title: A Bizottság (EU) 2017/133 határozata (2017. január 25.) az EN 14342:2013 „Fa padlóburkolatok. Jellemzők, megfelelőségértékelés, jelölés” harmonizált szabványra való hivatkozás korlátozással való, a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő fenntartásáról (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               26.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 21/113

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/133 HATÁROZATA
   (2017. január 25.)
   az EN 14342:2013 „Fa padlóburkolatok. Jellemzők, megfelelőségértékelés, jelölés” harmonizált szabványra való hivatkozás korlátozással való, a 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő, az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő fenntartásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 9-i 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 305/2011/EU rendelet értelmében a 17. cikkben említett harmonizált szabványoknak meg kell felelniük az e rendeletben vagy e rendelet alapján megállapított harmonizált rendszer követelményeinek.

               (2)

               2013 júliusában az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) elfogadta az EN 14342:2013 „Fa padlóburkolatok. Jellemzők, megfelelőségértékelés, jelölés” harmonizált szabványt. A szabvány hivatkozási számát ezt követően közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2).

               (3)

               2015. augusztus 21-én Németország hivatalosan kifogást emelt az EN 14342:2013 harmonizált szabvánnyal kapcsolatban. A hivatalos kifogás a szabvány egyes veszélyes anyagok vizsgálati módszereire és kritériumaira vonatkozó 4.4. szakaszára hivatkozott, és kérelmezte a szabványra való hivatkozás törlését az Európai Unió Hivatalos Lapjából, vagy a szabvány 4.4. szakaszának a hivatkozás hatálya alól való kivételére irányuló korlátozás felállítását.

               (4)

               Németország véleménye szerint a szabvány nem tartalmaz harmonizált módszereket annak értékelésére, hogy a kérdéses építési termékek milyen teljesítményt nyújtanak az egyik alapvető jellemző, az egyéb veszélyes anyagok kibocsátása tekintetében. A 4.4. szakasz azt mondja ki, hogy a szabvány más szakaszaiban tárgyaltakon kívüli egyéb veszélyes anyagok kibocsátásának és tartalmának meghatározásakor és megadásakor figyelembe kell venni a felhasználás helye szerinti ország nemzeti előírásait.

               (5)

               Németország véleménye szerint ezek a hiányosságok sértik a 305/2011/EU rendelet 17. cikkének (3) bekezdését, mivel az említett szabvány nem felel meg teljesen a vonatkozó megbízásban meghatározott követelményeknek, ahogyan azt a 18. cikk előírja.

               (6)

               Emellett Németország felhívta a figyelmet az ilyen veszélyes anyagok, különösen az illékony szerves vegyületek (VOC-k) kibocsátása harmonizált szabványok keretein belül történő megfelelő kezelésének fontosságára, különösen a szóban forgó faalapú termékek tekintetében.

               (7)

               Ezen okokból Németország kérte a szabványra való hivatkozás törlését, vagy a hivatkozás korlátozását a szabvány 4.4. szakaszának a hatálya alól való kizárásával, lehetővé téve így a tagállamok számára az egyéb veszélyes anyagok kibocsátására vonatkozó alapvető jellemző tekintetében nyújtott teljesítmény értékelésére vonatkozó nemzeti szabályok elfogadását.

               (8)

               A benyújtott kérelem elfogadhatóságának értékelése során figyelembe kell venni, hogy amennyiben Németország másodlagos kérelmét arra irányuló önálló kérelemként értelmeznénk, hogy a tagállamok további kötelezettségeket állapíthassanak meg nemzeti jogukban, az a kérelem nem az EN 14342:2013 szabvány tartalmára vonatkozna, így elfogadhatatlannak kellene nyilvánítani. Mivel azonban a kérelem megfogalmazása egyértelműen az e szabványra való hivatkozás hatályának korlátozására irányul, Németországnak az ilyen korlátozás következményeire vonatkozó összekapcsolt kijelentései a hivatalos kifogásban foglalt érvek részeként és nem önállóan tekintendők.

               (9)

               A 305/2011/EU rendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerint a harmonizált szabványok meghatározzák a bennük szereplő termékek által alapvető jellemzőik tekintetében nyújtott teljesítmény értékelésére szolgáló módszereket és kritériumokat. Németország megállapításának megfelelően az EN 14342:2013 szabvány 4.4. szakasza csak hivatkozást tartalmaz az alkalmazandó nemzeti előírásokra. Ebben a tekintetben az EN 14342:2013 szabvány nem felel meg a 305/2011/EU rendelet 17. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

               (10)

               Emellett az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (3) szerint a tagállamok az építési termékek értékesítése és felhasználása kapcsán nem jogosultak a harmonizált szabványokban szereplő alapvető jellemzők tekintetében nyújtott teljesítmény értékelésére vonatkozó, a szabvány tartalmán túlmutató nemzeti előírásokat elfogadni. Az EN 14342:2013 szabvány tartalma így ellentmond ezeknek az elveknek is.

               (11)

               Ennek megfelelően, illetve mivel a rendeletek közvetlenül alkalmazandóak, az EN 14342:2013 szabvány 4.4. szakasza – e hivatalos kifogásolási eljárás eredményétől függetlenül – nem alkalmazandó.

               (12)

               Ennek ellenére, mivel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (4) megerősíti a 305/2011/EU rendeletben vagy az alapján létrehozott harmonizált rendszer kimerítő jellegét, az EN 14342:2013 szabvány 4.4. szakaszának érvénytelensége nem vonja maga után azt a lehetőséget a tagállamok számára, hogy nemzeti előírásokban szabályozzák az egyéb veszélyes anyagok kibocsátására vonatkozó alapvető jellemző tekintetében nyújtott teljesítmény értékelését.

               (13)

               Az EN 14342:2013 szabvány szövege, valamint a Németország, a többi tagállam, a CEN és az iparág által szolgáltatott információk alapján, illetve a 305/2011/EU rendelet 64. cikkével és az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 22. cikkével létrehozott bizottságokkal való konzultációt követően megjegyzendő, hogy a szabványra való hivatkozásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való fenntartásával szemben nem fejeztek ki érdemi kifogást. A 4.4. szakasznak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozás hatálya alól történő kizárása aggályokat vetett fel az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának azon értelmezése alapján, miszerint a tagállamok – amennyiben véleményük szerint egy adott termék biztonságossága nincs megfelelően biztosítva – jogosultak az érintett termékek szabad forgalmát korlátozó követelményeket támasztani. Ugyanakkor az Európai Unió Bírósága maga is kijelentette, hogy az ilyen értelmezés aláásná e terület harmonizációjának eredményességét („effet utile”) (6).

               (14)

               A szóban forgó szabvány állítólagos hiányossága így nem tekinthető elegendő oknak Németország azon elsődleges kérelmének teljesítésére, mely szerint az EN 14342:2013 szabványra való hivatkozást teljes terjedelmében törölni kell az Európai Unió Hivatalos Lapjából. Ennek megfelelően e kérelmet el kell utasítani.

               (15)

               A másodlagos kérelem tekintetében, mely alapján korlátozásra kerülne a hivatkozás azáltal, hogy a 4.4. szakasz kikerülne a hatálya alól, először is fontos megjegyezni, hogy – ahogy az már a korábbiakban bemutatásra került – a szóban forgó rendelkezés e hivatalos kifogásolási eljárás eredményétől függetlenül nem alkalmazandó. Ennek ellenére az egyértelműség érdekében szükséges kifejezetten kizárni az érvénytelen rendelkezést a hivatkozás hatálya alól.

               (16)

               Ennek megfelelően az EN 14342:2013 szabványra való hivatkozást fenn kell tartani, de korlátozást kell bevezetni az említett szabvány 4.4. szakaszának a hivatkozás hatálya alól történő kizárása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EN 14342:2013 „Fa padlóburkolatok. Jellemzők, megfelelőségértékelés, jelölés” harmonizált szabványra való hivatkozást korlátozással fenn kell tartani.
   A Bizottság a harmonizált szabványokra való, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozások listáját az alábbi korlátozással egészíti ki: „Az EN 14342:2013 szabvány 4.4. szakaszára nem terjed ki a közzétett hivatkozás hatálya.”
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. január 25-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 88., 2011.4.4., 5. o.

      (2)  A Bizottság közleménye az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 9-i 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása keretében (HL C 259., 2014.8.8., 1. o.). Legutóbbi kiadás: A Bizottság közleménye az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása keretében (HL C 398., 2016.10.28., 7. o.).

      (3)  Vö. különösen az Európai Bíróság C-100/13. sz. ügyben hozott ítélete (Bizottság kontra Németország) 55. és azt követő pontjaival.

      (4)  Vö. különösen az Európai Bíróság C-100/13. sz. ügyben hozott ítélete (Bizottság kontra Németország) 62. pontjával.

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

      (6)  Vö. különösen az Európai Bíróság C-100/13. sz. ügyben hozott ítélete (Bizottság kontra Németország) 60. pontjával.


title: A 2013 után a fenntartható Európai Unió előtti politikai kihívásokkal és a rendelkezésére álló költségvetési eszközökkel foglalkozó különbizottság felállítása, hatáskörei, számbeli összetétel a és megbízatásának időtartama Az Európai Parlament 2010. június 16-i határozata A 2013 után a fenntartható Európai Unió előtti politikai kihívásokkal és a rendelkezésére álló költségvetési eszközökkel foglalkozó különbizottság felállításáról, hatásköreiről, számbeli összetételéről és megbízatásának időtartamáról

text:
               12.8.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 236/160

         2010. június 16., szerdaA 2013 után a fenntartható Európai Unió előtti politikai kihívásokkal és a rendelkezésére álló költségvetési eszközökkel foglalkozó különbizottság felállítása, hatáskörei, számbeli összetétel a és megbízatásának időtartama
   P7_TA(2010)0225
   Az Európai Parlament 2010. június 16-i határozata A 2013 után a fenntartható Európai Unió előtti politikai kihívásokkal és a rendelkezésére álló költségvetési eszközökkel foglalkozó különbizottság felállításáról, hatásköreiről, számbeli összetételéről és megbízatásának időtartamáról
   2011/C 236 E/31

      Az Európai Parlament,
   tekintettel az Elnökök Értekezlete 2010. április 22-i, valamint május 12-i és 20-i határozatára, amelyekben javasolja egy, a 2013 után a fenntartható Európai Unió előtti politikai kihívásokkal és az Unió rendelkezésére álló költségvetési eszközökkel foglalkozó különbizottság felállítását,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkének (5) bekezdésére, amely megállapítja, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság az új pénzügyi keret elfogadására irányuló eljárás során minden szükséges intézkedést megtesz az elfogadás megkönnyítése érdekében,
   tekintettel a különböző érintett bizottságok véleményei egybegyűjtésének és összehangolásának szükségességére, valamint a Költségvetési Bizottságnak a Tanáccsal folytatandó, a jövőbeli többéves pénzügyi keretet (TPK) és lehetőség szerint egy intézményközi megállapodásban meghatározandó támogató intézkedéseket tartalmazó rendelet elfogadására szóló tárgyalási megbízatása kiadásának szükségességére,
   tekintettel a Parlament pénzügyi, gazdasági és szociális válsággal foglalkozó különbizottsága által végzett munkára és e munka nyomon követésének szükségességére, különösen a fenntartható és minőségi növekedés és a hosszú távú beruházások fenntartása vonatkozásában, a válság hosszú távú hatásainak kezelése céljából,
   tekintettel eljárási szabályzata 184. cikkére,

               1.

               úgy határoz, hogy létrehoz egy különbizottságot az alábbi megbízással:

                           a)

                           a Parlament politikai prioritásainak meghatározása a 2013 utáni TPK számára, jogalkotási és költségvetési szempontból egyaránt;

                           b)

                           a 2014. január 1-jével kezdődő időszakra vonatkozó uniós célkitűzések eléréséhez, valamint az uniós politikák végrehajtásához szükséges pénzügyi források felbecslése;

                           c)

                           a következő TPK időtartamának meghatározása;

                           d)

                           e prioritásokkal és célkitűzésekkel összhangban javaslattétel a jövőbeli TPK felépítésére, megjelölve az Unió tevékenységének főbb területeit;

                           e)

                           útmutató készítése a TPK egyes fejezetei közötti és fejezetein belüli kiadásokhoz kapcsolódó források indikatív elosztásához, a prioritásokkal és a javasolt kerettel összhangban;

                           f)

                           az uniós költségvetés finanszírozási rendszerére vonatkozó reform és a kiadások felülvizsgálata közötti kapcsolat pontos meghatározása ahhoz, hogy a Költségvetési Bizottság megbízható alappal rendelkezzen a TPK-ról folyó tárgyalásokhoz;

               2.

               úgy határoz, hogy a különbizottságot 2010. július 1-től 12 hónapos időszakra nevezi ki azért, hogy a Parlament számára még azelőtt nyújtsa be jelentését, hogy a Bizottság előreláthatóan 2011. júliusában benyújtaná a következő TPK összegeire vonatkozó javaslatát;

               3.

               emlékeztet arra, hogy az egyes költségvetési és jogalkotási javaslatokkal az érintett bizottságok foglalkoznak az eljárási szabályzat VII. melléklete szerint;

               4.

               úgy határoz, hogy a különbizottság 50 tagból fog állni.


title: 2004/862/EK: A Tanács határozata (2004. december 7.) a Szerbia és Montenegrónak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról és a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2002/882/EK határozat módosításáról

text:
               17.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 370/81

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. december 7.)
   a Szerbia és Montenegrónak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról és a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2002/882/EK határozat módosításáról
   (2004/862/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára (1),
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),
   mivel:

               (1)

               A Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak nyújtott további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2002. november 5-i 2002/882/EK tanácsi határozat (3) célja a fizetési mérleg egyensúlyának fenntarthatósága és az ország tartalékpozíciójának biztosítása.

               (2)

               A támogatás alapján, összesen 105 millió EUR összegben két részlet kifizetésére került sor 2002-ben és 2003-ban. A közösen megállapított strukturális intézkedések végrehajtásában bekövetkezett késedelmek miatt a harmadik (25 millió EUR összegű) részlet végrehajtása még mindig esedékes. A 2003-ban megállapított újabb 70 millió EUR feltételeiről és eljárási szabályairól tárgyalásokat kell folytatni, illetve azokban meg kell állapodni.

               (3)

               Szerbia és Montenegró hatóságai a jelenlegi IMF-program keretében elkötelezettséget vállaltak a gazdasági reform és stabilizáció mellett, amelyet a strukturális reformok életre keltésének biztató jelei is tanúsítanak.

               (4)

               Az országnak a nemzetközi pénzügyi intézmények által biztosítható támogatáson túl továbbra is szüksége van külső pénzügyi támogatásra.

               (5)

               A 2002/882/EK határozatot úgy kell módosítani, hogy az 2004. november 9. után is lehetővé tegye a támogatási összegekre és a kölcsönösszegek folyósítására vonatkozó kötelezettségvállalásokat, illetve kifizetéseket.

               (6)

               A Szerződés a 308. cikkben foglaltakon kívül nem ír elő hatásköröket e határozat elfogadására.

               (7)

               A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A 2002/882/EK határozat 6. cikke második albekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:

      „Ezt a határozatot 2004. november 8-tól 2006. június 30-ig kell alkalmazni.”

      Kelt Brüsszelben, 2004. december 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. ZALM

      (1)  HL C 290., 2004.11.27., 6. o.

      (2)  A véleményadásra 2004. október 28-án került sor (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.)

      (3)  HL L 308., 2002.11.9., 25. o. A 2003/825/EK határozattal (HL L 311., 2003.11.27., 28. o.) módosított határozat.


title: 2014/555/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2014. április 3. ) az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

text:
               5.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/132

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2014. április 3.)
   az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
   (2014/555/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2013) 570 – C7-0278/2013) (2),

               —

               tekintettel a 2012-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló számvevőszéki éves jelentésre, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2012-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0218/2014),

               1.

               mentesítést ad az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkára számára az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 56., 2012.2.29.

      (2)  HL C 334., 2013.11.15., 1. o.

      (3)  HL C 331., 2013.11.14., 1. o.

      (4)  HL C 334., 2013.11.15., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: 2007/717/EK: A Bizottság határozata ( 2007. október 31. ) az elektronikus számlázással (e-számlázás) foglalkozó szakértői csoport felállításáról

text:
               7.11.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 289/38

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. október 31.)
   az elektronikus számlázással (e-számlázás) foglalkozó szakértői csoport felállításáról
   (2007/717/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 3. cikke a belső piac létrehozásának feladatát ruházta az Európai Közösségre, amely belső piacot az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke tagállamok közötti szabad mozgását gátló akadályok eltörlése jellemez.

               (2)

               A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 232. cikke lehetővé teszi a papír számlák helyetti elektronikus számla kibocsátást.

               (3)

               A gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, felülvizsgált lisszaboni stratégia (2) mindenre kiterjedő gazdasági reform ütemtervet nyújt. Mikroökonómiai része a vállalkozásbarát környezet megteremtésére fekteti a hangsúlyt. Ezen a célkitűzésen belül az interoperábilis elektronikus számlázási (e-számlázási) megoldások kifejlesztése alapvető fontosságú elemnek számít.

               (4)

               A Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2005. június 1-i„i2010: Európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” (3), című közleményében a Bizottság elindította az i2010 kezdeményezést, amely az információs társadalomban és médiaágazatban felmerülő főbb kihívásokra és változásokra adott válaszok 2010-ig tartó kerete. Feladata előmozdítani a nyitott és versenyképes digitális gazdaság kifejlődését, és hangsúlyozni az információs és kommunikációs technológiákat (az IKT, mint a társadalmi integráció és az életminőség hajtóereje).

               (5)

               Az Európai Fizetési Tanács (European Payments Council, EPC), az európai bankszektornak a fizetések vonatkozásában döntéshozó és koordináló szervezete, elkötelezte magát az egységes eurofizetési térség (Single Euro Payments Area, SEPA) integrált fizetési infrastruktúrákkal és fizetési termékekkel 2010-ig történő létrehozása iránt.

               (6)

               Az e-számlázás összekapcsolja a vállalatok belső folyamatait a fizetési rendszerekkel. Ezért a SEPA és egy sikeres európai e-számlázási kezdeményezés kiegészítené egymást. A jobb hatékonyság és a ellátási lánc automatizálása révén ez a két kezdeményezés együttesen várhatóan nagy hasznot hoz a vállalatoknak és a pénzügyi szolgáltatóknak

               (7)

               A digitális környezet használatának előmozdítására és az e-számlázás minden előnyének teljes kihasználása céljából a jelenlegi gyakorlatot egyszerűsíteni kellene, és az új üzleti modellre való áttérést egy integráltabb és egységesebb keretnek kellene elősegítenie. Ez főleg az európai kis- és középvállalkozások (kkv-k) érdekeit szolgálná.

               (8)

               2006. decemberben az érdekelt felek egy csoportja megalapította az e-számlázási ágazati munkacsoportot, amelyet a Bizottság szolgálatai irányítottak, és amely vállalatokat, banki képviselőket és más szolgáltatókat, illetve szabványügyi szervezeteket tömörített. A munkacsoport célja az európai e-számlázási keretprogram jövőbeli munkájának előkészítése volt. A munkacsoport javaslatokat dolgozott ki az e-számlázási program lehetséges irányítási rendszerére és felvázolta az annak eléréséhez vezető utat. A munkacsoport 2007 júniusában adta át végleges jelentését.

               (9)

               A munkacsoporttal kapcsolatos pozitív tapasztalatok miatt és a hosszabb távú ügyek megvitatására szükség van egy e-számlázással foglalkozó szakértői csoport létrehozására.

               (10)

               Feladatai közé kellene tartoznia az üzleti követelmények (4) és a konkrét munka végrehajtására irányuló felelősségek beazonosításának, valamint az európai e-számlázási keret – 2009 végéig történő – megalkotása irányításának és egy olyan közös elméleti váz létrehozásának, amely Európa-szerte támogatná a nyílt és interoperábilis e-számlázási szolgáltatások nyújtását.

               (11)

               A szakértői csoportot az e-számlázással kapcsolatos közvetlen és jelentős szakértelemmel bíró személyeknek kell alkotniuk, ideértve a közszféra kulcsfontosságú szereplőit, kis- és nagyvállalatokat, illetve szolgáltatókat, szabványügyi szervezeteket és fogyasztók képviselőit is. Ezenkívül a megfigyelők részvételéről is rendelkezni kell. A szakértői csoporttól származó bármilyen jelentés vagy eredmény a csoporttagok munkája, és nem a Bizottság nézeteit képviseli.

               (12)

               A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozathoz (5) csatolt mellékletben megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a szakértői csoport tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra.

               (13)

               A szakértői csoport tagjaira vonatkozó személyes adatok kezelése a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően történik.

               (14)

               E határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megfontolja, indokolt-e ezt az időtartamot meghosszabbítani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az e-számlázással foglalkozó szakértői csoport
   Létrejön az e-számlázással foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: a „csoport”). Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   2. cikk
   Feladatok
   1.   A csoport segíti a Bizottság munkáját az európai e-számlázási keret megalkotását célzó egyezményes stratégia kialakításában, valamint a kidolgozás folyamatának felügyeletében.
   2.   A csoport 2009. december 31-ig fejezi be feladatait.
   3.   A csoportnak az alábbi konkrét feladatokat kell ellátnia:

               a)

               az e-számlázásra vonatkozó – a Közösséget teljes gazdasági potenciáljának kihasználásában akadályozó – szabályozási keret hiányosságainak feltárása közösségi és tagállami szinten,

               b)

               az e-számlázással szemben támasztott üzleti követelményeinek megállapítása, és azok megerősítése a kulcsfontossági érdekelt felek (7). által egy európai szintű e-számlázási keret vonatkozásában,

               c)

               a legfontosabb e-számlázási elemek meghatározása, különös tekintettel a számla és legalább a beszerzési és fizetési folyamat közötti kapcsolatra, a hozzáadottérték-adóval, hitelesítéssel és integritással, archiválási és tárolási követelményekkel összefüggő ügyekre, valamint ezen elemek jóváhagyásának szükségességére a legjelentősebb érdekelt felek által.

               d)

               Javaslattétel a szabványügyi szervezetekre ruházandó feladatokra, valamint az európai e-számlázás támogatottságának elnyerése céljából az érdekelt felek üzleti és adatszükségletein alapuló közös szabvány(ok) kidolgozásának ütemtervére.

               e)

               Javaslattétel az európai e-számlázási keretre. Az európai e-számlázási keret célja egy közös fogalmi rendszer – azon belül az üzleti követelmények és szabvány(ok) – meghatározása valamint az egész Európában működő nyílt és interoperábilis e-számlázási szolgáltatások nyújtását elősegítő megoldások javaslása.

         4.   A feladatai végzése során a csoport figyelembe veszi a már elvégzett munkát és megoldásokat, különös tekintettel a köz- és magánszféra e-számlázására vonatkozó üzleti követelményekre és technikai szabványokra.
   5.   Adott esetben és ha erre szükség van, a csoport átruházhat konkrét munkák elvégzésére vonatkozó feladatokat az e-számlázás területén kompetens alcsoportokra vagy külső testületekre és szervezetekre.
   6.   A csoport elkészíti és a Bizottság elé tárja az elvégzett feladatokat és javaslatokat összefoglaló félidős jelentését, amely a Bizottság és a tagállamok, és az érdekelt felek (javarészt ágazati szövetségek) között zajló mérlegelés és egyeztetés alapjául szolgál majd. Ezt a jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.
   7.   A csoport elkészíti és a Bizottság elé tárja az európai e-számlázási keretprogram leírását tartalmazó végleges jelentést. Ezt a jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.
   3. cikk
   Konzultáció
   1.   A Bizottság az e-számlázással összefüggő bármely kérdésben tanácsot kérhet a csoporttól.
   2.   A csoport elnöke jelezheti a Bizottságnak, ha egy meghatározott kérdésben kívánatos lenne a munkacsoporttal konzultálni.
   4. cikk
   Tagság, a tagok felkérése
   1.   A csoport legfeljebb 30 tagból állhat.
   2.   A tagokat a Bizottság nevezi ki az e-számlázási területen szerzett szaktudással rendelkező szakemberek közül, olyan ágazati szövetségek, állami szervek, és egyének köréből érkező pályázatok alapján, akik a közszféra egészének vagy egy részének, e-számlázással foglalkozó vállalatoknak és IKT-nak, fogyasztói és pénzügyi szolgáltatóknak és szabványügyi szervezeteknek az érdekeit képviselik.
   A tagságra megfelelőnek bizonyuló de ki nem nevezett jelöltek várólistára kerülnek, amelyet a Bizottság a helyettesítésekkor való kinevezésekre használhatja.
   3.   A tagokat a közhivatalok és civil társadalom képviselőinek nevezik ki.
   4.   A Bizottság a pályázatokat az alábbi szempontok alapján bírálja el:

               a)

               a tagoknak kulcsfontosságú érdekelt feleket kell képviselniük (pl. szolgáltatókat, komplett megoldásszállítókat, közszférát, vállalatokat, kis- és középvállalatokat (kkv-k), illetve fogyasztókat) és szabványügyi szervezeteket,

               b)

               A tagoknak korszerű gyakorlati vagy operatív szakértelemmel és a határokon átívelő e-számlázás által támasztott jogi, közigazgatási, szabványügyi, kereskedelmi és/vagy műszaki kihívásokban szerzett tapasztalattal kell rendelkezniük. Konkrétan a tagoknak jelentős közvetlen tapasztalattal kell rendelkezniük olyan üzleti projektekben vagy ügyekben, amelyek biztosítják számukra az ebben a határozatban leírt megoldások kidolgozásához szükséges kereskedelmi vagy technikai rálátást.

               c)

               a tagok helyzetükből adódóan hozzá kell, hogy tudjanak járulni a közigazgatásuk, anyaszervezetük, ágazati szövetségük vagy gazdasági ágazatuk vagy más érdek csoportjuk nézeteinek meghatározásához illetve formálásához a megbízatásban szereplő témák tekintetében.

               d)

               a tagoknak magas színtű angol nyelvtudással kell rendelkezniük, ami lehetővé teszi részvételüket a megbeszéléseken és a jelentések elkészítésében.

         Az érdekelt felektől beérkező pályázatokhoz csatolni kell azokat a dokumentumokat, amelyek alátámasztják, hogy az általuk ajánlott tag eleget tesz az előzőekben részletezett feltételeknek.
   5.   A tagok kinevezésekor a Bizottság az alábbi kritériumokat veszi figyelembe:

               a)

               a szükséges jogi, kereskedelmi és műszaki szakértelem a csoport megbízatásában meghatározott témákban;

               b)

               az e-számlázás kínálati és keresleti oldalára kiterjedő minden jelentősebb feladatban való szakértelem;

         Ezenfelül, a Bizottság törekszik a földrajzilag arányos képviseletre, valamint – a beérkező pályázatok alapján – a nemek arányának kiegyensúlyozottságára.
   6.   A tagok kellő időben értesítik a Bizottságot bármilyen összeférhetetlenségről, amely tárgyilagosságukat hátrányosan befolyásolhatja.
   7.   Az egyénileg kinevezett tagok nevét közzéteszik a Főigazgatóság honlapján és/vagy az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában. A tagok nevének összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően hajtják végre.
   8.   A tagokat 12 hónapos, meghosszabbítható időszakra nevezik ki, és egészen addig tisztségükben maradnak, amíg le nem váltják őket vagy a kinevezésük lejár.
   9.   A tagok a hivatali idejük végéig terjedő időszakra a következő esetekben válthatók le:

               a)

               a tag lemond,

               b)

               a tag nem képes többé hatékonyan hozzájárulni a csoport tanácskozásaihoz,

               c)

               a tag nem teljesíti a Szerződés 287. cikkének rendelkezéseit.

               d)

               a tag a (6) bekezdéssel ellentétben elmulasztja kellő időben értesíteni a Bizottságot összeférhetetlenségéről.

         5. cikk
   Elnök – Kinevezés
   1.   A szakértő csoport elnökét a Bizottság nevezi ki, figyelembe véve azt, hogy a kiválasztott személy mennyire képviseli a legfontosabb érdekeltek érdekeit, mennyire járul hozzá az ágazat véleményének formálásához a megbízatás által lefedett ügyek vonatkozásában, és rendelkezik-e a szükséges jogi, kereskedelmi és műszaki szakértelemmel.
   2.   A Bizottság az elnököt 12 hónapra nevezi ki, amely meghosszabbítható.
   6. cikk
   Működés
   1.   A Bizottság szervezi meg a csoport üléseit, amelyeket az elnök vezet.
   2.   A Bizottsággal egyetértésben a csoport feladatkörébe tartozó egyedi kérdések tanulmányozására alcsoportokat lehet létrehozni, a kitűzött célok teljesítése után az alcsoportokat feloszlatják.
   3.   A Bizottság képviselője egy napirenden lévő kérdésben különleges hozzáértéssel rendelkező szakértőket vagy megfigyelőket hívhat meg a csoport munkájában való részvételre.
   4.   A csoport vagy alcsoport tanácskozásain vagy munkájában való részvétel keretében szerzett információk nem terjeszthetők, amennyiben a Bizottság véleménye szerint ezen információk bizalmas kérdésekkel kapcsolatosak.
   5.   A csoport és alcsoportjai a Bizottság által megállapított eljárásoknak és ütemtervnek megfelelően, általában a Bizottság épületeiben üléseznek. A titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújtja.
   A megbeszélésekben érdekelt bizottsági tisztviselők is részt vehetnek a csoport és az alcsoportok ülésein.
   6.   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárási szabályzatminta alapján elfogadja eljárási szabályzatát.
   7.   A Bizottság az interneten vagy egyéb módon közzéteheti a csoport bármely összefoglalóját, következtetését, vagy munkadokumentumát, az adott dokumentum eredeti nyelvén.
   7. cikk
   Költségtérítés
   1.   A csoport tevékenységének keretében az elnök, a tagok, a szakértők és a megfigyelők utazási, illetve adott esetben ellátási költségeit a Bizottság a külső szakértők költségtérítéséről szóló szabályainak megfelelően megtéríti.
   2.   Az elnök, a tagok, a szakértők és a megfigyelők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
   3.   Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat Bizottság illetékes részlege által a csoport számára elkülönített éves költségvetés keretein belül térítik meg.
   8. cikk
   Lejárat
   Ez a határozat 2009. december 31-én hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2007. október 31-én.

            a Bizottság részéről

         Günter VERHEUGEN

            alelnők

      (1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o. A 2006/138/EK irányelvvel (HL L 384., 2006.12.29., 92. o.) módosított irányelv.

      (2)  COM(2005) 24.

      (3)  COM (2005) 229 végleges

      (4)  Az e-számlázás üzleti követelményeinek jellemzői: az e-számlázási szolgáltatásoknak meg kell felelniük az érdekelt üzleti felek szükségleteinek és céljainak, valamint működőképessé kell tenniük a teljes pénzügyi és ellátási lánc folyamatait. Ez a magas színtű folyamatokban, az e-számlázási információkban és szabványos üzenet szerkezetben fejeződik ki.

      (5)  HL L 317, 2001.12.3., 1. o. A 2006/548/EK, Euratom határozattal (HL L 215., 2006.8.5., 38. o.) módosított határozat.

      (6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (7)  Nevezetesen a közszféra, vállalkozások valamint IKT és pénzügyi szolgáltatók.

      MELLÉKLET
      FELADATMEGHATÁROZÁS
      ELEKTRONIKUS SZÁMLÁZÁSSAL FOGLALKOZÓ SZAKÉRTŐ CSOPORT
      1.   ELŐZMÉNYEK
      Az Európai Bizottság (EB) válaszol a gazdasági globalizációs kihívásaira. A 2006 szeptemberében elindított „széles körű innovációs stratégiájában” az EB kijelentette, hogy „ebben az új világrendben Európa csak akkor marad és lesz versenyképes, ha invenciózusabban viselkedik, hatékonyabban reagál a fogyasztói igényekre és preferenciákra, valamint nagyobb teret enged az innovációnak.”
      A globális gazdaságban az európai versenyképesség javulásának alapjául két tényező szolgálhat: a hatékonyság és a kiszámíthatóság. Az értékláncok hatékonyabbá tétele csökkenti a költségeket, a működésüket biztosító környezet kiszámíthatóságának javítása pedig versenyképesebbé teszi őket. Ezért az értékláncok hatékonyságának és kiszámíthatóságának elérése az innováció alapja.
      Az információáramlás egyszerűsítése és gyorsítása minden értékláncban növeli a hatékonyságot, javítja a kiszámíthatóságot és csökkenti a költségeket. Ahogyan Európa közelebb kerül az egységes eurofizetési térség (Single Euro Payments Area, SEPA) megvalósulásához, az üzleti folyamatokkal – amelyek nagy részét a vállalkozások közötti (B2B) és a vállalkozások és kormány közötti fizetések teszik ki – is foglalkozni kell. Az egységes európai fizetési térség várhatóan jelentősen hozzájárul a lisszaboni menetrendhez.
      Az európai elektronikus számlázási keret (EEI) alkalmazási köre és célja, hogy megteremtse az e-számlázási megoldások interoperabilitásának alapját a köz- és magán szektorban. Az interoperabilitás alapját a közös üzleti szabályok és technikai szabványok megteremtik majd. A papíralapú folyamatokat felváltó elektronikus kereskedelem ösztönzésének támogatásával a keret hozzájárul a jelenleg meglévő akadályok felszámolásához, valamint a Közösségen belüli (határokon átívelő) e-számlázási megoldások bevezetéséhez és elterjedéséhez.
      2.   AZ E-SZÁMLÁZÁSSAL FOGLALKOZÓ SZAKÉRTŐ CSOPORT MEGBÍZATÁSA
      A szakértő csoport („a csoport”) segíti a Bizottságot az európai számlázási keret megalkotását célzó egyezményes stratégia kialakításában, valamint a kidolgozás folyamatának felügyeletében.
      A csoport 2009. december 31-ig fejezi be feladatait.
      A csoportnak az alábbi konkrét feladatokat kell ellátnia:

                  a)

                  az e-számlázásra vonatkozó – a Közösséget teljes gazdasági potenciáljának kihasználásában akadályozó – szabályozási keret hiányosságainak feltárása közösségi és tagállami szinten,

                  b)

                  az e-számlázással szemben támasztott üzleti követelmények megállapítása, és azok megerősítése a kulcsfontosságú érdekelt felek által egy európai szintű e-számlázási keret vonatkozásában,

                  c)

                  A legfontosabb e-számlázási elemek meghatározása, különös tekintettel a számla és legalább a beszerzési és fizetési folyamat közötti kapcsolatra, a hozzáadottérték-adóval, a hitelesítéssel és az integritással, az archiválási és tárolási követelményekkel összefüggő ügyekre, valamint ezen elemek jóváhagyásának szükségességére a legjelentősebb érdekelt felek által,

                  d)

                  Javaslattétel a szabványügyi szervezetekre ruházandó feladatokra, valamint az európai e-számlázás támogatottságának elnyerése céljából az érdekelt felek üzleti és adatszükségletein alapuló közös szabványok kidolgozásának ütemtervére,

                  e)

                  javaslattétel az európai e-számlázási keretre. Az európai e-számlázási keret célja egy közös fogalmi rendszer – azon belül az üzleti követelmények és szabvány(ok) – meghatározása, valamint az egész Európában működő, nyílt és interoperábilis e-számlázási szolgáltatások nyújtását elősegítő megoldások javaslása.

            Feladatai végzése során a csoport figyelembe veszi a már elvégzett munkát és megoldásokat, különös tekintettel a köz- és magánszféra e-számlázására vonatkozó üzleti követelményekre és műszaki szabványokra.
      Adott esetben, ha erre szükség van a csoport átruházhat konkrét munkák elvégzésére vonatkozó feladatokat az e-számlázás területén kompetens alcsoportokra vagy külső testületekre és szervezetekre.
      A csoport elkészíti és a Bizottság elé tárja az elvégzett feladatokat és javaslatokat összefoglaló félidős jelentését, amely a Bizottság, a tagállamok és az érdekelt felek (javarészt ágazati szövetségek) között zajló mérlegelés és egyeztetés alapjául szolgál majd. Ezt a jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.
      A csoport elkészíti és a Bizottság elé tárja az európai e-számlázási keret leírását tartalmazó végleges jelentést. Ezt a jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A jelentések nem feltétlenül tükrözik a Bizottság szolgálatainak nézeteit.
      3.   ÖSSZETÉTEL ÉS MŰKÖDÉS
      3.1.   Összetétel
      A csoport legfeljebb 30 tagból állhat.
      A tagokat a Bizottság nevezi ki az e-számlázási területen szaktudással rendelkező szakemberek közül, olyan ágazati szövetségek, állami szervek, és egyének köréből érkező pályázatok alapján, akik a közszféra egészének vagy egy részének, e-számlázással foglalkozó vállalatoknak és IKT-nek, fogyasztói és pénzügyi szolgáltatóknak és szabványügyi szervezeteknek az érdekeit képviselik.
      3.2.   Pályázati felhívás
      A csoport felállításáról szóló határozat elfogadását követően a Bizottság a közszféra egy részének vagy egészének érdekeit képviselő ágazati szövetségekhez, állami szervekhez, egyénekhez, és az e-számlázással foglalkozó vállalatokhoz és IT-hez, fogyasztókhoz, pénzügyi szolgáltatókhoz, szabványügyi szervezetekhez szóló pályázati felhívást tesz közzé.
      A csoportban részt venni kívánó ágazati szövetségek, közszférában működő testületek és egyének írásban, a Bizottsághoz címzett levélben, legkésőbb 2007. november 30-ig jelentkezhetnek.
      A benyújtott pályázatoknak tartalmazniuk kell a csoportban való részvételi szándék alapos indoklását.
      A Bizottság a pályázatokat az alábbi szempontok alapján bírálja el:

                  a)

                  a tagoknak kulcsfontosságú érdekelt feleket kell képviselniük (pl. szolgáltatókat, komplett megoldásszállítókat, közszférát, vállalatokat, kis- és középvállalkozásokat (kkv-k) valamint fogyasztókat) és szabványügyi szervezeteket,

                  b)

                  a tagoknak korszerű gyakorlati vagy operatív szakértelemmel és a határokon átnyúló e-számlázás által támasztott jogi, közigazgatási, szabványügyi, kereskedelmi és/vagy műszaki kihívásokban szerzett tapasztalattal kell rendelkezniük. Konkrétan a tagoknak jelentős közvetlen tapasztalattal kell rendelkezniük olyan üzleti projektekben vagy ügyekben, amelyek biztosítják számukra az ebben a határozatban leírt megoldások kidolgozásához szükséges kereskedelmi vagy technikai rálátást,

                  c)

                  a tagok helyzetükből adódóan hozzá kell, hogy tudjanak járulni a közigazgatásuk, anyaszervezetük, ágazati szövetségük vagy iparáguk vagy más érdekcsoportjuk nézeteinek meghatározásához illetve formálásához a megbízatásban szereplő témák tekintetében.

                  d)

                  a tagoknak magas színtű angol nyelvtudással kell rendelkezniük, ami lehetővé teszi részvételüket a megbeszéléseken és a jelentések elkészítésében.

            Az érdekelt felektől beérkező pályázatokhoz csatolni kell azokat a dokumentumokat, amelyek alátámasztják, hogy az általuk ajánlott tag eleget tesz az előzőekben részletezett feltételeknek.
      3.3.   Végleges döntés a csoport összetételéről
      A Bizottság a csoport összetételéről a pályázati felhívásra beérkező ajánlatok alapján dönt.
      A tagok kinevezésekor a Bizottság az alábbi kritériumokat veszi figyelembe:

                  a)

                  a szükséges jogi, üzleti és műszaki szakértelem a csoport megbízatásában meghatározott témákban,

                  b)

                  az e-számlázás kínálati és keresleti oldalára kiterjedő minden jelentősebb feladatban való szakértelem;

            Ezenfelül, a Bizottság törekszik a földrajzilag arányos képviseletre, valamint – a beérkező pályázatok alapján – a nemek arányának kiegyensúlyozottságára.
      A tagok kellő időben értesítik a Bizottságot bármilyen összeférhetetlenségről, amely tárgyilagosságukat károsan befolyásolhatja.
      Az egyénileg kinevezett tagok nevét közzéteszik a Főigazgatóság honlapján és/vagy az Európai Unió Hivatalos Lapjának C. sorozatában. A tagok nevének összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően hajtják végre.
      A tagokat 12 hónapos meghosszabbítható időszakra nevezik ki, és egészen addig tisztségükben maradnak, amíg le nem váltják őket vagy a kinevezésük lejár.
      A tagok a hivatali idejük végéig terjedő időszakra a következő esetekben válthatók le:

                  a)

                  a tag lemond,

                  b)

                  a tag nem képes többé hatékonyan hozzájárulni a csoport tanácskozásaihoz,

                  c)

                  a tag nem teljesíti a Szerződés 287. cikkének rendelkezéseit.

                  d)

                  a tag elmulasztja időben értesíteni a Bizottságot a meglévő összeférhetetlenségről.

            3.4.   Elnök
      A szakértő csoport elnökét a Bizottság nevezi ki, figyelembe véve azt, hogy a kiválasztott személy mennyire képviseli a legfontosabb érdekeltek érdekeit, mennyire járul hozzá az ágazat véleményének formálásához a megbízatás által lefedett ügyek vonatkozásában, és rendelkezik-e a szükséges jogi, kereskedelmi és műszaki szakértelemmel.
      A Bizottság az elnököt 12 hónapra nevezi ki, amely meghosszabbítható.
      3.5.   Működés
      A Bizottság szervezi meg a csoport üléseit, amelyet az elnök vezet.
      A Bizottsággal egyetértésben a csoport feladatkörébe tartozó egyedi kérdések tanulmányozására alcsoportokat lehet létrehozni, a kitűzött célok teljesítése után az alcsoportokat feloszlatják.
      A Bizottság képviselője napirenden lévő kérdésben különleges hozzáértéssel rendelkező szakértőket vagy megfigyelőket hívhat meg a csoport vagy alcsoportjainak munkájában való részvételre.
      A csoport vagy az alcsoport tanácskozásain való részvétel során szerzett információk nem terjeszthetők, amennyiben a Bizottság bizalmasnak nyilvánítja azokat.
      A csoport és alcsoportjai a Bizottság által megállapított eljárásoknak és ütemtervnek megfelelően, általában a Bizottság épületeiben üléseznek. A titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújtja. A megbeszélésekben érdekelt bizottsági tisztviselők is részt vehetnek a csoport és az alcsoportok ülésein.
      A csoport a Bizottság által elfogadott eljárási szabályzatminta alapján elfogadja eljárási szabályzatát.
      A Bizottság az interneten vagy egyéb módon közzéteheti a csoport bármely összefoglalóját, következtetését vagy munkadokumentumát, az adott dokumentum eredeti nyelvén.
      3.6.   Költségtérítés
      A csoport tevékenységének keretében az elnök, a tagok, a szakértők és a megfigyelők utazási, illetve adott esetben ellátási költségeit a Bizottság a külső szakértők költségtérítéséről szóló szabályainak megfelelően megtéríti.
      Az elnök, a tagok, szakértők és megfigyelők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
      Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat a Bizottság illetékes részlege által a csoport számára elkülönített éves költségvetés keretében térítik meg.