title: 2009/743/EK: A Tanács határozata ( 2009. szeptember 24. ) a Régiók Bizottsága egy olasz póttagjának kinevezéséről

text:
               9.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 265/38

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. szeptember 24.)
   a Régiók Bizottsága egy olasz póttagjának kinevezéséről
   (2009/743/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Flavio DELBONO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki:
   Maria Giuseppina MUZZARELLI, Vice Presidente della Regione Emilia Romagna.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. OLOFSSON

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: 2004/815/EK: A Tanács határozata (2004. november 19.) az Európai Közösség által a Mediterrán Általános Halászati Bizottságnak benyújtott, a hatáskör és a szavazati jog gyakorlásáról szóló nyilatkozat módosításáról

text:
               2.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 357/30

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. november 19.)
   az Európai Közösség által a Mediterrán Általános Halászati Bizottságnak benyújtott, a hatáskör és a szavazati jog gyakorlásáról szóló nyilatkozat módosításáról
   (2004/815/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával és (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára (1),
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösség tagja a Mediterrán Általános Halászati Bizottságnak (MÁHB); amikor a Közösség csatlakozott ehhez a szervezethez, letétbe helyezett egy, a hatáskör és a szavazati jog gyakorlásáról szóló közösségi külön nyilatkozatot (3).

               (2)

               Az MÁHB 1997. október 13–16-i ülésén elfogadta a megállapodás szövegének az önálló költségvetés létrehozására vonatkozó módosításait.

               (3)

               A Közösség a 2000. július 17-i tanácsi határozattal elfogadta a Mediterrán Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló megállapodásnak az e szervezet önálló költségvetésének létrehozatala tekintetében történő módosítását (4).

               (4)

               Az önálló költségvetésre vonatkozó módosítások 2004. április 29-én léptek hatályba.

               (5)

               Az MÁHB önálló költségvetésének végrehajtása magában foglalja, hogy a Közösség pénzügyi hozzájárulást nyújt ezen költségvetés számára; ezen hozzájárulás mennyisége szükségessé teszi annak a hatáskörről és szavazati jogról szóló nyilatkozatnak a kiigazítását, melyet a Közösségnek az MÁHB-hoz történő csatlakozásakor helyeztek letétbe,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   (1)   Az Európai Közösség módosítja azon hatáskörökről és szavazati jogról szóló külön nyilatkozatát, amelyet a Mediterrán Általános Halászati Bizottsághoz történő csatlakozáskor nyújtott be ezen szervezethez, és amelynek helyébe az Európai Közösségnek az MÁHB-megállapodás II. cikkének (6) bekezdése szerint történő hatáskör és szavazati jog gyakorlásáról szóló, az ezen határozathoz csatolt mellékletben található nyilatkozata lép.
   (2)   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy értesítse az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének főigazgatóját az Európai Közösség módosított nyilatkozatáról.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. P. H. DONNER

      (1)  HL C 15., 1999.1.20., 13. o.

      (2)  HL C 150., 1999.5.28., 153. o.

      (3)  Az Európai Közösségnek a Mediterrán Általános Halászati Bizottsághoz történő csatlakozásáról szóló, 1998. június 16-i 98/416/EK tanácsi határozat (HL L 190., 1998.7.4., 34. o.).

      (4)  HL L 197., 2000.8.3., 35. o.

      MELLÉKLET
      Az Európai Közösség külön nyilatkozata a hatáskörnek és a szavazati jognak az MÁHB-megállapodás II. cikke (6) bekezdése szerinti gyakorlásáról
      Ezen nyilatkozat meghatározza az Európai Közösség és tagállamai hatáskörét az MÁHB-ét létrehozó megállapodás hatálya alá tartozó ügyekben.
      1.   Az Európai Közösség kizárólagos hatásköre
      Az élő tengeri erőforrások védelmével és kezelésével foglalkozó napirendi pontok tekintetében az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel és szavazati joggal rendelkezik.
      2.   A tagállamok hatásköre
      A szervezeti ügyekkel (jogi és eljárási kérdésekkel) foglalkozó napirendi pontok tekintetében az Európai Közösség tagállamai hatáskörrel és szavazati joggal rendelkeznek.
      3.   Megosztott hatáskör

                  a)

                  A statisztikával és akvakultúrával foglalkozó napirendi pontok tekintetében a hatáskör megoszlik az Európai Közösség és tagállamai között. Az Európai Közösség szavazati joggal rendelkezik.

                  b)

                  A kutatási és fejlesztési támogatással foglalkozó napirendi pontok tekintetében a hatáskör megoszlik az Európai Közösség és tagállamai között. A tagállamok szavazati joggal rendelkeznek.

                  c)

                  A jelentések megvitatásával és más szervezetekkel történő együttműködéssel foglalkozó napirendi pontok tekintetében a hatáskör megoszlik az Európai Közösség és tagállamai között, az ezen nyilatkozatban ismertetett hatáskör megosztási alapelvek szerint.

                  d)

                  A költségvetési kérdésekkel foglalkozó napirendi pontok tekintetében a hatáskör megoszlik az Európai Közösség és tagállamai között. Az Európai Közösség szavazati joggal rendelkezik.

            Ez a nyilatkozat 2004. december 1-jén az előző nyilatkozat helyébe lép, és minden MÁHB-ülésre alkalmazandó, kivéve ha az Európai Közösség külön nyilatkozatot tesz valamely üléssel vagy napirendi ponttal kapcsolatban.
      Amennyiben az Európai Közösség és tagállamai között megosztott hatáskör hatálya megváltozna, ez a nyilatkozat kiegészítésre, illetve módosításra kerül.


title: A Tanács (KKBP) 2017/1560 határozata (2017. szeptember 14.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/1693 határozat módosításáról

text:
               15.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 237/71

         A TANÁCS (KKBP) 2017/1560 HATÁROZATA
   (2017. szeptember 14.)
   az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/1693 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2016. szeptember 20-i (KKBP) 2016/1693 tanácsi határozatra (1),
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2016. szeptember 20-án elfogadta a (KKBP) 2016/1693 határozatot.

               (2)

               A (KKBP) 2016/1693 határozat 2. cikkének (2) bekezdésében és 3. cikkének (3) és (4) bekezdésében előírt korlátozó intézkedéseket 2017. szeptember 23-ig kell alkalmazni. A határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedések hatályát 2018. október 31-ig meg kell hosszabbítani.

               (3)

               A (KKBP) 2016/1693 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2016/1693 határozat 6. cikkének (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(5)   A 2. cikk (2) bekezdésében és a 3. cikk (3) és (4) bekezdésében említett intézkedéseket 2018. október 31-ig kell alkalmazni.”.

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. ANVELT

      (1)  HL L 255., 2016.9.21., 25. o.


title: 2011/21/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2010. december 13. ) az Európai Központi Bank tőkeemelésének azon tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai részéről történő befizetéséről (EKB/2010/27)

text:
               15.1.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 11/54

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2010. december 13.)
   az Európai Központi Bank tőkeemelésének azon tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai részéről történő befizetéséről
   (EKB/2010/27)
   (2011/21/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 28.3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank tőkéjének a részt vevő nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2008. december 12-i EKB/2008/24 határozat (1) meghatározta, hogy azon tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai („NKB-k”) milyen módon és mértékben kötelesek befizetni az Európai Központi Bank („EKB”) tőkéjét 2009. január 1-jén.

               (2)

               Az Európai Központi Bank tőkéjének emeléséről szóló, 2010. december 13-i EKB/2010/26 határozat (2) 1. cikke szerint az EKB tőkéje 2010. december 29-i hatállyal 5 milliárd EUR összeggel, 5 760 652 402,58 EUR-ról 10 760 652 402,58 EUR-ra emelkedik.

               (3)

               A nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2008. december 12-i EKB/2008/23 határozat (3) a KBER Alapokmánya 29. cikkével összhangban meghatározza az EKB tőkejegyzési kulcsát, illetve megállapítja a tőkejegyzési kulcsban az egyes NKB-khoz rendelt súlyokat (a továbbiakban: tőkejegyzésikulcs-súlyok) 2009. január 1-jei hatállyal.

               (4)

               A KBER Alapokmánya 28.3. cikkének megfelelően az EKB Kormányzótanácsa a KBER Alapokmányának 10.3. cikkében előírt minősített többséggel határozza meg a tőkebefizetés mértékét és formáját.

               (5)

               A Szerződés 140. cikke (2) bekezdésével összhangban az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/416/EK tanácsi határozat (4) 1. cikke szerint Észtország teljesítette az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és a 2003. évi csatlakozási okmány (5) 4. cikkében említett, Észtországra vonatkozó eltérés 2011. január 1-jei hatállyal megszűnik.

               (6)

               Az Európai Központi Bank tőkéjének az Eesti Pank általi befizetéséről, az Eesti Pank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek az Európai Központi Bank számára történő átadásáról, valamint az Eesti Panknak az Európai Központi Bank tartalékaihoz és céltartalékaihoz való hozzájárulásáról szóló, 2010. december 31-i EKB/2010/34 határozattal (6) összhangban, 2011. január 1-jei hatállyal az Eesti Pank köteles befizetni az EKB jegyzett tőkéjében lévő részesedésének hátralékos részét, figyelembe véve az EKB tőkéjének 2010. december 29-i hatállyal történő emelését és a tőkebefizetés formáját,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A jegyzett és befizetett tőke mértéke és formája
   (1)   Figyelemmel az EKB/2008/23 határozat 2. cikkében megállapított tőkejegyzésikulcs-súlyokra és az EKB tőkéjének az EKB/2010/26 határozat 1. cikke szerinti emelésére, az egyes NKB-k teljes jegyzett tőkeösszege az alábbi táblázatban a nevük mellett feltüntetett összeg:

               NKB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               261 010 384,68

               Deutsche Bundesbank

               2 037 777 027,43

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               119 518 566,24

               Bank of Greece

               211 436 059,06

               Banco de España

               893 564 575,51

               Banque de France

               1 530 293 899,48

               Banca d’Italia

               1 344 715 688,14

               Central Bank of Cyprus

               14 731 333,14

               Banque centrale du Luxembourg

               18 798 859,75

               Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

               6 800 732,32

               De Nederlandsche Bank

               429 156 339,12

               Oesterreichische Nationalbank

               208 939 587,70

               Banco de Portugal

               188 354 459,65

               Banka Slovenije

               35 381 025,10

               Národná banka Slovenska

               74 614 363,76

               Suomen Pankki

               134 927 820,48

         (2)   Az egyes NKB-k az alábbi táblázatban a nevük mellett feltüntetett, további összegeket fizetik be:

               NKB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               121 280 000

               Deutsche Bundesbank

               946 865 000

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               55 535 000

               Bank of Greece

               98 245 000

               Banco de España

               415 200 000

               Banque de France

               711 060 000

               Banca d’Italia

               624 830 000

               Central Bank of Cyprus

               6 845 000

               Banque centrale du Luxembourg

               8 735 000

               Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

               3 160 000

               De Nederlandsche Bank

               199 410 000

               Oesterreichische Nationalbank

               97 085 000

               Banco de Portugal

               87 520 000

               Banka Slovenije

               16 440 000

               Národná banka Slovenska

               34 670 000

               Suomen Pankki

               62 695 000

         (3)   Az NKB-k a (2) bekezdésben meghatározott összeget az EKB számára a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolási rendszeren („TARGET2”) keresztüli egyedi átutalás útján fizetik meg.
   (4)   Az NKB-k az emelt tőkérészesedésüket három, egyenlő éves részletben fizetik be. Az első részletet 2010. december 29-én fizetik be, míg a további részletek két munkanappal a következő két év utolsó TARGET2-munkanapját megelőzően esedékesek.
   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2010. december 29-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. december 13-án.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 21., 2009.1.24., 69. o.

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 53. oldalát.

      (3)  HL L 21., 2009.1.24., 66. o.

      (4)  HL L 196., 2010.7.28., 24. o.

      (5)  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).

      (6)  Lásd e Hivatalos Lap 58. oldalát.


title: 2004/928/EK:A Tanács határozata (2004. december 22.) a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges koordinátorának kinevezéséről

text:
               31.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 396/47

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. december 22.)
   a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges koordinátorának kinevezéséről
   (2004/928/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Missziója (UNMIK) és a Boszniai és Hercegovinai Főképviselő Hivatalának (OHR) támogatásáról szóló, 2000. május 22-i 1080/2000/EK tanácsi rendeletre, valamint a Délkelet-európai Stabilitási Egyezményre (SE) (1) és különösen annak 1a. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió tagállamainak külügyminiszterei és az Európai Közösségek Bizottsága a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény más résztvevőivel együtt 1999. június 10-én megállapodtak egy Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény (továbbiakban: a „stabilitási egyezmény”) létrehozásában.

               (2)

               Az 1080/2000/EK rendelet 1a. cikke a stabilitási egyezmény különleges koordinátora évente történő kinevezésére vonatkozó eljárásról rendelkezik.

               (3)

               A kinevezéskor meg kell határozni a különleges koordinátor megbízatását is. A tapasztalat azt mutatja, hogy a 2004-re vonatkozó, a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges koordinátorának kinevezéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/910/EK tanácsi határozatban (2) megállapított megbízatás megfelelő.

               (4)

               Célszerű világosan meghatározni a különleges koordinátor felelősségi körét, valamint iránymutatásokat adni a koordináció és a jelentések területén,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Dr. Erhard BUSEK urat kinevezik a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges koordinátorának.
   2. cikk
   A különleges koordinátornak az 1999. június 10-i stabilitási egyezmény dokumentumának 13. pontjában előírt feladatokat kell ellátnia.
   3. cikk
   A 2. cikkben említett cél elérése érdekében a különleges koordinátor feladata:

               a)

               a stabilitási egyezmény célkitűzései megvalósításának előmozdítása az egyes olyan országokon belül, illetve azok között, amelyekben a stabilitási egyezmény hozzáadott értéket képvisel;

               b)

               elnökölni a Délkelet-európai regionális kerekasztalnál;

               c)

               szoros kapcsolatot tartani minden résztvevővel, valamint segíteni a stabilitási egyezmény államait, szervezeteit és intézményeit, továbbá a vonatkozó regionális kezdeményezéseket és szervezeteket a regionális együttműködés előmozdítása és a regionális felelősségvállalás megerősítése érdekében;

               d)

               szoros együttműködés az Európai Unió intézményeivel és tagállamaival az EU szerepének a stabilitási egyezményben — a stabilitási egyezmény 18., 19. és 20. pontjával összhangban — történő erősítése érdekében, és a stabilitási egyezmény munkáinak, valamint a stabilizációs és társulási folyamat komplementaritásának biztosítása érdekében;

               e)

               rendszeres és — adott esetben — közös találkozók a munkacsoportok elnökeivel az átfogó stratégiai koordináció érdekében, valamint a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény regionális kerekasztala titkársága és annak eszközeinek a biztosítása érdekében;

               f)

               egy előre meghatározott lista alapján és a stabilitási egyezmény résztvevőivel konzultálva meghatározza a 2005 folyamán a stabilitási egyezményben végrehajtandó kiemelt intézkedéseket, valamint felülvizsgálja a stabilitási egyezmény munkamódszereit és szerkezetét a következetesség és a források megfelelő felhasználásának biztosítása érdekében.

         4. cikk
   A különleges koordinátor pénzügyi megállapodást köt a Bizottsággal.
   5. cikk
   A különleges koordinátor tevékenységét a Tanács főtitkárával/a KKBP főképviselőjével, a Tanács elnökségével és a Bizottsággal, különösen az informális tanácsadó bizottság keretén belül kell összeegyeztetni. A helyszínen szoros kapcsolatot kell fenntartania a Tanács elnökségével, a Bizottsággal, a tagállamok állandó képviseleteinek vezetőivel, az Európai Unió különleges képviselőivel, valamint a Boszniai és Hercegovinai Főképviselő Hivatalának irodájával és az Egyesült Nemzetek koszovói polgári igazgatásával.
   6. cikk
   A különleges koordinátor adott esetben jelentést tesz a Tanácsnak és a Bizottságnak. Továbbra is rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a tevékenységéről.
   7. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2005. január 1-től 2005. december 31-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. december 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. VEERMAN

      (1)  HL L 122., 2000.5.24., 27. o. A 2098/2003/EK rendelettel (HL L 316., 2003.11.29., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 342., 2003.12.30., 51. o.


title: A Tanács 96/413/EK határozata (1996. június 25.) az európai ipar versenyképességét erősítő közösségi cselekvési program végrehajtásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996D0413

Hivatalos Lap L 167 , 06/07/1996 o. 0055 - 0057

		A Tanács 96/413/EK határozata(1996. június 25.)az európai ipar versenyképességét erősítő közösségi cselekvési program végrehajtásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 130. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],(1) mivel az állam- vagy kormányfők az Európai Tanács 1993. december 10-i és 11-i brüsszeli ülésén jóváhagyták a "Növekedés, versenyképesség és foglalkoztatottság" elnevezésű Fehér könyvet, mint az Európai Unió és tagállamai cselekvéseire vonatkozó feladatmeghatározást, amely támogatja a globális versenyképességen alapuló ipari fejlődésre irányuló megközelítést, a növekedés és a foglalkoztatottság tényezőjét;(2) mivel 1994. április 22-én a Tanács az említett Fehér könyv alapján elfogadta az európai ipar versenyképességének fejlesztéséről hozott következtetéseket;(3) mivel a 1994. szeptemberi bizottsági közlemény alapján a Tanács elfogadta az 1994. november 21-i állásfoglalást [4] a közösségi ipar versenyképességének erősítéséről, amely különösen azt hangsúlyozta, hogy a tartós gazdasági növekedésnek és az új munkahelyek teremtésének előfeltétele a Közösség versenyképes innovatív ipara; mivel a versenyképesség keretfeltételeit és a versenyt úgy kell tökéletesíteni, hogy az Európai Unió továbbra is olyan vonzó üzleti helyszín maradjon, amely új cégek alapításához és új munkahelyek teremtéséhez vezet;(4) mivel a Tanács 1994. október 10-én elfogadta a Bizottságnak a kis- és középvállalkozások, valamint a kézművesipari ágazat érdekében készült integrált programját támogató állásfoglalást;(5) mivel az Európai Tanács 1995. június 26-án és 27-én cannes-i ülésén nagy érdeklődéssel fogadta a versenyképességi tanácsadó csoport (Ciampi-csoport) jelentését;(6) mivel az Európai Parlament 1995. június 29-én állásfoglalást fogadott el az Európai Unió ipari versenyképességi politikájáról szóló bizottsági közleményről;(7) mivel az ipari termelés és szolgáltatások növekvő mértékben egészítik ki egymást; mivel ennek következtében nélkülözhetetlen a versenyképes ipari ágazat létrehozása a szolgáltatási ágazatban történő munkahely-teremtési lehetőségek teljes kiaknázása érdekében;(8) mivel az energia és távközlés egységes belső piacait ezen ágazatok és általában az ipar versenyképességének gyors megerősítése céljából létre kell hozni;(9) mivel a gazdasági és társadalmi kohézió és az európai ipar versenyképessége abban kapcsolódik össze, hogy Európa versenyképes piaca hozzá tud járulni a kohézióhoz és a kohézió szélesebb kereskedelmi és földrajzi alapokkal járhat az ipar számára;(10) mivel az ipari versenyképesség fenntartása és fejlesztése elsősorban üzleti feladat, míg a szükséges feltételek meglétének biztosítása a Közösség és a tagállamok feladata; mivel a Közösségnek és a tagállamoknak, hatáskörükön belül, rendkívül sürgősen meg kell tenniük az ilyen célt szolgáló intézkedéseket;(11) mivel a műszaki fejlődés felgyorsítása, a piacok világméretűvé tételének növelése, a nemzetközi verseny fokozása és a környezetvédelem fontosságának növekedése nagyobb erőfeszítéseket igényel a gazdasági, politikai és társadalmi felelősök mindegyikétől a szükséges szerkezeti módosítások előmozdítása, többek között a fenntartható fejlődés biztosítása és új munkahelyek teremtése érdekében;(12) mivel a piac szükségleteinek fokozottabb figyelembevétele a kutatási politika vonatkozásában, valamint az információs társadalom létrehozása területén meghatározó hatással lesz az Európai Unió minden ipari tevékenységére;(13) mivel a verseny torzulásait el kell kerülni és támogatni kell új piacok feltárását mind a Közösségen belül, mind azon kívül;(14) mivel az emberi erőforrások, főként szakmai képzés segítségével történő fejlesztése azon szerkezeti módosítások lényeges elemét alkotja, amelyek az ipar versenyképességének fokozásához szükségesek;(15) mivel tisztázni kell az ipari szférában tett intézkedések jogalapját az Európai Unió ipari versenyképességének politikájáról szóló közleményben bejelentett intézkedések megvalósítása érdekében;(16) mivel a befektetések stratégiai szerepet játszanak az ipari együttműködés erősítésében, amely – megsokszorozó hatását tekintve – elsődleges eszközt nyújt a társadalmi és gazdasági fejlődésben és a nemzetek egymáshoz közelítésében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA mellékletben meghatározott cselekvési program iránymutatásait elfogadták az európai ipar versenyképességének erősítése érdekében, amely előfeltétele a tartós gazdasági növekedésnek és új munkahelyek teremtésének, és amely hozzájárul a gazdasági és társadalmi kohézióhoz; a program célkitűzései a következők:a) a hatóságok ipari szerepének korszerűsítése a vállalkozásokat, elsősorban a kis- és középvállalkozásokat terhelő kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedések kiküszöbölése érdekében;b) a zavartalan verseny biztosítása mind a Közösségen belül, mind azon kívül;c) az ipari együttműködés erősítése;d) versenyképességi tényezők támogatása az immateriális javak területén.2. cikkA Bizottság minden évben jelentést küld az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, amelyben értékeli a kapott eredményeket – ha szükséges – a megfelelő javaslatokkal együtt.Kelt Luxembourgban, 1996. június 25-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Pinto[1] HL C 308., 1995.11.20., 470. o.[2] HL C 39., 1996.11.12., 1. o.[3] HL C 100., 1996.4.2., 14. o.[4] HL C 343., 1994.12.6., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETAZ EURÓPAI UNIÓ IPARI VERSENYKÉPESSÉGÉNEK MEGERŐSÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ CSELEKVÉSI PROGRAMAlapvető iránymutatások1. Az Európai Unió ipari versenyképességi politikájáról szóló közleményben bejelentett kezdeményezések megvalósítása az alábbi területeken:- immateriális befektetések,- ipari együttműködés,- a verseny ipari vonatkozásai,- a hatóságok szerepének modernizálása.2. A tanuló társadalom kialakulásának elősegítése, főleg a folyamatos képzés támogatása útján.3. Az ipari együttműködés fejlesztése a- közép- és kelet-európai, a balti és a FÁK-,- a mediterrán és latin-amerikai,- ázsiai,- az AKCS- és a dél-afrikaiországokban, az ott kialakult különleges helyzet figyelembevételével.4. Az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti kapcsolat erősítése és elmélyítése főleg a transzatlanti üzleti párbeszéd számára nyújtott támogatás útján.5. Az illetékes kereskedelempolitikai bizottsággal, a nemzeti kormányzatokkal és az iparral együttműködésben adatbázis létrehozása azon akadályokról, amelyekkel az európai országok szembesülnek harmadik országokban, piaconként.6. Az ipar és szolgáltatások áttelepítési kérdésének vizsgálata és jelentés ennek eredményéről az ipari főigazgatóknak.7. A belső piac működésének javítása, különösen a szabványosítási eljárás felgyorsítása és a nemzeti kezdeményezések összehangolására irányuló erőfeszítések felerősítése tekintetében annak érdekében, hogy segítsék a társaságokat az Európai Unióban lévő kereskedelmi korlátok leküzdésében.8. Az ipari tevékenységek és a kapcsolódó szolgáltatások komplementaritásának vizsgálata és javítása.9. Éves beszámoló az európai ipar versenyképességének fejlődéséről, különösen a "Panorama of European Industry" számára szerzett információk alapján.10. Rendszeres jelentések az ipari főigazgatóknak e cselekvési program fejleményeiről és a programon a következő években végrehajtandó esetleges módosításokról.--------------------------------------------------


title: 2011/814/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUTM Somalia/2/2011 határozata ( 2011. december 6. ) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Somalia) vonatkozásában a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról

text:
               7.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 324/34

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUTM SOMALIA/2/2011 HATÁROZATA
   (2011. december 6.)
   az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Somalia) vonatkozásában a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról
   (2011/814/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Somalia) szóló, 2010. február 15-i 2010/96/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (5) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2010/96/KKBP határozat 8. cikke (5) bekezdésének értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy az EUTM Somalia tekintetében meghozza a hozzájáruló felek bizottságának létrehozására vonatkozó, megfelelő határozatokat.

               (2)

               A 2000. december 7–9-i nizzai és a 2002. október 24–25-i brüsszeli Európai Tanács következtetései megállapították a harmadik államok válságkezelési műveletekben való részvételére és a hozzájáruló felek bizottságának létrehozására vonatkozó szabályokat.

               (3)

               A hozzájáruló felek bizottsága kulcsszerepet fog játszani az EUTM Somalia napi irányításában. Ez a bizottság lesz az a fő fórum, ahol a hozzájáruló államok együttesen intézhetik haderőiknek a misszió során való bevetésével kapcsolatos kérdéseket. A misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását gyakorló PBB figyelembe veszi a hozzájáruló felek bizottsága által kifejezett nézeteket.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió olyan határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeknek védelmi vonatkozásai vannak. Dánia ezért nem vesz részt e határozat végrehajtásában és az EUTM Somalia finanszírozásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A bizottság létrehozása és feladatköre
   Az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez való hozzájárulás céljából folytatott katonai missziója (EUTM Somalia) tekintetében létrejön a hozzájáruló felek bizottsága. A hozzájáruló felek bizottságának feladatkörét az Európai Tanács 2000. december 7-i, 8-i és 9-i nizzai és 2002. október 24-i és 25-i brüsszeli következtetései állapították meg.
   2. cikk
   Összetétel
   (1)   A hozzájáruló felek bizottságának tagjai a következők:

               —

               valamennyi tagállam képviselője, valamint

               —

               a mellékletben említett, a misszióban részt vevő és jelentős katonai hozzájárulást biztosító harmadik államok képviselői.

         (2)   Az uniós misszió parancsnoka vagy annak képviselője, az Európai Unió Katonai Törzsének főigazgatója vagy annak képviselője, valamint a Bizottság képviselői részt vesznek a hozzájáruló felek bizottságának ülésein.
   (3)   A tárgyalások megfelelő részeire adott esetben meghívást kaphatnak harmadik személyek is.
   3. cikk
   Az elnök
   A hozzájáruló felek bizottságának elnöki tisztét az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője vagy annak képviselője tölti be, szoros együttműködésben az Európai Unió Katonai Bizottságának (EUKB) elnökével vagy annak képviselőjével.
   4. cikk
   Ülések
   (1)   A hozzájáruló felek bizottságát az elnök rendszeresen hívja össze. A körülményektől függően az elnök saját kezdeményezésére vagy bármely tag kérésére rendkívüli ülést hívhat össze.
   (2)   Az elnök az ülést megelőzően megküldi az ülés tervezett napirendjét és az üléshez kapcsolódó anyagokat. Valamennyi ülést követően meg kell küldeni az ülésekről készült összefoglalót.
   5. cikk
   Eljárási szabályok
   (1)   A (3) bekezdésben foglaltak kivételével, valamint a PBB hatáskörének és az uniós misszió parancsnoka feladatkörének sérelme nélkül:

               —

               a hozzájáruló felek bizottságának a misszió napi irányításával kapcsolatos határozatai meghozatalához a misszióhoz hozzájáruló államok képviselőinek egyhangú szavazata szükséges,

               —

               a hozzájáruló felek bizottsága tagjainak egyhangú szavazata szükséges a hozzájáruló felek bizottságának a misszió tervezésével kapcsolatos esetleges kiigazításokra vonatkozó ajánlásai megtételéhez, ideértve a célkitűzések esetleges kiigazításait is.

         A hozzájáruló felek bizottsága valamely tagjának tartózkodása az egyhangú szavazást nem zárja ki.
   (2)   Az elnök megállapítja, hogy a tanácskozáson való részvételre jogosult államok képviselőinek többsége jelen van-e.
   (3)   Valamennyi eljárási kérdést az ülésen jelen lévő hozzájáruló felek bizottságának tagjai egyszerű többségi szavazatával kell rendezni.
   (4)   Dánia nem vesz részt a hozzájáruló felek bizottsága határozatainak meghozatalában.
   6. cikk
   Titoktartás
   (1)   Az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozattal (2) összhangban, a hozzájáruló felek bizottságának üléseire és eljárási rendjére a Tanács biztonsági szabályait kell alkalmazni. Különösen a hozzájáruló felek bizottsága képviselőinek kell a megfelelő biztonsági átvilágítással rendelkezniük.
   (2)   A hozzájáruló felek bizottságának tanácskozásaira szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik, kivéve, ha a hozzájáruló felek bizottsága egyhangúlag másként határoz.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. december 6-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         O. SKOOG

      (1)  HL L 44., 2010.2.19., 16. o.

      (2)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.

      MELLÉKLET

         A 2. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett harmadik állam(ok) jegyzéke

                  —

                  Szerbia


title: 2013/100/EU: A Tanács határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Unió és a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásnak az Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               22.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 49/1

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2012. május 10.)
   az Európai Unió és a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásnak az Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2013/100/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy uniós szintű megállapodással való felváltásáról.

               (2)

               A Bizottság a Tanács 2003. június 5-i határozatának mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytatott az Európai Unió nevében a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormányával a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (3)

               A megállapodást alá kell írni, és a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás aláírására – feltételezve annak későbbi megkötését – az Európai Unió nevében a Tanács felhatalmazást ad.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A megállapodást annak hatálybalépéséig – összhangban a megállapodás 7. cikkének (2) bekezdésével – a megállapodás aláírásának napjától kezdve ideiglenesen alkalmazni kell (1).
   4. cikk
   E határozat az elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. május 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         U. ELBÆK

      (1)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás aláírása időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.

         MEGÁLLAPODÁS

      az Európai Unió és a Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről
      AZ EURÓPAI UNIÓ,
      (a továbbiakban: Unió)
      egyrészről, és
      A SRÍ LANKA DEMOKRATIKUS SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA,
      (a továbbiakban: Srí Lanka),
      másrészről,
      (a továbbiakban: a felek),
      MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Unió több tagállama és Srí Lanka között kétoldalú légi közlekedési megállapodások jöttek létre;
      FELISMERVE, hogy az uniós jog, valamint az Unió tagállamai és Srí Lanka között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseinek összhangba hozatala az uniós jogszabályokkal rendezett jogi hátteret teremt az Unió és Srí Lanka közötti légi közlekedési szolgáltatások számára, és hozzájárul az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának fenntartásához;
      MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Unió tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások kiterjedhetnek;
      MEGÁLLAPÍTVA, hogy az uniós jog szerint a tagállamok valamelyikében székhellyel rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Unió tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz;
      TEKINTETTEL az Unió és egyes harmadik országok között létrejött azon megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országokban (a 3. mellékletben felsorolt országok) állampolgársággal rendelkező személyek és ott letelepedett jogalanyok számára lehetővé teszik, hogy az uniós joggal összhangban engedélyezett légifuvarozói vállalkozásokban tulajdonjogot szerezzenek;
      MEGÁLLAPÍTVA, hogy az uniós jog értelmében a légi fuvarozók elvben nem köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek hatással lehetnek az Unió tagállamai közötti kereskedelemre, és amelyeknek célja vagy hatása a belső piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása;
      FELISMERVE, hogy az Unió tagállamai és Srí Lanka között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások azon rendelkezései, amelyek i. előírják vagy előnyben részesítik a vállalkozások közötti olyan megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek akadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon; vagy ii. bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait erősítik; vagy iii. a légi fuvarozókra vagy más magánszektorbeli gazdasági szereplőkre hárítják a felelősséget az olyan intézkedésekért, amelyek akadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon, hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazása veszítsen hatékonyságából;
      FELISMERVE, hogy ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek a biztonsági felügyelet tekintetében a szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, Srí Lankának a légi fuvarozót kijelölő tagállam és Srí Lanka között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai az adott másik tagállam tekintetében ugyanúgy fennállnak;
      MEGÁLLAPÍTVA, hogy az 1. mellékletben felsorolt kétoldalú megállapodások azon az alapelven nyugszanak, hogy a megállapodást kötő felek által kijelölt légitársaságoknak tisztességes és egyenlő lehetőségeket kell biztosítani ahhoz, hogy a meghatározott útvonalakon a megállapodásban foglalt szolgáltatásokat nyújthassák;
      MEGÁLLAPÍTVA, hogy e megállapodásnak nem célja az Unió és Srí Lanka közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légi fuvarozók és Srí Lanka légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,
      A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      1. cikk
      Általános rendelkezések
      (1)   E megállapodás alkalmazásában a „tagállamok” az Európai Unió tagállamait, az „EU-szerződések” az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Unió működéséről szóló szerződést jelenti.
      (2)   Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállamban illetőséggel rendelkező személyekre vagy egyéb jogalanyokra való hivatkozásokat a tagállamokban illetőséggel rendelkező személyekre vagy egyéb jogalanyokra való hivatkozásként kell értelmezni.
      (3)   Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.
      (4)   A forgalmi jogok biztosítása továbbra is kétoldalú megállapodások keretében történik.
      2. cikk
      Tagállam általi kijelölés
      (1)   A 2. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkeknek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölésére, a légi fuvarozó részére a Srí Lanka által megadott engedélyekre és jogosítványokra, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó rendelkezések helyébe e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek.
      (2)   A tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően Srí Lanka a lehető legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:

                  a)

                  a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében a kijelölő tagállamban székhellyel és az uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; és

                  b)

                  az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam az előírások szerint hatékonyan és folyamatosan felügyeli a légi fuvarozó tevékenységét, valamint a kijelölésben egyértelműen meghatározták az illetékes légi közlekedési hatóságot; és

                  c)

                  a légi fuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy egyéb jogalanyok és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy egyéb jogalanyok tulajdonában van, és ezek tényleges ellenőrzése alatt áll, továbbá a légi fuvarozónak folyamatosan az ilyen állam és/vagy abban illetőséggel rendelkező személyek vagy egyéb jogalanyok tényleges ellenőrzése alatt kell állnia.

            (3)   Srí Lankának jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

                  a)

                  a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében nem rendelkezik a kijelölő tagállamban székhellyel és az uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagy

                  b)

                  az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem felügyeli hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozó tevékenységét, vagy az illetékes légi közlekedési hatóságot a kijelölésben nem határozták meg egyértelműen; vagy

                  c)

                  a légi fuvarozó nincsen közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy egyéb jogalanyok és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy egyéb jogalanyok tulajdonában vagy tényleges ellenőrzése alatt; vagy

                  d)

                  a légi fuvarozó Srí Lanka és egy másik tagállam között létrejött kétoldalú megállapodás alapján már rendelkezik üzemeltetési engedéllyel, és az e megállapodás szerinti forgalmi jogok olyan útvonalon történő gyakorlása, amely érinti az adott másik tagállam egy pontját, megkerülné a forgalmi jogoknak az adott másik megállapodással bevezetett korlátozásait; vagy

                  e)

                  a kijelölt légi fuvarozó olyan tagállam által kiállított üzembentartási engedéllyel rendelkezik, amellyel Srí Lanka nem kötött kétoldalú légi közlekedési megállapodást, és az a tagállam Srí Lankától megtagadta a közlekedési jogokat.

            Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során Srí Lanka nem alkalmazhat illetőségi alapon megkülönböztetést a közösségi légi fuvarozók között.
      3. cikk
      Biztonság
      (1)   A 2. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek megfelelő rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.
      (2)   Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a légi fuvarozót kijelölő tagállam és Srí Lanka között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerint Srí Lankát a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, valamint az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében megillető jogok ugyanúgy fennállnak.
      4. cikk
      A versenyszabályoknak való megfelelés
      (1)   Az 1. mellékletben felsorolt megállapodások egyetlen rendelkezése i. sem írja elő vagy részesíti előnyben olyan, vállalkozások közötti megállapodásoknak, vállalkozások társulásai által hozott döntéseknek vagy összehangolt gyakorlatoknak az elfogadását, amelyek a piaci versenyt akadályozzák vagy torzítják; ii. nem erősítheti bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait; illetve iii. nem háríthatja a magánszektorbeli gazdasági szereplőkre a felelősséget a versenyt akadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések meghozataláért, még ezzel ellentétes tartalmú rendelkezés esetén sem.
      (2)   Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásoknak az e cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.
      5. cikk
      A megállapodás mellékletei
      E megállapodás mellékletei a megállapodás elválaszthatatlan részét képezik.
      6. cikk
      Felülvizsgálat vagy módosítás
      E megállapodást a felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják.
      7. cikk
      Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás
      (1)   Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak.
      (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a felek megállapodnak abban, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák annak aláírása napjától a megállapodás hatálybalépésének napjáig.
      (3)   Ez a megállapodás valamennyi, az 1. mellékletben felsorolt megállapodásra és egyéb megegyezésre alkalmazandó, beleértve azokat is, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen.
      8. cikk
      Megszűnés
      (1)   Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt megállapodások valamelyike megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az 1. mellékletben szereplő adott megállapodásra vonatkozik, ezzel egyidőben hatályát veszti.
      (2)   Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt összes megállapodás megszűnik, ezzel egyidőben ez a megállapodás is megszűnik.

         FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
         Kelt két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lett, lengyel, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és szingaléz nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
         Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди и дванадесета година.
         Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil doce.
         V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvanáct.
         Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og tolv.
         Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendzwölf.
         Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
         Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twelve.
         Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille douze.
         Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemiladodici.
         Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā septembrī.
         Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának huszonhetedik napján.
         Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.
         Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste september tweeduizend twaalf.
         Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwunastego.
         Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e doze.
         Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii doisprezece.
         V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvanásť.
         V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč dvanajst.
         Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
         Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september tjugohundratolv.

            За Европейския сьюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Правителството на Демократична социалистическа република Шри Ланка
            Por el Gobierno de la República Socialista Democrática de Sri Lanka
            Za vládu Srílanské demokratické socialistické republiky
            For Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering
            Für die Regierung der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka
            Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse nimel
            Για την Κυβέρνηση της Λαϊκής Σοσιαλιστικής Δημοκρατίας της Σρι Λάνκα
            For the Government of the Democratic Socialist Republic of Sri Lanka
            Pour le Gouvernement de la République Socialiste Démocratique de Sri Lanka
            Per il governo della Repubblica democratica socialista di Sri Lanka
            Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības vārdā –
            Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės vardu
            A Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya részéről
            Għall-Gvern tar-Repubblika Demokratika Soċjalista tas-Sri Lanka
            Voor de regering van de Democratische Socialistische Republiek Sri Lanka
            W imieniu Rządu Demokratyczno-Socjalistycznej Republiki Sri Lanki
            Pelo Governo da República Democrática Socialista do Sri Lanca
            Pentru Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka
            Za vládu Srílanskej demokratickej socialistickej republiky
            Za vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke
            Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen puolesta
            För demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

         1. MELLÉKLET

            A JELEN MEGÁLLAPODÁS 1. CIKKÉBEN EMLÍTETT MEGÁLLAPODÁSOK JEGYZÉKE

         Srí Lanka és a tagállamok között létrejött azon légi közlekedési megállapodások és azok esetleges módosításai, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak vagy parafáltak:

                     —

                     az Osztrák Köztársaság szövetségi kormánya és Srí Lanka Köztársaság között 1978. február 15-én Colombóban létrejött légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Ausztria megállapodás,

                     —

                     a Belga Királyság kormánya és Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között 1998. december 15-én Brüsszelben létrejött légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Belgium megállapodás,

                     —

                     a Bolgár Népköztársaság és Ceylon kormánya között 1970. november 27-én Colombóban létrejött, a területük közötti és azon túli légi útvonalakon történő légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Bulgária megállapodás,

                     —

                     a Ciprusi Köztársaság kormánya és Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között 2002. november 15-én Colombóban létrejött légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Ciprus megállapodás,

                     —

                     a Cseh Köztársaság kormánya és Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között 2004. április 20-án Prágában létrejött, légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Cseh Köztársaság megállapodás,

                     —

                     a Dánia kormánya és Ceylon kormánya között 1959. május 29-én Colombóban létrejött, légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Dánia megállapodás,

                     —

                     a Francia Köztársaság és Ceylon között 1966. április 18-án Colombóban létrejött légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Franciaország megállapodás,

                     —

                     a Német Szövetségi Köztársaság és Srí Lanka Köztársaság között 1973. július 24-én Colombóban létrejött légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Németország megállapodás,

                     —

                     a Görög Köztársaság kormánya és Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között 2002. november 5-én Athénban létrejött légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Görögország megállapodás,

                     —

                     az Olasz Köztársaság kormánya és Ceylon kormánya között 1959. június 1-jén Colombóban létrejött, légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Olaszország megállapodás,

                     —

                     a Holland Királyság kormánya és Ceylon kormánya között 1953. szeptember 14-én Colombóban, a területük közötti és azon túli légi útvonalakon történő légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Hollandia megállapodás,

                     —

                     a Lengyel Népköztársaság kormánya és Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között 1982. január 26-án Colombóban, a területük közötti és azon túli légi útvonalakon történő légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Lengyelország megállapodás,

                     —

                     a Svédország kormánya és Ceylon kormánya között 1959. május 29-én Colombóban létrejött, légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Svédország megállapodás,

                     —

                     a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya között 1998. április 22-én Colombóban létrejött, légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Srí Lanka–Egyesült Királyság megállapodás.

         2. MELLÉKLET

            AZ 1. MELLÉKLETBEN FELSOROLT MEGÁLLAPODÁSOKBAN SZEREPLŐ ÉS E MEGÁLLAPODÁS 2–4. CIKKÉBEN EMLÍTETT CIKKEK JEGYZÉKE

                     a)

                     Kijelölés valamely tagállam által:

                                 —

                                 a Srí Lanka–Ausztria megállapodás 3. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Belgium megállapodás 3. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Ciprus megállapodás 4. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Cseh Köztársaság megállapodás 3. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Dánia megállapodás 2. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Franciaország megállapodás 3. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Németország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Görögország megállapodás 3. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Olaszország megállapodás 4. cikkének (1)–(3) bekezdése,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Hollandia megállapodás 2. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Lengyelország megállapodás 3. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Svédország megállapodás 2. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Egyesült Királyság megállapodás 4. cikke.

                     b)

                     Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

                                 —

                                 a Srí Lanka–Ausztria megállapodás 4. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Belgium megállapodás 5. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Bulgária megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Ciprus megállapodás 5. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Cseh Köztársaság megállapodás 4. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Dánia megállapodás 6. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Franciaország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése és 4. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Németország megállapodás 4. cikkének (1) bekezdése,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Görögország megállapodás 4. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Olaszország megállapodás 4. cikkének (4)–(6) bekezdése,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Hollandia megállapodás 3. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Svédország megállapodás 6. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke.

                     c)

                     Biztonság:

                                 —

                                 a Srí Lanka–Ausztria megállapodás 7. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Belgium megállapodás 7. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Ciprus megállapodás 10. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Cseh Köztársaság megállapodás 7. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Dánia megállapodás 4. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Görögország megállapodás 7. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Lengyelország megállapodás 7. cikke,

                                 —

                                 a Srí Lanka–Svédország megállapodás 4. cikke.

         3. MELLÉKLET

            A JELEN MEGÁLLAPODÁS 2. CIKKÉBEN EMLÍTETT EGYÉB ÁLLAMOK JEGYZÉKE

                     a)

                     Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

                     b)

                     a Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

                     c)

                     a Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

                     d)

                     a Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légi közlekedési megállapodás alapján).


title: A Bizottság határozata ( 2009. december 17. ) az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) által finanszírozott átmeneti vidékfejlesztési programok zárásakor a Cseh Köztársaság, Magyarország és Szlovénia részére kifizetendő vagy általuk visszafizetendő záró egyenleg megállapításáról (az értesítés a C(2009) 10032. számú dokumentummal történt)

text:
               19.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 338/95

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. december 17.)
   az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) által finanszírozott átmeneti vidékfejlesztési programok zárásakor a Cseh Köztársaság, Magyarország és Szlovénia részére kifizetendő vagy általuk visszafizetendő záró egyenleg megállapításáról
   (az értesítés a C(2009) 10032. számú dokumentummal történt)
   (Csak a cseh, magyar és szlovén nyelvű szöveg hiteles)
   (2009/984/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti részletes szabályoknak a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában a vidékfejlesztési intézkedéseknek az EMOGA Garanciarészlegéből való finanszírozása tekintetében történő megállapításáról szóló, 2004. január 5-i 27/2004/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 32. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 47. cikke (3) bekezdésére,
   a mezőgazdasági alapok bizottságával való konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A vidékfejlesztési intézkedések tekintetében felmerült kiadásokra vonatkozóan a Cseh Köztársaság, Magyarország és Szlovénia által benyújtott, a szükséges adatokkal kiegészített éves beszámolók alapján megtörtént a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/20005/EK tanácsi rendelet (4) 6. cikkének (2) bekezdésében említett kifizető ügynökségek 2005. (5), 2006. (6), 2007. (7) és 2008. (8) pénzügyi évi számláinak elszámolása. Elfogadásra kerültek a vonatkozó elszámolási határozatok.

               (2)

               A Cseh Köztársaság, Magyarország és Szlovénia 2004 és 2006 közötti időszakra vonatkozó átmeneti vidékfejlesztési programjaiért felelős kifizető ügynökségek 2008. október 15. előtt benyújtották a végső kiadásigazoló nyilatkozatot és a záró kifizetés iránti kérelmet, így az említett számlaelszámolási határozatok a program keretében felmerült valamennyi kiadás elszámolására vonatkoznak.

               (3)

               Az 1260/1999/EK rendelet 32. cikkének (3) bekezdése értelmében a program tekintetében – a záró egyenleg kifizetését megelőzően – teljesített kifizetések együttes összege nem haladhatja meg a programhoz nyújtott közösségi kötelezettségvállalás 95 %-át.

               (4)

               A 27/2004/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerinti vidékfejlesztési kiadások tekintetében a kifizetendő vagy visszafizetendő záró egyenleg kiszámítása a legutolsó számlaelszámolási határozat, valamint a Cseh Köztársaság, Magyarország és Szlovénia által az alábbi (5) preambulumbekezdés szerint nyújtott kiegészítő információk alapján történik.

               (5)

               Az átmeneti vidékfejlesztési programok zárására tekintettel az érintett tagállamoknak információt kellett nyújtaniuk a programok vonatkozásában fennálló tartozásokról. A Bizottság megvizsgálta és a záró egyenleg kiszámítása során figyelembe vette a tartozásra vonatkozó adatokat.

               (6)

               Tekintettel arra, hogy Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország és Szlovákia nem nyújtotta be 2008. október 15. előtt a végső kiadásigazoló nyilatkozatot és a záró kifizetés iránti kérelmet, az érintett programok zárásával kapcsolatos javaslat egy jövőbeni határozat tárgyát fogja képezni.

               (7)

               Az 1290/2005/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban e határozat nem érinti a Bizottság által elfogadott, a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat a közösségi finanszírozásból kizáró későbbi határozatokat,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Cseh Köztársaságban, Magyarországon és Szlovéniában alkalmazandó vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó záró egyenlegnek az e határozat értelmében az egyes tagállamok részére kifizetendő vagy általuk visszafizetendő összegeit a melléklet tartalmazza.
   2. cikk
   Az Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában alkalmazandó vidékfejlesztési intézkedések tagállami kifizető ügynökségeinek beszámolói tekintetében az átmeneti vidékfejlesztési program zárása egy jövőbeni határozat tárgyát fogja képezni.
   3. cikk
   E határozatnak a Cseh Köztársaság, a Magyar Köztársaság és a Szlovén Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 17-én.

            a Bizottság részéről

         Mariann FISCHER BOEL

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 5., 2004.1.9., 36. o.

      (2)  HL L 161., 1999.6.26., 1. o.

      (3)  HL L 160., 1999.6.26., 80. o.

      (4)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

      (5)  HL L 118., 2006.5.3., 20. o. és HL L 122., 2007.5.11., 47. o.

      (6)  HL L 122., 2007.5.11., 41. o.

      (7)  HL L 139., 2008.5.29., 25. o.

      (8)  HL L 111., 2009.5.5., 35. o.

      MELLÉKLET

         Átmeneti vidékfejlesztési programok: Bejelentett kiadások 2000–2006, záró egyenleg és az EU-társfinanszírozási kötelezettségvállalás visszavonása

                  (EUR)

                     Új tagállamok:

                     CZ

                     HU

                     SI

                     Bejelentett kiadások 2004–2008

                  A

                  A programra előirányzott teljes összeg

                  542 800 000,00

                  602 300 000,00

                  281 600 000,00

                  B

                  A tagállamban 2008.10.15-ig felmerült támogatható kiadások

                  542 799 982,00

                  602 096 646,00

                  282 041 275,00

                  C

                  Elszámolt éves kiadások

                  2004

                  2005

                  145 160 224,00

                  37 272 434,19

                  73 638 853,19

                  2006

                  176 481 317,23

                  296 024 258,77

                  118 941 385,27

                  2007

                  188 407 840,07

                  178 498 827,76

                  88 853 612,73

                  2008

                  32 399 539,50

                  90 290 537,46

                  607 424,53

                  Elszámolt kiadások összesen 2004–2008

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,72

                     Záró egyenleg és az EU-társfinanszírozási kötelezettségvállalás visszavonása (záráskor fennálló helyzet)

                  D

                  Támogatható kiadások összesen (B és C közül az alacsonyabb)

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,00

                  E

                  Levonás: szabálytalanságok miatt a tagállam által visszafizetett és a záró egyenlegből levonandó összeg

                  249 112,34

                  1 352 932,08

                  2 438 683,32

                  F

                  Visszatérítendő támogatható kiadások összesen (D – E)

                  542 199 808,46

                  600 733 126,10

                  279 602 591,68

                  G

                  Levonás: kifizetett előlegek

                  86 848 000,00

                  96 368 000,00

                  45 056 000,00

                  H

                  Levonás: teljesített időközi kifizetések

                  428 812 000,00

                  475 817 000,00

                  222 464 000,00

                  I

                  Kifizetendő vagy visszafizetendő nettó záró egyenleg (F – G – H)

                  26 539 808,46

                  28 548 126,10

                  12 082 591,68


title: 2010/284/: A Tanács határozata ( 2010. január 19. ) a Cseh Köztársaságban fennálló túlzott hiányról

text:
               21.5.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 125/36

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. január 19.)
   a Cseh Köztársaságban fennálló túlzott hiányról
   (2010/284/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 126. cikke (7) bekezdésére, összefüggésben annak 126. cikke (13) bekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel a Cseh Köztársaság észrevételeire,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)

               A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

               (3)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) (a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. A 1467/97/EK tanácsi rendelet állapítja meg az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikke – az időközben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke – végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket. Az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozóan. A 479/2009/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja az említett jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.

               (4)

               A Paktum 2005-ös reformja a Paktum eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul. Célja volt továbbá különösen annak biztosítása, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat a kormányzati politikákat, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák.

               (5)

               Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (5) bekezdése – az időközben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (5) bekezdése – értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (3) bekezdése – az időközben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (3) bekezdése – szerinti jelentését, valamint összhangban az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikke (4) bekezdésével – az időközben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (4) bekezdése –, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve a Bizottság megállapította, hogy a Cseh Köztársaságban túlzott hiány áll fenn. Ezért 2009. november 11-én a Bizottság a Cseh Köztársaság vonatkozásában ennek megfelelő véleményt terjesztett a Tanács elé (3).

               (6)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. A Cseh Köztársaság esetében ez az általános értékelés ebben a határozatban rögzített megállapításokat eredményezi.

               (7)

               A cseh hatóságok által 2009 októberében bejelentett adatok alapján a cseh államháztartási hiány 2009-ben a tervek szerint eléri a GDP 6,6 %-át, így jóval a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték felett van. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése alapján a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték tervezett túllépése kivételesnek tekinthető. Többek között a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében vett súlyos gazdasági visszaesés eredménye. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint a 2008-as 2,5 %-os pozitív növekedés után 2009-ben a reál-GDP 4,8 %-os csökkenése várható, ami nagyrészt a világméretű gazdasági válság hatását tükrözi. Bár az államháztartási hiány növekedése csak 2008-ban kezdődött, a strukturális romlás már korábban, a kedvező gazdasági időszakban megindult. Emellett a referenciaérték tervezett túllépése nem tekinthető átmenetinek, mivel a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2010-ben eléri a GDP 5,5 %-át, 2011-ben pedig – változatlan politikát feltételezve – a GDP 5,7 %-át. Az előrejelzés figyelembe veszi a 2010-ben még hatályban lévő válságkezelő intézkedések hatását (a GDP körülbelül 0,7 %-át kitevő két intézkedés tartós jellegű), valamint a cseh hatóságok által 2009 októberében elfogadott, 2010-re vonatkozó költségvetési konszolidációs csomagot. A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül.

               (8)

               A cseh hatóságok által 2009 októberében bejelentett adatok alapján a bruttó államadósság jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, és a tervek szerint 2009-ben a GDP 35,5 %-a lesz. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint az adósság aránya várhatóan gyorsan nő, és változatlan politikát feltételezve 2011-ben eléri a GDP 44 %-át.

               (9)

               Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges tényezők” csak akkor vehetők figyelembe az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (6) bekezdése szerint túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes mértékben teljesül. A Cseh Köztársaság esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül sor,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az átfogó értékelésből következik, hogy a Cseh Köztársaságban túlzott hiány áll fenn.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a címzettje a Cseh Köztársaság.

      Kelt Brüsszelben, 2010. január 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SALGADO

      (1)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

      (2)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

      (3)  A Cseh Köztársaságra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó valamennyi dokumentum a következő weboldalon található: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode = _m2


title: Az állam-, illetve kormányfői összetételben üléséző Tanács határozata (2003. március 21.) a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya 10.2. cikkének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0223

Hivatalos Lap L 083 , 01/04/2003 o. 0066 - 0068

		Az állam-, illetve kormányfői összetételben üléséző Tanács határozata(2003. március 21.)a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya 10.2. cikkének módosításáról(2003/223/EK)AZ ÁLLAM-, ILLETVE KORMÁNYFŐI ÖSSZETÉTELBEN ÜLÉSEZŐ TANÁCS,tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára [1], és különösen annak 10. 6 cikkére,tekintettel az Európai Központi Bank ajánlására [2],tekintettel az Európai Parlament véleményére [3],tekintettel a Bizottság véleményére [4],mivel:(1) Az euróövezet bővítése az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa taglétszámának növekedéséhez vezet. A Kormányzótanács hatékony és kellő időben történő döntéshozatali képességét a kibővített euróövezetben is szükséges fenntartani, az eurót bevezető tagállamok számától függetlenül. Ennek érdekében a Kormányzótanácsban a nemzeti központi bankok szavazati joggal rendelkező elnökei számának kisebbnek kell lennie a Kormányzótanácsban tag nemzeti központi banki elnökök teljes számánál. A Kormányzótanácsban a központi bankok elnökei között a szavazati jogok felosztására rotációs rendszer alkalmazása biztosít méltányos, hatékony és elfogadható megoldást. A 15 szavazati jog felosztása a központi bankok elnökei között megfelelő egyensúlyt teremt egyrészt a jelenlegi, vagyis a szavazati jogok az Igazgatóság hat tagja és a Kormányzótanács többi tagja közötti kiegyensúlyozott megoszlását jelentő rendszer folyamatosságának fenntartására irtányuló igény, másrészt a lényegesen kibővített Kormányzótanácson belüli hatékony döntéshozatalra irányuló igény között.(2) Tekintettel a Szerződésben meghatározott eljárás alapján európai szinten történő kinevezésükre, valamint a teljes euróövezetre kiterjedő hatáskörrel rendelkező Európai Központi Banknál betöltött szerepükre, a Kormányzótanácsban az Igazgatóság mind a hat tagjának meg kell tartania az állandó szavazati jogot.(3) A Kormányzótanácson belüli szavazás módozatai az Alapokmány 10.6. cikke alapján kiigazításra kerülnek. Mivel e cikk csak az Alapokmány 10.2. cikkének módosításait érinti, ezért a szavazás módozatainak bármely kiigazítása nincs hatással az Alapokmány 10.3. és 10.6. cikkével, valamint 41.2. cikkével összhangban elfogadott határozatokról tartott szavazásra.(4) A választott rotációs rendszer alkotó elemeiben öt alapelv tükröződik. Az "egy tag – egy szavazat" elve, ami a Kormányzótanács fő döntéshozatali elve, a Kormányzótanács minden egyes szavazati joggal rendelkező tagjára továbbra is vonatkozik. A Kormányzótanács minden tagja továbbra is személyesen és másoktól függetlenül vesz részt a Kormányzótanács ülésein, tekintet nélkül arra, hogy rendelkezik-e szavazati joggal. A rotációs rendszer szilárd abban az értelemben, hogy képes igazodni az euróövezet bármekkora, a tagállamok jelenleg előre látható legmagasabb számát elérő bővítéséhez is. A rotációs rendszerrel továbbá elkerülhető olyan helyzetek kialakulása, amikor is a szavazati joggal rendelkező nemzeti központi banki elnökök azon tagállamok nemzeti központi bankjait képviselik, amely országok együttesen sem tekinthetők az euróövezet mint egész gazdaságát képviselő csoportnak. Végül a rotációs rendszer átlátható.(5) A nemzeti központi banki elnökök csoportokba sorolása és a szavazati jogok meghatározott számának e csoportokhoz történő hozzárendelése biztosítja azt, hogy a szavazati joggal rendelkező nemzeti központi banki elnökök olyan tagállamok nemzeti központi bankjait (NKB-it) képviseljék, amelyek együttesen az euróövezet mint egész gazdasága képviselőjének tekinthetők. A nemzeti központi banki elnökök szavazati jogukat eltérő gyakorisággal gyakorolják annak függvényében, hogy mekkora az adott NKB tagállama gazdaságának viszonylagos súlya az euróövezeten belül. A nemzeti központi banki elnökök csoportokba sorolása ezért függ azon tagállam rangsorolásától, amelynek nemzeti központi bankját képviselik, és amely rangsor az alábbi két komponensből álló mutatón alapul: a tagállam részesedésének nagysága i) az eurót már bevezető tagállamok piaci áron számított aggregált bruttó hazai termékén (a továbbiakban PÁ-GDP) belül és ii) az eurót már bevezető tagállamok monetáris pénzügyi intézményeinek teljes aggregált mérlegében (a továbbiakban MPI-AM). A tagállam PÁ-GDP-ben tükröződő gazdasági súlya megfelelő összetevő, mivel a központi bank által hozott döntések hatása jelentősebb a nagyobb, mint a kisebb gazdasággal rendelkező tagállamokban. Ugyanakkor egy tagállam pénzügyi szektorának súlya is különös jelentőséggel bír a központi banki döntésekben, mivel a központi banki műveletek ügyfelei e szektorhoz tartoznak. A PÁ-GDP-, illetve MPI-AM-komponensek 5/6 – 1/6 arányban kerülnek súlyozásra. A súlyok ilyen megválasztása megfelelő, mert ez azt fogja jelenti, hogy a pénzügyi szektor kellőképpen és jelentőségéhez mérten jut képviselethez.(6) A rotációs rendszer zavartalan bevezetése érdekében annak létrehozása két lépésben történik. Első lépésként a nemzeti központi banki elnököket két csoportba sorolják, amint számuk meghaladja a 15-öt. Az első csoportba tartozó nemzeti központi bankok elnökei a nekik juttatott szavazati jogot nem gyakorolhatják kevesebbszer, mint a második csoportba sorolt nemzeti központi bankok elnökei. Ha jelentős számú új taggal bővül az euróövezet, azaz a Az első csoportba tartozó nemzeti központi bankok elnökei a nekik juttatott szavazati jogot nem gyakorolhatják kevesebbszer, mint a második csoportba sorolt nemzeti központi bankok elnökei száma meghaladja a 21-et, három csoportba sorolják őket. A Az első csoportba tartozó nemzeti központi bankok elnökei a nekik juttatott szavazati jogot nem gyakorolhatják kevesebbszer, mint a második csoportba sorolt nemzeti központi bankok elnökei minden egyes csoportban azonos ideig rendelkeznek szavazati joggal. A Kormányzótanács összes szavazati joggal rendelkező és nem rendelkező tagja kétharmados többségével fogadja el a két elvre vonatkozó részletes végrehajtási rendelkezéseket, valamint a rotációs rendszer bevezetésének elhalasztására vonatkozó esetleges azon döntést, amely azon helyzet elkerülésére szolgálna, amelyben bármely csoporton belül a nemzeti központi banki elnökök szavazati jogukat 100 %-os gyakorisággal gyakorolnák.(7) Minden egyes NKB tagállamának az eurót már bevezető tagállamok aggregált PÁ-GDP-ben, illetve MPI-AM-ban kifejezett súlyát minden olyan alkalommal ki kell igazítani, amikor az aggregált PÁ-GDP-t az alapokmány 29.3 cikkével összhangban módosítják, illetve amikor a Kormányzótanácsban a nemzeti központi banki elnökök száma növekszik. Az időszakonkénti módosításokból adódó új részarányokat a következő év első napjától kell alkalmazni. Ha egy vagy több nemzeti központi bank elnöke válik a Kormányzótanács tagjává, az általa képviselt NKB tagállamának az eurót már bevezetett tagállamok aggregált PÁ-GDP-ben, illetve MPI-AM-ban kifejezett részesedése meghatározásakor alkalmazott referencia időszakoknak meg kell egyezniük a részesedések legutóbbi ötéves kiigazításakor alkalmazott időszakokkal. Az ilyen nem időszakonkénti kiigazításokból adódó új részesedéseket azon időponttól kell alkalmazni, amikor az új nemzeti központi bank(ok) elnöke(i) a Kormányzótanácshoz csatlakozik (csatlakoznak). E technikai részletszabályok a Kormányzótanács által elfogadandó végrehajtási rendelkezések részét képezik.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya a következőképpen módosul:Az Alapokmány 10. 2. cikke helyébe a következő rendelkezés lép:"10.2 A Kormányzótanács minden tagjának egy szavazata van. Attól a naptól kezdődően, amikor a Kormányzótanács tagjainak a száma a 21-et meghaladja, az Igazgatóság minden egyes tagjának egy szavazata lesz, és a szavazati joggal rendelkező nemzeti központi banki elnökök száma 15 lesz. Ez utóbbi szavazati jogok elosztása és rotációja a következőképpen történik:- attól a naptól kezdődően, amikor a nemzeti központi banki elnökök száma meghaladja a 15-öt, és addig a napig, amíg számuk eléri a 22-t, a nemzeti központi banki elnököket két csoportba kell sorolni azon rangsornak megfelelően, amelyet az elnök által képviselt nemzeti központi bank tagállamának az eurót már bevezető tagállamok piaci áron számított aggregált bruttó hazai termékében, illetve monetáris pénzügyi intézményeik teljes aggregált mérlegében megállapított részesedése határoz meg. Az aggregált bruttó hazai termékben, illetve a monetáris pénzügyi intézmények teljes aggregált mérlegében történő részesedés figyelembevétel 5/6 és 1/6 súlyokkal történik. Az első csoport öt nemzeti központi banki elnökből, a második csoport a többi nemzeti központi banki elnökből áll. Az első csoportba sorolt nemzeti központi banki elnökök a nekik jutattott szavazati jogot nem gyakorolhatják kevesebbszer, mint a második csoportba sorolt nemzeti központi bankok elnökei. Az előző mondatra is figyelemmel az első csoport négy, a második csoport tizenegy szavazati jogot kap.- attól a naptól kezdődően, amikor a nemzeti központi banki elnökök száma a 22-t eléri, a nemzeti központi banki elnököket három csoportba kell sorolni a fenti kritériumokra alapozott rangsornak megfelelően. Az első csoport öt nemzeti központi banki elnökből áll és négy szavazati jogot kap. A második csoport a nemzeti központi banki elnökök teljes számának felével megegyező számú a nemzeti központi banki elnökből áll, ahol az esetleges töredékszámot a legközelebbi egész számra felfelé kell kerekíteni, és e csoport nyolc szavazati jogot kap. A harmadik csoport a fennmaradó nemzeti központi banki elnökökből áll, és három szavazati jogot kap;- az NKB-elnökök minden egyes csoporton belül azonos ideig rendelkeznek szavazati joggal;- a piaci áron számított aggregált bruttó hazai termékből való részesedés kiszámításához a 29.2. cikket kell alkalmazni. A monetáris pénzügyi intézmények teljes aggregált mérlegét az Európai Közösségben a számítás idején alkalmazandó statisztikai keretrendszerrel összhangban kell meghatározni;- amennyiben a piaci áron számított aggregált bruttó hazai terméket a 29.3. cikkel összhangban módosítani kell, vagy ha a nemzeti központi banki elnökök száma növekszik, az egyes csoportok nagyságát és/vagy összetételét a fenti elvekkel összhangban ki kell igazítani;- a Kormányzótanács a szavazati joggal rendelkező, illetve azzal nem rendelkező tagjai kétharmados többségével hozza meg a fenti elvek végrehajtásához szükséges összes intézkedést, és elhatározhatja a rotációs rendszer bevezetésének elhalasztását addig a napig, amikor a nemzeti központi banki elnökök száma a 18-at meghaladja.Csak a Kormányzótanács személyesen jelenlévő tagjai rendelkeznek szavazati joggal. E szabálytól eltérve, a 12.3. cikkben említett eljárási szabályzata előírhatja, hogy a Kormányzótanács tagjai szavazatukat telekonferencia keretében is leadhatják. E szabályzat azt is előírja, hogy a Kormányzótanács ülésein való részvételben hosszabb időre akadályozott tag kijelölhet a Kormányzótanács tagjaként őt helyettesítő személyt.Az előző bekezdések rendelkezései nem érintik a Kormányzótanács valamennyi, szavazati joggal rendelkező, illetve azzal nem rendelkező tagját a 10.3. és 10.6. cikk, illetve a 41.2. cikk alapján megillető szavazati jogokat.Ha ezen Alapokmány eltérően nem rendelkezik, a Kormányzótanács a szavazati joggal rendelkező tagjai egyszerű többséggel határoz. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.A Kormányzótanács határozatképességéhez szavazati joggal rendelkező tagjai kétharmadának jelenléte szükséges. Határozatképtelenség esetén az elnök rendkívüli ülést hívhat össze, amelyen határozatképességre való tekintet nélkül lehet határozatot hozni."2. cikk(1) Ezt a határozatot a tagállamok saját alkotmányos követelményeiknek megfelelően erősítik meg. A megerősítő okiratokat az Olasz Köztársaság kormányánál kell letétbe helyezni.(2) Ez a határozat az utolsó megerősítő okirat letétbe helyezésének hónapját követő második hónap első napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2003. március 21-én.3az állam-, illetve kormányfői összetételben ülésező tanács részérőlaz elnökC. Simitis[1] A Nizzai Szerződéssel módosított, az Európai Közösséget létrehozó Szerződéshez csatolt jegyzőkönyvben meghatározott alapszabály.[2] HL L 29., 2003.2.7., 6. o.[3] 2003. március 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] 2003. február 21-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).--------------------------------------------------