title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2018/925 határozata (2018. június 26.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2018/522 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/2/2018)

text:
               29.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 164/46

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2018/925 HATÁROZATA
   (2018. június 26.)
   a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2018/522 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/2/2018)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,
   tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) arra, hogy meghozza a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) kinevezésére vonatkozó döntéseket.

               (2)

               A PBB 2018. március 27-én elfogadta a (KKBP) 2018/522 határozatot (2), mellyel Simone MALVAGNA ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává.

               (3)

               Az EU műveleti parancsnoka azt javasolta, hogy 2018. augusztus 6-i hatállyal Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO ellentengernagyot nevezzék ki az EU-erők új parancsnokává.

               (4)

               2018. május 31-én az Európai Unió Katonai Bizottsága támogatta ezt az ajánlást.

               (5)

               A (KKBP) 2018/522 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) a Politikai és Biztonsági Bizottság 2018. augusztus 6-i hatállyal Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO ellentengernagyot nevezi ki az EU-erők parancsnokává.
   2. cikk
   A (KKBP) 2018/522 határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat 2018. augusztus 6-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. június 26-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2018/522 határozata (2018. március 27.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2017/1356 határozat hatályon kívül helyezéséről (ATALANTA/1/2018) (HL L 87., 2018.4.3., 14. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/923 határozata (2018. június 22.) a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról

text:
               29.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 164/42

         A TANÁCS (EU) 2018/923 HATÁROZATA
   (2018. június 22.)
   a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2017. június 16-án a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Romániában a középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérés áll fenn. A megállapított jelentős eltérés miatt a Tanács 2017. június 16-án kibocsátott ajánlásában (2) azt ajánlotta Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások (3) nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg.

               (2)

               2017. december 5-én a Tanács megállapította (4), hogy Románia a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket. Ennek alapján a Tanács 2017. december 5-én kibocsátott felülvizsgált ajánlásában (5) azt ajánlotta Romániának, hogy hajtsa végre az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. A Tanács továbbá azt is ajánlotta Romániának, hogy az összes rendkívüli bevételt a hiány csökkentésére használja fel, és a költségvetési konszolidációs intézkedések növekedésbarát módon biztosítsák az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását. A Tanács felkérte Romániát, hogy 2018. április 15-ig tegyen jelentést az az említett ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről.

               (3)

               A Bizottság 2018. április 10-én és 11-én az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (2) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzés céljából fokozott felügyeleti látogatás tett Romániában. A Bizottság, miután előzetes megállapításait megküldte a román hatóságoknak észrevételezésre, megállapításairól 2018. május 23-án jelentésben számolt be a Tanácsnak. E megállapításokat ezt követően nyilvánosságra hozták. A Bizottság jelentése szerint a román hatóságok nem kívánnak reagálni a 2017. december 5-i tanácsi ajánlásra. A hatóságok megerősítették a küldöttség számára, hogy a 2018-ra vonatkozó céljuk továbbra is éppen csak a GDP 3 %-ának megfelelő szint alatti államháztartási hiány. A pozitív és növekvő kibocsátási rés miatt ez a tervezett strukturális hiány a tanácsi ajánlásban megfogalmazottakkal ellentétes további romlására utal, és egyértelműen expanzív költségvetési politikát tükröz.

               (4)

               A román hatóságok 2018. április 20-án – a Tanács által megállapított határidőt követően – jelentést nyújtottak be a 2017. december 5-i tanácsi ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. A hatóságok e jelentésben megerősítették, hogy a 2018-ra vonatkozó céljuk továbbra is éppen csak a GDP 3 %-ának megfelelő szint alatti államháztartási hiány mard. A bejelentett intézkedések költségvetési hatása jelentősen elmarad az említett tanácsi ajánlás követelményétől.

               (5)

               A Bizottság 2018. tavaszi előrejelzése alapján a nettó elsődleges államháztartási kiadások növekedése 10,4 %-ot tesz ki, ami jóval meghaladja a 3,3 %-os kiadási referenciaértéket. A strukturális egyenleg 2018-ban a GDP 0,4 %-ával romlik, elérve a GDP 3,8 %-ának megfelelő mértékű hiányt. Ez ellentétes a 2017-hez képest a GDP 0,8 %-át kitevő ajánlott strukturális javulással. Ezért mindkét pillér az ajánlott kiigazítástól való jelentős eltérést mutat. A kiadási referenciaérték a GDP 2,0 %-ának megfelelő eltérést mutat. A strukturális egyenleg alátámasztja ezt az értelmezést, de valamivel kisebb, a GDP 1,2 %-ának megfelelő mértékű eltérést jelez. A strukturális egyenleg által jelzett eltérés mértékét negatívan befolyásolja a potenciális GDP-növekedésre vonatkozó, a kiadási referenciaérték alapjául szolgáló középtávú átlaghoz viszonyítva magasabb becslés. Ezt figyelembe véve az átfogó értékelés megerősíti az ajánlott kiigazítástól való jelentős eltérést.

               (6)

               A 2017-hez képest bekövetkezett romlás nagyrészt a közszférában dolgozók illetményére fordított kiadások 2017 nyarán jogszabályba foglalt és 2018. januárban hatályba lépett növekedésének tudható be. A 2017. december 5-i tanácsi ajánlás alapjául szolgáló 2017. őszi bizottsági előrejelzés óta a román hatóságok részben visszafordították a korábbi rendszerszintű nyugdíjreformot azáltal, hogy csökkentették a második nyugdíjpillérhez 2018-tól átcsoportosított társadalombiztosítási járulékok arányát. Ez a csökkentés pozitív rövid távú hatást gyakorol az államháztartási bevételekre, így az államháztartási egyenlegre. E költségvetési többletbevétel azonban hosszú távon eltűnik, mivel a második pillértől elvont társadalombiztosítási járulékok az öregségi nyugdíjak jövőbeni fizetésére vonatkozó kötelezettséget vonnak maguk után.

               (7)

               Ennek alapján tehát az a következtetés vonható le, hogy Románia által a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán hozott intézkedések nem kielégítőek. A költségvetési kiigazítás 2018-ban elmarad a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazítástól, amely annak felelne meg, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Románia a 2017. december 5-i tanácsi ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak Románia a címzettje.

      Kelt Luxembourgban, 2018. június 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. GORANOV

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

      (2)  A Tanács ajánlása (2017. június 16.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 216., 2017.7.6., 1. o.).

      (3)  A nettó elsődleges államháztartási kiadások nem tartalmazzák a kamatkiadásokat, az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig az álláskeresési ellátásokra fordított kiadások nem diszkrecionális változásait. A hazai finanszírozású bruttó állóeszköz-felhalmozás négyéves időszakra van szétterítve. A diszkrecionális bevételi intézkedéseket, illetve a törvényben előírt bevételnövelést figyelembe veszik, a bevételi és a kiadási oldalon végrehajtott egyszeri intézkedéseket pedig nettósítják.

      (4)  A Tanács (EU) 2017/2389 határozata (2017. december 5.) a 2017. június 16-i tanácsi ajánlás nyomán Romániától várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról (HL L 340., 2017.12.20., 49. o.).

      (5)  A Tanács ajánlása (2017. december 5.) Románia középtávú költségvetési célhoz vezető korrekciós pályától való jelentős, megfigyelhető eltérésének korrekciójáról (HL C 439., 2017.12.20., 1. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/926 határozata (2018. június 26.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről

text:
               29.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 164/48

         A TANÁCS (EU) 2018/926 HATÁROZATA
   (2018. június 26.)
   a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. A Tanács 2015. október 5-i (EU) 2015/1792 határozatával (4) Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ hivatalának betöltésére Cristina CIFUENTES CUENCAS-t nevezte ki tagként.

               (2)

               Cristina CIFUENTES CUENCAS lemondását követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Ángel GARRIDO GARCÍA, Presidente de la Comunidad Autónoma de Madrid.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2018. június 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

      (4)  A Tanács 2015. október 5-i (EU) 2015/1792 határozata a Régiók Bizottsága öt spanyol tagjának és öt spanyol póttagjának kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 28. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/1195 határozata (2018. július 16.) az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
                  23.8.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 214/3

         A TANÁCS (EU) 2018/1195 HATÁROZATA
         (2018. július 16.)
         az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodás (Interbus-megállapodás) (1) a 2002/917/EK tanácsi határozattal (2) összhangban az Unió nevében 2002. október 3-án került megkötésre, és 2003. január 1-jén lépett hatályba (3).

                     (2)

                     2014. december 5-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Albán Köztársasággal, Bosznia-Hercegovinával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, a Moldovai Köztársasággal, Montenegróval, a Török Köztársasággal és Ukrajnával egy, az Interbus-megállapodáshoz csatolandó jegyzőkönyvről (a továbbiakban: a jegyzőkönyv).

                     (3)

                     A tárgyalások az Interbus-megállapodás szerződő feleinek 2017. november 10-i ülésén sikeresen lezárultak.

                     (4)

                     A jegyzőkönyv célja, hogy megkönnyítse a menetrend szerinti és a különcélú menetrend szerinti járatok üzemeltetését az Interbus-megállapodás szerződő felei között, és ezáltal jobb közlekedési kapcsolatokat eredményezzen az érintett területeken.

                     (5)

                     Az általános szabályok – nevezetesen a vegyes bizottság működése – tekintetében, valamint alkalmazásának megkönnyítése érdekében a jegyzőkönyvtervezet nagyrészt az Interbus-megállapodásban megállapított szabályokat tükrözi.

                     (6)

                     Annak érdekében, hogy a jegyzőkönyv által bevezetett előnyök tekintetében ne léphessen fel túlzott késedelem, és hasonlóan az Interbus-megállapodás rendelkezéseihez, a jegyzőkönyv úgy rendelkezik, hogy az azt jóváhagyó vagy megerősítő szerződő felek tekintetében akkor lép hatályba, amikor négy szerződő fél, köztük az Unió, jóváhagyta vagy megerősítette azt.

                     (7)

                     A jegyzőkönyvet ezért – figyelemmel annak későbbi megkötésére – az Unió nevében alá kell írni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás tekintetében az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló megállapodáshoz (Interbus-megállapodás) csatolt jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírását a Tanács jóváhagyja, figyelemmel annak megkötésére (4).

            2. cikk
            A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

            3. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. július 16-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  HL L 321., 2002.11.26., 13. o.

            (2)  A Tanács 2002/917/EK határozata (2002. október 3.) az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló INTERBUS-megállapodás megkötéséről (HL L 321., 2002.11.26., 11. o.).

            (3)  HL L 321., 2002.11.26., 44. o.

            (4)  A jegyzőkönyv szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik majd ki.


title: A Tanács (EU) 2018/1194 határozata (2018. június 21.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és a tagállamok nevében történő megkötéséről

text:
                  23.8.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 214/1

         A TANÁCS (EU) 2018/1194 HATÁROZATA
         (2018. június 21.)
         az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és a tagállamok nevében történő megkötéséről
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére, 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
         tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az (EU) 2017/1567 tanácsi határozatnak (1) megfelelően a Tanács 2017. július 17-én aláírta az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére.

                     (2)

                     Az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a jegyzőkönyv megkötése külön eljárás tárgyát képezi.

                     (3)

                     A jegyzőkönyvet az Unió és a tagállamok nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet (2) a Tanács az Unió és a tagállamok nevében jóváhagyja.

            2. cikk
            A jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió és a tagállamok nevében a Tanács elnöke teszi meg. (3)

            3. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Luxembourgban, 2018. június 21-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               B. PETKOV

            (1)  A Tanács (EU) 2017/1567 határozata (2017. június 8.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és a tagállamok nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 238., 2017.9.16., 1. o.).

            (2)  A jegyzőkönyv szövegét a HL L 238. 2017.9.16-i számában hirdették ki az aláírásról szóló határozattal együtt.

            (3)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.


               23.8.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 298/280

      P8_TA(2017)0101
      Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok
      Az Európai Parlament határozata a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló 1286/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok megjelenítése, tartalma, felülvizsgálata és módosítása, valamint az ilyen dokumentumok rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség teljesítése tekintetében meghatározott szabályozástechnikai standardok megállapítása révén történő kiegészítéséről szóló 2017. március 8-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)01473 – 2017/2602(DEA))
      (2018/C 298/23)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel a Bizottság felhatalmazáson alapuló rendeletére (C(2017)01473) (a továbbiakban: a módosított felhatalmazáson alapuló rendelet),

                  —

                  tekintettel 2016. szeptember 14-i állásfoglalására a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló 1286/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok megjelenítése, tartalma, felülvizsgálata és módosítása, valamint az ilyen dokumentumok rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség teljesítése tekintetében meghatározott szabályozástechnikai standardok megállapítása révén történő kiegészítéséről szóló, felhatalmazáson alapuló, 2016. június 30-i bizottsági rendeletről (C(2016)03999 – 2016/2816(DEA)) (1),

                  —

                  tekintettel a Bizottság 2017. március 22-i levelére, melyben kérte a Parlamenttől annak kijelentését, hogy nem emel kifogást a módosított felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben,

                  —

                  tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. március 28-i levélre,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

                  —

                  tekintettel a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló, 2014. november 26-i 1286/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikke (5) bekezdésére, 10. cikke (2) bekezdésére, 13. cikke (5) bekezdésére és 31. cikkére,

                  —

                  tekintettel a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló 1286/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az alkalmazása kezdő napjának tekintetében történő módosításáról szóló, 2016. december 14-i (EU) 2016/2340 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság, EBA) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 13. cikkére és 10. cikkének (1) bekezdésére, az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, EIOPA) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), továbbá az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság, ESMA) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel az európai felügyeleti hatóságok elnökei által a Bizottság 2016. november 10-i kérését követően írt 2016. december 22-i levélre, melyben közlik, hogy módosítani kívánják az EBA, az ESMA és az EIOPA által az 1286/2014/EU rendelet 8. cikkének (5) bekezdése, 10. cikkének (2) bekezdése és 13. cikkének (5) bekezdése alapján közösen benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteket,

                  —

                  tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2017. április 4-én járt le – nem érkezett kifogás,

                  A.

                  mivel a Parlament 2016. szeptember 14-i állásfoglalásában kifogást emelt az 1286/2014/EU rendeletet kiegészítő 2016. június 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, és felhívta a Bizottságot, hogy nyújtson be egy módosított felhatalmazáson alapuló rendeletet, amely kezeli a több lehetőséget kínáló lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek nem egyértelmű kezelésével, illetve az azzal kapcsolatos aggodalmakat, hogy egyes termékek esetében nem hangsúlyozzák megfelelően, hogy kedvezőtlen forgatókönyvek esetén a lakossági befektetők veszthetnek is pénzt, továbbá hogy nincs részletes útmutatás az „összetettségre utaló figyelmeztetés” használatára vonatkozóan;

                  B.

                  mivel 2016. szeptember 14-i állásfoglalásában a Parlament emlékeztetett, hogy a Gazdasági és Monetáris Bizottság elnöke és a Parlament tárgyalócsoportja 2016. június 30-án levelet küldött a Bizottságnak, melyben kérte a Bizottságtól, hogy vizsgálja meg, nem kell-e elhalasztani az 1286/2014/EU rendelet végrehajtását;

                  C.

                  mivel a módosított felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései összhangban állnak a Parlament 2016. szeptember 14-i állásfoglalásában és az azt követően, a módosított felhatalmazáson alapuló rendelet elfogadásának előkészítését célzó informális párbeszéd során meghatározott célokkal;

                  D.

                  mivel a módosított felhatalmazáson alapuló rendelet tisztázza, hogy a mögöttes befektetési lehetőségeket tartalmazó, több lehetőséget kínáló lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek olyan előállítóinak, amelyek átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV), vagy az 1286/2014/EU rendelet 32. cikkében hivatkozott nem ÁÉKBV-alapok, nem kell a lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó minden információt megadniuk, és engedélyezett számukra az ÁÉKBV-kra vonatkozó kulcsfontosságú befektetői információs dokumentumok használata, amelyek megfelelő eszközök a lakossági befektetők részletesebb tájékoztatására a szerződéskötés előtt;

                  E.

                  mivel a korábbi rendeletben szereplő három teljesítmény-forgatókönyvet alátámasztó számítások továbbra is történelmi adatokra alapulnak, a módosított felhatalmazáson alapuló rendelet egy negyedik teljesítmény-forgatókönyvet is tartalmaz; mivel a „stresszforgatókönyv” célja a termék azon jelentős kedvezőtlen hatásainak rögzítése, amelyeket nem fed le a jelenlegi „kedvezőtlen forgatókönyv”;

                  F.

                  mivel pontosították az összetettségre utaló figyelmeztetés használatát, azon lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek esetében írva elő annak alkalmazását, amelyek a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv és a biztosítási termékek értékesítéséről szóló (EU) 2016/97 irányelv értelmében „összetett termékek”;

                  G.

                  mivel a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum javasolt „Milyen termékről van szó?” című szakasza módosult, és a „Milyen kockázatai vannak a terméknek, és mit kaphatok cserébe?” című szakasza tartalmazza a biztosítási alapú befektetési termékek biometrikus összetevőivel kapcsolatos adminisztratív költségek ismertetését;

                  H.

                  mivel az (EU) 2016/2340 rendelet 12 hónappal későbbre, 2018. január 1-jére halasztotta el az 1286/2014/EU rendelet hatályba lépését;

                  1.

                  kijelenti, hogy a módosított felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

         (1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0347.

         (2)  HL L 352., 2014.12.9., 1. o.

         (3)  HL L 354., 2016.12.23., 35. o.

         (4)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

         (5)  HL L 331., 2010.12.15., 48. o.

         (6)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.


               23.8.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 298/345

      P8_TA(2017)0137
      A Számvevőszék egy tagjának kinevezése
      Az Európai Parlament 2017. április 27-i határozata Gáll-Pelcz Ildikó a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0110/2017 – 2017/0802(NLE))
      (Konzultáció)
      (2018/C 298/49)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0110/2017),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0166/2017),

                  A.

                  mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

                  B.

                  mivel 2017. április 12-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

                  1.

                  kedvezően véleményezi a Tanács Gáll-Pelcz Ildikó számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


A Bizottság 2018.08.21-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9020 - ENGIE S.A. / GreenYellow) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az francia nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.08.14-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.8992 - Zeaborn Chartering Management / Maritime Holdings / Zeamarine) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.08.08-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9021 - Orkla / DNB Bank / Optimizd) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


               30.8.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 307/188

      P8_TA(2017)0232
      Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem
      Az Európai Parlament 2017. június 1-jei határozata a Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2266(IMM))
      (2018/C 307/31)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel a Dr. Polt Péter, Magyarország legfőbb ügyésze által 2016. szeptember 19-én a Kovács Béla ellen a Központi Nyomozó Főügyészség által indított büntetőeljárással összefüggésben eljuttatott és 2016. október 3-án a plenáris ülésen bejelentett, a Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

                  —

                  miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően 2017. január 12-ére, január 30-ára és március 22-ére meghallgatásra hívta meg Kovács urat,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

                  —

                  tekintettel Magyarország Alaptörvénye 4. cikkének (2) bekezdésére, az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. § -ának (2) bekezdésére és 12. § -ának (1) bekezdésére, valamint az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74. § -ának (1) és (3) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0203/2017),

                  A.

                  mivel Magyarország legfőbb ügyésze kérelmezte egy európai parlamenti képviselő, Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztését, hogy nyomozást lehessen lefolytatni annak kivizsgálása érdekében, hogy megáll-e vele szemben a jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűncselekmény vádja a magyar Büntető Törvénykönyv 396. § -a (1) bekezdésének a) pontja értelmében, valamint a folytatólagosan elkövetett hamis magánokirat felhasználása bűncselekmény vádja a Büntető Törvénykönyv 345. § -a értelmében; mivel az említett paragrafus értelmében aki jog vagy kötelezettség létezésének, megváltozásának vagy megszűnésének bizonyítására hamis, hamisított vagy valótlan tartalmú magánokiratot felhasznál, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő;

                  B.

                  mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

                  C.

                  mivel Magyarország Alaptörvénye 4. cikkének (2) bekezdése értelmében az országgyűlési képviselőt mentelmi jog illeti meg; mivel az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. § -ának (2) bekezdése szerint az európai parlamenti képviselőt az országgyűlési képviselővel azonos mentelmi jog illeti meg, valamint mivel a 12. § -ának (1) bekezdése szerint az európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztése tárgyában az Európai Parlament dönthet; mivel az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74. § -ának (1) bekezdése szerint a képviselő ellen csak az Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet büntetőeljárást, valamint – a mentelmi jogról az adott ügyre vonatkozó önkéntes lemondás hiányában – szabálysértési eljárást indítani vagy folytatni; mivel ugyanezen törvény 74. § -ának (3) bekezdése szerint a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló indítványt a vádirat benyújtásáig a legfőbb ügyész terjeszti elő;

                  D.

                  mivel az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/684/EK, Euratom európai parlamenti határozat (2) 21. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a képviselők jogosultak az általuk szabadon megválasztott személyzet segítségét igénybe venni, és a Parlament viseli az e személyzet foglalkoztatása révén a képviselőknél ténylegesen felmerülő költségeket;

                  E.

                  mivel az európai parlamenti képviselők statútumának végrehajtási intézkedéseiről szóló, 2008. május 19-i és július 9-i elnökségi határozat 34. cikkének (4) bekezdése értelmében az Elnökség által előírt feltételek mellett a gyakornoki megállapodásokkal összhangban felmerülő költségek is megteríthetők;

                  F.

                  mivel a képviselők gyakornokaira vonatkozó szabályokról szóló, 2010. április 19-i elnökségi határozat 1. cikkének (1) bekezdése alapján az Európai Parlament képviselői, annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az európai oktatáshoz és szakképzéshez, valamint, hogy elősegítsék az intézmény működésének jobb megértését, szakmai gyakorlatot biztosíthatnak a brüsszeli és strasbourgi plenáris ülések idején, vagy a megválasztásuk szerinti országban végzett képviselői tevékenységeik során;

                  G.

                  mivel a gyakornoki szabályzat 5. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a szakmai gyakorlatra vonatkozó egyedi intézkedéseket a képviselő és a gyakornok által aláírt írásbeli gyakornoki megállapodás tartalmazza; mivel a gyakornoki megállapodásban külön záradékban kifejezetten rögzíteni kell, hogy az Európai Parlament nem tekinthető a megállapodás szerződő felének; mivel a gyakornoki szabályzat 5. cikkének (4) bekezdése szerint a szakmai gyakorlattal kapcsolatos költségek, többek között az ösztöndíjak és – amennyiben azt a képviselő fizeti – a biztosítási költség a parlamenti asszisztensi juttatásokból – a végrehajtási intézkedések 33. cikkének (4) bekezdésével összhangban – a juttatás mértékéig fedezhetők;

                  H.

                  mivel a gyakornoki szabályzat 1. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata szerint a gyakornokok számára biztosított ösztöndíj nem lehet olyan jellegű, hogy az a valóságban burkolt díjazást testesítsen meg; mivel a 7. cikk (1) bekezdése alapján a szakmai gyakorlat folyamán a gyakornok az érintett képviselő kizárólagos felelőssége alá tartoznak;

                  I.

                  mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionisra, azaz arra, hogy elegendően komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet olyan eljárással kapcsolatban nyújtották volna be, amelynek célja, hogy politikai kárt okozzon az érintett képviselőnek;

                  J.

                  mivel a Parlament korábbi elnökének arra vonatkozó határozata, hogy Kovács úrral szemben büntetésként megrovást szab ki a magatartási kódex (3) 1. cikke a) pontjának megsértése miatt, nem tekinthető egyenértékűnek egy res judicata-t eredményező bírósági ítélettel azon ügyeket illetően, amelyekre a Központi Nyomozó Főügyészség által indított büntetőeljárás vonatkozik; mivel következésképpen nem sérül a ne bis in idem elve; mivel következésképpen a Parlament korábbi elnöke által a magatartási kódex értelmében kiszabott szankció nem akadályozza meg, hogy Magyarországon büntetőeljárást indítsanak vagy folytassanak, hogy megvizsgálják, megáll-e vele szemben a vád;

                  1.

                  úgy határoz, hogy felfüggeszti Kovács Béla mentelmi jogát;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését Magyarország illetékes hatóságának és Kovács Bélának.

         (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete,Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63., ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85., ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05., ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07., ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06., ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10., ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

         (2)  HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

         (3)  Lásd az eljárási szabályzat I. mellékletét, az európai parlamenti képviselők pénzügyi érdekeltségekre és összeférhetetlenségre vonatkozó magatartási kódexét.


               19.9.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 334/231

      P8_TA(2017)0291
      Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: az európai fizetési meghagyásos eljárás
      Az Európai Parlament határozata az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének felváltásáról szóló 2017. június 19-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA))
      (2018/C 334/30)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)03984),

                  —

                  tekintettel a Bizottság 2017. június 19-i levelére, melyben kérte a Parlamenttől annak kijelentését, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben,

                  —

                  tekintettel a Jogi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. június 22-i levélre,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

                  —

                  tekintettel az (EU) 2015/2421 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 30. cikkére és 31. cikke (5) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel a Jogi Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2017. július 4-én járt le – nem érkezett kifogás,

                  A.

                  mivel az 1896/2006/EK rendelet mellékletei meghatározzák az eljárás alkalmazásának megkönnyítése érdekében használandó formanyomtatványokat;

                  B.

                  mivel az 1896/2006/EK rendeletet a 2017. július 14-től alkalmazandó (EU) 2015/2421 rendelet módosította; mivel az európai fizetési meghagyásos eljárásban eszközölt módosításoknak tükröződniük kell az 1896/2006/EK rendelet I. mellékletében;

                  C.

                  mivel az 1896/2006/EK rendelet I. mellékletét fel kell váltani, és az új I. mellékletet az (EU) 2015/2421 rendelettel egy időben kell alkalmazni;

                  D.

                  mivel az 1896/2006/EK rendelet módosításai 2017. július 14-től lesznek alkalmazandók, és a felhatalmazáson alapuló rendeletnek ezért 2017. július 14-én hatályba kell lépnie;

                  1.

                  kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

         (1)  HL L 341., 2015.12.24., 1. o.

         (2)  HL L 399., 2006.12.30., 1. o.


               19.9.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 334/232

      P8_TA(2017)0292
      Felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzése: a kis értékű követelések európai eljárása
      Az Európai Parlament határozata a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., II., III. és IV. mellékletének felváltásáról szóló 2017. június 19-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA))
      (2018/C 334/31)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)03982),

                  —

                  tekintettel a Bizottság 2017. június 19-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

                  —

                  tekintettel a Jogi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. június 22-i levélre,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

                  —

                  tekintettel az (EU) 2015/2421 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 26. cikkére és 27. cikke (5) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel a Jogi Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2017. július 4-én járt le – nem érkezett kifogás,

                  A.

                  mivel a 861/2007/EK rendelet mellékletei meghatározzák az eljárás alkalmazásának megkönnyítése érdekében használandó formanyomtatványokat;

                  B.

                  mivel a 861/2007/EK rendeletet a 2017. július 14-től alkalmazandó (EU) 2015/2421 rendelet módosította; mivel a kis értékű követelések európai eljárásában eszközölt módosításoknak tükröződniük kell a mellékletekben foglalt, fent említett formanyomtatványokban;

                  C.

                  mivel a 861/2007/EK rendelet I–IV. mellékletét fel kell váltani, és az új I–IV. mellékletet az (EU) 2015/2421 rendelettel egy időben kell alkalmazni;

                  D.

                  mivel a 861/2007/EK rendelet módosításai 2017. július 14-től lesznek alkalmazandók, és a felhatalmazáson alapuló rendeletnek ezért 2017. július 14-én hatályba kell lépnie;

                  1.

                  kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

         (1)  HL L 341., 2015.12.24., 1. o.

         (2)  HL L 199., 2007.7.31., 1. o.


               19.9.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 334/188

      P8_TA(2017)0293
      A bizalmas információk megtekintése (az eljárási szabályzat 5. cikke (5) bekezdésének és 210a. cikkének értelmezése)
      Az Európai Parlament 2017. július 5-i határozata a bizalmas információk megtekintéséről (az eljárási szabályzat 5. cikke (5) bekezdésének és 210a. cikkének értelmezése (2017/2095(REG))
      (2018/C 334/21)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság elnökének 2017. június 23-i levelére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 226. cikkére,

                  1.

                  úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat 5. cikkének (5) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:
                  „A bizalmas információkhoz való hozzáférésre a Parlament által megkötött intézményközi megállapodásokban foglalt, a bizalmas információk kezelésére vonatkozó szabályok (1a), valamint az azok végrehajtása céljából a Parlament illetékes szervei által elfogadott belső szabályok (1b) alkalmazandók.
                  (1a)  Az Európai Parlament és a Tanács közötti, 2002. november 20-i intézményközi megállapodás a biztonsági és védelmi politika területén az Európai Parlamentnek a Tanács minősített információjához történő hozzáférésről (HL C 298., 2002.11.30., 1. o.).Az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodás (HL L 304., 2010.11.20., 47. o.).
                  Az Európai Parlament és a Tanács közötti, 2014. március 12-i intézményközi megállapodás a közös kül- és biztonságpolitikától eltérő kérdésekkel kapcsolatos tanácsi minősített adatoknak az Európai Parlament részére történő továbbításáról és ezen adatoknak az Európai Parlament általi kezeléséről (HL C 95., 2014.4.1., 1. o.)."
                        (1b)  Az Európai Parlament 2002. október 23-i határozata a Parlament biztonsági és védelmi politika területére vonatkozó minősített tanácsi információkhoz való hozzáférését szabályozó intézményközi megállapodás végrehajtásáról (HL C 298., 2002.11.30., 4. o.).Az Elnökség 2013. április 15-i határozata a bizalmas információk Európai Parlament általi kezelésére vonatkozó szabályokról (HL C 96., 2014.4.1., 1. o.).”"

                  2.

                  úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat 210a. cikkéhez az alábbi értelmezést csatolja:
                  „Ez a cikk abban a mértékben alkalmazandó, amennyiben a bizalmas információk kezelésére vonatkozó jogi keret lehetővé teszi a bizalmas információ megtekintését zárt ülésen, biztonságos helyiségeken kívül.”

                  3.

                  utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.


               19.9.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 334/189

      P8_TA(2017)0307
      Terrorizmussal foglalkozó különbizottság felállítása, hatáskörei, összetétele és megbízatásának ideje
      Az Európai Parlament 2017. július 6-i határozata a terrorizmussal foglalkozó különbizottság felállításáról, hatásköréről, összetételéről és megbízatásának idejéről (2017/2758(RSO))
      (2018/C 334/22)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Elnökök Értekezlete határozatra irányuló javaslatára,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 197. cikkére,

                  A.

                  mivel az Európai Unió egyértelmű hatáskörökkel rendelkezik a biztonság magas szintjének garantálásra az EUMSZ 67. cikkében foglaltaknak megfelelően, és a nemzeti hatóságok hatáskörei az EUMSZ 73. cikkével összhangban kiterjednek a terrorizmus elleni küzdelemre; és szélesebb körű kötelezettségei állnak fenn a határokon átnyúló együttműködés vonatkozásában az EUMSZ V. címében az Európai Unió belső biztonságával kapcsolatos rendőri és igazságügyi együttműködés tekintetében foglaltaknak megfelelően;

                  B.

                  mivel az ezen határozat által létrehozott különbizottságnak az Európai Unión belüli és nemzetközi partnerei, valamint a nemzetközi szereplők általi terrorizmus elleni küzdelem gyakorlati és jogalkotási téren észlelhető hiányosságaival kell foglalkoznia, különös tekintettel az együttműködésre és az információcserére;

                  C.

                  mivel a tagállami bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés és információcsere hiányosságai elleni fellépés, valamint az információk megosztására szolgáló európai adatbázisok interoperabilitása kiemelkedő jelentőséggel bír mind a schengeni övezet jó működése, mind az EU külső határainak védelme szempontjából, továbbá a különbizottság megbízatásának középpontját kell képeznie;

                  D.

                  mivel az alapvető jogok tiszteletben tartása a sikeres terrorizmusellenes politikák egyik nélkülözhetetlen eleme;

                  1.

                  úgy határoz, hogy egy terrorizmussal foglalkozó különbizottságot hoz létre a következő, szigorúan meghatározott hatáskörökkel:

                              a)

                              a tagállami bűnüldöző hatóságok, az illetékes uniós ügynökségek és az elismert szakértők által szolgáltatott tények és az európai területen tapasztalható terrorista veszély mértékének pártatlan vizsgálata, elemzése és értékelése, és megfelelő intézkedések ajánlása az Európai Unió és tagállamai terrorizmussal kapcsolatos bűncselekmények megelőzésére, kivizsgálására és üldözésére való képessé tételéhez;

                              b)

                              az olyan lehetséges hibák és rossz működés pártatlan, valamint a bizonyítékok alapján való megközelítéssel összhangban történő azonosítása és elemzése, amelyek miatt lehetővé váltak a különböző tagállamokban a közelmúltban bekövetkező terrorista támadások, különösen a tagállamok hírszerző szolgálatai vagy bűnüldöző és igazságügyi hatóságai számára terrorista bűncselekmények elkövetése előtt az elkövetőkről rendelkezésre álló minden információ gyűjtése, összeállítása és elemzése révén;

                              c)

                              a külső határigazgatás terén hatályban lévő intézkedések és eszközök végrehajtásának, többek között a külső határellenőrzések egyes magánszemélyek hamis okmányokkal Európába történő belépését lehetővé tevő nem megfelelő működésének vizsgálata és értékelése, valamint annak értékelése, hogy egyes tagállamok miért nem tudják teljes mértékben végrehajtani az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) (a Schengeni Információs Rendszerről szóló rendelet) foglalt kötelezettségeiket; az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a Schengeni határellenőrzési kódex) vonatkozó rendelkezéseinek teljes körű végrehajtása terén a tagállamok és a Bizottság szintjén fennálló esetleges hiányosságokra vonatkozó információ összegyűjtése és elemzése, és megfelelő intézkedések ajánlása a feltárt hiányosságok megszüntetésére;

                              d)

                              az igazságügyi, bűnüldözési és hírszerzési információk tagállamok közötti megosztása terén tapasztalható hiányosságok azonosítása; különösen azon információk gyűjtése, elemzése és közlése tekintetében felmerülő, állítólagos széles körű hiányosságok kivizsgálása, amelyek segíthetnének a támadások megelőzésében, különösen a következők révén:

                                          —

                                          az uniós adatbázisok, mint például a Schengeni Információs Rendszer (SIS), a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és a közös európai információcsere-modell teljesítményének és a tagállamok hatályban lévő jogi eszközök, mint például a 2008/615/IB tanácsi határozat (3) vagy a 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (4) végrehajtása terén tapasztalható esetleges hiányosságainak elemzése és értékelése; különösen annak elemzése, hogy egyes tagállamok miért nem járulnak hozzá ezen adatbázisok információval való feltöltéséhez, különös tekintettel a Schengeni Információs Rendszerről szóló rendeletben és a 2007/533/IB tanácsi határozatban (5) meghatározott kötelezettségeikre;

                                          —

                                          a tagállamok azon állítólagos mulasztásának elemzése, hogy megfeleljenek a 2005/671/IB tanácsi határozat (6) 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt azon kötelezettségnek, hogy biztosítsák, hogy az illetékes hatóság által összegyűjtött, legalább az említett cikk (4) bekezdésében és (5) bekezdésében említett információk eljussanak az Europolhoz és az Eurojusthoz;

                                          —

                                          a tagállami hatóságoknak a 2006/960/IB tanácsi kerethatározat 3. és 7. cikkében foglalt kötelezettségnek való megfelelése elemzése, és az e kötelezettségre vonatkozó információgyűjtés, különösen annak biztosítása, hogy az illetékes bűnüldöző hatóságok bocsássanak információt és bűnüldözési operatív információt más tagállamok vonatkozó bűnüldöző hatóságainak rendelkezésére azokban az esetekben, amikor tényszerű okok alapján feltételezhető, hogy az információ és bűnüldözési operatív információ segíthet a 2002/584/IB kerethatározat (7) 2. cikke (2) bekezdésében említett bűncselekmények felderítésében, megelőzésében vagy vizsgálatában;

                                          —

                                          annak megvizsgálása, hogy az Europol teljes mértékben eleget tett-e az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által hatályon kívül helyezett 2009/371/IB tanácsi határozat (9) 17. cikkében foglalt értesítési kötelezettségének;

                                          —

                                          annak megvizsgálása, hogy a tagállamok nemzeti egységei teljes mértékben eleget tettek-e az (EU) 2016/794 rendelet által hatályon kívül helyezett 2009/371/IB határozat 8. cikke (4) bekezdésének a) pontjában foglalt azon kötelezettségüknek, hogy az Europolt – saját kezdeményezésükre – ellátják a feladatainak ellátásához szükséges információkkal és bűnüldözési operatív információkkal;

                                          —

                                          az uniós ügynökségek közötti információcsere lehetséges hiányosságainak, valamint ezen ügynökségek jogi eszközeinek és azon igényeinek kivizsgálása, hogy hozzáférjenek a Schengeni Információs Rendszerhez és egyéb releváns uniós információs rendszerekhez;

                                          —

                                          a tagállamok hírszerző szolgálatai között fennálló nem hivatalos együttműködés értékelése, és az információcsere és a gyakorlati együttműködés hatékonysági szintjének értékelése;

                                          —

                                          az Európai Unió és harmadik országok és nemzetközi ügynökségek terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködésének megvizsgálása, beleértve a meglévő nemzetközi együttműködést és eszközöket a terrorizmus elleni küzdelemben, többek között a bevált gyakorlatok cseréjét és az információcsere jelenlegi szintjének hatékonyságát;

                              e)

                              az uniós terrorizmusellenes jogszabályok és azok végrehajtása által az alapvető jogokra gyakorolt hatás értékelése;

                              f)

                              a terrorizmus elleni küzdelembe bevont illetékes hatóságok (rendőrség, hadsereg, igazságszolgáltatás, költségvetés, hírszerzés, megfigyelés, információ, informatika stb.) számára rendelkezésre bocsátott minden forrás elérhetőségének és hatékonyságának értékelése a tagállamokban és uniós szinten; a rendőrségi együttműködés terén tapasztalható esetleges hiányosságok és a határokon átnyúló, a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos vizsgálatok terén folytatott gyakorlati bűnüldözési együttműködés útjában álló akadályok elemzése, a nyomozási képességeket érintő műszaki, szerkezeti és jogi korlátozások azonosításával;

                              g)

                              az igazságügyi rendszerek és az uniós szintű igazságügyi együttműködés hiányosságainak, valamint a határokon átnyúló vizsgálatokkal kapcsolatos, különösen az Eurojuston, az Európai Igazságügyi Hálózaton, a közös nyomozócsoportokon, az európai elfogatóparancson és az európai nyomozási határozaton keresztül folytatott együttműködés kivizsgálása; a nyomozási és bűnüldözési képességeket érintő műszaki, szerkezeti és jogi korlátozások azonosítása;

                              h)

                              a nemzeti hatóságok és a releváns uniós szervek között a jelenlegi bevált gyakorlatok cseréje és az együttműködés vizsgálata, tekintettel a sebezhető célpontok, többek között a tranzitterületek, mint például a repülőterek és vasútállomások védelmére, valamint a 2008/114/EK tanácsi irányelvben (10) foglalt kritikus infrastruktúrák védelmére;

                              i)

                              a terrorizmus áldozatai rendelkezésére álló jelenlegi mechanizmusok, különösen a 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) kivizsgálása, a megosztandó jelenlegi bevált gyakorlatok azonosításával;

                              j)

                              a radikalizációnak és a korlátozott számú tagállamban felállított deradikalizációs programok hatékonyságának elemzése, valamint az ezekre vonatkozó információgyűjtés; a megosztandó jelenlegi bevált gyakorlatok azonosítása, és megbizonyosodás arról, hogy a tagállamok megtették-e a megfelelő intézkedéseket e tekintetben;

                              k)

                              a tagállamok közötti együttműködés hatékonyságának, valamint 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben résztvevő illetékes hatóságok, kötelezett szolgáltatók és bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés hatékonyságának az értékelése, továbbá a banki ágazatban működő érintett szereplőkkel, a csalások kivizsgálásával foglalkozó és a bűnüldöző hatóságokkal folytatott eszmecserék a terrorizmusfinanszírozás új formáinak, többek között a szervezett bűnözéssel folytatott kapcsolatainak azonosítása érdekében;

                              l)

                              ajánlások tétele azzal kapcsolatban, amiket szükségesnek tart a fent említett összes területen, és ebből a célból a szükséges kapcsolatok kialakítása, látogatások tétele és meghallgatások tartása az uniós intézményekkel és az említett területeken működő ügynökségekkel, valamint nemzetközi és nemzeti intézményekkel, a tagállamok és harmadik országok nemzeti parlamentjeivel és kormányaival, a továbbá a terrorizmus elleni napi küzdelemmel foglalkozó tisztviselőkkel, mint például bűnüldöző hatóságokkal, rendőrségekkel, hírszerző szolgálatokkal, bírákkal és igazságügyi tisztviselőkkel, és a tudományos közösség, a vállalkozások és a civil társadalom, többek között az áldozatok szervezetei képviselőivel.

                  2.

                  hangsúlyozza, hogy a különbizottság ajánlásait az illetékes állandó bizottságoknak nyomon kell követniük;

                  3.

                  úgy határoz, hogy a különbizottság hatáskörébe tartozó területtel kapcsolatos európai uniós jogszabályok elfogadását, nyomon követését és végrehajtását érintő ügyekért felelős állandó parlamenti bizottságok hatásköre, személyzete és a rendelkezésükre álló erőforrások változatlanok maradnak;

                  4.

                  úgy határoz, hogy amikor a különbizottság munkája minősített jellegű bizonyítékok, személyes adatokat vagy titkokat érintő tanúvallomások meghallgatására, vagy hatóságokkal és szervekkel nemzetbiztonsági vagy közbiztonsági célokból titkos, bizalmas, minősített vagy érzékeny információkról folytatott eszmecserékre vagy meghallgatásokra terjed ki, zárt üléseket kell tartani; úgy határoz, hogy a tanúknak és a szakértőknek jogukban áll zárt ülésen tanúvallomást vagy nyilatkozatot tenni;

                  5.

                  úgy határoz, hogy a különbizottság által kapott titkos vagy bizalmas dokumentumokat az eljárási szabályzat 210a. cikkében foglalt eljárás szerint kell megvizsgálni annak biztosítására, hogy csak az elnök, az előadó, az árnyékelőadók, a koordinátorok és a kijelölt tisztviselők rendelkezzenek hozzájuk személyes hozzáféréssel, és hogy ezeket az információkat kizárólag a különbizottság félidős és zárójelentéséhez lehessen felhasználni; úgy határoz, hogy az üléseket olyan helyiségekben kell tartani, amelyek kialakítása nem teszi lehetővé, hogy illetéktelen személyek az ott elhangzottakat meghallgassák;

                  6.

                  úgy határoz, hogy a minősített információkhoz való hozzáférés vagy a nemzetbiztonság vagy közbiztonság megsértésének kockázatával járó bizonyítékok meghallgatása előtt minden képviselőnek és tisztviselőnek biztonsági tanúsítványt kell kapnia a hatályos belső szabályokkal és eljárásokkal összhangban;

                  7.

                  úgy határoz, hogy a különbizottság által kapott információkat kizárólag a különbizottság feladatainak ellátására lehet használni, és azokat nem lehet közölni harmadik felekkel; úgy határoz, hogy ezeket az információkat nem lehet nyilvánosságra hozni, ha titkos vagy bizalmas jellegű anyagokat tartalmaznak, vagy személyeket neveznek meg;

                  8.

                  úgy határoz, hogy a különbizottság 30 tagú lesz;

                  9.

                  úgy határoz, hogy a különbizottság megbízatása tizenkét hónapra szól, kivéve, ha a Parlament ezt az időtartamot annak lejárta előtt meghosszabbítja, és hogy a megbízatása alakuló ülésének időpontjától kezdődik; úgy határoz, hogy a különbizottság félidős és zárójelentést nyújt be a Parlamentnek, amely ténymegállapításokat és a meghozandó intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlásokat tartalmaz.

         (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.).

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

         (3)  A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210., 2008.8.6., 1. o.).

         (4)  A Tanács 2006/960/IB kerethatározata (2006. december 18.) az Európai Unió tagállamainak bűnüldöző hatóságai közötti, információ és bűnüldözési operatív információ cseréjének leegyszerűsítéséről (HL L 386., 2006.12.29., 89. o.).

         (5)  A Tanács 2007/533/IB határozata (2007. június 12.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 205., 2007.8.7., 63. o.).

         (6)  A Tanács 2005/671/IB határozata (2005. szeptember 20.) a terrorista bűncselekményekre vonatkozó információcseréről és együttműködésről (HL L 253., 2005.9.29., 22. o.).

         (7)  A Tanács 2002/584/IB kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1. o.).

         (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

         (9)  A Tanács 2009/371/IB határozata (2009. április 6.) az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról (HL L 121., 2009.5.15., 37. o.).

         (10)  A Tanács 2008/114/EK irányelve (2008. december 8.) az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről (HL L 345., 2008.12.23., 75. o.).

         (11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/29/EU irányelve (2012. október 25.) a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 315., 2012.11.14., 57. o.).

         (12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/60/EK irányelve (2005. október 26.) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.).


title: Az Európai Parlament (EU) 2018/1402 határozata (2018. április 18.) az Európai Vasúti Ügynökség (jelenlegi nevén az Európai Unió Vasúti Ügynöksége) 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               3.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 248/287

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2018/1402 HATÁROZATA
      (2018. április 18.)
      az Európai Vasúti Ügynökség (jelenlegi nevén az Európai Unió Vasúti Ügynöksége) 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség (jelenlegi nevén az Európai Unió Vasúti Ügynöksége) 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Vasúti Ügynökség (jelenlegi nevén az Európai Unió Vasúti Ügynöksége) 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2016. évi pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében az ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2018. február 20-i tanácsi ajánlásra, (05941/2018 – C8-0072/2018),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), és különösen annak 39. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 65. cikkére,

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0079/2018),

                  1.

                  jóváhagyja az Európai Vasúti Ügynökség (jelenlegi nevén az Európai Unió Vasúti Ügynöksége) 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Vasúti Ügynöksége ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Antonio TAJANI

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 417., 2017.12.6., 166. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

         (5)  HL L 138., 2016.5.26., 1. o.

         (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2018/1430 határozata (2018. április 18.) az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               3.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 248/338

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2018/1430 HATÁROZATA
      (2018. április 18.)
      az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (a továbbiakban: az ügynökség) 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2016. évi pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében az ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2018. február 20-i tanácsi ajánlásra (05941/2018 – C8-0074/2018),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 30. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 76. cikkére,

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0108/2018),

                  1.

                  mentesítést ad az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

                  2.

                  megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

                  3.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

               az elnök

            Antonio TAJANI

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 417., 2017.12.6., 233. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

         (5)  HL L 251., 2016.9.16., 1. o.

         (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2018/1403 határozata (2018. április 18.) az Európai Értékpapírpiaci Hatóság 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               3.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 248/288

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2018/1403 HATÁROZATA
      (2018. április 18.)
      az Európai Értékpapírpiaci Hatóság 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Értékpapírpiaci Hatóság 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszával együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2016. évi pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében a hatóság számára adandó mentesítésről szóló, 2018. február 20-i tanácsi ajánlásra (05941/2018 – C8-0083/2018),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 64. cikkére,

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8-0101/2018),

                  1.

                  mentesítést ad az Európai Értékpapírpiaci Hatóság ügyvezető igazgatója számára a hatóság 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

                  2.

                  megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

                  3.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Értékpapírpiaci Hatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

               az elnök

            Antonio TAJANI

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 417., 2017.12.6., 176. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

         (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2018/1333 határozata (2018. április 18.) az Európai Unió 2016. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VIII. szakasz – Európai ombudsman

text:
               3.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 248/141

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2018/1333 HATÁROZATA
      (2018. április 18.)
      az Európai Unió 2016. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VIII. szakasz – Európai ombudsman
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2017)365 – C8-0254/2017) (2),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2016. évi pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2016. évi pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 55., 99., 164., 165. és 166. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0100/2018),

                  1.

                  mentesítést ad az európai ombudsman számára a 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

                  2.

                  megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

                  3.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai ombudsmannak, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

               az elnök

            Antonio TAJANI

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL L 48., 2016.2.24.

         (2)  HL C 323., 2017.9.28., 1. o.

         (3)  HL C 322., 2017.9.28., 1. o.

         (4)  HL C 322., 2017.9.28., 10. o.

         (5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


               11.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 369/180

      P8_TA(2017)0486
      Az Egységes Szanálási Testület elnöke hivatali idejének meghosszabbítása
      Az Európai Parlament 2017. december 12-i határozata az Egységes Szanálási Testület elnöke hivatali idejének meghosszabbításáról szóló bizottsági javaslatról (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE))
      (Jóváhagyás)
      (2018/C 369/28)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Egységes Szanálási Testület elnöke hivatali idejének meghosszabbítására irányuló, 2017. november 29-i bizottsági javaslatra (N8-0092/2017),

                  —

                  tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 56. cikkének (6) bekezdésének harmadik albekezdésére, és 56. cikkének (7) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzatának 122a cikkére,

                  —

                  tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0393/2017),

                  A.

                  mivel a Tanács 2014. december 19-én2014. december 23-i hatállyal három éves hivatali időtartamra kinevezte Elke König asszonyt az Egységes Szanálási Testület elnökének (2);

                  B.

                  mivel a 806/2014/EU rendelet 56. cikkének (7) bekezdése értelmében az Egységes Szanálási Testület elnökének hivatali ideje egyszer hosszabbítható meg, ötéves időtartamra;

                  C.

                  mivel a Bizottság 2017. november 29-én javaslatot fogadott el az Egységes Szanálási Testület elnöke, Elke König asszony hivatali idejének meghosszabbításáról, és a javaslatot benyújtotta a Parlamentnek;

                  D.

                  mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezután értékelte a Testület elnöki tisztségére javasolt jelölt képességeit, különös tekintettel a 806/2014/EU rendelet 56. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményekre;

                  E.

                  mivel a bizottság 2017. december 4-én meghallgatás keretében találkozott Elke König asszonnyal, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire;

                  1.

                  jóváhagyja az Egységes Szanálási Testület elnöke, Elke König asszony hivatali idejének meghosszabbításáról szóló bizottsági javaslatot;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak valamint a tagállamok kormányainak.

         (1)  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.

         (2)  HL L 367., 2014.12.23., 97. o.