title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1684 határozata (2017. április 27.) a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/257

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1684 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében a központ számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra, (05873/2017 – C8-0051/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjáról szóló, 2006. december 12-i 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 15. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0099/2017),

               1.

               mentesítést ad a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatója számára a központ 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 449., 2016.12.1., 128. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 376., 2006.12.27., 1. o.

      (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács (2003/725/IB) határozata (2003. október 2.) a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 40. cikke (1) és (7) bekezdése rendelkezéseinek módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0725

Hivatalos Lap L 260 , 11/10/2003 o. 0037 - 0038

		A Tanács (2003/725/IB) határozata(2003. október 2.)a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 40. cikke (1) és (7) bekezdése rendelkezéseinek módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 32. cikkére és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Belga Királyság, a Spanyol Királyság és a Francia Köztársaság kezdeményezésére,tekintettel az Európai Parlament véleményére,mivel:(1) A közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménynek [1] a határokon átnyúló megfigyelésre vonatkozó rendelkezéseit módosítani kell, továbbá hatályukat ki kell terjeszteni, a nyomozások eredményességének növelése érdekében, különösen a szervezett bűnözéssel összefüggő bűncselekmények tekintetében.(2) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat [2] 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az Egyesült Királyság részt vesz e határozatban.(3) Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat [3] 1. cikkének H. pontjában említett területre vonatkoznak,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 40. cikkének rendelkezései a következőképpen módosulnak:(1) Az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(1) Egy tagállam tisztviselői, akik kiadatás alapjául szolgáló bűncselekmény miatt indult nyomozás keretében országukban olyan személyt tartanak megfigyelés alatt, aki feltehetőleg olyan bűncselekményben vett részt, amely miatt kiadatásra kerülhet sor, illetve akiről – a nyomozás elengedhetetlen elemeként – komolyan feltételezhető, hogy hozzájárulhat az előbb említett személy azonosításához vagy felkutatásához, jogosultak arra, hogy a megfigyelést egy másik tagállam területén folytassák, ha ez utóbbi előzetesen előterjesztett, indokolt jogsegélykérelem alapján engedélyezte a határon átnyúló megfigyelést. Az engedélyt feltételekhez lehet kötni."(2) A (7) bekezdés a következőképpen módosul:a) a harmadik francia bekezdésben az "erőszakos közösülés" kifejezés helyébe a "súlyos szexuális jellegű bűncselekmény" kifejezés lép;b) az ötödik francia bekezdésben a "pénzhamisítás" szó helyébe a "fizetőeszközök hamisítása és meghamisítása" kifejezés lép;c) a szöveg a következő francia bekezdésekkel egészül ki:"– a csalás súlyosabban minősülő esetei;– embercsempészet;– pénzmosás;– nukleáris és radioaktív anyagok tiltott kereskedelme;– az Európai Unió tagállamaiban a bűnszervezetben való részvétel bűncselekménnyé nyilvánításról szóló, 1998. december 21-i 98/733/IB tanácsi együttes fellépés szerinti bűnszervezetben való részvétel;– a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározat szerinti terrorcselekmények."2. cikk(1) Ez a határozat Írországot nem kötelezi.(2) Ezt a határozatot Gibraltárra nem kell alkalmazni.(3) Ezt a határozatot a Csatorna-szigetekre csak a 2000/365/EK határozat 5. cikkének (1) bekezdésére is figyelemmel kell alkalmazni.3. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2003. október 2-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Pisanu[1] HL L 239., 2000.9.22., 19. o.[2] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[3] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.--------------------------------------------------


title: 2008/319/EK: A Tanács határozata ( 2008. április 14. ) a SISNET elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítéséről és működtetéséről a Tanács főtitkárhelyettese által egyes tagállamok nevében kötött szerződéseknek a főtitkárhelyettes által történő igazgatására vonatkozó költségvetési szempontok pénzügyi szabályozásának megállapításáról szóló, 2000. március 27-i 2000/265/EK határozat módosításáról

text:
               19.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 109/30

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. április 14.)
   a „SISNET” elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítéséről és működtetéséről a Tanács főtitkárhelyettese által egyes tagállamok nevében kötött szerződéseknek a főtitkárhelyettes által történő igazgatására vonatkozó költségvetési szempontok pénzügyi szabályozásának megállapításáról szóló, 2000. március 27-i 2000/265/EK határozat módosításáról
   (2008/319/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének első mondatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács főtitkárhelyettesét az 1999/870/EK határozat (1) és a 2007/149/EK határozat (2) feljogosítja arra, hogy a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztésével összefüggésben a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúrájának (SISNET) kiépítésére és működtetésére vonatkozó szerződések megkötése és kezelése céljából egyes tagállamok képviseletében eljárjon e kommunikációs infrastruktúrának az Európai Közösség költségvetését terhelő kommunikációs infrastruktúrába történő beépítéséig.

               (2)

               Az ezen szerződésekből eredő pénzügyi kötelezettségeket az említett tanácsi határozatokban említett kommunikációs infrastruktúra finanszírozására szolgáló külön költségvetés (a továbbiakban: a SISNET-költségvetés) fedezi.

               (3)

               A Svájci Államszövetség az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács által meghatározott időponttól kezdve részt vesz a schengeni vívmányoknak a Schengeni Információs Rendszerrel kapcsolatos rendelkezéseiben (3).

               (4)

               Az említett időponttól kezdődően a Svájci Államszövetségnek is részt kell vennie a költségvetésben,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2000/265/EK tanácsi határozat (4) az alábbiak szerint módosul:

               1.

               a 25. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
               „(1)   A költségvetési bevételek az alábbi tagállamok pénzügyi hozzájárulásaiból állnak: Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Málta, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország, Egyesült Királyság, valamint Izland, Norvégia és Svájc.”;

               2.

               a 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „26.cikk
               A 25. cikkben említett államok pénzügyi hozzájárulásaikat az alábbi képlet szerint bocsátják a főtitkárhelyettes rendelkezésére.
               Az egyrészről a 25. cikkben említett tagállamok, másrészről Izland, Norvégia és Svájc által fizetendő hozzájárulások mértéke évenként az egyes érintett tagállamoknak, valamint Izlandnak, Norvégiának és Svájcnak a 25. cikkben említett valamennyi állam által elért előző évi bruttó hazai termékben (GDP) való részesedése alapján kerül kiszámításra. Az érintett tagállamok hozzájárulásának mértéke évenként kerül kiszámításra, Izland, Norvégia és Svájc hozzájárulásának levonásával az említett tagállamok által fizetett HÉA-forrásoknak az Európai Közösségek összes HÉA-forrásához viszonyított aránya alapján, az előző pénzügyi év során az Unió költségvetésének utolsó módosításában meghatározottak szerint.
               A kommunikációs infrastruktúrának a Cseh Köztársaságra, Észtországra, Magyarországra, Lettországra, Litvániára, Máltára, Lengyelországra, Szlovákiára és Szlovéniára történő kiterjesztéséből adódó többletköltségek Írországot és az Egyesült Királyságot nem terhelik.”;

               3.

               a 28. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve és a 49. cikk sérelme nélkül Svájc az első hozzájárulását 2008. július 1-jéig teljesíti.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2008. április 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. JARC

      (1)  HL L 337., 1999.12.30., 41. o.

      (2)  HL L 66., 2007.3.6., 19. o.

      (3)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

      (4)  HL L 85., 2000.4.6., 12. o. A legutóbb a 2007/155/EK határozattal (HL L 68., 2007.3.8., 5. o.) módosított határozat.


title: 2012/530/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPOL RD Congo/1/2012 határozata ( 2012. szeptember 25. ) az EUPOL RD Congo misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               29.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 264/13

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPOL RD CONGO/1/2012 HATÁROZATA
   (2012. szeptember 25.)
   az EUPOL RD Congo misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról
   (2012/530/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziójáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo) szóló, 2010. szeptember 23-i 2010/576/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2010/576/KKBP tanácsi határozat 10. cikkének (1) bekezdése alapján a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikke (3) bekezdésének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy az EUPOL RD Congo politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a megfelelő határozatokat. A felhatalmazás kiterjed különösen a misszióvezetőnek az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) javaslata alapján történő kinevezésére.

               (2)

               2010. október 8-án a főképviselő javaslatára a PBB az EUPOL RD CONGO/1/2010 határozattal (2) Jean-Paul RIKIR főhadbiztost nevezte ki az EUPOL RD Congo misszióvezetőjévé 2010. október 1-jei hatállyal.

               (3)

               2011. szeptember 16-án, a főképviselő javaslatára a PBB az EUPOL RD CONGO/1/2011 (3) határozattal 2012. szeptember 30-ig meghosszabbította Jean-Paul RIKIR főhadbiztos EUPOL RD Congo misszióvezetőjekénti megbízatását.

               (4)

               2012. szeptember 24-én a Tanács elfogadta a 2012/514/KKBP határozatot (4), amely az EUPOL RD Congo időtartamát 2013. szeptember 30-áig meghosszabbította.

               (5)

               2012. szeptember 12-én a főképviselő javasolta Jean-Paul RIKIR főhadbiztosnak az EUPOL RD Congo misszióvezetőjekénti megbízatásának 2013. szeptember 30-ig történő meghosszabbítását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2013. szeptember 30-ig meghosszabbítja Jean-Paul RIKIR főhadbiztosnak az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformjával és ennek a kongói igazságszolgáltatással való viszonyával kapcsolatos rendfenntartó missziója (EUPOL RD Congo) misszióvezetőjekénti megbízatását.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 25-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         O. SKOOG

      (1)  HL L 254., 2010.9.29., 33. o.

      (2)  HL L 266., 2010.10.9., 60. o.

      (3)  HL L 245., 2011.9.22., 21. o.

      (4)  HL L 257., 2012.9.25., 16. o.


title: A Tanács határozata (2004. április 19.) az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzata 29. cikke (1) bekezdésének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0405

Hivatalos Lap L 132 , 29/04/2004 o. 0002 - 0002

		A Tanács határozata(2004. április 19.)az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzata 29. cikke (1) bekezdésének módosításáról(2004/405/EK, Euratom)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 64. cikkére,az Európai Közösséget létrehozó szerződés 245. cikkének második bekezdésében, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 160. cikkének második bekezdésében említett eljárással összhangban,tekintettel a Bíróság 2003. november 21-i kérelmére,tekintettel az Európai Parlament 2004. március 30-i véleményére,tekintettel a Bizottság 2004. március 1-jei véleményére,mivel:A Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés [1] hatálybalépésével az új hivatalos nyelveket, azaz a cseh, az észt, a lengyel, a lett, a litván, a magyar, a máltai, a szlovák és a szlovén nyelvet fel kell venni az eljárás nyelvére vonatkozó, az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzata 29. cikkének (1) bekezdésében meghatározott felsorolásba,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösségek Bíróságának 1991. június 19-i eljárási szabályzata (HL L 176., 1991.7.4., 7. o.), az 1995. február 21-i (HL L 44., 1995.2.28., 61. o.), 1997. március 11-i (HL L 103., 1997.4.19., 1. o.), 2000. május 16-i (HL L 122., 2000.5.24., 43. o.), 2000. november 28-i (HL L 322., 2000.12.19., 1. o.), 2001. április 3-i (HL L 119., 2001.4.27., 1. o.), 2002. szeptember 17-i (HL L 272., 2002.10.10., 24. o.) és 2003. április 8-i (HL L 147., 2003.6.14., 17. o.) módosításokkal, az alábbiak szerint módosul:a 29. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:"Az eljárás nyelve angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák vagy a szlovén."2. cikkE határozat a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés hatálybalépésével egyidejűleg lép hatályba.Az Európai Bíróság eljárási szabályzatának cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák, illetve szlovén nyelvű szövege az első bekezdésben hivatkozott szerződés hatálybalépését követően kerül elfogadásra.Kelt Brüsszelben, 2004. április 19-én.a Tanács részérőlaz elnökB. Cowen[1] HL L 236., 2003.9.23., 17. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság határozata (2017. január 4.) az Európai Unió intézményeinek 2018. évi munkaszüneti napjairól

text:
               17.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 50/2

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2017. január 4.)
   az Európai Unió intézményeinek 2018. évi munkaszüneti napjairól
   (2017/C 50/02)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló, 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre (1) és különösen a személyzeti szabályzat 61. cikkére és az alkalmazási feltételek 16. és 91. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek munkaszüneti napjainak listáját meghatározó közös szabályozásra és különösen annak első cikke harmadik bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 61. cikke, valamint az egyéb alkalmazottai alkalmazási feltételeinek 16. és 91. cikke értelmében helyénvaló megállapítani a 2018. év munkaszüneti napjait a Brüsszelben és Luxembourgban alkalmazott tisztviselők és alkalmazottak tekintetében.

               (2)

               2018-ban húsvétvasárnap április 1-jére esik.

               (3)

               2018-ban december 24-e hétfői napra esik.

               (4)

               2016. október 12-én kikérték az adminisztratív vezetők testületének véleményét a 2018. év munkaszüneti napjainak listáját illetően,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió intézményeinek 2018. évi munkaszüneti napjai megállapításra kerülnek Brüsszelre és Luxembourgra vonatkozóan.

               január 1.

               hétfő, újév

               január 2.

               kedd, újév másnapja

               március 29.

               nagycsütörtök

               március 30.

               nagypéntek

               április 2.

               húsvéthétfő

               május 1.

               kedd, a munka ünnepe

               május 9.

               szerda, Robert Schuman nyilatkozatának évfordulója

               május 10.

               csütörtök, áldozócsütörtök

               május 11.

               péntek, áldozócsütörtököt követő nap

               május 21.

               pünkösdhétfő

               augusztus 15.

               szerda, Nagyboldogasszony ünnepe

               november 1.

               csütörtök, mindenszentek napja

               november 2.

               péntek, halottak napja

               december 24-
               től
               december 31-ig

               hétfő
               hétfő

               az év utolsó 6 napja

               ÖSSZESEN

               19 nap

         2. cikk
   Az új év első rendes munkanapja 2019. január 3., szerda.
   3. cikk
   2019. január 1., kedd és január 2., szerda munkaszüneti napnak tekintendő függetlenül attól, hogy a 2019. év munkaszüneti napjait később állapítják meg véglegesen.

      Kelt Brüsszelben, 2017. január 4-én.

            a Bizottság részéről

         Günther OETTINGER

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.


title: 2014/609/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2014. április 3. ) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               5.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/281

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2014. április 3.)
   az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2014/609/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2012-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az alapítvány válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2014. február 18-i ajánlására (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 16. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0183/2014),

               1.

               mentesítést ad az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatója számára az alapítvány 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 365., 2013.12.13., 221. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: 2004/710/EK: Az Európai Parlament határozata (2004. április 21.) az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség elnökének a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítéséről

text:
               21.4.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/4

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2004. április 21.)
   az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség elnökének a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítéséről
   (2004/710/EK)

    ---documentbreak---

               21.4.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/4

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség elnökének a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítéséről szóló határozatról, a kapcsolódó nyilatkozatokkal


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2248 határozata (2016. november 3.) azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro (EKB/2016/36)

text:
               20.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 347/26

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/2248 HATÁROZATA
   (2016. november 3.)
   azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro (EKB/2016/36)
   (átdolgozás)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 32. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az EKB/2010/23 iránymutatást (1) több alkalommal jelentős mértékben módosították. (2) Mivel további módosításokra van szükség, azt az egyértelműség érdekében át kell dolgozni.

               (2)

               A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 32.1. cikke értelmében a monetáris jövedelem a monetáris politikai feladatok ellátása folytán a nemzeti központi bankoknál (NKB-k) felhalmozódó jövedelem. A KBER Alapokmányának 32.2. cikke értelmében az egyes NKB-k monetáris jövedelmének összege megegyezik a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközökből származó éves bevétellel. Ezen eszközöket az NKB-knak a Kormányzótanács iránymutatásainak megfelelően külön ki kell mutatniuk. Az NKB-knak a monetáris politikai feladatok ellátásából származó eszközöket külön kell kimutatniuk mint a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközöket. A KBER Alapokmányának 32.4. cikke alapján az egyes NKB-k monetáris jövedelméből le kell vonni a számításba bevonható forrásokon belüli kötelezettségek után felhalmozott, kapott vagy fizetett bármely kamat összegét.

               (3)

               A KBER Alapokmányának 32.5. cikke alapján az NKB-k monetáris jövedelmének összege az Európai Központi Bankba (EKB) befizetett tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra közöttük.

               (4)

               A KBER Alapokmányának 32.6. és 32.7. cikke alapján a Kormányzótanács felhatalmazással rendelkezik iránymutatások kialakítására a monetáris jövedelem felosztásából származó egyenlegek EKB általi elszámolására és kiegyenlítésére, valamint a 32. cikk alkalmazásához szükséges egyéb intézkedések megtételére.

               (5)

               A 974/98/EK tanácsi rendelet (3) 10. cikke alapján az EKB és az NKB-k eurobankjegyeket hoznak forgalomba. E rendelet 15. cikke előírja, hogy a nemzeti valutaegységekben denominált bankjegyek a területi korlátaikon belül törvényes fizetőeszközök maradnak legkésőbb a vonatkozó készpénzcsere időpontját követő 6 hónapig. A készpénzcsere évét ezért különleges évnek kell tekinteni, mivel a nemzeti valutaegységekben denominált, forgalomban lévő bankjegyek még a forgalomban lévő bankjegyek jelentős részét tehetik ki.

               (6)

               Az EKB/2006/9 iránymutatás (4) 15. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a jogosult szerződő felek számára előszállított eurobankjegyek névértékének összegével e feleknek az NKB-nál vezetett számláját terhelik meg a következő „lineáris terhelési modell” alkalmazásával: az előszállított eurobankjegyek teljes összegének terhelése három egyenlő részletben történik, az eurorendszer készpénzcsere dátumát követő első, negyedik és ötödik irányadó refinanszírozási műveletének elszámolási napján. A készpénzcsere évére vonatkozó monetáris jövedelem kiszámításakor e „lineáris terhelési modellt” figyelembe kell venni.

               (7)

               E határozat kapcsolódik az EKB/2010/29 határozathoz (5), amely rögzíti, hogy eurobankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátanak ki. Az EKB/2010/29 határozat megállapítja a forgalomban lévő eurobankjegyek NKB-k közötti felosztását az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában. A határozat 8 %-ot az EKB-nak utal ki a forgalomban lévő eurobankjegyek teljes értékéből. Az eurobankjegyek felosztása az eurorendszer tagjai között eurorendszeren belüli egyenlegeket hoz létre. A forgalomban lévő eurobankjegyek vonatkozásában az ilyen eurorendszeren belüli egyenlegek kamatozása közvetlen hatást gyakorol az eurorendszer minden egyes tagjának jövedelmére, és így ezt e határozatban szabályozni kell. Az EKB-nál a forgalomban lévő eurobankjegyekben való részesedésével összefüggő, az eurorendszeren belül az NKB-kkal szembeni követelések kamatozásából felhalmozódó jövedelmet az EKB/2014/57 határozatnak (6) megfelelően elvben ki kell osztani az NKB-knak a tőkejegyzési kulcsban való részesedésük arányában azon pénzügyi évben, amikor a jövedelem keletkezik.

               (8)

               A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli követelések és tartozások nettó egyenlege után kamatot kell fizetni a pénz megszerzése költségét meghatározó objektív szempont alkalmazásával. Ebben az összefüggésben megfelelő az eurorendszer által a fő refinanszírozási műveletek pályázataiban használt kamatláb.

               (9)

               A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségeket bele kell számítani a számításba bevonható források közé az NKB-k a KBER Alapokmányának 32.2. cikke szerinti monetáris jövedelmének kiszámítása céljából, mivel azok megegyeznek a forgalomban lévő bankjegyekkel. A forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegek kamatának elszámolása ezért az eurorendszer monetáris jövedelme jelentős összegének az NKB-k között – az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában – történő felosztását fogja eredményezni. Ezen eurorendszeren belüli egyenlegeket az NKB-k mérlege és eredménykimutatása fokozatos átalakításának lehetővé tétele érdekében ki kell igazítani. A kiigazításokat az eurobankjegyek bevezetését megelőző időszakra vonatkozóan az egyes NKB-k forgalomban lévő bankjegyeinek értékére kell alapozni. E kiigazításokat évente egy meghatározott képlet szerint kell alkalmazni, legfeljebb a következő 5 évben.

               (10)

               A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlege kiigazításai annak érdekében kerülnek kiszámításra, hogy ellentételezzék az NKB-k jövedelmi helyzetében az eurobankjegyek bevezetéséből és a monetáris jövedelmek azt követő felosztásából eredő jelentős változásokat.

               (11)

               A KBER Alapokmányának 32. cikkében meghatározott általános szabályok vonatkoznak a forgalomból bevont eurobankjegyek leírásából származó bevételre is.

               (12)

               A KBER Alapokmányának 32.5. cikke alapján az NKB-k monetáris jövedelmének összege az EKB-ba befizetett tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra az NKB-k között. A KBER Alapokmányának 32.7. cikke szerint a Kormányzótanács jogosult megtenni a 32. cikk alkalmazásához szükséges valamennyi egyéb intézkedést. Ez magában foglalja a jogosultságot arra, hogy egyéb tényezőket is figyelembe vegyen a forgalomból kivont eurobankjegyek leírásából származó jövedelem felosztásáról való döntéskor. Ezzel összefüggésben az egyenlő bánásmód és méltányosság alapelvei megkövetelik annak az időszaknak a figyelembevételét, amely alatt a bevont eurobankjegyeket kibocsátották. Ezen egyedi jövedelem elosztási kulcsának ezért tükröznie kell mind az EKB tőkéjében fennálló részesedést, mind pedig a kibocsátási fázis hosszát.

               (13)

               Az eurobankjegyek bevonását az EKB/2003/4 határozat (7) 5. cikkének megfelelően meghozandó külön határozatok útján kell szabályozni.

               (14)

               Az EKB/2009/16 határozat (8), az EKB/2011/17 határozat (9) és a központi és regionális kormányzatok, helyi önkormányzatok és elismert ügynökségek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, valamint a közösségi tulajdonban levő nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott helyettesítő értékpapírok vásárlására hivatkozó (EU) 2015/774 határozat (EKB/2015/10) (10) alapján történő vásárlásokat a referencia-kamatlábon jövedelemtermelőnek kell tekinteni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ennek a határozatnak az alkalmazásában:
   a)   „NKB”: azon tagállam nemzeti központi bankja, amelynek pénzneme az euro;
   b)   „hitelintézet”: a) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 4. cikke (1) bekezdésének értelmében vett olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóság felügyelete alatt áll; vagy b) a Szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében vett más olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű ellenőrzés alatt áll;
   c)   „számításba bevonható források”: az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat I. mellékletével összhangban meghatározott minősítő kötelezettségek összege;
   d)   „a készpénzcsere dátuma”: az a nap, amelyen az eurobankjegyek és -érmék törvényes fizetőeszközzé válnak egy olyan tagállamban, amelynek pénzneme az euro;
   e)   „a készpénzcsere éve”: a készpénzcsere napján kezdődő 12 hónapos időszak;
   f)   „forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei”: valamely NKB és az EKB, illetve valamely NKB és a többi NKB között az EKB/2010/29 határozat 4. cikkének alkalmazása eredményeként fennálló követelések és kötelezettségek;
   g)   „tőkejegyzési kulcs”: a NKB-knak az EKB jegyzett tőkéjében fennálló, százalékarányban kifejezett részesedése, amely a KBER Alapokmányának 29.1. cikkében említett kulcsban fennálló, az érintett pénzügyi évre alkalmazandó súlyoknak a NKB-khoz való rendelésének eredménye;
   h)   „bevont eurobankjegyek”: bármely olyan eurobankjegy-típus vagy -sorozat, amelyet a Kormányzótanács az EKB/2003/4 határozat 5. cikke alapján hozott határozatával kivont a forgalomból;
   i)   „kibocsátási fázis”: az eurobankjegyek típusa vagy sorozatai tekintetében az azon a napon kezdődő időszak, amikor az e típusba vagy sorozatba tartozó eurobankjegyek első kibocsátását nyilvántartásba vették számításba bevonható forrásként, valamint azon a napon végződik, amikor az e típusba vagy sorozatba tartozó eurobankjegy utolsó kibocsátását nyilvántartásba vették számításba bevonható forrásként;
   j)   „referencia-kamatláb”: az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) (12) 6. cikke alapján az eurorendszer által a fő refinanszírozási műveletek tendereiben használt, legutolsó rendelkezésre álló határkamatláb. Amennyiben egynél több refinanszírozási művelet elszámolását végzik ugyanazon a napon, a párhuzamosan végzett műveletek határkamatlábainak egyszerű átlagát kell használni;
   k)   „számításba bevonható eszközök”: az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat II. mellékletével összhangban meghatározott, a számításba bevonható források ellenértékeként tartott eszközök összege;
   l)   „referencia-időszak”: a készpénzcsere dátuma előtt 30 hónappal kezdődő 24 hónapos időszak;
   m)   „napi deviza referencia-kamatláb”: az a napi deviza referencia-kamatláb, amely a Központi Bankok Európai Rendszerén kívüli és belüli központi bankok közötti rendszeres napi egyeztetési eljáráson alapul, amelyre általában közép-európai idő (13) szerint 14:15-kor kerül sor;
   n)   „leírás”: a bevont eurobankjegyeknek a „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételből való kivezetése;
   o)   „kibocsátási kulcs”: a bevont eurobankjegyek valamely típusának vagy sorozatának kibocsátási fázisa alatti átlagos tőkejegyzési kulcs;
   p)   „harmonizált mérleg”: az (EU) 2016/2249 európai központi banki iránymutatás (EKB/2016/34) (14) VIII. mellékletében meghatározott harmonizált mérleg.
   2. cikk
   A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei
   (1)   A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegét havonta kell kiszámítani, és az EKB és NKB-k könyveiben a hónap első munkanapján kell rögzíteni az előző hónap utolsó munkanapja szerinti értéknappal.
   Amikor egy tagállam bevezeti az eurót, a forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegének az első albekezdés szerinti kiszámítását a készpénzcsere dátuma szerinti értéknappal kell az EKB és az NKB-k könyveiben rögzíteni.
   A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegeit azon év január 1-je és január 31-e közötti időszakára vonatkozóan, amely a KBER Alapokmányának 29.3. cikke szerinti, ötévente elvégzett módosítás első éve, a módosított tőkejegyzési kulcsnak az előző év december 31-én forgalomban lévő összes eurobankjegy egyenlegére történő alkalmazásával kell kiszámítani.
   (2)   A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei, beleértve az e határozat 4. cikkének alkalmazásából eredőeket is, a referencia-kamatlábon kamatoznak.
   (3)   A (2) bekezdésben említett kamatokat negyedévenként TARGET2-fizetések útján kell elszámolni.
   3. cikk
   A monetáris jövedelem mérésének módszere
   (1)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelmének összegét a könyvelésében rögzített, számításba bevonható eszközökből származó tényleges jövedelem mérése útján kell meghatározni. Ez alól kivétel:

               a)

               az arany, amely nem tekintendő jövedelemtermelőnek;

               b)

               az alábbiak referencia-kamatlábon tekintendők monetáris jövedelmet termelőnek:

                           i.

                           az EKB/2009/16 határozat alapján a monetáris politikai célokból tartott értékpapírok;

                           ii.

                           az EKB/2011/17 határozat alapján a monetáris politikai célokból tartott értékpapírok;

                           iii.

                           az (EU) 2015/774 határozat (EKB/2015/10) alapján monetáris politikai célokból tartott, központi és regionális kormányzatok, valamint helyi önkormányzatok és elismert ügynökségek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, valamint a közösségi tulajdonban levő nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott helyettesítő hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok.

         (2)   Ha egy NKB számításba bevonható eszközeinek értéke meghaladja vagy nem éri el a számításba bevonható források értékét, a különbséget a referencia-kamatlábnak a különbsége értékére való alkalmazásával írják jóvá.
   4. cikk
   Kiigazítások az eurorendszeren belüli egyenlegekhez
   (1)   A monetáris jövedelem kiszámítása céljára az egyes NKB-k-nak a forgalomban lévő bankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegét egy kompenzációs összeggel kell kiigazítani, amelyet a következő képlet szerint kell meghatározni:

               C = (K – A) × S

         ahol:

               C

               a kompenzációs összeg,

               K

               az egyes NKB-kra jutó euroösszeg, amely a tőkejegyzési kulcsnak a referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértékére történő alkalmazásának eredménye, ahol az eurót bevezető tagállam nemzeti valutájában denominált, forgalomban lévő bankjegyek összegét a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon számítják át euróra,

               A

               a referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek euro átlagértéke minden egyes NKB tekintetében, a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon euróra átszámítva,

               S

               minden egyes pénzügyi évre a következő együttható, a készpénzcsere dátumától kezdődően:

                           Pénzügyi év

                           Együttható

                           Készpénzcsere éve

                           1

                           Készpénzcsere éve + 1 év

                           0,8606735

                           Készpénzcsere éve + 2 év

                           0,7013472

                           Készpénzcsere éve + 3 év

                           0,5334835

                           Készpénzcsere éve + 4 év

                           0,3598237

                           Készpénzcsere éve + 5 év

                           0,1817225

         (2)   Az NKB-k kompenzációs összegei végösszegének nullának kell lennie.
   (3)   A kompenzációs összegeket minden olyan esetben ki kell számítani, amikor egy tagállam bevezeti az eurót, vagy amikor az EKB tőkejegyzési kulcsa megváltozik.
   (4)   Amikor egy új NKB csatlakozik az eurorendszerhez, annak kompenzációs összegét felosztják a többi NKB között a többi NKB-nak a tőkejegyzési kulcsban való részesedésével arányában, fordított (+/–) előjellel, és az kiegészíti a többi NKB-nak már járó, bármely kompenzációs összegeket.
   (5)   A kompenzációs összegeket és az azokat kiegyenlítő könyvelési tételeket az egyes NKB-k könyvelésében külön eurorendszeren belüli számlákon kell nyilvántartani a készpénzcsere dátuma szerinti értéknappal, illetve a kiigazítási időszak minden egyes következő évének ezzel megegyező értéknapján. A kompenzációs összegeket kiegyenlítő könyvelési tételek nem kamatoznak.
   (6)   Az (1) bekezdéstől eltérően a bankjegyforgalom szerkezetének változására vonatkozó, e határozat III. mellékletében leírt meghatározott események felmerülésekor az egyes NKB-k forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegét az említett mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően kell kiigazítani.
   (7)   Az eurorendszeren belüli egyenlegekre vonatkozóan e cikkben előírt kiigazításokat az adott készpénzcsere évét követő hatodik év első napjától nem lehet alkalmazni.
   5. cikk
   A monetáris jövedelem kiszámítása és felosztása
   (1)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének kiszámítását az EKB naponta végzi el. A számítás az NKB-k által az EKB-nek jelentett számviteli adatokon alapul. Az EKB negyedévenként tájékoztatja az NKB-kat a halmozott összegről.
   (2)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének összegét ki kell igazítani a számításba bevonható forrásokon belüli kötelezettségek után felhalmozott, fizetett vagy kapott bármely kamatnak megfelelő összeggel, és a Kormányzótanácsnak a KBER Alapokmánya 32.4. cikkének második albekezdése szerinti bármely határozatával összhangban.
   (3)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelme összege felosztását minden pénzügyi év végén a tőkejegyzési kulcs arányában kell elvégezni.
   6. cikk
   Az eurobankjegyek leírásából származó jövedelem kiszámítása és felosztása
   (1)   A bevont eurobankjegyek a cseréjük vagy leírásuk közül a korábbi esemény bekövetkezéséig a számításba bevonható források részei maradnak.
   (2)   A Kormányzótanács határozhat a bevont eurobankjegyek leírásáról, amely esetben meghatározza a leírás időpontját és a céltartalék teljes összegét azon bevont eurobankjegyek tekintetében, amelyek cseréje még várható.
   (3)   A bevont eurobankjegyek leírása a következőképpen történik:

               a)

               A leírás időpontjában az EKB és az NKB-k „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételéből levonják a még forgalomban lévő, bevont eurobankjegyek teljes összegét. Ebből a célból a forgalomba hozott, bevont eurobankjegyek tényleges összegeit kiigazítják azoknak a kibocsátási kulccsal összhangban kiszámított, arányos összegeire, és a különbséget az EKB és az NKB-k elszámolják.

               b)

               A bevont eurobankjegyek kiigazított összege leírásra kerül az NKB-k eredménykimutatásának „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételéből.

               c)

               Minden egyes NKB céltartalékot képez azon bevont eurobankjegyek tekintetében, amelyek cseréje még várható. A céltartalék összege megegyezik az adott NKB-nak a céltartalék teljes összegében meglévő, a kibocsátási kulcs alkalmazásával számított részesedésével.

         (4)   A leírás időpontja után kicserélt, bevont eurobankjegyeket az azokat elfogadó NKB könyveiben veszik nyilvántartásba. A beáramló bevont eurobankjegyeket legalább évente egyszer szét kell osztani az NKB-k között a kibocsátási kulcs alkalmazásával, és a különbséget az NKB-k egymás között elszámolják. Minden egyes NKB elszámolja céltartaléka terhére az arányos összeget, illetve ha a beáramlás meghaladja a céltartalékot, a megfelelő kiadást eredménykimutatásában rögzíti.
   (5)   A Kormányzótanács évente felülvizsgálja a céltartalék teljes összegét.
   7. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   (1)   Az EKB/2010/23 határozat ezennel hatályát veszti.
   (2)   A hatályon kívül helyezett határozatra való bármely hivatkozást az ezen határozatra való hivatkozásként kell értelmezni.
   8. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2016. december 31-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. november 3-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Az EKB/2010/23 határozat (2010. november 25.) azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro (HL L 35., 2011.2.9., 17. o.).

      (2)  Lásd a IV. mellékletet.

      (3)  A Tanács 974/98/EK rendelet (1998. május 3.) az euro bevezetéséről (HL L 139., 1998.5.11., 1. o.).

      (4)  Az EKB/2006/9 iránymutatás (2006. július 14.) az euro-készpénzcserére való egyes előkészületekről és az eurobankjegyek és -érmék elő- és továbbszállításáról (HL L 207., 2006.7.28., 39. o.).

      (5)  Az EKB/2010/29 határozat (2010. december 13.) az eurobankjegyek kibocsátásáról (HL L 35., 2011.2.9., 26. o.).

      (6)  Az EKB/2014/57 határozat (2014. december 15.) az Európai Központi Bank jövedelmének átmeneti elosztásáról (HL L 53., 2015.2.25., 24. o.).

      (7)  Az EKB/2003/4 határozat (2003. március 20.) az euro-bankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról (HL L 78., 2003.3.25., 16. o.).

      (8)  Az EKB/2009/16 határozat (2009. július 2.) a fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról (HL L 175., 2009.7.4., 18. o.).

      (9)  Az EKB/2011/17 határozat (2011. november 3.) a második fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról (HL L 297., 2011.11.16., 70. o.).

      (10)  Az (EU) 2015/774 határozat (2015. március 4.) a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló programról (EKB/2015/10) (HL L 121., 2015.5.14., 20. o.).

      (11)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

      (12)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatása (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (Az általános dokumentációra vonatkozó iránymutatás) (EKB/2014/60) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.).

      (13)  A közép-európai idő figyelembe veszi a közép-európai nyári időszámítást.

      (14)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2249 iránymutatása (2016. november 3.) a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és pénzügyi beszámoló jogi keretéről (EKB/2016/34) (lásd e Hivatalos Lap 37. oldalát).

      I. MELLÉKLET

         A SZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ FORRÁSOK ÖSSZETÉTELE

                  A.

                  A számításba bevonható források – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:

                              1.

                              Forgalomban lévő bankjegyek
                              E melléklet alkalmazásában az eurorendszerhez csatlakozó nemzeti központi bankok (NKB-k) vonatkozásában a készpénzcsere évében a „forgalomban lévő bankjegyek”:

                                          a)

                                          magában foglalja az NKB-k által kibocsátott és nemzeti valutaegységben denominált bankjegyeket; és

                                          b)

                                          csökkentendő az előszállított eurobankjegyekhez kapcsolódó, még nem folyósított nem kamatozó kölcsönök értékével (a harmonizált mérleg 6. eszköztételének része).

                                    Az adott készpénzcsere évét követően az egyes NKB-k vonatkozásában a „forgalomban lévő bankjegyek” az euróban denominált bankjegyeket tartalmazza, minden más bankjegy kizárásával.
                              Amennyiben a készpénzcsere dátumának napján a TARGET2 zárva tart, a számításba bevonható források részét képezi (a harmonizált mérleg 10.4. forrástétele szerinti levelezőbanki számlák részeként) az NKB azon kötelezettsége, amely az EKB/2006/9 iránymutatás alapján előszállított és azt követően, a készpénzcsere dátumát megelőzően forgalomba került eurobankjegyekből származik, mindaddig, amíg az nem válik a TARGET2 ügyletekből származó eurorendszeren belüli kötelezettségek részévé.

                              2.

                              Az euroövezeti hitelintézetekkel szembeni, monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos euróban denominált kötelezettségek, beleértve a következők bármelyikét:

                                          a)

                                          folyószámlák, beleértve a KBER Alapokmányának 19.1. cikke szerinti kötelező tartalékképzési követelményeket (a harmonizált mérleg 2.1. forrástétele);

                                          b)

                                          az eurorendszer betéti rendelkezésre állása alapján betétként elhelyezett összegek (a harmonizált mérleg 2.2. forrástétele);

                                          c)

                                          lekötött betétek (a harmonizált mérleg 2.3. forrástétele);

                                          d)

                                          a finomhangoló penziós műveletekből eredő kötelezettségek (a harmonizált mérleg 2.4. forrástétele);

                                          e)

                                          fedezetkiegészítési felhívásokhoz kapcsolódó betétek (a harmonizált mérleg 2.5. forrástétele).

                              3.

                              Nemteljesítő eurorendszerbeli szerződő felek betéti kötelezettségei, amelyeket visszaminősítettek a harmonizált mérleg 2.1. forrástételéből.

                              4.

                              Az NKB-k eurorendszeren belüli kötelezettségei, amelyek az EKB-kötvényeknek az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 13. cikke alapján történő kibocsátásából erednek (a harmonizált mérleg 10.2. forrástétele).

                              5.

                              A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek, beleértve azokat, amelyek e határozat 4. cikkének alkalmazásából erednek (a harmonizált mérleg 10.3. forrástételének része).

                              6.

                              A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a harmonizált mérleg 10.4. forrástételének része).

                              7.

                              Az egyes NKB-k által az egy éves vagy annál hosszabb lejáratú monetáris politikai kötelezettségek után a negyedév végén elkönyvelt, felhalmozódott kamat (a harmonizált mérleg 12.2. forrástételének része).

                              8.

                              Az EKB-val szemben fennálló kötelezettségek, amelyek az EKB és egy nem eurorendszerbeli központi bank közötti olyan swap-megállapodásokhoz kapcsolódó követelést fedeznek, amelyek nettó bevételt eredményeznek az eurorendszer számára (a mérlegen kívüli források része).

                  B.

                  Az egyes NKB-k számításba bevonható forrásainak összegét az (EU) 2016/2249 iránymutatásban (EKB/2016/34) meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.

      II. MELLÉKLET

         SZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ ESZKÖZÖK

                  A.

                  A számításba bevonható eszközök – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:

                              1.

                              Az euroövezeti hitelintézeteknek monetáris politikai műveletekkel kapcsolatban nyújtott, euróban denominált kölcsönök (a harmonizált mérleg 5. eszköztétele).

                              2.

                              Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok (a harmonizált mérleg 7.1. eszköztételének része).

                              3.

                              A KBER Alapokmányának 30. cikke szerint az EKB-nak átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközöknek megfelelő, eurorendszeren belüli követelések, az arany kivételével (a harmonizált mérleg 9.2. eszköztételének része).

                              4.

                              A forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó, eurorendszeren belüli nettó követelések, beleértve azokat is, amelyek e határozat 4. cikke alkalmazásából erednek (a harmonizált mérleg 9.4. eszköztételének része).

                              5.

                              A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a harmonizált mérleg 9.5. eszköztételének része).

                              6.

                              Arany, beleértve az EKB-nak átadott aranyra vonatkozó olyan összegű követeléseket, amely lehetővé teszi az egyes NKB-k számára, hogy aranyukból elkülönítsenek az összes NKB által elkülönített arany teljes mennyiségében a jegyzett tőkében alkalmazandó részesedésüknek megfelelő részt (a harmonizált mérleg 1. eszköztétele és 9.2. eszköztételének része).
                              E határozat alkalmazásában az aranyat a 2002. december 31-i, unciánként euróban meghatározott aranyár alapján kell értékelni.

                              7.

                              Az EKB/2006/9 iránymutatás alapján előszállított és azt követően, a készpénzcsere dátumát megelőzően forgalomba került eurobankjegyekből származó követelések (a készpénzcsere dátumáig a harmonizált mérleg 4.1. eszköztétele részeként, és azt követően a harmonizált mérleg 9.5. eszköztétele szerinti levelezőbanki számlák részeként), azonban csak addig, amíg az ilyen követelés a TARGET2 ügyletekből származó eurorendszeren belüli követelések részévé nem válik.

                              8.

                              Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer szerződő feleinek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések, és/vagy pénzügyi eszközök vagy harmadik felekkel szembeni követelések, amelyeket az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer nemteljesítő szerződő felei által biztosított fedezet végrehajtásával összefüggésben érvényesítettek vagy szereztek meg, amelyeket visszaminősítettek a harmonizált mérleg 5. eszköztételéből (a harmonizált mérleg 11.6. eszköztétele részeként).

                              9.

                              Az egyes NKB-k által az egy éves vagy annál hosszabb lejáratú monetáris politikai eszközök után a negyedév végén elkönyvelt, felhalmozódott kamat (a harmonizált mérleg 11.5. eszköztételének része).

                              10.

                              Azok az euroövezetbeli szerződő felekkel szembeni követelések, amelyek az EKB és egy nem eurorendszerbeli központi bank közötti olyan swap-megállapodásokhoz kapcsolódnak, amelyek nettó bevételt eredményeznek az eurorendszer számára (a harmonizált mérleg 3.1. eszköztétele).

                  B.

                  Az egyes NKB-k számításba bevonható eszközeinek értékét az (EU) 2016/2249 iránymutatásban (EKB/2016/34) meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.

      III. MELLÉKLET
      A.   Első esetleges kiigazítás

      Abban az esetben, ha a készpénzcsere évében forgalomban lévő bankjegyek teljes átlagértéke alacsonyabb, mint a referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek teljes euro átlagértéke (beleértve az eurót bevezető tagállam nemzeti valutájában denominált és a referencia-időszakban a napi deviza referencia-árfolyamon euróra átszámított bankjegyek értékét), a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban a készpénzcsere évére vonatkozó „S” együtthatót visszamenőleges hatállyal ugyanolyan arányban csökkenteni kell, mint a forgalomban lévő összes bankjegy átlagának csökkenése.
      A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazása esetén az NKB-k készpénzcsere évére vonatkozó „C” kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét hozzá kell adni az egyes NKB-k 4. cikk (1) bekezdése szerinti, készpénzcsere évét követő 2–5. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.
      B.   Második esetleges kiigazítás

      Abban az esetben, ha azon NKB-k, amelyeknek a 4. cikk (1) bekezdésében említett kompenzációs összege pozitív, nettó kamatot fizetnek a forgalomban lévő bankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegére, és annak az év végi eredménykimutatásban „az összevont monetáris jövedelem nettó eredménye” tételhez történő hozzáadásakor ez nettó kiadást eredményez, a készpénzcsere évére a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően alkalmazandó „S” együtthatót az e helyzet megszüntetéséhez szükséges mértékben csökkenteni kell.
      A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazása esetén az NKB-k készpénzcsere évére vonatkozó „C” kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét hozzá kell adni az egyes NKB-k 4. cikk (1) bekezdése szerinti, készpénzcsere évét követő 2–5. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.

      IV. MELLÉKLET

         A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT HATÁROZAT ÉS MÓDOSÍTÁSAI

                  EKB/2010/23 határozat

                     HL L 35., 2011.2.9., 17. o.

                  EKB/2011/18 határozat

                     HL L 319., 2011.12.2., 116. o.

                  EKB/2014/24 határozat

                     HL L 117., 2014.6.7., 168. o.

                  EKB/2014/56 határozat

                     HL L 53., 2015.2.25., 21. o.

                  EKB/2015/37 határozat

                     HL L 313., 2015.11.28., 42. o.


title: 2012/584/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/229

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2012/584/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 39. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0118/2012),

               1.

               mentesítést ad az Európai Vasúti Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Vasúti Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 100. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
   MELLÉKLET

      AZ EURÓPAI PARLAMENT UTÓBBI ÉVEKBEN TETT AJÁNLÁSAI

               Európai Vasúti Ügynökség

               2006

               2007

               2008

               2009

               Teljesítmény

               Az ügynökség két helyszínen tevékenykedik, ami többletköltségeket eredményez: az ügynökség még nem találta meg az azon kötelezettségéből eredő költségek ellensúlyozásának módját, hogy két városban kell hogy székhelye legyen

                           —

                           Nem tartották magukat szigorúan a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvéhez: az ügynökség pénzforgalmi előrejelzését nem megfelelően készítették el

                           —

                           Az ügynökség tevékenységeinek két helyszínen történő végrehajtása többletköltségeket eredményez (közvetlen álláshelyek: 450 000 EUR)

                           —

                           Felhívja az ügynökséget, hogy végezze el az idén a korábbi években végzett tevékenysége időrendi elemzését

                           —

                           Felhívja az ügynökséget, hogy vezessen be SMART célkitűzéseket és RACER mutatókat, illetve készítsen Gantt-diagramot → eredményorientált megközelítés előmozdítása

                           —

                           Az ügynökség vezetése nem hatékony, mivel két helyszínen működik

                           —

                           Az ügynökség két helyszínen tevékenykedik, ami többletköltségeket eredményez

                           —

                           A két helyszínen működés többletköltségeket eredményez az ügynökség számára

                           —

                           Felhívja az ügynökséget, hogy végezze el a korábbi pénzügyi év és azon év során végzett tevékenységeinek összehasonlítását, amelynek vonatkozásában megadták számára a mentesítést

               Átvitt előirányzatok

               Az évenkéntiség költségvetési elvét nem tartották be szigorúan: az ügynökség kötelezettségvállalási előirányzatainak 72 %-át teljesítette; az igazgatási és az operatív kiadások átviteli szintje 37,5 %, illetve 85 %

                           —

                           Az ügynökség tevékenységeinek programozásában és költségvetés-tervezésében nehézségek merülnek fel: a 2007-es végső előirányzatok több mint 35 %-át az év folyamán nem használták fel

                           —

                           Felszólítja az ügynökséget, hogy törekedjen a költségvetés-végrehajtás szintjének emelésére

               Az ügynökség tevékenységeinek programozásában és költségvetés-tervezésében nehézségek merülnek fel

                           —

                           Az ügynökség elmulasztott foglalkozni az előirányzatok egyik évről a másikra történő átvitelének problémájával. A II. cím 41 %-ának átvitele az évenkéntiség költségvetési elvének súlyos megsértését jelenti

                           —

                           Megköveteli, hogy minden egyes év költségvetéséhez csatoljanak az előző évekből áthozott el nem költött előirányzatokról szóló jelentést

                           —

                           A Számvevőszék rámutatott a beszerzési eljárások során felmerülő törlésekre és késedelmekre, a kifizetések folyósítását jellemző rendszeres késésekre, valamint a munkaprogram év közben történő jelentős változtatásaira

               Közbeszerzési eljárások

               Az ügynökségnek közbeszerzési eljárásokat kell indítania azokon a területeken, amelyekre jelenleg nem szokásos eljárás keretében megkötött szerződések vonatkoznak

                           —

                           A kiválasztási és odaítélési kritériumok szintjén az átláthatósággal kapcsolatos kérdések: a tárgyalásos eljárás használata nem volt indokolt

                           —

                           Felszólít a közbeszerzések irányításának javítására

               A kiválasztási és odaítélési kritériumok szintjén az átláthatósággal kapcsolatos kérdések

               tárgytalan

               Humánerőforrás

               tárgytalan

               tárgytalan

               tárgytalan

                           —

                           Sürgeti az ügynökséget, hogy munkaprogramjában és éves tevékenységi jelentésében közöljön megfelelőbb információkat a személyzeti erőforrások tervezett elosztásáról

                           —

                           Aggodalmát fejezi ki, hogy nem tartották be visszamenőleges hatállyal a személyzeti szabályzatot és annak végrehajtási szabályait

                           —

                           Sürgeti az ügynökséget, hogy hozzon létre egységesített felvételi eljárást, amelyet az új felvételben érintett valamennyi alkalmazott esetében kézikönyvként alkalmaznak

               Belső ellenőrzés

               A belső ellenőrzési rendszer nem volt kellően erős: az ügynökség nem fogadott el a költségvetési rendeletére vonatkozó végrehajtási szabályokat

               Az ügynökség nem alkalmazza kellő szigorral a személyzeti szabályzatot

               Felhívja az ügynökséget, hogy tegyen lépéseket a Belső ellenőrzési Szolgálat által tett 36 ajánlás közül 4 teljesítése érdekében → alkalmazzon bizonyos belső ellenőrzési szabályokat a banki aláírásokra, a feladatok felosztására, az érzékeny álláshelyekre és a megbízási hatáskörök fenntartására

               Megerősíti, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálatnak a humánerőforrással kapcsolatos tíz ajánlása közül hatot még mindig nem hajtottak végre

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/230

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2012. május 10.)
   az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Vasúti Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 39. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0118/2012),

               A.

               mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

               B.

               mivel 2011. május 10-én a Parlament megadta a mentesítést (5) az Európai Vasúti Ügynökség ügyvezető igazgatójának az ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan, és a mentesítést kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           felszólította az ügynökséget, hogy foglalkozzon az előirányzatok egyik évről a másikra történő átvitelének problémájával. A II. cím 41 %-ának átvitele az évenkéntiség költségvetési elvének súlyos megsértését jelenti,

                           —

                           megjegyezte, hogy a Számvevőszék rámutatott a beszerzési eljárások során felmerülő törlésekre és késedelmekre, a kifizetések folyósítását jellemző rendszeres késésekre, valamint a munkaprogram év közben történő jelentős változtatásaira,

                           —

                           sürgette az ügynökséget, hogy hozzon létre egységesített felvételi eljárást, amelyet az új felvételben érintett valamennyi alkalmazott esetében kézikönyvként alkalmaznak;

               C.

               mivel az ügynökség 2010-es teljes költségvetése 24 147 240 EUR volt, ami 2009-hez képest 14,9 %-os növekedést jelent; mivel az Európai Unió kezdeti hozzájárulása az ügynökség költségvetéséhez 2010-ben 23 260 000 EUR-t tett ki – szemben a 2009-es 16 060 000 EUR-val – ami 44,83 %-os növekedést jelent;

      Költségvetési és pénzgazdálkodás

               1.

               emlékeztet rá, hogy az Unió kezdeti hozzájárulása az ügynökség költségvetéséhez 2010-ben 23 260 000 EUR-t tett ki; azonban megjegyzi, hogy ehhez még hozzáadódott a többletből származó 214 000 EUR, aminek következtében az Unió teljes hozzájárulása 2010-ben elérte a 23 474 000 EUR-t;

               2.

               az ügynökség éves tevékenységi jelentése alapján tudomásul veszi, hogy az előirányzatok 99 %-át lekötötték, 77 %-át pedig kifizetésekre használták; különösen megjegyzi, hogy:

                           —

                           az I. címben a lekötött előirányzatok teljes összege 14 507 149 EUR-t tett ki, amelynek 99 %-át használták kifizetés-végrehajtásra, míg a 2010-re átvitt előirányzatok 77 %-át használták kifizetés-végrehajtásra,

                           —

                           a II. címben az előirányzatok közel 100 %-át kötötték le, 62 %-át pedig kifizetés-végrehajtásra használták, míg a 2010-re átvitt előirányzatok 92 %-át használták kifizetés-végrehajtásra,

                           —

                           a III. címben az előirányzatok közel 100 %-át kötötték le, amelyből 62 %-ot kifizetésekre használtak, míg a 2010-re átvitt előirányzatok 95 %-át kifizetés-végrehajtásra használták,

                           —

                           nagyra értékeli, hogy az ügynökség információt nyújt a 2009-ről 2010-re átvitt előirányzatok felhasználásáról;

               3.

               úgy véli, hogy pénzügyi válság idején rendkívül fontos a költségvetési források felhasználásának optimalizálása, és sürgeti a Bizottságot és az ügynökséget, hogy elemezzék és határozzák meg az ügynökségre ruházott összes feladat teljesítéséhez szükséges tényleges költségvetési forrásigényt;

      Átcsoportosítások

               4.

               a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló ügynökségi jelentés alapján tudomásul veszi, hogy az ügynökség 2009 decemberében észlelte, hogy a 11. fejezettel (személyzeti kiadások) kapcsolatos előrejelzés a 2010. évi költségvetés tekintetében nem volt pontos, mivel az I. címet hozzávetőlegesen 1 500 000 EUR-val alábecsülték; az ügynökség tájékoztatása alapján tudomásul veszi, hogy a helyzet az alábbiaknak tudható be:

                           —

                           a személyzeti kiadásokra vonatkozó előrejelzések rendszeresen téves kiszámítása, mivel az előrejelzési számítások a 2007-es alapilletmény-táblázaton alapultak, hároméves indexálás ezért hiányzik,

                           —

                           a szerződéses alkalmazottak számának növekedése, ami abból adódik, hogy az ügynökség által kért új állandó álláshelyeket csökkentették;

               5.

               tudomásul veszi az ügynökség azon határozatát, hogy a II. címből 500 000 EUR-t átcsoportosít az I. címbe, és a III. címből 500 000 EUR-t átcsoportosít az I. címbe; az ügynökség tájékoztatása alapján megállapítja, hogy a határozatot az igazgatótanács és az Európai Bizottság elfogadta;

               6.

               megállapítja továbbá, hogy a hiányzó összeg fedezésére az ügynökség kiegészítő intézkedéseket vezetett be az I. cím alatti kiadások csökkentésére; az ügynökség tájékoztatása alapján megállapítja, hogy ezek az intézkedések kevesebb mint 300 000 EUR pótlólagos megtakarítást tettek lehetővé; tudomásul veszi, hogy ezt az összeget visszautalták a II. cím alá;

               7.

               sajnálja, hogy a hibás költségvetési előrejelzések miatt bizonyos beruházásokat törölni vagy halasztani kellett; sürgeti az ügynökséget, hogy haladéktalanul tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a jobb kiadási előrejelzések érdekében végrehajtott intézkedésekről;

               8.

               aggodalmának ad hangot, hogy a Számvevőszék az ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésében nem jelentette a helyzetet; felhívja a Számvevőszéket, hogy e mulasztásra adjon magyarázatot a mentesítésért felelős hatóságnak;

      Előirányzatok átvitele

               9.

               a Számvevőszék tájékoztatása alapján tudomásul veszi, hogy a 2011-re átvitt előirányzatok 5 500 000 EUR-t tettek ki, amelyből 4 300 000 EUR (78 %) 2011-ben nyújtandó árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódik;

               10.

               emlékeztet rá, hogy az ügynökség már a 2008-as és 2009-es pénzügyi években is jelentős összegű előirányzatokat vitt át a következő pénzügyi évre; véleménye szerint az évenkéntiség költségvetési elvének e súlyos megsértései a jövőben már nem fogadhatók el, és az évenkéntiség költségvetési elvének újbóli megsértése esetén a következő alkalommal meg kell tagadni a mentesítés megadását; felszólítja az ügynökséget, hogy haladéktalanul tegye meg a helyzet kezeléséhez szükséges intézkedéseket;

               11.

               úgy véli, hogy az ügynökség nem foglalkozott kellően az előirányzatok egyik évről a másikra történő átvitelének problémájával; emlékeztet a költségvetés évenkéntisége elvének jelentőségére; felhívja az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a költségvetés éves végrehajtásának javítása érdekében tett lépésekről, valamint hogy csökkentse a költségvetési előirányzatok átvitelét;

               12.

               tudomásul veszi azonban az ügynökség válaszát, amelyben azzal érvel, hogy keresi a lehetőséget, hogy a tanulmányokra keretszerződéseket kössön a költségvetés elfogadását követően lényegesen hamarabb; megjegyzi azt is, hogy az ügynökség elkötelezte magát, hogy 2011-ben és 2012-ben felülvizsgálja költségvetési előrejelzéseit, hogy azokat jobban hozzáigazítsák a valós igényekhez és optimalizálják a költségvetési források felhasználását;

               13.

               felszólítja az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot, amikor a minden egyes év költségvetéséhez csatolandó, az előző évekből áthozott el nem költött előirányzatokról szóló jelentés elkészül; emlékezteti az ügynökséget, hogy ugyanez a kérés már az előző mentesítési eljárás során is elhangzott;

      Közbeszerzés

               14.

               megjegyzi, hogy az éves közbeszerzések tervezésének megkönnyítése érdekében az ügynökség az éves munkaprogramba belefoglalta az ABAC szerződéskötési moduljának (ABAC Contract) bevezetését a decentralizált szerződéskezelés támogatására;

               15.

               az ügynökség éves tevékenységi jelentése alapján megjegyzi, hogy 2010-ben 21 (tárgyalásos és nyitott) közbeszerzési eljárást indítottak, amelyből 12-t 2010-ben lezártak;

      Elszámolási rend

               16.

               az ügynökség éves tevékenységi jelentése alapján megjegyzi, hogy az ügynökség az ABAC munkafolyamatokkal és eszköznyilvántartással kapcsolatos moduljaival (ABAC Workflow és ABAC Assets) összhangban frissítette a pénzügyi eljárásokra vonatkozó kézikönyvét;

               17.

               üdvözli, hogy az ügynökség 2010. szeptember 1-jével a bejövő számlák nyilvántartásával foglalkozó központosított rendszert vezetett be; hangsúlyozza, hogy az intézkedésre azért volt szükség, hogy lehetővé váljon valamennyi számla időben történő nyilvántartásba vétele, és elkerülhető legyen a kifizetések feldolgozásának késedelme;

      Humánerőforrás

               18.

               az ügynökségnek a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentése alapján megjegyzi, hogy 2010. december 31-én az ügynökség 133 ideiglenes és 9 szerződéses alkalmazottat foglalkoztatott; megjegyzi azt is, hogy a felvételi eljárások a 2010-es létszámtervben előirányzott 139 ideiglenes alkalmazott, majd azt követően a 2011-re előirányzott 144 ideiglenes alkalmazott eléréséig még folyamatban vannak;

               19.

               a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés alapján megjegyzi, hogy 2010-ben az ügynökség hat kirendelt nemzeti szakértőt alkalmazott;

               20.

               az ügynökség tájékoztatása alapján tudomásul veszi, hogy a személyzet felvételére vonatkozó szabályokat, útbaigazítást és iránymutatásokat tartalmazó, egységes szerkezetbe foglalt kézikönyvet dolgozott ki; hangsúlyozza, hogy az egyéni felvételek feldolgozásában és lebonyolításában nem szabad veszélyeztetni a jelöltekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód elvét;

      Teljesítmény

      Éves munkaprogram és stratégiai tervezés

               21.

               felhívja az ügynökséget, hogy éves munkaprogramjába foglaljon bele egyértelműbb tájékoztatást a beszerzésekre elkülönített globális költségvetési összegről és adjon indikatív jelzőszámot a tervezett szerződésekről és azok típusáról; megjegyzi, hogy az ügynökség költségvetési rendelete 60. cikkének (3) bekezdése is így követeli meg, amikor kijelenti, hogy „az ügynökség munkaprogramja megfelel az általa végzett tevékenységekre vonatkozó pénzügyi döntésnek, feltéve, hogy azokat pontosan meghatározták, és pontosan kifejtették az alapul szolgáló kritériumokat”;

               22.

               sürgeti továbbá az ügynökséget, hogy készítsen többéves tervet, amely a hosszú távú célokat többéves feladatokká és kapcsolódó teljesítménymutatókká ülteti át; hangsúlyozza, hogy ez több információt nyújtana az érdekelt feleknek a célkitűzésekkel/tevékenységekkel, stratégiai prioritásokkal és forráselosztással kapcsolatosan;

               23.

               az ügynökség éves jelentése alapján megállapítja, hogy az ügynökség üzleti tervezését és költségvetési struktúráját 2010-ben felülvizsgálták abból a célból, hogy 2012-től tevékenységalapú tervezést vezessenek be;

      Két helyszín

               24.

               úgy véli, hogy tevékenységeinek két helyszínen (Lille és Valenciennes) történő végrehajtása többletköltségeket eredményez az ügynökség számára; megjegyzi továbbá, hogy ezt az észrevételt először 2006-ban fogalmazta meg, és azóta a Tanács semmilyen lépést nem tett a 2004/97/EK, Euratom határozat (6) módosítására, amely két helyszínt ír elő az ügynökség számára;

      Belső ellenőrzés

               25.

               az ügynökség tájékoztatása alapján tudomásul veszi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2010-ben elvégezte a tervezési és költségvetési folyamatok ellenőrzését annak érdekében, hogy ésszerű biztosítékot nyújtson az ügynökség belső kontrollrendszeréről annak tervezési és költségvetési folyamatai vonatkozásában; megjegyzi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásai a stratégiai tervezésre, a becsült bevételek és a kiadások megtervezésének koherenciájára és pontosságára, az éves munkaprogramra mint finanszírozási határozatra és a középtávú informatikai stratégiai tervre vonatkozik; felszólítja ezért az ügynökséget, hogy hajtsa végre a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásainak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket;

               26.

               felhívja az ügynökséget, hogy hajtsa végre a Belső Ellenőrzési Szolgálat humánerőforrás-gazdálkodással kapcsolatos 2009-es ellenőrzései nyomán megfogalmazott ajánlásokat; megjegyzi, hogy ezen ajánlások közül háromnak (a humánerőforrás kezelésére vonatkozóan az éves tervezés, a személyzet értékelésére vonatkozóan az átláthatóság szabályainak és elveinek való megfelelés, a személyzeti szabályzatra vonatkozóan egy kivétel közzététele) a végrehajtása 6–12 hónappal késik; felhívja az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásainak végrehajtásáról;

               27.

               üdvözli az ügynökség kezdeményezését, amelynek alapján 2007 végén belső ellenőrzési részleget hozott létre, amely ügyvezető igazgatójának és vezetőségének nyújt támogatást és tanácsadást a belső kontrollal, a kockázatértékeléssel és a belső pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatosan;

               28.

               felhívja a figyelmet a mentesítésről szóló korábbi jelentéseiben tett, jelen állásfoglaláshoz mellékelt ajánlásaira;

               29.

               felhívja az ügynökség figyelmét az Európai Parlament „2009. évi mentesítés: az ügynökségek teljesítménye, pénzgazdálkodása és ellenőrzése” című 2011. május 10-i jelentésére (7); felszólítja az ügynökséget, hogy járjon el az abban foglaltaknak megfelelően;

               30.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (8).

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 100. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 250., 2011.9.27., 191. o.

      (6)  A tagállamok állam- vagy kormányfői szinten ülésező képviselőinek közös megállapodással hozott, 2003. december 13-i 2004/97/EK, Euratom határozata az Európai Unió egyes hivatalai és ügynökségei székhelyéről (HL L 29., 2004.2.3., 15. o.). Lásd az 1. cikk f) pontját.

      (7)  HL L 250., 2011.9.27., 269. o.

      (8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0164 (lásd e Hivatalos Lap 388. oldalát).


title: 2014/832/EU: A Tanács határozata ( 2014. november 7. ) az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának igazgatási bizottságában a hidrogénüzemű és üzemanyagcellás járművekről szóló új előírás-tervezet tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont megállapításáról

text:
               27.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 341/15

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. november 7.)
   az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának igazgatási bizottságában a hidrogénüzemű és üzemanyagcellás járművekről szóló új előírás-tervezet tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont megállapításáról

      (2014/832/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 97/836/EK tanácsi határozattal (1) az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”).

               (2)

               A hidrogénüzemű és üzemanyagcellás járművekre vonatkozó egységes rendelkezésekről szóló új ENSZ-EGB-előírástervezetben foglalt szabványosított követelmények célja, hogy felszámolják a műszaki akadályokat, amelyek az 1958. évi felülvizsgált megállapodásban részes szerződő felek között a járművek és alkatrészeik kereskedelmét akadályozzák, és hogy biztosítsák, hogy ezek a járművek és alkatrészeik nagyfokú biztonságot és védelmet nyújtsanak.

               (3)

               Helyénvaló meghatározni az említett ENSZ-EGB-előírástervezet elfogadásával kapcsolatban az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspontot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy a Bizottság a hidrogénüzemű és üzemanyagcellás járművekre vonatkozó egységes rendelkezésekről szóló, az ECE/TRANS/WP.29/2014/78 dokumentumban foglalt új ENSZ-EGB-előírástervezet mellett szavaz.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. november 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. C. PADOAN

      (1)  A Tanács 1997. november 27-i 97/836/EK határozata az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) való csatlakozásáról ( HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).