title: 2011/564/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/111

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/564/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel a 2008. évi mentesítés nyomon követéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2010) 650) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra ((SEC(2010) 1437 és SEC(2010) 1438)),
   tekintettel a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásaira, valamint bevételi és kiadási kimutatásaira (COM(2010) 402 – C7-0220/2010),
   tekintettel a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzgazdálkodásáról szóló, 2010. április 29-i bizottsági éves jelentésre,
   tekintettel az Európai Fejlesztési Alapokkal kapcsolatos pénzügyi információkra (COM(2010) 319),
   tekintettel a Számvevőszéknek a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap által a 2009-es pénzügyi évben támogatott tevékenységekről szóló éves jelentésére, a Bizottság válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),
   tekintettel a szubszaharai Afrika országaiban az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatásokról szóló, 10/2008. sz. számvevőszéki különjelentésre,
   tekintettel a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági integrációhoz nyújtott EFA-támogatás hatékonyságáról szóló, 18/2009. sz. számvevőszéki különjelentésre,
   tekintettel az Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre vonatkozó tevékenységeinek végrehajtására vonatkozóan a Bizottságnak adandó mentesítésről szóló, 2011. február 15-i tanácsi ajánlásokra (05469/2011 – C7-0050/2011, 05472/2011 – C7-0049/2011, 05473/2011 – C7-0048/2011),
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Coutonouban aláírt (3) és 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált (4) partnerségi megállapodásra,
   tekintettel az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra (5), amelyet a 2007/249/EK tanácsi rendelettel módosítottak (6),
   tekintettel a tagállamok kormányainak képviselői között a Tanács ülésén létrejött, a negyedik AKCS–EK-egyezményhez csatolt második pénzügyi jegyzőkönyvnek megfelelően nyújtott közösségi segély finanszírozásáról és kezeléséről szóló 1995. december 20-i belső megállapodás 33. cikkére (7),
   tekintettel a tagállamok kormányainak képviselői között a Tanács ülésén létrejött, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban (Benin) aláírt partnerségi megállapodáshoz csatolt pénzügyi jegyzőkönyvnek megfelelően nyújtott közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről, valamint a tengerentúli országoknak és területeknek, amelyekre az EK-Szerződés 4. része vonatkozik, juttatott pénzügyi támogatás elosztásáról szóló 2000. szeptember 18-i belső megállapodás 32. cikkére (8),
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének – III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek – végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatokat kísérő, 2010. május 5-i állásfoglalására (9) és különösen annak (268)–(274) bekezdésére,
   tekintettel az EKSZ 276. cikkére és az EUMSZ 319. cikkére,
   tekintettel az 1998. június 16-i költségvetési rendelet negyedik AKCS–EK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 74. cikkére (10),
   tekintettel a 2003. március 27-i költségvetési rendelet 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 119. cikkére (11),
   tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet 142. cikkére (12),
   tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére és 77. cikke harmadik francia bekezdésére, valamint VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0140/2011),

               1.

               mentesítést ad a Bizottság számára a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek és az Európai Beruházási Banknak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 303., 2010.11.9., 243. o.

      (2)  HL C 303., 2010.11.9., 253. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (4)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

      (5)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o. és HL L 324., 2001.12.7., 1. o.

      (6)  HL L 109., 2007.4.26., 33. o.

      (7)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

      (8)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

      (9)  HL L 252., 2010.9.25., 39. o.

      (10)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

      (11)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

      (12)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/113

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2011. május 10.)
   a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel a 2008. évi mentesítés nyomon követéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2010) 650) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra ((SEC(2010)1437 és SEC(2010)1438)),
   tekintettel a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2008-as pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásaira, valamint bevételi és kiadási kimutatásaira (COM(2010) 402 – C7-0220/2010),
   tekintettel a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzgazdálkodásáról szóló, 2010. április 29-i bizottsági éves jelentésre,
   tekintettel az Európai Fejlesztési Alapokkal kapcsolatos pénzügyi információkra (COM(2010) 319),
   tekintettel a Számvevőszéknek a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap által a 2009-es pénzügyi évben támogatott tevékenységekről szóló éves jelentésére, a Bizottság válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),
   tekintettel a szubszaharai Afrika országaiban az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatásokról szóló 10/2008. sz. számvevőszéki különjelentésre,
   tekintettel a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági integrációhoz nyújtott EFA-támogatás hatékonyságáról szóló, 18/2009. sz. számvevőszéki különjelentésre,
   tekintettel az Európai Beruházási Bank beruházási keretről szóló 2009-es éves jelentésére,
   tekintettel az Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre vonatkozó tevékenységeinek végrehajtására vonatkozóan a Bizottságnak adandó mentesítésről szóló, 2011. február 15-i tanácsi ajánlásokra (05469/2011 – C7-0050/2011, 05472/2011 – C7-0049/2011, 05473/2011 – C7-0048/2011),
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Coutonouban aláírt (3) és 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált (4) partnerségi megállapodásra,
   tekintettel az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra (5), amelyet a 2007/249/EK tanácsi rendelettel módosítottak (6),
   tekintettel a tagállamok kormányainak képviselői között a Tanács ülésén létrejött, a negyedik AKCS–EK-egyezményhez csatolt második pénzügyi jegyzőkönyvnek megfelelően nyújtott közösségi segély finanszírozásáról és kezeléséről szóló 1995. december 20-i belső megállapodás 33. cikkére (7),
   tekintettel a tagállamok kormányainak képviselői között a Tanács ülésén létrejött, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban (Benin) aláírt partnerségi megállapodáshoz csatolt pénzügyi jegyzőkönyvnek megfelelően nyújtott közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről, valamint a tengerentúli országoknak és területeknek, amelyekre az EK-Szerződés 4. része vonatkozik, juttatott pénzügyi támogatás elosztásáról szóló 2000. szeptember 18-i belső megállapodás 32. cikkére (8),
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének – III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek – végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatokat kísérő, 2010. május 5-i állásfoglalására (9) és különösen annak (268)–(274) bekezdésére,
   tekintettel az EKSZ 276. cikkére és az EUMSZ 319. cikkére,
   tekintettel az 1998. június 16-i költségvetési rendelet negyedik AKCS–EK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 74. cikkére (10),
   tekintettel a 2003. március 27-i költségvetési rendelet 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 119. cikkére (11),
   tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet 142. cikkére (12),
   tekintettel a Bizottság és az Európai Beruházási Bank által a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. január 25-i kérdéseire adott válaszokra,
   tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére és 77. cikke harmadik francia bekezdésére, valamint VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0140/2011),

               A.

               mivel az Európai Fejlesztési Alap az Európai Unió legfontosabb pénzügyi eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokkal folyó fejlesztési együttműködésben,

               B.

               mivel – annak ellenére, hogy a Parlament többször kérte az EFA költségvetésbe történő bevonását – az európai fejlesztési alapok jelenleg nem tartoznak az Európai Unió általános költségvetésébe és az általános költségvetési rendelet hatálya alá, ehelyett végrehajtásuk egyedi pénzügyi szabályoknak megfelelően történik,

               C.

               mivel az EFA-n keresztül folyósított támogatások teljes összege az elkövetkező években jelentősen növekedni fog, mivel a 2008–2013-as időszakra vonatkozó 10. EFA alatti uniós támogatások összegét 22 682 000 000 EUR-ban határozták meg, ami 64 %-os növekedést jelent a 9. EFA alatti keretöszszgekhez képest; mivel tudatosítani kell a felhasználási képesség fenyegető problémáját, ami a megfelelő kiadások teljes ismeretét igényli,

               D.

               mivel az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője 2011. február 2-án azt mondta az Európai Parlamentben, hogy az Unió szomszédságpolitikája megbukott; mivel a közelmúltbeli észak-afrikai események bebizonyították, hogy a gyors demográfiai növekedések és a stagnáló gazdaságok elegye lobbanékony helyzetek kialakítását eredményezheti; mivel ezen események azt szemléltetik, hogy az ilyen demográfiai növekedések sikeres gazdaságokat követelnek meg, és hogy a politikai eszközök csak akkor megfelelőek, ha a helyszínen hatékonyak és pozitív változást idéznek elő;

               1.

               emlékeztet, hogy az EFA (22 682 000 000 EUR a jelenlegi, 10. EFA-ra, 2008–2013-ra) nem képezi az uniós költségvetés részét, noha ez az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokban, illetve a tengerentúli országokban és területeken (TOT) élőknek nyújtott uniós fejlesztési segély fő eszköze; megállapítja, hogy az EFA számos eszközből áll: a Bizottság által kezelt támogatások, a beruházási keret alatt az EBB által kezelt, a magánszektornak nyújtott kockázati tőke és kölcsönök és a FLEX-mechanizmus, amelynek célja az exportbevételek instabilitásából eredő kedvezőtlen hatások orvoslása;

      EFA költségvetésbe történő integrációja

               2.

               megismétli támogatását az EFA költségvetésbe történő integrációja iránt, mely erősíteni fogja a finanszírozás demokratikus ellenőrzését, elszámoltathatóságát és átláthatóságát, valamint nagyobb koherenciát teremt az AKCS-országokkal kapcsolatos uniós politikában;

               3.

               ismét emlékeztet a Bizottság nyilatkozatára, miszerint javasolni akarja az EFA uniós költségvetésbe történő bevonását a következő pénzügyi keretről szóló viták során, illetve teljes körű tájékoztatást fog nyújtani a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága részére; továbbra is fenntartja azonban, hogy az EFA-nak az Unió költségvetésébe történő bevonása nem vezethet a fejlesztési kiadások átfogó csökkentéséhez a jelenleg meglévő két finanszírozási eszköz tekintetében;

               4.

               sürgeti a Tanácsot és a tagállamokat, hogy adjanak pozitív választ a Bizottság javaslatára és járuljanak hozzá, hogy 2014-től az Unió költségvetése a következő pénzügyi keret részeként foglalja magában a teljes EFA-t; úgy véli, hogy ez az intézkedés régóta esedékes és az EFA költségvetésbe történő bevonásának a lehető leghamarabb sorra kell kerülnie;

      Fejlesztési prioritások

               5.

               emlékeztet a Bizottság annak biztosítására tett kötelezettségvállalására (13), hogy a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) keretében nyújtott támogatás 20 %-át az alap- és másodfokú oktatásra és az alapszintű egészségügyi ellátásra fordítják; felszólít jelentés készítésére az EFA-k tekintetében ugyanezen küszöbértékre vonatkozóan; felhívja a Bizottságot, hogy részesítse előnyben az egészségügyi rendszerek megerősítését – különösen a legszegényebb emberekre összpontosítva – és a tanulás minőségét javító támogatásokat, valamint segítsen kidolgozni a szegényeknek kedvező és a nemek közötti egyenlőséget elősegítő politikai keretet; felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a Számvevőszéknek a 10/2008. sz. és a 12/2010. sz. különjelentésében megfogalmazott ajánlásait; felhívja a Bizottságot, hogy a jövőben növelje ezt az arányt 25 %-ra; sürgeti a Bizottságot, hogy fektessen nagyobb hangsúlyt az anyák egészségére, és a női egészségügyi program szerves részeként hangsúlyozza a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos oktatás és tudatosítás fontosságát, mivel ez az a millenniumi fejlesztési cél, mely tekintetében a legelkeserítőbb a haladás;

               6.

               üdvözli, hogy 2009-ben a kötelezettségvállalások rekordszintet értek el; szintén elégedett az EFA Bizottság általi kezelésében történt számos más előrelépéssel, beleértve a számviteli környezet megerősítését (új, eredményszemléletű elszámolás), a jobb iránymutatásokat a bizonytalan helyzetű államok költségvetési támogatásához és a külső ellenőrzések hatékonyabb, eredményesebb és fokozottabb nyomon követését; elismeri ugyanakkor, hogy elsősorban és leginkább a sérülékeny államok igényelnek jobban meghatározott stratégiát és több figyelmet egyes gazdasági ágazataik vonatkozásában;

               7.

               ismét hangsúlyozza, hogy a 10. EFA-nak korlátozott számú területre kell összpontosítania – mialatt bevonja a helyi szinten hatékony és megfelelően ellenőrzött nem kormányzati szervezeteket – a célkitűzések túlburjánzása negatív hatásainak elkerülése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy érdemeik alapján hasznosítsa a helyi és európai nem kormányzati szervezetek nyújtotta lehetőségeket, különösen azon esetekben, amikor a projektek és programok nem kormányzati szervezetek és nemzetközi szervezetek (több adományozót tömörítő vagyonkezelő alapok) általi kezelése eredményesebb és költséghatékonyabb, mint Bizottság általi kezelésük, illetve amikor e szervezetek tevékenysége a pénzügyi támogatás lejárta után is fenntartható projekteket eredményez; sürgeti a Bizottságot, hogy világosan tájékoztassa a Parlamentet a nem kormányzati szervezetek saját forrásainak összetételéről az EFA és a nem kormányzati szervezetek által társfinanszírozott projektek esetében;

               8.

               rámutat arra, hogy a fejlesztési támogatási mechanizmusokat a jólét növelésére és a kis- és középvállalkozások támogatására is fel kell használni, mivel a jólét növelése továbbra is alapvető eszköz a szegénység felszámolására; emlékeztet, hogy a becslések szerint évi 800 000 000 000 EUR tűnik el a fejlődő országokból illegális tőkekiáramlások miatt, aminek megakadályozása döntő fontosságúnak bizonyulhat a szegénység felszámolása és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása szempontjából;

      Az EFA-k pénzügyi irányítása

               9.

               megjegyzi, hogy – a Számvevőszék véleménye szerint – a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzgazdálkodásáról szóló bizottsági jelentés pontosan ábrázolja, hogy mennyire valósultak meg a Bizottságnak a pénzügyi évre vonatkozó operatív céljai (különösen a pénzügyi végrehajtást és az ellenőrzési tevékenységeket illetően), a nagyszámú fejlődő országot sújtó gazdasági válság negatív hatása ellenére;

               10.

               hangsúlyozza azonban, hogy a számvevőszéki észrevételek bizottsági nyomon követése egyes esetekben nem megfelelő (például jobban kellene támogatni a végrehajtó szervezetek irányítását, javítani kellene az utólagos ellenőrzéseket a fő kockázatokra való nagyobb fokú összpontosítással és tovább kellene fejleszteni a CRIS Audit funkcióit az ellenőrzés nyomon követésének hatékonyabbá és eredményesebbé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy a Bizottság számvevőszéki ajánlásokra adott válasza az elszámoltathatóság fontos eleme a mentesítő hatóság számára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságait az általa tett, illetve tervezett lépésekről a Számvevőszék által említett hiányosságok kiküszöbölése végett;

               11.

               aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék által megállapított bizonyos hiányosságok miatt, különös tekintettel a beszerzési eljárásokra (14), a delegációkon végzett előzetes kontrollokra (15) és a partnerországok belső kontrollrendszereire (16), és sürgeti a Bizottságot, hogy határozottan folytassa és szélesítse a delegációkon és az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselők hivatalaiban dolgozó személyzet számára biztosított meglévő képzési programokat;

               12.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata nem vonatkozik a 9. és 10. EFA forrásokra, amelyeket az EBB kezel és amelyekért az EBB felel (17); politikailag és elszámoltathatósági okokból nemkívánatosnak találja azt, hogy a beruházási keretre nem terjed ki a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata vagy a Parlament mentesítési eljárása, és egyetért a Számvevőszékkel, hogy ezek a rendelkezések csökkentik a Parlament mentesítési jogkörének hatályát, különösen atekintetben, hogy az EFA források az európai adófizetők és nem a pénzügyi piacok hozzájárulásából származó közpénzekből erednek;

               13.

               üdvözli a Számvevőszék azon véleményét, hogy a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap végleges éves beszámolója minden lényegi szempontból híven tükrözi az EFA 2009. december 31-i pénzügyi helyzetét; megjegyzi azonban, hogy a Számvevőszék szerint figyelmet érdemel, hogy az előfinanszírozás keretében nyújtott garanciák összértékét alacsonyabb, a pénzügyi beszámolókhoz csatolt megjegyzésekben feltüntetett visszatartási biztosítékok összegét pedig magasabb értéken szerepeltették; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul orvosolja ezeket a hiányosságokat;

               14.

               megjegyzi, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő előfinanszírozási garanciák folyamatban lévő összege 2009 végén tartalmazott egy 413 600 000 EUR-s összeget, és hogy ez az összeg a valóságban 82 300 000 millió EUR-val, azaz 19,9 %-kal több; szintén megjegyzi, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő visszatartási biztosítékok összege 186 200 000 EUR volt, és hogy a valóságban ez az összeg 58 400 000 EUR-val, azaz 31,4 %-kal kevesebb; felhívja a Bizottságot, hogy esetről esetre adjon magyarázatot ezen alul- és felülértékelések okaira;

      Az EFA-k számvitele rendszere

               15.

               üdvözli az új, eredményszemléletű könyvelési rendszer (ABAC EDF) 2009. februári bevezetését, és hangsúlyozza, hogy 2009 volt az első év, amikor az EFA éves beszámolójának összeállítása az ABAC EDF könyvelési rendszerrel történt; megjegyzi, hogy az új számviteli rendszer csökkenti a szükséges manuális kiigazítások számát, és megerősíti a számviteli környezetet;

               16.

               megjegyzi, hogy a EuropeAid által végzett utólagos ellenőrzések megállapították, hogy megnőtt a kódolási hibák gyakorisága (szerződéstípus, szerződés induló és záró napja); azonban emlékeztet arra, hogy 2009 végén a EuropeAid központi egységei részleget hoztak létre a CRIS-be bevitt információk minőségének nyomon követésére, ami tovább javítja az éves beszámolók elkészítéséhez használt adatok megbízhatóságát; kéri, hogy folyamatosan tájékoztassák az e téren elért előrelépésről;

      A tranzakciók szabályszerűsége

               17.

               üdvözli, hogy a Számvevőszék véleménye szerint a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó beszámolóját megalapozó bevételek, kötelezettségvállalások és kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek (megbízhatósági nyilatkozat, VIII. bekezdés); sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a Számvevőszéknek külön fel kellett hívnia a figyelmet arra, hogy igen gyakoriak voltak a kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket érintő, ám a teljes hibaarány becslésekor figyelmen kívül hagyott nem számszerűsíthető hibák; emlékeztet arra, hogy bár a EuropeAid felügyeleti ellenőrzési rendszerei sokat fejlődtek az évek során, a Számvevőszék általános értékelése során a felügyeleti és ellenőrzési rendszereket csak részben találta hatékonynak; ezért elvárja a Bizottságtól, hogy folyamatosan kövesse nyomon a fent említett probléma megoldása érdekében hozott intézkedéseket, és számoljon be azokról;

               18.

               megjegyzi, hogy a feltárt hibák a pályáztatási szabályoknak, a szerződések aláírására jogszabályban meghatározott határidőknek és a kötelező garanciákra vonatkozó előírásoknak a betartásával kapcsolatosak; megjegyzi, hogy a költségvetési támogatások kötelezettségvállalásai tekintetében a Számvevőszék úgy találta, hogy a Cotonoui Megállapodás Bizottság általi dinamikus értelmezése kapcsán (18) a EuropeAid a megállapodás előírásainak megfelelően járt el; tudomásul veszi, hogy a Bizottság szerint nem történt kifizetés pénzügyi garanciák általi fedezet nélkül;

               19.

               megjegyzi, hogy a feltárt számszerűsíthető hibák a projektkifizetések esetében leginkább az alábbi típusokba sorolhatók: a) pontosság: számítási hibák; b) megalapozottsági hiba: a nyújtott szolgáltatásokat és a leszállított árukat igazoló számlák, illetve bizonylatok hiánya; c) támogathatósági hiba: a megvalósítási időszakon kívül eső, valamint a szerződésben nem szereplő tételekhez kapcsolódó kiadások, jogosulatlan héakifizetés, illetve a kötelező szankciók érvényesítésének elmaradása; megjegyzi, hogy a nem számszerűsíthető hibák főleg a bankgaranciákra vonatkozó szabályok megszegésével, valamint a vállalkozóknak juttatott, majd visszafizettetett előlegek helytelen kiszámításával kapcsolatosak; tudomásul veszi azonban a Bizottság megjegyzéséről, amely rámutatott arra, hogy az előlegek visszafizetésének kiszámításában elkövetett minden hibát még a szerződés lejárta előtt kijavítottak; ennek ellenére kéri a Bizottságot, hogy javítsa az előzetes ellenőrzéseket annak érdekében, hogy megelőzze az ilyenfajta hibákat és a bankgaranciára vonatkozó szabályok megsértéséből adódó lehetséges veszteségeket;

      A végrehajtó szervezetek által végzett nyomon követés

               20.

               üdvözli a EuropeAid és a küldöttségek azon törekvéseit, hogy kijavítsák a pénzügyi eljárásokban még mindig tapasztalható különféle hiányosságokat és javítsák a végrehajtó szervezetek, felügyeleti szervek és nemzeti programengedélyezők ellenőrzéseit; felkéri a EuropeAidet, hogy erősítse meg e területeken a jövőbeli erőfeszítéseit; emlékeztet továbbá a Számvevőszék azon ajánlására, hogy a EuropeAid továbbra is gondoskodjon arról, hogy a külképviseletek a megfelelő időben és teljeskörűen rögzítsék adataikat a CRIS Audit rendszerben (19);

               21.

               mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék megállapította, hogy a küldöttségek által alkalmazott monitoring és felügyelet csak részben eredményes; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselők a legtöbb kedvezményezett országban kapacitáshiánnyal küzdenek, ami hiányosan dokumentált és nem hatékony ellenőrzéseket, és a végrehajtó szervezetek és a felügyeleti szervek által irányított pénzügyi folyamatokban és kontrollokban hiányosságokat eredményez; egyetért a Számvevőszék azon megállapításával, hogy a küldöttségek erőforráshiánnyal küzdenek és korlátozott kapacitást tudnak mozgósítani bizonyos jellegű munkákra; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul oldja meg ezt a problémát;

      A Számvevőszék 18/2009. sz. különjelentése

               22.

               üdvözli a Számvevőszék 18/2009. sz., a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági integráció támogatására fordított EFA hatékonyságáról szóló különjelentését és a Számvevőszék által végzett alapos elemzést, és sajnálja az ezekben feltárt elégtelen helyzetet; hangsúlyozza ugyanakkor a Bizottság regionális és nemzeti együttműködési stratégiái közötti kiegészítő jelleg hiányát, és kiemeli, hogy a regionális és nemzeti stratégiák összehangolása elengedhetetlen a támogatás hatékonyságának növeléséhez;

               23.

               mély aggodalmát fejezi ki a regionális szervezetek elégtelen felhasználási képessége miatt; sürgeti a Bizottságot, hogy a regionális stratégiák 2011 első félévére tervezett félidős felülvizsgálata során vegye figyelembe a regionális együttműködés helyzetét, és fordítson különleges figyelmet a biztosított összegek lehetséges felülvizsgálatára;

               24.

               ugyanakkor elfogadhatatlannak tartja, hogy a Számvevőszék a megfelelő jelentéstétel hiánya miatt számos finanszírozott projektet „nem tudott értékelni”;

               25.

               véleménye szerint az Uniónak minden egyes regionális szervezetben képviseltetnie kellene magát egy külön erre a célra kinevezett küldöttségvezető útján, és az uniós küldöttségeket fel kell hatalmazni a különböző regionális csoportosulásokban betöltött tagságok összehangolásának megvitatására;

               26.

               hangsúlyozza, hogy 18/2009. számú különjelentésében a Számvevőszék úgy vélte, hogy a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági integráció támogatása – amelyhez jelentős arányú (50 % feletti) EFA-támogatást irányoztak elő – csak részben volt hatékony; kéri a Bizottságot, hogy még a 2010-es mentesítési eljárás kezdete előtt tájékoztassa a Parlamentet a Parlament 7., 8., 9. és 10. EFA-ra vonatkozó mentesítéséhez csatolt, 2010. május 5-i állásfoglalásában megfogalmazott kérések nyomán hozott intézkedésekről (20); üdvözölne egy teljes körű áttekintést, amely megmutatja, mely intézkedéseket hajtották végre ténylegesen az érintett régiókban;

               27.

               tudomásul veszi, hogy a regionális gazdasági integráció növekedéshez és munkahelyteremtéshez vezethet a fejlődő országokban, és ezáltal hozzájárulhat a szegénység csökkentéséhez; ennek megfelelően üdvözli, hogy az EFA e terület számára nyújtott támogatása több mint megkétszereződött a szóban forgó költségvetési időszak során;

               28.

               sajnálja, hogy az EFA által a regionális integráció számára nyújtott támogatás még nem teljesen hatékony, főként az afrikai hatóságok kapacitáshiánya, az afrikai regionális gazdasági szervezetekben való, az erőfeszítések megkettőződéséhez és az erőforrások szétaprózódásához vezető egymást átfedő tagságok és a bizottsági delegációk – elsősorban erőforráshiánynak betudható – nem megfelelő támogatása és koordinálása miatt;

               29.

               felhívja ezért a Bizottságot, hogy erősítse a kapacitásépítést a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági szervezeteknél és intézményeiknél, beleértve a nemzeti parlamentek és a helyi civil társadalom támogatását és a regionális blokkok közötti konvergencia ösztönzését is, hogy felszámolják az egymást átfedő tagságokat, egyúttal gondoskodva arról, hogy a partnerországok magukénak érezzék a folyamatot;

               30.

               felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy biztosítsanak több forrást arra, hogy az uniós delegációk hatékonyabban tudják kezelni a regionális integrációs folyamatokat, és jobban tudják koordinálni a regionális és nemzeti programokat, továbbá nagyobb koherenciát tudjanak teremteni közöttük;

               31.

               ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió ne gyakoroljon nyomást afrikai országokra az európai partnerségi megállapodások gyorsabb aláírása, vagy annak érdekében, hogy azok az általuk kívántnál több témára is kiterjedjenek, és hogy az Unió ne aknázza alá a meglévő gazdasági csoportosulásokat gazdasági partnerségi megállapodások egyes országokkal történő megkötésével;

               32.

               ragaszkodik ahhoz, hogy a kisebb államoknak, különösen a legkevésbé fejletteknek nyújtott támogatás jobban összpontosítson a gazdasági fejlődésre, például a jólétteremtő mechanizmusok révén, ezáltal csökkentve az olyan regionális gazdasági óriásokkal szembeni függőséget, mint például a nyugat-afrikai Nigéria; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a regionális programok, más néven az AKCS-n belüli programok támogatását, amelyek az adott térség jó néhány vagy összes országát lefedik;

      Felhalmozott kamatok felhasználása

               33.

               nem ért egyet az EFA (2001–2007-es időszakból származó átcsoportosításokat is magában foglaló) pénztári számláin felhalmozott – 34 000 000 EUR becsült összegű – kamatok személyzeti kiadásokra történő felhasználásával, hanem úgy véli, hogy ezt az összeget kizárólag projektek és programok kiadásaira lenne szabad felhasználni; kéri a Bizottságot, hogy magyarázza el, milyen eljárást követtek a múltban, és szükség esetén terjesszen elő javaslatokat a szabályozás ezen elvnek megfelelő, azonnali módosítására;

      Költségvetési támogatás

               34.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatás Parlament általi értékelése nem összpontosíthat kizárólag a kockázatokra, hanem az előnyöket, valamint az alternatív segítségnyújtás kockázatait és előnyeit is figyelembe kell vennie; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást azon esetekről, amelyekben az uniós költségvetési támogatás tekintetében meghatározott célok teljesültek, és amelyekben a támogatásban részesülő országok különleges problémákba ütköztek;

               35.

               tudatában van annak, hogy a költségvetési támogatás vitatható fejlesztési eszköz, amely alacsony tranzakciós költségekkel, fokozott felelősségvállalással és a partnerek és az adományozók közötti fokozott párbeszéddel kecsegtet, ugyanakkor magában rejti a pénzeszközök hűtlen kezelésének és a szándékolttól eltérő felhasználásának kockázatát abban az esetben, ha a közpénzek támogatásban részesülő országok általi kezelése nem bizonyul eléggé átláthatónak, elszámoltathatónak és hatékonynak; hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatás nem a legmegfelelőbb válasz minden helyzetre és az nem tekinthető egyedüli lehetőségnek;

               36.

               emlékeztet arra, hogy az 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében csak abban az esetben adható költségvetési támogatás, ha a partnerországnak az állami kiadásokkal való gazdálkodása kellően átlátható, megbízható és hatékony; ezzel kapcsolatban aggodalmát fejezi ki a nem hatékony és nem eredményes állami kiadások kockázata miatt, amely abból adódik, hogy a Bizottság „dinamikusan” értelmezi a jogosultsági feltételeket; kéri a Bizottságot, hogy folytassa az irányú erőfeszítéseit, hogy megindokolja a költségvetési támogatásra való jogosultságra vonatkozó döntéseit, és biztosítsa, hogy minden pénzügyi megállapodás átfogó és világos alapot teremtsen a fizetési feltételeknek való megfelelés értékeléséhez;

               37.

               sajnálattal veszi tudomásul a költségvetés-támogatási kifizetések magas hibaarányát (35 %); ismételten nagyobb fokú átláthatóságot és objektív támogathatósági kritériumokat sürget a költségvetési támogatás esetében, és támogatja a Számvevőszék Bizottsághoz intézett ajánlását, amely kimondja, hogy „világosan határozzák meg a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az igazolások forrását” (22); sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse a pénzügyi ellenőrzéseket és a felügyeleti és kontrollrendszereket, és kövesse nyomon e kritériumok teljesítésének szintjét, illetve az 1905/2006/EK rendelet 25. cikke (1) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek megfelelően tegyen erről jelentést;

               38.

               üdvözli a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőjéről szóló zöld könyv (COM(2010) 586) közzétételét, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament korábbi kérései ellenére a Bizottság nem készített éves jelentést a költségvetési támogatás felhasználásáról, beleértve a tervezett és kifizetett költségvetési támogatásokra, a támogatói célok és az országstratégiák által meghatározott, elvárt eredmények elérésére, a kiegészítő feltételek meglétére és minőségére, a párbeszéd hatékonyságára, az adományozók összehangolására, a megtörtént kiegészítő kapacitásépítésre és annak hatásaira, az országos rendszerek javulására, az elszámoltathatósághoz kapcsolódó intézményekre, a közpénzek kezelésével foglalkozó intézményekre, a nyomon követő és értékelő intézményekre, a szabálytalan kiadások összegére és arányára, az ellenőrzések és vizsgálatok által kimutatott (rendszerszintű és nem rendszerszintű) szabálytalanságok tipológiájával kapcsolatos elemzésre és a meghozott intézkedésekre vonatkozó hasznos, átfogó, megbízható, analitikus és elemző információkat;

               39.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatás tekintetében a Parlament szerepe, hogy a Bizottságot elszámoltathatóvá tegye a kiadások eredményeit illetően, valamint arra, hogy a költségvetési támogatás olyan segítségnyújtási eszköz, amely paradigmaváltást igényel a felügyeleti tevékenység terén, elmozdulva az input puszta ellenőrzésének irányából az eredmények mutatószámokkal való összehasonlítása felé, ezáltal biztosítva, hogy a támogatási kiadások a fogadó ország népességének javára váljanak;

               40.

               úgy véli, hogy a költségvetési támogatásokra vonatkozó iránymutatások Bizottság általi felülvizsgálata keretében különös figyelmet kell fordítani a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekre; elvárja, hogy a Bizottság megerősítse a jogosultsági feltételeknek való megfelelésre vonatkozó nyomon követést és éves jelentéstételt; emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatási műveletekhez tartozó kapacitásépítési projektekre ugyanaz a felügyeleti és ellenőrzési rendszer vonatkozik, mint más projektekre, és ez könyvvizsgálói ellenőrzést is magában foglal;

               41.

               emlékeztet arra, hogy a 10. EFA-n belül – a 8. és 9. EFA-val összehasonlítva – jelentős növekedés mutatkozott a halmozott finanszírozási döntések arányát tekintve, ami a költségvetési támogatási és szerkezeti kiigazításokkal magyarázható; aggodalmának ad hangot e fejlemény miatt;

               42.

               emlékeztet rá, hogy a Számvevőszék az Európai Fejlesztési Alapról szóló, 2009. évi éves jelentésében úgy találta, hogy a költségvetési támogatások kifizetését gyakran előforduló nem számszerűsíthető hibák jellemezték, és „ennek hátterében főként az állt, hogy a küldöttségek közpénzkezelést értékelő jelentései nem határozták meg, milyen kritériumok szerint kell az előrehaladást értékelni, […] milyen előrelépés történt, és mi az oka annak, hogy a reformprogram esetleg nem a fogadó állam tervei szerint teljesült” (23); sürgeti a Bizottságot, hogy még szigorúbban értékelje a költségvetési támogatási kifizetéseket és mostantól kezdve szigorítson kifizetési eljárásain is;

               43.

               kéri a Bizottságot, gondoskodjon arról, hogy a teljesítményhez kötött változó részletfizetések konkrét feltételei világosan határozzák meg a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az igazolások forrását, valamint hogy a küldöttségek jelentéseikben jól szerkesztett és átlátható módon bizonyítsák, hogy a közpénzek kezelésében valóban haladás mutatkozik, tegyék ezt oly módon, hogy a) határozzák meg egyértelműen azokat a kritériumokat, amelyekhez képest a haladást mérik; b) mutassák be a ténylegesen elért haladást; és c) indokolják meg, hogy adott esetben miért nem haladt a tervek szerint a reformprogram;

               44.

               kéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a kedvezményezett országokban a korrupció leküzdése érdekében, azáltal, hogy szoros párbeszédet tart fenn a partnerországok kormányával a korrupciós kérdésekről, és kezdeményező megközelítést alkalmaz, annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő rendszerek vannak érvényben, és szükség esetén szankciók állnak rendelkezésre; úgy véli, hogy újra kell gondolni a támogatások biztosítását, amennyiben nem áll küszöbön egy ilyen együttműködés, és nincs biztosíték a korrupció kezelésére szolgáló rendszerek alapvető hatékonyságát illetően;

               45.

               ismételten hangot ad azon véleményének, hogy a partnerországokban a folyamatra vonatkozó tényleges felelősségvállalás elérése érdekében elengedhetetlen a nemzeti parlamentek, a civil társadalom és a helyi hatóságok bevonása, és ismételten kéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést a programozási folyamat különböző szakaszai során az e testületekkel folytatott párbeszéd javítása érdekében;

               46.

               sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a partnerországok parlamenti ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési kapacitásainak bővítését, és hogy vonja be a nemzeti parlamenteket és a helyi civil társadalmi partnereket nemzeti fejlesztési stratégiáik kidolgozásába;

               47.

               felkéri az illetékes bizottságokat, hogy alakítsanak ki közvetlen kapcsolatokat a kedvezményezett AKCS-országok parlamentjeinek megfelelő bizottságaival, annak érdekében, hogy ösztönözzék és támogassák a hatékonyság biztosítása érdekében végzett parlamenti felügyeleti tevékenység terén betöltött szerepüket;

               48.

               sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az Unió által támogatott tengerentúli tevékenységek jobb láthatóságát;

      A kedvezményezett országok közzétételi nyilatkozata

               49.

               ismételten emlékeztet arra, hogy általában a fejlesztési segítségnyújtást és különösen a költségvetési segítségnyújtást olyan előzetes közzétételi nyilatkozathoz kellene kötni, amelyet a kedvezményezett ország kormánya ad ki és annak pénzügyminisztere ír alá olyan kiválasztott kérdésekre vonatkozóan, amely hatással van a kedvezményezett ország irányítására és elszámoltathatósági struktúrájára;

      Emberi erőforrások

               50.

               különösen aggasztónak tartja, hogy a harmadik országokban található delegációkon lévő betöltetlen álláshelyek aránya „kritikus kockázatnak” (24) minősül, és hogy az erőforrásokra vonatkozó korlátozások, a személyi állomány alacsony szintje és a személyzet fluktuációja akadályozza a Bizottságot az EFA-források hatékony végrehajtásában, különös tekintettel a projektirányításra, a képzésre, a felügyeletre, valamint a megbízható és időben végrehajtott pénzügyi ellenőrzésre; ennek következtében azt várja az Európai Külügyi Szolgálattól, hogy kezelje kiemelt célkitűzésként valamennyi delegáció megfelelő szintű szakképzett személyzettel, különösen a fejlesztéssel foglalkozó szakértőkkel történő ellátását;

      EuropeAid

               51.

               sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár a Számvevőszék a EuropeAid központi egységein belül az engedélyezésre jogosult tisztviselők által végzett előzetes ellenőrzéseket hatékonynak találta, úgy véli, hogy a EuropeAid felügyeleti és ellenőrzési rendszerei csak részben voltak eredményesek a kifizetések szabályszerűségének biztosításában;

               52.

               emlékezteti a Bizottságot arra, hogy

                           —

                           az átfogó ellenőrzési stratégia tervezett felülvizsgálata során a EuropeAid dolgozzon ki kiemelt mutatót az ellenőrzések alkalmazása után még megmaradó hibák becsült pénzügyi hatásának mérésére,

                           —

                           a EuropeAid ezen felülvizsgálat keretében értékelje a különböző ellenőrzések költséghatékonyságát – különös tekintettel a tranzakciók utólagos ellenőrzését szolgáló rendszerre –, és vizsgálja meg a lezárt projektek reprezentatív statisztikai mintáján elvégzett éves ellenőrzés relevanciáját és megvalósíthatóságát,

                           —

                           a költségvetési támogatás tekintetében a EuropeAidnek biztosítania kell, hogy a kifizetésekre vonatkozó egyedi feltételeket egyértelműen meghatározzák, és hogy a küldöttségek jelentéseikben jól szerkesztett és átlátható módon bizonyítsák, hogy a közpénzek kezelésében valóban haladás mutatkozik;

      A beruházási keret

               53.

               kifejezetten üdvözli, hogy a 2009-re vonatkozó mentesítési eljárás során első alkalommal az EBB benyújtotta a beruházási keret végrehajtásáról szóló éves jelentését a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának és részletes válaszokat adott a bizottság tagjaitól érkező írásbeli, illetve szóbeli választ igénylő kérdésekre; kéri az EBB-t, hogy a következő évekre vonatkozóan kössön keretmegállapodást a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságával, amely kiterjed az EBB által biztosított információkra is;

               54.

               elvárja, hogy az EBB megerősítse, hogy nincsen átfedés az általa és a Bizottság által finanszírozott projektek között, és alapvető fontosságúnak tartja a Bizottság és az EBB közötti koordináció lényeges javítását, ahogy azt 2011. január 25-én az EBB EU-n kívüli műveletekért felelős főigazgatója is hangoztatta a Költségvetési Ellenőrző Bizottságának; felteszi a kérdést, hogy érdemes lenne-e kiküldeni az EU küldöttségeihez EBB-hez tartozó személyzetet; elvárja, hogy 2011. szeptember végéig a két intézmény összevont jelentést készítsen együttműködésük megerősítéséről és a kialakított eljárásokról, beleértve annak kérdését is, hogy szükséges-e EBB-hez tartozó személyzetet kihelyezni a küldöttségekhez;

               55.

               kéri az EBB-t, hogy a projektek jóváhagyása előtt kellő gondossággal végezze el a megfelelő helyi nyilvános konzultációk meglétének ellenőrzését a projektek fejlesztéshez kapcsolódó, az EU garanciájának körébe tartozó szempontok tekintetében, beleértve e szempontokra vonatkozóan a pénzügyi közvetítőknek az EBB által biztosított kölcsön felhasználásához kapcsolódó teljesítményét; úgy véli, hogy a fejlődő országoknak biztosított kölcsönök tekintetében az EBB-nek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozóan a szabványosított eljárásoknak és a bevált nemzetközi gyakorlatnak megfelelően fokozott gondossággal kell eljárnia;

               56.

               ismételten kéri az EBB-t, hogy jelentéstétele során összpontosítson az eredményekre, és bocsásson rendelkezésre teljes, releváns és objektív információt az eredmények, a kitűzött, illetve az elért célok és az esetleges eltérések lehetséges okaira, valamint az elvégzett értékelésekre vonatkozóan, és foglalja össze az értékelések eredményeit;

               57.

               üdvözli, hogy a jelek szerint az EBB jobban elkötelezett az eredményekről való jelentéstétel mellett, és hogy a beruházási keretről szóló, jelenleg véglegesítés alatt álló 2010-es éves jelentés a 2009-eshez képest még inkább az eredményekre fókuszál; pozitív előrelépésnek tartja, hogy az EBB jelenleg olyan eredménymutatók kidolgozását végzi, amelyek 2011 második felében már alkalmazásra készek lesznek;

               58.

               reméli, hogy az EBB következő éves jelentése kevésbé elméleti és sokkal inkább gyakorlatias lesz, különösen a beruházási keretből finanszírozott különféle programok és fellépések által elért eredmények tekintetében;

               59.

               kéri az EBB-t, hogy biztosítson számára további információkat a csalások elkövetőinek feketelistájára vonatkozóan, fenntartva a folyamatban lévő ügyekre szokásosan alkalmazott titkosságot; üdvözli az EBB azon kifejezett célját, hogy csalás elleni osztályt hozzon létre, és elvárja, hogy rendszeres tájékoztatást kapjon az annak létrehozása tekintetében történt előrelépésekről;

               60.

               meglepődve veszi tudomásul az EBB azon nyilatkozatát, miszerint az EBB beruházási keretének programjai kapcsán nem fordulnak elő csalások;

               61.

               elengedhetetlennek tartja, hogy az EBB által finanszírozott minden, fejlődő országban megvalósuló projektet olyan általános vizsgálatnak vessenek alá, amely nemcsak a legfőbb projektekre irányul, hanem minden olyan előirányzatot és garanciát megvizsgál, amelyet az EBB-nek le kell írnia;

               62.

               felkéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és szigorúan ellenőrizze a beruházási keret végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy az teljesíti fejlesztési eszközként betöltött célját, és rendszeresen tájékoztassa a Parlament Költségvetési Ellenőrzési Bizottságát annak eredményeiről.

      (1)  HL C 303., 2010.11.9., 243. o.

      (2)  HL C 303., 2010.11.9., 253. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (4)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

      (5)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o. és HL L 324., 2001.12.7., 1. o.

      (6)  HL L 109., 2007.4.26., 33. o.

      (7)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

      (8)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

      (9)  HL L 252., 2010.9.25., 39. o.

      (10)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

      (11)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

      (12)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

      (13)  Bizottsági nyilatkozat a DCI 5. cikkéről, a Bizottság Európai Parlamentnek benyújtott, 2006. október 24-i közleményének melléklete (COM(2006) 628).

      (14)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., IX. bekezdés.

      (15)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 30. pont.

      (16)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 5. pont.

      (17)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 3. pont.

      (18)  Az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról szóló 2/2005. sz. számvevőszéki különjelentés (HL C 249., 2005.10.7., 1. o.) 28. és 29. bekezdése.

      (19)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 54. pont.

      (20)  HL L 252., 2010.9.25., 109. o.

      (21)  A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 378., 2006.12.27., 41. o.).

      (22)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 55. pont.

      (23)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 25. pont.

      (24)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 40. pont.


title: 2007/637/EK: A Tanács határozata ( 2007. szeptember 26. ) a Régiók Bizottsága négy spanyol tagjának és hét spanyol póttagjának kinevezéséről

text:
               4.10.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 258/29

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. szeptember 26.)
   a Régiók Bizottsága négy spanyol tagjának és hét spanyol póttagjának kinevezéséről
   (2007/637/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               MATAS PALOU, MARTÍN MENIS, REVILLA ROIZ és RODRÍGUEZ IBARRA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy tagjának helye betöltetlen maradt. GOROSTIAGA SÁIZ, SÁNCHEZ AMOR, VILLANUEVA RODRÍGUEZ, AMOR PÉREZ, DÍAZ ALVAREZ, JAÉN PALACIOS és ESTEBAN MARTÍN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága hét póttagjának helye betöltetlen maradt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2010. január 25-ig a következő személyek kinevezésére kerül sor a Régiók Bizottságában:

               a)

               tagként:

                           Francesc ANTICH i OLIVER, Presidente del Gobierno de la Comunidad Autónoma Islas Baleares,

                           Paulino RIVERO BAUTES, Presidente de la Comunidad Autónoma de Canarias,

                           Guillermo FERNÁNDEZ VARA, Presidente de la Junta de Extremadura,

                           Dolores GOROSTIAGA SÁIZ, Vicepresidenta del Gobierno de Cantabria y Consejera de Empleo y Bienestar Social (megbízatás megváltozása);

                     továbbá

               b)

               póttagként:

                           Vicente RAMBLA MOMPLET, Vicepresidente Primero y Consejero de Presidencia, Comunidad Valenciana,

                           Jaime RABANAL GARCÍA, Consejero de Economía y Asuntos Europeos, Comunidad Autónoma del Principado de Asturias,

                           Gabriel AMER AMER, Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas, Comunidad Autónoma Islas Baleares,

                           José Félix GARCÍA CALLEJA, Director General Asuntos Europeos y Cooperación al Desarrollo, Comunidad Autónoma de Cantabria,

                           María de DIEGO DURANTEZ, Directora General Relaciones Institucionales y Acción Exterior, Comunidad Autónoma Castilla y León,

                           Lucía MARTÍN DOMÍNGUEZ, Directora General de Acción Exterior, Comunidad Autónoma de Extremadura,

                           Antonio GONZÁLEZ TEROL, Director General de Asuntos Europeos, Comunidad Autónoma de Madrid.

         2. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. SILVA

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: 2012/622/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/377

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2012/622/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Gyógyszerügynökséget létrehozó 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 68. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0107/2012),

               1.

               elhalasztja határozatát az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának az ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetése végrehajtására vonatkozó mentesítésére vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon közzétételükről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 366., 2002.12.15., 27. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
   MELLÉKLET

      AZ EURÓPAI PARLAMENT UTÓBBI ÉVEKBEN TETT AJÁNLÁSAI

               Európai Gyógyszerügynökség

               2006

               2007

               2008

               2009

               Teljesítmény

               tárgytalan

                           —

                           A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét nem tartották be szigorúan: az ügynökség pénzforgalmi előrejelzését nem készítették el megfelelően

                           —

                           Az ügynökség tevékenységeinek két helyszínen történő végrehajtása többletköltségeket eredményez (közvetlen álláshelyek: 450 000 EUR)

                           —

                           Jó eredmények az igen összetett teljesítményalapú költségvetés-tervezés és a felhasználói elégedettség mérésére szolgáló rendszer bevezetése terén

                           —

                           Az év során felmerült pénzügyi kockázatok fényében felhívja az ügynökséget közvetítői tevékenységének újraértékelésére

                           —

                           Az ügynökség tevékenységeinek két helyszínen történő végrehajtása többletköltségeket eredményez

                           —

                           Elfogadhatatlan, hogy az ügynökség nem alkalmazza eredményesen az összeférhetetlenségek kezelésére vonatkozó szabályokat

                           —

                           2009-ben továbbra sem teljesítettek az IAS több előző éves ellenőrzési jelentésében megfogalmazott 12 nagyon jelentős és 1 döntő jelentőségű ajánlást
                           Elfogadhatatlan, hogy az ügynökség nem tartja be magatartási kódexét; sürgeti az ügynökséget, hogy dokumentálja és értékelje ellenőrzéseit, és a beosztásra vonatkozó döntésekről vezessen aktát, amelyet honlapján elérhetővé kell tennie

                           —

                           Nyomatékosan kéri az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a szakértők függetlenségének biztosítása érdekében a létrehozása óta foganatosított lépésekről

                           —

                           Kéri az ügynökséget, hogy a 726/2004/EK rendeletben előírt módon töltse fel és rendszeresen frissítse az európai szakértők adatbázisát

               Átvitt előirányzatok

               Az évenkéntiség költségvetési alapelvét nem tartották be szigorúan: a kötelezettségvállalási előirányzatok kihasználtsági aránya kevesebb mint 60 % volt; a kötelezettségvállalások több mint 40 %-át átvitték a 2007-es pénzügyi évre

               Az ügynökség nehézségekbe ütközött a tervezés, valamint a tevékenységei költségvetésben való előirányozása és végrehajtása során: 32 000 000 EUR-t vittek át, 4 000 000 EUR-t töröltek; felszólítja az ügynökséget az évenkéntiség elvének tiszteletben tartására

               Felszólítja az ügynökséget az évenkéntiség elvének tiszteletben tartására: 2008-ban az átvitt költségvetési előirányzatok értéke 36 000 000 EUR (a 2008-as költségvetés 19,7 %-a), a törölt előirányzatoké pedig 9 700 000 EUR (a 2008-as költségvetés 5,3 %-a) volt

               A Számvevőszék 19 500 000 EUR-s átvitelről (az ügynökség előirányzatainak 38 %-a) tesz jelentést, amiből 14 800 000 EUR az év végén még nem teljesített tevékenységekre vonatkozott; ez azt jelzi, hogy késedelmet szenvedett a II. címből fedezett tevékenységek megvalósítása, és az ügynökség nem felel meg az évenkéntiség költségvetési alapelvének

               Közbeszerzési eljárások

               tárgytalan

                           —

                           Átláthatósági kérdések az alábbiak vonatkozásában: kiválasztási kritériumok, az árral kapcsolatos kritériumok és a közös közbeszerzési eljárások esetében alkalmazott értékelési módszerek

                           —

                           Emlékeztet a közbeszerzések irányításának javítására

               Sürgeti az ügynökséget, hogy javítson közbeszerzési eljárásainak minőségén annak érdekében, hogy orvosolja a megállapított hiányosságokat: például az árkritériumokra vonatkozó értékelési módszerek alkalmazásával vagy az eljárások kiválasztása megindokolásának alapvető szükségességével kapcsolatos hiányosságokat

                           —

                           Aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék hibákat állapított meg az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló teljes költségvetéséhez mérve jelentős összeget képviselő közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban az értékelési kritériumokkal kapcsolatos hiányosságok, pl. ár, eljárások kiválasztása

                           —

                           Sürgeti az ügynökséget, hogy javítson közbeszerzési eljárásainak minőségén annak érdekében, hogy orvosolja a Számvevőszék által megállapított hiányosságokat

                           —

                           Felhívja az ügynökséget, hogy készítsen többéves közbeszerzési tervet

                           —

                           Felhívja az ügynökséget annak biztosítására, hogy a közbeszerzési eljárások eredményeit a szerződések odaítélése előtt ellenőrizzék

               Díjakból származó bevétel

               Az ügynökség nem volt képes átfogó elemzést végezni a tagállamok előadóinál felmerült költségekről, annak érdekében, hogy az előadók számára folyósított kifizetéseit, és így az ügyfelei számára felszámolt díjakat objektíven, bizonyítékokra építve állapíthassa meg: ez a díjakról szóló rendelet megszegését jelenti

               Átláthatósági kérdések a tagállamok előadóinak visszafizetett összegek tekintetében

               Felhívja a Bizottságot az ügynökség rendkívül magas készpénzállományának vizsgálatára (41 887 000 EUR)

               Felhívja az ügynökséget a pénzügyi és a tudományos szolgálat közötti jobb koordinációra a visszafizettetési felszólítások elfogadhatatlan mértékű késedelmének orvoslása érdekében

               Belső ellenőrzés

               tárgytalan

               tárgytalan

               Felszólítja az ügynökséget, hogy hajtsa végre a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata által a szakértők összeférhetetlenségének területén megfogalmazott egy „alapvető fontosságú” ajánlást, valamint az alábbiakra vonatkozó nyolc „nagyon fontos” ajánlást: az ügynökség személyzetére vonatkozó összeférhetetlenség dokumentációja, az archiválásra vonatkozó iránymutatások értékelésével és kidolgozásával kapcsolatos adminisztratív eljárások támogatására használt adatbázisok, valamint ezen iránymutatások teljes körű végrehajtása

                           Elfogadhatatlannak tartja, hogy az ügyvezető igazgató megbízhatósági nyilatkozata nem tartalmaz semmilyen fenntartást, így nincs összhangban az ügynökség által elfogadott magatartási kódexben, a Belső Ellenőrzési Szolgálat és a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatai fényében tett kötelezettségvállalással

                           Kéri, hogy az ügynökség 2011. június 30-ig továbbítsa a mentesítésért felelős hatóság számára az IAS 2007 óta készült jelentéseit

                           Sürgeti az Ügynökséget, hogy sürgősen hajtsa végre a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásait, és tájékoztassa a mentesítésért felelő hatóságot a megtett lépésekről

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/378

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2012. május 10.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Gyógyszerügynökséget létrehozó 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 68. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0107/2012),

               A.

               mivel az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésében a Számvevőszék véleményében fenntartásokat fogalmazott meg az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően;

               B.

               mivel 2011. május 10-i határozatában (5) a Parlament úgy határozott, hogy elhalasztja az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítés megadására vonatkozó határozatát, 2011. október 25-i határozatában (6) azonban megadta a mentesítést;

               C.

               mivel 2011. október 25-én a Parlament megadta a mentesítést az ügynökség ügyvezető igazgatójának az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan, és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között:

                           —

                           hangsúlyozza, hogy a mentesítésért felelős hatóságnak a következő mentesítési eljárások során folytatnia kell az ügynökség – a Számvevőszék és a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) jelentésében feltárt – komoly hiányosságainak orvosolására tett intézkedések végrehajtási szintjének alapos ellenőrzését,

                           —

                           sürgette az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az összeférhetetlenség kezelése tekintetében a magatartási kódex tényleges betartásával kapcsolatos kérdésekben tett lépésekről,

                           —

                           ragaszkodott ahhoz, és erre figyelmeztette is az ügynökséget, hogy a vonatkozó ellenőrzési jelentésekben említett intézkedéseket – beleértve a 2010. évre vonatkozót is – maradéktalanul hajtsák végre a következő mentesítési eljárás megkezdéséig;

               D.

               mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

               E.

               mivel az ügynökség 2010-es költségvetése 208 400 000 EUR volt, ami a 2009-es pénzügyi évhez képest 7,20 %-os növekedést jelent;

               F.

               mivel az ügynökség költségvetéséhez való kezdeti uniós hozzájárulás 2010-ben 28 279 600 EUR-t tett ki, szemben a 2009-es 36 390 000 EUR-val (7), és mivel az ügynökség költségvetéséhez való teljes uniós hozzájárulás 2010-ben elérte a 36 600 100 EUR-t,

      A 2009. évi mentesítés nyomon követése

               1.

               elvárja, hogy az ügynökség tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az alábbiakkal kapcsolatos kérdésekben tett lépésekről:

                           —

                           azon cselekvési terv igazgatótanács általi elfogadásának folyamata, amely egyedi intézkedéseket és végrehajtási ütemtervet tartalmaz a beszerzési eljárások hiányosságainak kiküszöbölése érdekében,

                           —

                           a személyzet és a szakértők összeférhetetlenségének megállapítására és kezelésére vonatkozó meglévő eljárások tényleges alkalmazásának részletes ellenőrzése,

                     felhívja a Számvevőszéket, hogy kellő mértékben bizonyosodjon meg arról, hogy az ügynökség hatékonyan foglalkozott a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos hiányosságaival, valamint az IAS-t arra, hogy biztosítsa a mentesítésért felelős hatóságot az ügynökség személyzete és szakértői tekintetében fennálló összeférhetetlenségek kezelésére vonatkozó eljárások sikeres alkalmazásáról;

               2.

               felszólítja az ügynökséget és az IAS-t annak haladéktalan ellenőrzésére, hogy az ellenőrzési jelentésekben meghatározott összes intézkedést – beleértve a 2010-re vonatkozót – megvalósították-e és arra, hogy ennek megfelelően tájékoztassák a mentesítésért felelős hatóságot;

               3.

               megjegyzi az ügynökségtől kapott tájékoztatás alapján, hogy 2011. december 15-én az igazgatótanácsa jóváhagyta azon javaslatot, hogy az igazgatótanács 2012. júliusi ülésén az ügynökség nyújtson be az alábbiakkal kapcsolatos részletes végrehajtási intézkedéseket:

                           —

                           a közbeszerzéssel és szerződésekkel foglalkozó tanácsadó bizottság új szerkezetének és hatáskörének megállapítása,

                           —

                           többéves beszerzési terv végrehajtása,

                           —

                           a fentiekkel kapcsolatos felelősségi kör meghatározása,

                     nyomatékosan kéri, hogy az igazgatótanács legkésőbb 2012. június 30-ig küldje el a cselekvési tervet a mentesítésért felelős hatóságnak;

      Költségvetési és pénzgazdálkodás

               4.

               emlékeztet rá, hogy az Unió kezdeti hozzájárulása az ügynökség költségvetéséhez 2010-ben 26 335 100 EUR-t tett ki; megállapítja ugyanakkor, hogy ezt az összeget kiegészítette a többlet visszafizetéséből befolyó 10 265 000 EUR, így az Unió teljes hozzájárulása 2010-ben elérte a 36 600 100 EUR-t;

               5.

               hangsúlyozza, hogy az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetése, annak véglegesen elfogadott formájában az ügynökség költségvetéséhez való kezdeti uniós hozzájárulásra két különböző összeget (28 279 600 EUR és 26 335 100 EUR) tüntet fel; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az ügynökségnek biztosított támogatás pontos összegéről;

               6.

               nyugtázza, hogy az ügynökség költségvetését egyrészt az EU költségvetéséből, másrészt a gyógyszeripar által az uniós forgalombahozatali engedély megszerzése vagy fenntartása érdekében fizetett díjakból finanszírozzák; az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy becslések szerint 2010-ben az ügynökség bevételeinek 73 %-a díjakból származott, és hogy a díjakból befolyó bevételek növekedésével párhuzamosan az uniós hozzájárulásból származó bevétel relatív aránya 2006 és 2010 között 23 %-ról 14 %-ra csökkent;

               7.

               az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy 2010-ben 17 kivételt rögzítettek a kivételek jegyzékében;

               8.

               nyugtázza, hogy hiányosságokra derült fény az ügynökség által az informatikai beszállítókra vonatkozó hitelezői igények validálására használt rendszerben; tudomásul veszi az ügynökség nyilatkozatát, amely szerint a Számvevőszék által feltárt hiányosságok emberi mulasztásnak tulajdoníthatóak és azokat kijavították, hogy megerősítette a számlák előzetes működési és pénzügyi ellenőrzését, és hogy nem tártak fel további hiányosságokat; felkéri a Számvevőszéket, hogy ellenőrizze ezt, és tájékoztassa a Parlamentet a kérdésről;

      Átvitt előirányzatok és törlések

               9.

               tudomásul veszi az ügynökség költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentése alapján, hogy a 2011-re automatikusan átvitt előirányzatok összege 41 655 049,44 EUR-t tett ki, ami a lekötött előirányzatok 20,9 %-a, és hogy a 2011-es pénzügyi évre egy nem automatikus átvitelt kértek 3 500 000 EUR összegben, ami a végleges előirányzatok 1,68 %-a;

               10.

               aggódik amiatt, hogy a Számvevőszék jelentése szerint a II. címben (Igazgatási kiadások) ismét nagy összegű (17 600 000 EUR-s) előirányzat-átvitelre került sor; hangsúlyozza, hogy ez azt jelzi, hogy késedelmet szenvedett az ügynökségi költségvetés II. címéből fedezett tevékenységek megvalósítása, és az ügynökség nem tartja tiszteletben az évenkéntiség költségvetési alapelvét;

               11.

               aggodalommal veszi tudomásul a Számvevőszék további észrevételét, mely szerint csak az áthozott előirányzatok 36 %-a felelt meg az adott év elhatárolt kiadásainak, miközben az áthozott összegek 64 %-a nem a 2010-es pénzügyi évre vonatkozott;

               12.

               hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék az előző pénzügyi években is az átvitelek magas szintjét jelentette; rámutat különösen arra, hogy a 2009-es költségvetésben a Számvevőszék 19 500 000 EUR-s átvitelről (az ügynökség kötelezettségvállalási előirányzatainak 38 %-a) tett jelentést, 2008-ban pedig 36 000 000 EUR-s átvitelről (a 2008-as költségvetés 19,7 %-a);

               13.

               tudomásul veszi az ügynökség költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentése alapján, hogy 2010-ben összesen 9 074 296,49 EUR előirányzatot töröltek, míg 2009-ben 7 693 276,58 EUR-t; tudomásul veszi az ügynökség válaszát, miszerint a törölt kiadási előirányzatok szintje a tényleges bevételek szigorú figyelemmel kísérésének és a kiadásokhoz való hozzáigazítások eredménye; ezért sürgeti az ügynökséget, hogy haladéktalanul tegyen lépéseket a törölt előirányzatok szintjének csökkentésére, és fogadjon el cselekvési tervet, amely konkrét intézkedéseket – köztük a díjakból származó bevételek és beérkezésük időszakának szigorúbb megbecslésére irányuló intézkedéseket – és határidőket ír elő ennek a régóta fennálló problémának 2012. június 30-ig történő kezelésére;

      Közbeszerzési eljárások és átcsoportosítások

               14.

               az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a keretszerződések alapján megkötött 165 egyedi szerződésen kívül az ügynökség 2010-ben 70 közbeszerzési eljárást bonyolított le, melyek értéke meghaladta a 25 000 EUR-t;

               15.

               tudomásul veszi az ügynökség költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentése alapján, hogy 2010-ben 13 átcsoportosítást hagytak jóvá, összesen 13 714 500 EUR összegben (a végleges előirányzatok 15,29 %-a); rámutat továbbá, hogy az ügynökség 2009-ben már jóváhagyott 10 átcsoportosítást, összesen 9 609 000 EUR összegben; felszólítja az ügynökséget, hogy fogadjon el cselekvési tervet, amely konkrét intézkedéseket és határidőket ír elő ennek a régóta fennálló problémának a kezelésére;

      A szolgáltatások díjazására szolgáló rendszer

               16.

               sürgeti az ügynökséget, hogy a tagállamok nemzeti hatóságai által nyújtott szolgáltatások díjazására olyan rendszert hozzon létre, amely a tagállamoknál felmerült tényleges költségeket veszi alapul; felhívja az ügynökséget, hogy haladéktalanul tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot, amint ez a rendszer bevezetésre kerül; nyugtázza ezzel összefüggésben, hogy az új kifizetési rendszert a 2009. december 10-i igazgatótanácsi ülésen már bemutatták, a javaslat akkor azonban végül elutasításra került;

               17.

               támogatja az ügynökség végrehajtói és igazgatási szinten tett erőfeszítéseit, amelyek a tagállamok nemzeti hatóságai által a szolgáltatásokért biztosított fizetési rendszer reformjára irányulnak, amely rendszernek egyértelműen a valós költségeken kell alapulnia; sürgeti az igazgatóságot, hogy lépjen előre e kérdésben;

               18.

               megállapítja, hogy az új kifizetési rendszer elutasításával az igazgatótanács jelentős kockázatokat fogad el és vállal értük közvetlen felelősséget, úgymint a jogszabályi megfelelés hiánya, a jelenlegi díjazási rendszerre gyakorolt lehetséges pénzügyi hatás, illetve az ügynökség hírnevét érintő kockázatok; ezért elutasítja az igazgatótanács megkérdőjelezhető magatartását, és felszólítja az ügynökséget arra, hogy fogadjon el cselekvési tervet az ügyben és 2012. június 30-ig tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;

      Humánerőforrás-gazdálkodás

               19.

               felhívja az ügynökséget, hogy szigorítsa munkaerő-felvételi eljárását, és gondoskodjon annak pontos dokumentálásáról; felszólítja az ügynökséget, hogy különösen a szerződéses alkalmazottakkal kapcsolatos munkaerő-felvételi iratok dokumentálását javítsa, és sürgeti a kinevezésre jogosult hatóságot, hogy fogadja el a felvételi bizottság által javasolt tartaléklistákat;

               20.

               a Számvevőszék tájékoztatása alapján nyugtázza továbbá, hogy az ügynökség nem megfelelően különböztette meg a munkaerő-kölcsönzésen keresztül történő toborzást és a szerződéses alkalmazottak felvételét; ezért felszólítja az ügynökséget, hogy munkaerő-kölcsönzés útján csak rövid távú igényeit elégítse ki és biztosítson átlátható hozzáférést a szerződéses alkalmazotti álláshelyekhez;

      Összeférhetetlenség kezelése

               21.

               sürgeti az ügynökséget, hogy biztosítsa az összes illetékes nemzeti hatóságra és a saját maga által végzett ellenőrzésre alkalmazandó közös szakértői értékelési módszer kidolgozásának központi koordinációját; megjegyzi, hogy az ügynökség és a valamennyi illetékes nemzeti hatóság által aláírt, a szakértők tudományos színvonalának ellenőrzéséről szóló egyetértési nyilatkozat 2011. július 4-i hatálybalépését követően továbbra is az ügynökség felel egy közös szakértői értékelés és az annak során alkalmazott módszer kidolgozásáért és koordinációjáért;

               22.

               hangsúlyozza, hogy az ügynökségnek véglegesítenie kell a tudományos értékelés függetlenségéről szóló egyetértési nyilatkozat aláírását, el kell végeznie a belső eljárások megfelelő vonatkozó módosítását, és frissítenie kell a szakértői adatbázist; tudomásul veszi az ügynökség válaszát, miszerint a tudományos értékelés függetlenségéről szóló egyetértési nyilatkozatok aláírása 2011 októberében megtörtént, és hogy a szakértői adatbázist frissítették annak érdekében, hogy lehetővé váljon az elektronikus érdekeltségi nyilatkozatok adatbázisba történő közvetlen feltöltése; felszólítja az ügynökséget, hogy 2012. június 30-ig tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot ezen intézkedések végrehajtásának állapotáról; felkéri továbbá az IAS-t, hogy tájékoztassák a mentesítésért felelős hatóságot, amint az ügynökség ténylegesen végrehajtja ezeket a nagyon jelentős ajánlásokat;

               23.

               felhívja az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot arról, hogy a tudományos értékelés függetlenségéről szóló egyetértési nyilatkozat valamennyi illetékes nemzeti hatóság általi aláírásáig hogyan biztosítja a szakértők bevonására vonatkozó eljárások teljes körű végrehajtását;

               24.

               sürgeti az ügynökséget, hogy tegyen jelentést az olyan magánszervezetek által rendezett konferenciák szervezésében történő részvételéről, mint a Szabályozási Ügyekkel Foglalkozó Szakemberek Szervezete (TOPRA);

               25.

               tudomásul veszi az ügynökség tájékoztatása alapján a személyzeti szabályzat Európai Gyógyszerügynökség alkalmazottai bejelentett érdekeltségeinek kezeléséről szóló 11a. és 13. cikkével kapcsolatos szabályokról szóló határozat igazgatótanács általi, valamint az Európai Gyógyszerügynökség kiküldött nemzeti szakértői, vendégszakértői, gyakornokai és ideiglenes alkalmazottai bejelentett érdekeinek kezelésével kapcsolatos szabályokról szóló határozat ügyvezető igazgató általi 2012. február 1-jén történt elfogadását; sürgeti az ügynökséget, hogy 2012. június 30-ig tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e határozatok végrehajtását célzó konkrét intézkedésekről annak érdekében, hogy a két határozatban foglalt valamennyi kategória tekintetében a Parlament és az igazgatótanács tagjai értékelni tudják az esetlegesen felmerülő összeférhetetlenségek konkrét kezelését;

               26.

               aggodalommal látja, hogy a feladatok nem megfelelő elkülönítéséből adódóan a pénzügyi folyamatok tekintetében a kifizetések feldolgozása terén is felmerülnek lehetséges összeférhetetlenségek; sürgeti az ügynökséget, hogy ezt kellő figyelmet fordítson erre a nagyon jelentős kockázatra, és hozzon azonnali intézkedéseket a hiba kijavítására;

               27.

               megjegyzi, hogy az ügynökség volt ügyvezető igazgatója 2010. december 28-án levelet írt az ügynökségnek, amelyben körvonalazta azokat a tevékenységeket, amelyekhez megbízatásának végeztével szándékozott hozzáfogni; úgy véli, hogy az ügynökség igazgatóságának elnöke által 2011. január 11-én hozott első határozat – miszerint engedélyezik az ügynökség volt ügyvezető igazgatójának új tevékenységeit – az összeférhetetlenséggel kapcsolatos uniós jogszabályok megsértését jelenti, különösen az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata II. címének 16. cikke vonatkozásában; emlékeztet rá, hogy az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek II. címének 11. cikke és IV. címének 91. cikke értelmében e rendelkezés analógia révén az ideiglenes és a szerződéses alkalmazottakra is vonatkozik; úgy véli, hogy a volt ügyvezető igazgató jövőbeli tevékenységeivel kapcsolatos korlátozások igazgatóság általi elfogadása 2011. március 17-én – amelyre csak széles körű nyilvános tiltakozás után került sor – egyértelmű bizonyíték arra nézve, hogy az ügynökség eredetileg sem alkalmazta megfelelő módon a személyzeti szabályzatot, ami komoly kérdéseket vet fel azzal kapcsolatosan, hogy általában véve az ügynökség alkalmazza-e a szabályokat; kéri az ügyvezető igazgatót, hogy nyújtson be részletes jelentést a személyzeti szabályzat 16. cikkének az ügynökségben való végrehajtásáról;

               28.

               komolyan aggódik amiatt, hogy az ügynökség és annak igazgatótanácsa nem képes sikeres megoldást találni az összeférhetetlenség problémájára; tudomásul veszi, hogy 2012 áprilisában az ügynökség elfogadta a tudományos bizottság tagjai és a szakértők összeférhetetlenségeinek kezelésével kapcsolatos felülvizsgált politikát, valamint a bizottság tagjaival és a szakértőkkel szemben hűtlen kezelés esetén alkalmazandó eljárást; továbbra is meggyőződése, hogy az új politika és eljárás hatékonyságát egyedül azok végrehajtása és a konkrét eredmények képesek bizonyítani; úgy véli, hogy az ügynökségnek a szakértők és a tudományos bizottság tagjai által tett valamennyi érdekeltségi nyilatkozatot ellenőriznie kell 2012 folyamán; ezért felhívja az ügynökséget, hogy szolgáltasson adatokat – számokat és neveket – az eljárás végrehajtását követően; továbbá felhívja az ügynökséget, hogy 2012 augusztusának végéig ellenőrizze a szakértők érdekeltségi nyilatkozatainak és a tudományos bizottság tagjai érdekeltségi nyilatkozatainak legalább 75 %-át, illetve adja át a mentesítésért felelős hatóságnak az ellenőrzés eredményeit a többi érdekeltségi nyilatkozat ellenőrzésére vonatkozó cselekvési terv és annak ütemterve kíséretében;

               29.

               emlékeztet rá, hogy miután az ügynökség korábbi ügyvezető igazgatója gyakorlatilag az ügynökségtől való távozását követően azonnal egy olyan tanácsadó cég alkalmazásába került, amely többek között gyógyszeripari cégeknek ad tanácsot, a mentesítésért felelős hatóság aggályokat fogalmazott meg az ügynökség tényleges függetlenségével és azzal kapcsolatban, ahogyan igazgatótanácsa a személyzeti szabályzat 16. cikkét végrehajtotta; aggasztónak tartja továbbá azon állításokat, melyek szerint az ügynökség korábbi ügyvezető igazgatója még hivatali ideje alatt saját tanácsadó céget hozott létre; sürgeti az ügynökséget, hogy 2012. június 30-ig nyújtson további információkat az ügyről a mentesítésért felelős hatóságnak;

               30.

               sürgeti a Számvevőszéket, hogy véglegesítse és nyújtsa be az ügynökségnél tapasztalt összeférhetetlenségről szóló jelenlegi ellenőrzését;

               31.

               sajnálatosnak tartja, hogy a szakértők közül sokan nem tették közzé érdekeltségi nyilatkozataikat, és hogy az illetékes nemzeti ügynökség és az ügynökség által közzétett nyilatkozatok összehasonlítása bizonyos esetekben jelentős eltéréseket mutat; sajnálatosnak tarja továbbá, hogy az ügynökség igazgatótanácsának legalább egy tagja, aki egyébként az emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények bizottságának (CHMP) póttagja is, nem jelentette be az egyik gyógyszeripari cégnél a közelmúltban végzett vezetői tevékenységét;

               32.

               üdvözli az ügynökség kezdeményezését, melynek értelmében honlapján közzéteszi vezető beosztású alkalmazottai és a gyógyszerkészítmények értékelésével foglalkozó szakértők érdekeltségi nyilatkozatait; érdeklődéssel veszi tudomásul, hogy a szakértők jegyzéke összeférhetetlenségi kockázatukat is jelzi; úgy véli, hogy legalább az előző munkahelyeket – a szakmai hátteret – szintén közzé kellene tenni az érdekeltségi nyilatkozatokkal együtt e nyilatkozat ellenőrizhetősége és a lehetséges összeférhetetlenségek feltárása érdekében; ezért felkéri az ügynökséget, hogy 2012. június 30-ig tájékoztassa a Parlamentet ezen intézkedések végrehajtásának állásáról;

               33.

               sürgeti az ügynökséget, hogy ellenőrizze a neki benyújtott érdekeltségi nyilatkozatokat, és hajtson végre véletlenszerű részletes ellenőrzéseket, konkrétan olyan rendszer kialakításával, amelynek keretében az érdekeltségi nyilatkozatokat egybevetik az érintett iparágaktól és nemzeti ügynökségektől kapott adatokkal;

               34.

               mindazonáltal aggasztónak tartja az ügynökségnek az érdekeltségi nyilatkozatok ellenőrzésével kapcsolatos hozzáállását, amely elsősorban a bizalmon és nem az ellenőrzésen alapszik; különösen aggasztónak találja, hogy az illetékes nemzeti ügynökségek és az ügynökség által közzétett szakértői érdekeltségi nyilatkozatok összehasonlítása bizonyos esetekben jelentős eltéréseket mutat; ezért sürgeti az ügynökséget, hogy hozzon létre olyan valódi mechanizmust, amely lehetővé teszi az érdekeltségi nyilatkozatok ügynökség által történő megfelelő ellenőrzését, és hogy a kérdésről 2012. június 30-ig tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;

               35.

               sürgeti az ügynökséget, hogy az összeférhetetlenséggel kapcsolatos politikáját érvényesítse az igazgatótanács esetében is;

               36.

               megjegyzi, hogy az összeférhetetlenségek uniós ügynökségek általi kezeléséről szóló különjelentés keretében a Számvevőszék már ellenőrizte az ügynökséget; a Számvevőszék tájékoztatása alapján tudomásul veszi, hogy az említett különjelentés közzétételére 2012. június végéig kerül sor; álláspontja szerint tekintettel az összeférhetetlenség témájának az ügynökségnél történt megkérdőjelezésével kapcsolatos bírálatokra, a mentesítésről szóló határozatot a különjelentés közzétételéig el kellene halasztani, hogy figyelembe lehessen venni a Számvevőszék e kérdéssel kapcsolatos észrevételeit;

               37.

               úgy véli, hogy az összeférhetetlenségek hatékony kezelése alapvető fontosságú a nyilvánosság ügynökség munkája iránti bizalmának fenntartásához;

               38.

               elismeri az ügynökség azon szándékát, hogy közzétegye a gyógyszerkészítmények értékelésében részt vevő szakértők érdeknyilatkozatait; azonban sajnálattal állapítja meg, hogy több szakértő még nem tette közzé érdeknyilatkozatát;

               39.

               tudomásul veszi, hogy az igazgatótanács 2011. március 17-én korlátozásokat fogadott el az egykori ügyvezető igazgató jövőbeli szakmai tevékenységeivel kapcsolatban, miután a Parlament által is támogatott nyilvános tiltakozás indult azt követően, hogy az igazgatótanács 2011 januárjában a volt igazgató új tevékenységeinek teljes körű jóváhagyásáról határozott; ebben az összefüggésben emlékeztet rá, hogy a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság 2011 júniusában látogatást tett az ügynökségben, hogy nyomon kövesse az ügyet és további tájékoztatást szerezzen az eljárások javulásáról; emlékeztet továbbá arra, hogy a bizottság 2011 júliusában eszmecserét tartott a kijelölt ügyvezető igazgatóval, ahol újból foglalkoztak a kérdéssel annak érdekében, hogy a jövőben ilyen eset ne forduljon elő többé;

      Teljesítmény

               40.

               véleménye szerint az emberi használatra szánt gyógyszerekre vonatkozó tudományos tanácsadás támogatására az ügynökségen belül működő rendszerek megfelelőségének és eredményességének értékelése az ügynökség által nyújtott teljesítmény mérésének fontos eszköze;

               41.

               tudomásul veszi a termékek és szolgáltatások (vélemények, jelentések, tudományos tanácsadás, vizsgálatok) számának 2009-hez képest történő növekedését; elégedett a ritka betegségek gyógyszereiről szóló, 1999. december 16-i 141/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) végrehajtásával, és ösztönzi az ügynökséget, hogy folytassa a ritka betegségek kijelölt gyógyszereivel kapcsolatos kutatás és fejlesztés, valamint e gyógyszerek forgalomba hozatalának ösztönzésére irányuló intézkedéseit;

      Belső ellenőrzés

               42.

               az ügynökség tájékoztatása alapján nyugtázza, hogy az IAS ajánlásai közül 11 „nagyon jelentős” ajánlást még végre kell hajtani; nyugtázza, hogy ezek közül egy esetében az ügynökség azt jelentette, hogy az ajánlást teljesítették, és ezt az IAS jelenleg vizsgálja;

               43.

               aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy ezen „nagyon jelentős” ajánlások közül hétnek a végrehajtása akár több mint tizenkét hónap késést szenved; megállapítja, hogy ezek az ajánlások az alábbiakat érintik:

                           —

                           a személyzeti szabályzat 110. cikkének való megfelelés,

                           —

                           a munkaerő-felvételi eljárás,

                           —

                           adatbázisok használata,

                           —

                           a termékek osztályokba sorolására vonatkozó szabályok meghatározása,

                           —

                           a személyzet körében esetlegesen felmerülő összeférhetetlenségek kezelésére vonatkozó iránymutatások,

                           —

                           a szakértők bevonására vonatkozó eljárások,

                           —

                           a feladatok elkülönítése a pénzügyi folyamatokban,

                     sürgeti az ügynökséget, hogy azonnal kezelje az IAS által meghatározott fenti hiányosságokat, és tájékoztassa a mentesítésért felelő hatóságot a megtett lépésekről;

               44.

               aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ügynökség elutasított az alábbiakkal kapcsolatos két „nagyon jelentős” ajánlást:

                           —

                           a nemzeti ügynökségeknek fizetett díjak,

                           —

                           a házon belül dolgozó tanácsadók számának csökkentése,

                     sürgeti ügynökséget, hogy fejtse ki a mentesítésért felelős hatóság számára e két ajánlás elutasításának indokait;

               45.

               megjegyzi, hogy ha a belső ellenőrzési szolgálat 2010. szeptemberi nyomonkövetési jelentésében továbbra is úgy ítéli meg, hogy a szakértők függetlensége nem megfelelően került értékelésre, az ügynökség ügyvezető igazgatójának közzé kell tennie egy listát az összes érintett, engedélyezett gyógyszerkészítményről és egy jelentést arról, hogy az ügynökség miképpen szándékozik helyesbíteni ezeket az eljárásokat;

               46.

               felhívja a figyelmet a mentesítésről szóló korábbi jelentéseiben tett, jelen állásfoglaláshoz mellékelt ajánlásaira;

               47.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (9).

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 27. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 250., 2011.9.27., 173. o.

      (6)  HL L 313., 2011.11.26., 27. o.

      (7)  HL L 64., 2010.3.12., 445. o.

      (8)  HL L 18., 2000.1.22., 1. o.

      (9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0164 (lásd e Hivatalos Lap 388. oldalát).