

                              A tanácsadó bizottság ülésein folytatott tárgyalások összefoglaló jegyzőkönyve

                              —

                              „A gyapot világpiaci helyzete” (World Cotton Situation) havi ismertetője [a publikáció gyakoriságát a 43. plenáris ülés intézkedése minden második hónapra változtatta]

                              —

                              Az állandó bizottság jegyzőkönyve [a 43. plenáris ülés intézkedése felfüggesztette a francia és spanyol fordítást]

                  b.

                  Az alábbiakat az összes hivatalos nyelven közzé kell tenni:

                              —

                              „A gyapot világpiaci helyzete” éves ismertetője

                              —

                              Az állandó bizottság elnökének beszámolója

                              —

                              Az ügyvezető igazgató beszámolója

                              —

                              A plenáris ülések zárónyilatkozata

                  c.

                  Az állandó bizottság meghatározza, mely egyéb lényeges dokumentumokat kell az egyes nyelveken kinyomtatni figyelembe véve azt, hogy mennyire hasznosak a tagok számára, illetve milyen költségvetési vonzataik vannak.

         XI. CIKK – SZAVAZÁS

         1. szakasz

                  a.

                  A tanácsadó bizottság és az állandó bizottság döntéshozatala során törekszik az egyhangúságra.

                  b.

                  Abban az esetben, ha nem tudnak konszenzusra jutni az állandó bizottságban, a megvitatás alatt álló ügyet a tanácsadó bizottság elé terjeszthetik, hacsak e szabályzat vagy a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság más szabályai elő nem írják, hogy az ügyet szavazásra kell bocsátani az állandó bizottságban. A tanácsadó bizottság konszenzus alapján jár el. Abban az esetben, ha a tanácsadó bizottságban nem tudnak konszenzusra jutni, az ügyet bármely tag kérésére szavazásra bocsáthatják, és ebben az esetben bármilyen ajánlás vagy javaslat elfogadásához a jelen lévő és szavazó tagok jóváhagyásának kétharmados többsége szükséges.

                  c.

                  Minden tag egy-egy szavazatra jogosult.

                  d.

                  A tartózkodás nem számít szavazatnak.

                  e.

                  Normál körülmények között a szavazást kézfeltartással kell végrehajtani, hacsak a jelen lévő és szavazó tagok többsége név szerinti szavazást nem kér. Ha bármely tag kéri, titkos szavazást kell tartani.

         XII. CIKK – EGYÜTTMŰKÖDÉS MÁS SZERVEZETEKKEL

         1. szakasz

                  a.

                  A gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság együttműködik egyéb, állami és magán, nemzeti és nemzetközi szervezetekkel. Ezen szervezeteket, valamint az együttműködés típusát és mértékét az állandó bizottság határozza meg.

                  b.

                  Ezen szervezeteket, továbbá a tagsággal nem rendelkező államokat és a nyilvánosságot a házigazda tag jóváhagyásával meghívhatják, hogy vegyenek részt a tanácsadó bizottság ülésein. Az üléseken való részvétel feltételeit a tanácsadó bizottság vagy az állandó bizottság határozhatja meg.

         XIII. CIKK – MÓDOSÍTÁSOK

      E működési szabályzatot csak a tanácsadó bizottság módosíthatja, kivéve, ha módosítás céljából kifejezetten az állandó bizottság elé utalják.

         XIV. CIKK – FELVÁLTÁS

      E működési szabályzat, melyet 1972. június 16-án fogadtak el, felvált minden olyan korábbi határozatot, állásfoglalást és működési szabályzatot, amely ellentétes a rendelkezéseivel.

         Tárgymutató

                  Tanácsadó bizottság

                  1-9, 12-13

                  Program

                  5-6, 8

                  Tagdíj

                  2-3, 5, 7-10

                  Költségvetés

                  2, 5, 8-9, 12

                  Elnök (az)

                  3-5, 7, 10, 12

                  Együttműködés

                  5, 13

                  Együttműködési ügynökség

                  9

                  Ügyvezető igazgató

                  1-6, 8-10, 12

                  Pénzügyek

                  4-5

                  Pénzalapok

                  9-10

                  információszolgáltatás

                  1-2, 4, 9, 11

                  Nyelvek

                  12

                  Tagság

                  1-4, 7

                  Jegyzőkönyv

                  5-6, 8, 12

                  Plenáris ülés

                  1-4, 7, 9, 12

                  Határozatképesség

                  5

                  Titkárság

                  4-6, 8-11

                  Főtitkár

                  3, 8

                  Állandó bizottság

                  1-10, 12-13

                  Irányítóbizottság

                  3

                  Alelnök

                  3, 6-7

                  Szavazás

                  12-13

                  Munkaprogram

                  2, 4, 8, 11


title: A Tanács 2012/327/KKBP határozata ( 2012. június 25. ) az Európai Unió dél-mediterrán térségért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               26.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 165/56

         A TANÁCS 2012/327/KKBP HATÁROZATA
   (2012. június 25.)
   az Európai Unió dél-mediterrán térségért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. július 18-án elfogadta a 2011/424/KKBP határozatot (1), amely Bernardino LEÓN-t nevezte ki az Európai Unió dél-mediterrán térségért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2012. június 30-án lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását további 12 hónapra meg kell hosszabbítani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   A Tanács 2013. június 30-ig meghosszabbítja a Bernardino LEÓN-nak, a dél-mediterrán térségért felelős EUKK-nak adott megbízatást. Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) javaslatára így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Uniónak a déli szomszédsággal kapcsolatos – a 2011. február 4-i és március 11-i európai tanácsi nyilatkozatokban, valamint a 2011. március 24–25-i európai tanácsi következtetésekben, továbbá a 2011. február 21-i és június 20-i tanácsi következtetésekben foglalt – politikai célkitűzésein alapul, figyelembe véve a főképviselő és a Bizottság 2011. március 8-i, illetve május 25-i közleményében szereplő javaslatokat is.
   E célkitűzések közé tartoznak a következők:

               a)

               az Unió politikai párbeszédének fokozása, hozzájárulva a dél-mediterrán térség – különösen a politikai reform- és demokratikus átalakulási folyamatban érintett – országaival kialakított partnerséghez és szélesebb körű kapcsolatokhoz;

               b)

               hozzájárulás az Uniónak a dél-mediterrán térség – különösen a politikai reform- és demokratikus átalakulási folyamatban érintett – országaiban bekövetkező fejleményekre adott válaszához és különösen a demokrácia- és intézményépítés, a jogállamiság, a jó kormányzás, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a béke és a regionális együttműködés megerősítéséhez, többek között az európai szomszédságpolitikán és az Unió a Mediterrán Térségért elnevezésű kezdeményezésen keresztül;

               c)

               az Unió eredményességének, jelenlétének és láthatóságának fokozása a térségben és a megfelelő nemzetközi fórumokon;

               d)

               szoros együttműködés kialakítása az érintett helyi partnerekkel, valamint nemzetközi és regionális szervezetekkel, például az Afrikai Unióval, az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal, az Iszlám Együttműködés Szervezetével, az Arab Államok Ligájával, az Arab Maghreb Unióval, a megfelelő nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, az Egyesült Nemzetek Szervezetével és a magánszektorral.

         3. cikk
   Megbízatás
   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               az Unió által a dél-mediterrán térség – különösen a politikai reform- és demokratikus átalakulási folyamatban érintett – országai tekintetében betöltött általános politikai szerep megerősítése, különösen a kormányokkal és a nemzetközi szervezetekkel, valamint az egyéb érintett szereplőkkel, többek között a civil társadalommal folytatott párbeszéd fokozásával, továbbá felhívva a partnerek figyelmét az uniós megközelítésre;

               b)

               szoros kapcsolattartás a térségben zajló demokratikus átalakulási folyamatban részt vevő összes féllel, a stabilizáció és a megbékélés előmozdítása a helyi irányítás teljes körű tiszteletben tartásával, valamint hozzájárulás a válságkezeléshez és -megelőzéshez;

               c)

               hozzájárulás ahhoz, hogy a térséggel kapcsolatos uniós és tagállami politikák és fellépések koherensebbek, következetesebbek és koordináltabbak legyenek;

               d)

               hozzájárulás a nemzetközi partnerekkel és szervezetekkel folytatott együttműködés előmozdításához és a regionális együttműködés támogatásához. A dél-mediterrán térséggel foglalkozó munkacsoport munkájához és az utólagos találkozókhoz való hozzájárulás révén – a Bizottsággal és a tagállamokkal egyeztetve – segítségnyújtás a külügyi és biztonságpolitikai főképviselőnek;

               e)

               hozzájárulás az Unió emberi jogi politikájának végrehajtásához a térségben, ideértve az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokat, különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról szóló, továbbá a nők és a lánygyermekek elleni erőszakról, valamint a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokat, valamint a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos uniós politikát, többek között a fejlemények figyelemmel kísérése és az azokról tett jelentések, valamint az e tekintetben megfogalmazott ajánlások révén.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. július 1-jétől2013. június 30-ig terjedő időszakra 945 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásért elszámolással tartozik a Bizottság felé.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek olyan alkalmazottak kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. Az ilyen kirendelt alkalmazottak javadalmazását az érintett uniós tagállam, az Unió érintett intézménye, illetve az EKSZ fedezi. A tagállamok által az uniós intézményekhez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az EUKK alkalmazottai feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megad.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – megbízatásával összhangban és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzete alapján, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden indokolt és megvalósítható intézkedést, különösen az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó biztonsági terv kidolgozása az EKSZ iránymutatása alapján, amely rendelkezik a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedésekről, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint meghatározza a vészhelyzeti intézkedési tervet és a misszió evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes személyi állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy az EUKK csoportjának az Unión kívül telepítendő valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is – a misszió területére való érkezése előtt vagy érkezésekor megfelelő, a misszió területének az EKSZ által megállapított kockázati minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi ajánlást végrehajtsák, és – a középtávú és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében – az ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről szóló írásos jelentéseket nyújtsanak be a Tanács, a főképviselő és a Bizottság számára.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a PBB-nek és a főképviselőnek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a PBB vagy a főképviselő ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkével összhangban az Európai Parlament tájékoztatásába az EUKK-t be lehet vonni.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK hozzájárul ahhoz, hogy az Unió fellépése egységes, következetes és hatékony legyen, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami fellépést koherens módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Ezért az EUKK munkáját teljes együttműködésben végzi a tagállamokkal, az Európai Bizottsággal, valamint adott esetben az Európai Unió térségben működő többi különleges képviselője tevékenységével, ideértve adott esetben a közel-keleti békefolyamathoz rendelt EUKK-t is. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel, akik minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK a helyszínen jelen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak a térségben történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2012. december végéig az elért eredményekről szóló jelentést, a megbízatás végén pedig a megbízatás teljesítéséről szóló átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. június 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 188., 2011.7.19., 24. o.

      (2)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.


title: 2007/473/EK: A Tanács határozata ( 2007. június 25. ) az 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény alapján létrehozott Végrehajtó Bizottság által elfogadott SIRENE kézikönyv részei minősítési szintjének feloldásáról

text:
               7.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/52

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. június 25.)
   az 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény alapján létrehozott Végrehajtó Bizottság által elfogadott SIRENE kézikönyv részei minősítési szintjének feloldásáról
   (2007/473/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács az 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény alapján létrehozott Végrehajtó Bizottság által elfogadott Sirene kézikönyv egyes részei titkosításának megszüntetéséről szóló, 2002. október 14-i 2003/19/EK határozatával (1) feloldotta a SIRENE kézikönyv egyes részeinek minősítését, és a SIRENE kézikönyv 2.3. szakaszát, valamint az 1., 2., 3., 4., 5. és 6. mellékletét a „Restreint UE” szintre minősítette vissza.

               (2)

               A SIRENE kézikönyv legfrissebb, a SIRENE kézikönyv módosításáról szóló, 2006. szeptember 22-i 2006/757/EK bizottsági határozatban (2) és 2006/758/EK bizottsági határozatban (3) foglalt változata nem tartalmaz a 2003/19/EK határozat elfogadása időpontjában a kézikönyv részét képező 2.3. szakasszal egyenértékű rendelkezést.

               (3)

               A Tanács most helyénvalónak véli a SIRENE kézikönyv néhány további része minősítésének feloldását.

               (4)

               Az 1., 3., 4. és 6. mellékletnek továbbra is „Restreint UE” minősítésűnek kell maradnia,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A SIRENE kézikönyv 2. és 5. mellékletének minősítését fel kell oldani.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2007. június 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. SCHAVAN

      (1)  HL L 8., 2003.1.14., 34. o.

      (2)  HL L 317., 2006.11.16., 1. o.

      (3)  HL L 317., 2006.11.16., 41. o.


title: A Tanács 2012/168/KKBP határozata ( 2012. március 23. ) az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/235/KKBP határozat módosításáról

text:
               24.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 87/85

         A TANÁCS 2012/168/KKBP HATÁROZATA
   (2012. március 23.)
   az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/235/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. április 12-én elfogadta a 2011/235/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2011/235/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2013. április 13-ig meg kell újítani.

               (3)

               Ezen túlmenően, az iráni emberi jogi helyzet súlyosságára tekintettel, további személyeket kell felvenni a 2011/235/KKBP határozat mellékletében szereplő, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.

               (4)

               Ezzel összefüggésben megemlítendő, hogy a 2011/235/KKBP határozat (4) preambulumbekezdésével összhangban a korlátozó intézkedések az Iráni Forradalmi Gárda (IRGC), a Baszidzs és az Ansar Hezbollah tagjaira is kiterjedhetnek.

               (5)

               Továbbá meg kell tiltani mindazon felszerelések vagy szoftverek értékesítését, szolgáltatását, átadását vagy kivitelét, amelyek elsődlegesen az iráni mobil-, illetve vezetékes hálózatokon keresztüli internethasználatnak vagy telefonbeszélgetéseknek az iráni rezsim általi ellenőrzésére vagy lehallgatására szolgálnak.

               (6)

               Ezenfelül a belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések szállításának, eladásának vagy átadásának tilalmát bele kell foglalni a 2011/235/KKBP határozatba, annak céljaira figyelemmel. Ezzel egyidejűleg az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2010. július 26-i 2010/413/KKBP határozatot (2) módosítani kell úgy, hogy abból törölni kell ezt a tilalmat.

               (7)

               A 2011/235/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/235/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
               „2a. cikk
               Tilos mindazon felszerelések vagy szoftverek értékesítése, szolgáltatása, átadása vagy kivitele, amelyek elsődlegesen az iráni mobil-, illetve vezetékes hálózatokon keresztüli internethasználatnak vagy telefonbeszélgetéseknek az iráni rezsim általi vagy a nevében történő ellenőrzésére vagy lehallgatására szolgálnak, tilos továbbá az ilyen felszerelések vagy szoftverek beüzemeléséhez, működtetéséhez vagy frissítéséhez nyújtott segítség.
               Az Unió megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.
               2b. cikk
               (1)   A tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművet használva tilos belső elnyomás céljára felhasználható felszereléseket értékesíteni, szolgáltatni, átadni vagy exportálni Irán számára, függetlenül attól, hogy az adott felszerelés a tagállamok területéről származik-e.
               (2)   Tilos továbbá:

                           a)

                           közvetlenül vagy közvetve bármely iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy az Iránban való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett felszerelésekhez vagy azok rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódó technikai segítséget, közvetítői szolgáltatást vagy egyéb szolgáltatást nyújtani;

                           b)

                           közvetlenül vagy közvetve bármely iráni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy az Iránban való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett felszerelésekkel kapcsolatos finanszírozást vagy pénzügyi támogatást nyújtani, beleértve különösen az említett felszerelések értékesítésére, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére, illetve a kapcsolódó technikai segítség, közvetítői szolgáltatás és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást.".

               2.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               „4a. cikk
               Tilos az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása a 2a. és 2b. cikkben említett tilalmak megkerülése.”.

               3.

               a 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „6. cikk
               (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
               (2)   Ezt a határozatot 2013. április 13-ig kell alkalmazni. A határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozatot meg kell újítani, vagy adott esetben módosítani kell.”.

         2. cikk
   Az e határozat mellékletében felsorolt személyeket fel kell venni a 2011/235/KKBP határozat mellékletében szereplő jegyzékbe.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. március 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 100., 2011.4.14., 51. o.

      (2)  HL L 195., 2010.7.27., 39. o.

      MELLÉKLET

         A 2. cikkben említett személyek jegyzéke

                  Név

                  Azonosító adat

                  Indokolás

                  A jegyzékbe vétel időpontja

                  1.

                  ZARGHAMI Ezzatollah

                  Az Iráni Iszlám Köztársaság Műsorszolgáltatási Hatóságának (IRIB) vezetőjeként ő felel valamennyi műsorszórással kapcsolatos döntésért. Az IRIB 2009 augusztusában és 2011 decemberében fogvatartottak által kényszer alatt tett vallomásokat és számos kirakatpert sugárzott. Ez a tisztességes és jogszerű eljáráshoz való joggal kapcsolatos nemzetközi előírások egyértelmű megsértése.

                  2012.3.23.

                  2.

                  TAGHIPOUR Reza

                  Születési hely: Maragheh (Irán)
                  Születési idő: 1957

                  Információs és hírközlési miniszter. Információs miniszterként ő a cenzúráért, valamint az internetes tevékenységeknek és a kommunikáció minden formájának (különös tekintettel a mobiltelefonokra) az ellenőrzéséért felelős egyik legmagasabb rangú tisztviselő. Politikai fogvatartottak kihallgatása során a kihallgatók a fogvatartottak személyes adatait, emailjeit és beszélgetéseit is felhasználják.
                  A legutóbbi elnökválasztás óta az utcai demonstrációk alatt számos alkalommal blokkolták a mobilhálózatok használatát és a szöveges üzenetküldést, zavarták a TV-csatornák műholdas adásait, az internetforgalmat pedig lokálisan felfüggesztették vagy legalábbis lelassították.

                  2012.3.23.

                  3.

                  KAZEMI Toraj

                  A rendőrség műszaki és kommunikációs részlegének ezredese. Nemrégiben kormányzati hackereket toborzó kampányt indított annak érdekében, hogy hatékonyabban ellenőrizzék az internetes adatforgalmat, és gátolják a „kártékony” weboldalak működését.

                  2012.3.23.

                  4.

                  LARIJANI Sadeq

                  Születési hely: Najaf (Irak)
                  Születési idő: 1960 vagy 1961. augusztus

                  A bírói kar elnöke. A bírói kar elnökének jóvá kell hagynia, illetve ellen kell jegyeznie minden olyan ítéletet, amelyet qisas (megtorlás), hodoud (Isten ellen elkövetett bűnök) és ta'zirat (az állam ellen elkövetett bűncselekmények) ügyében hoznak. Ez halálbüntetést, korbácsolást és amputálást kirovó ítéleteket is magában foglal. Ily módon a nemzetközi előírásokat megsértve számos halálos ítéletet is személyesen ellenjegyzett, többek között megkövezéseket (jelenleg 16 személy vár megkövezésre), akasztásokat, fiatalkorúak kivégzését és nyilvános kivégzéseket, amelyek során például hidakra több ezres tömegek előtt akasztottak fel fogvatartottakat. Csonkítást – például amputálást, valamint savnak az elítélt szemébe csepegtetését – kimondó ítéleteket is jóváhagyott. Sadeq Larijani hivatalba lépése óta jelentősen megszaporodtak a politikai indíttatású letartóztatások, valamint megnőtt az emberijog-védők és a kisebbséghez tartozó személyek önkényes letartóztatásainak a száma. 2009 óta a kivégzések száma is látványosan nőtt. Sadeq Larijanit emellett felelősség terheli azért, hogy az iráni igazságszolgáltatási folyamatban rendszerszinten sérül a tisztességes eljáráshoz való jog.

                  2012.3.23.

                  5.

                  MIRHEJAZI Ali

                  A legfelsőbb vezető hivatalának igazgatóhelyettese és biztonsági vezető. A legfelsőbb vezető belső köreihez tartozik. Részt vett a tiltakozások elfojtását szolgáló azon utasítások kidolgozásában, amelyeket 2009 óta alkalmaznak.

                  2012.3.23.

                  6.

                  SAEEDI Ali

                  1995 óta a legfelsőbb vezető képviselője a Forradalmi Gárdánál. Egész karrierje során a Forradalmi Gárdának dolgozott, egész pontosan annak hírszerzési részlegénél. Hivatali beosztása révén nélkülözhetetlen a legfelsőbb vezető hivatalától érkező parancsoknak a Forradalmi Gárda elnyomó gépezete felé történő közvetítésében.

                  2012.3.23.

                  7.

                  RAMIN Mohammad-Ali

                  Születési hely: Dezful (Irán)
                  Születési idő: 1954

                  Mivel 2010 decemberéig a sajtóért felelős miniszterhelyettes volt, elsődlegesen ő felel a cenzúráért. Közvetlenül felelős több reformpárti sajtóorgánum betiltásáért (Etemad, Etemad-e Melli, Shargh stb.), a független újságírói szakszervezet betiltásáért, továbbá újságírók megfélemlítéséért és letartóztatásáért.

                  2012.3.23.

                  8.

                  MORTAZAVI Seyyed Solat

                  Születési hely: Meibod (Irán)
                  Születési idő: 1967

                  Politikai ügyekért felelős belügyminiszter-helyettes. Felelős a törvényes jogaik – többek között a véleménynyilvánítás szabadsága – védelmében szót emelő személyekkel szembeni erőszakos fellépésért.

                  2012.3.23.

                  9.

                  REZVANI Gholomani

                  Rasht kormányzóhelyettese. Felelős a tisztességes eljáráshoz való jog súlyos megsértésének eseteiért.

                  2012.3.23.

                  10.

                  SHARIFI Malek Ajdar

                  Kelet-Azerbajdzsán legfelsőbb bíróságának elnöke. Felelős a tisztességes eljáráshoz való jog súlyos megsértésének eseteiért.

                  2012.3.23.

                  11.

                  ELAHI Mousa Khalil

                  Tebrizi ügyész. Felelős azért, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog súlyos megsértése révén sérültek az emberi jogok..

                  2012.3.23.

                  12.

                  FAHRADI Ali

                  Karaji ügyész. Azzal, hogy halálos ítélet kiszabását kérte egy fiatalkorúra, súlyosan megsértette az emberi jogokat.

                  2012.3.23.

                  13.

                  REZVANMANESH Ali

                  Ügyész. Azzal, hogy halálos ítélet kiszabását kérte egy fiatalkorúra, súlyosan megsértette az emberi jogokat.

                  2012.3.23.

                  14.

                  RAMEZANI Gholamhosein

                  Az IRGC hírszerzési parancsnoka. Felelős a törvényes jogaik – többek között a véleménynyilvánítás szabadsága – védelmében szót emelő személyek emberi jogainak súlyos megsértéséért. A bloggerek/újságírók letartóztatásáért és megkínzásáért felelős részleg vezetője.

                  2012.3.23.

                  15.

                  SADEGHI Mohamed

                  Ezredes, az IRGC műszaki és számítástechnikai hírszerzésért felelős vezetőhelyettese. Felelős bloggerek/újságírók letartóztatásáért és megkínzásáért.

                  2012.3.23.

                  16.

                  JAFARI Reza

                  A számítástechnikai bűnözés üldőzéséért felelős különleges egység vezetője. Felelős bloggerek és újságírók letartóztatásáért, fogva tartásáért és üldözéséért.

                  2012.3.23.

                  17.

                  RESHTE-AHMADI Bahram

                  Teherán ügyészhelyettese. Ő irányítja Evin ügyészi hivatalát. Megtagadta a bebörtönzött emberijog-védők és a politikai fogvatartottak jogait, többek között a látogatáshoz való jogot és a fogvatartottak egyéb jogait.

                  2012.3.23.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007BP0111(01)

1. Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VIIIB. szakasz - Európai Adatvédelmi Biztos (C6-0472/2006 - 2006/2170(DEC))

Hivatalos Lap 074 E , 20/03/2008 o. 0172 - 0172

		1.Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VIIIB. szakasz - Európai Adatvédelmi Biztos (C6-0472/2006 - 2006/2170(DEC))Az Európai Parlament,- tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére [1],- tekintettel az Európai Közösségek 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára - I. kötet (C6-0472/2006) [2],- tekintettel a Számvevőszék 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére [3], valamint a Számvevőszék különjelentéseire az ellenőrzés alá vont intézmények vonatkozó válaszaival együtt,- tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára [4],- tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 274., 275., és 276. cikkére,- tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [5], és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,- tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0111/2007),1. mentesítést ad az európai adatvédelmi biztos számára az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;2. megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Ombudsmannak és az Európai Adatvédelmi Biztosnak és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).[1] HL L 60., 2005.3.8.[2] HL C 264., 2006.10.31., 1. o.[3] HL C 263., 2006.10.31., 1. o.[4] HL C 263., 2006.10.31., 10. o.[5] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított rendelet (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.).--------------------------------------------------


               24.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 93/157

         P7_TA(2014)0052
   Lara Comi mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartása
   Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata Lara Comi mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2014/2014(IMM))
   (2017/C 093/29)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel Lara Comi 2013. október 16-án benyújtott, a ferrarai bíróság előtt folyamatban lévő eljárással kapcsolatban saját mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmére,

               —

               miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2013. november 5-én meghallgatta Lara Comit,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i, valamint 2011. szeptember 6-i ítéleteire (1),

               —

               tekintettel Lara Comi mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelmére vonatkozó, 2014. január 14-i határozatára,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0067/2014),

               A.

               mivel Lara Comi európai parlamenti képviselő egy televíziós közvetítés politikai vitájában elhangzott szavaival kapcsolatban ellene kártérítés igényével benyújtott, számára 2013. október 1-jén kézbesített kereset kapcsán a ferrarai bíróság előtt folyó eljárással összefüggésben kérte mentelmi jogának fenntartását;

               B.

               mivel a jelenlegi határozat tárgyát képező kijelentések miatt ellene súlyos rágalmazás miatt benyújtott keresetet követően a ferrarai köztársasági ügyészség által indított eljárás kapcsán Lara Comi 2013. július 30-án már kérte mentelmi jogának fenntartását;

               C.

               mivel Lara Comi – mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmében – kifejezetten hivatkozott arra, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke szerint a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

               D.

               mivel hatáskörének gyakorlása során a kiváltságok és a mentességek tekintetében a Parlament elsődlegesen arra törekszik, hogy demokratikus jogalkotó szervként megőrizze integritását és biztosítsa a képviselők függetlenségét feladataik teljesítése során;

               E.

               mivel a Parlament széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik a valamely tagja által benyújtott, mentelmi jog fenntartására irányuló kérelemmel kapcsolatos határozat meghozatala tekintetében;

               F.

               mivel a Bíróság elismerte, hogy a képviselők által az Európai Parlamenten kívül tett bármilyen nyilatkozat a jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a képviselői feladatok ellátása során kifejtett véleménynek minősül, és az ilyen vélemény nem a nyilatkozat helyétől, hanem a nyilatkozat jellegétől és tartalmától függ;

               G.

               mivel az európai parlamenti képviselőket megillető, a bírósági eljárások alóli mentesség a polgári peres eljárásokra is vonatkozik;

               H.

               mivel Lara Comit – összhangban azzal a nemzeti rendelkezéssel, amelynek célja a politikai pártok kiegyensúlyozott jelenlétének biztosítása a választási kampány idején rendezett televíziós vitákban, mint ebben az ügyben is – a szóban forgó televízióadásba az Európai Parlament tagjaként és nem pedig egy – egyébként már egy másik vendég által képviselt – nemzeti párt tagjaként hívták meg;

               I.

               mivel a modern demokráciákban a demokratikus vitákra nem kizárólag a Parlamenten belül kerül sor, hanem inkább a nyilvánosság előtt, beleértve a médiát, például a sajtót és az internetet;

               J.

               mivel a szóban forgó televízióadásban Lara Comi európai parlamenti képviselőként vett részt, hogy olyan politikai kérdésekről – többek között a közbeszerzési szerződésekről és a szervezett bűnözésről – folytasson eszmecserét, amelyekkel az uniós közegben mindig is foglalkozott;

               K.

               mivel Lara Comi másnap bocsánatot kért a felperestől, és e bocsánatkérést később egy másik országos televízióadásban is megismételte;

               L.

               mivel a szóban forgó ügyben ugyanazokról a kijelentésekről van szó, mint amelyek kapcsán az ugyanazon ferrarai bíróság előtt folyamatban lévő büntetőjogi eljárást illetően az Európai Parlament 2014. január 14-i határozatában fenntartotta Comi képviselő asszony mentelmi jogát;

               1.

               úgy határoz, hogy fenntartja Lara Comi mentelmi jogát és kiváltságait;

               2.

               utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Olasz Köztársaság illetékes hatóságának.

      (1)  101/63. sz. ügy, Wagner kontra Fohrmann és Krier, [1964] EBHT 195. o.; 149/85. sz. ügy, Wybot kontra Faure és társai, [1986] EBHT 2391. o.; T-345/05. sz. ügy, Mote kontra Európai Parlament [2008], EBHT II-2849. o.; C-200/07. és C-201/07. sz. ügy, Marra kontra De Gregorio és Clemente [2008], EBHT I-7929. o., T-42/06. sz. ügy, Gollnisch kontra Európai Parlament, C-163/10. sz. ügy [2012]ECR II-1135, Patriciello (az EBHT-ban még nem tették közzé).