title: A Tanács határozata (1998. december 14.) a Közösség részéről a Kereskedelmi Világszervezet keretében a pénzügyi szolgáltatások tárgyában folytatott tárgyalások eredményeinek a saját hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0061

Hivatalos Lap L 020 , 27/01/1999 o. 0038 - 0039

		A Tanács határozata(1998. december 14.)a Közösség részéről a Kereskedelmi Világszervezet keretében a pénzügyi szolgáltatások tárgyában folytatott tárgyalások eredményeinek a saját hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő elfogadásáról(1999/61/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Uniót létrehozó szerződésre és különösen annak 54., 57., 63., 66., 73b–73f., 99., 100., 100a. és 113. cikkére, összefüggésben a 228. cikk (2) bekezdésének második mondatával és a 228. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel az Uruguayi Forduló többoldalú tárgyalásai (1986–1994) során elért megállapodásoknak az Európai Közösség hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozat jóváhagyta a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó Marrakeshi Egyezményt és az ahhoz kapcsolódó megállapodásokat, valamint a miniszteri határozatokat és nyilatkozatokat, illetve a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokról szóló egyetértést [4];mivel az Európai Közösség és annak tagállamai nevében a Bizottság által tárgyalt, a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó általános kötelezettségvállalások kielégítő és kiegyensúlyozott eredményre vezetnek;mivel a Tanács a belső eljárások lezárását követő végleges jóváhagyásra is figyelemmel 1997. december 12-én jóváhagyta az Európai Közösségek és tagállamaik kötelezettségvállalásainak végleges listáját (GATS/SC/31/4. kieg.), és felhatalmazta a Bizottságot, hogy a listákat az Európai Közösség és tagállamai nevében a WTO-hoz benyújtsa;mivel a Tanács ugyanazon a napon felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Közösség és annak tagállamai nevében hagyja jóvá a tárgyalások végleges eredményét a GATS ötödik jegyzőkönyvében (S/L/45), az említett jegyzőkönyvet elfogadó határozatban (S/L/44) és a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokról szóló határozatban (S/L/50) foglaltak szerint;mivel a Közösségnek a nemzetközi egyezmények kötésére irányuló hatásköre nem csak a Szerződés általi kifejezett felruházásból, hanem a Szerződés egyéb rendelkezéseiből, továbbá a közösségi intézmények által a Szerződés rendelkezései alapján elfogadott jogi aktusokból is eredhet;mivel amennyiben a Szerződés célkitűzéseinek megvalósítása céljából közösségi előírásokat fogadtak el, a tagállamok a közösségi intézmények keretein kívül nem vállalhatnak olyan kötelezettségeket, amelyek ezeket az előírásokat érinthetik vagy hatályukat megváltoztathatják;mivel egyes, a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalások a Szerződés 113. cikkének értelmében a Közösség hatáskörébe tartoznak; mivel továbbá a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó egyéb kötelezettségvállalások az 54., 57., 63., 66., 99., 100. és 100a. cikk alapján elfogadott közösségi szabályokat érintenek, és ezért az említett kötelezettségeket kizárólag a Közösség önállóan vállalhatja;mivel a Szerződés 100. cikkének, mint e határozat jogalapjának az alkalmazása különösen indokolt, amennyiben a fenti, pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalások érintik a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, vagyonátruházására és részvénycseréjére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/434/EGK tanácsi irányelvet [5], és a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelvet [6], amelyek a Szerződés 100. cikkén alapulnak;mivel a Közösségnek, valamint a tagállamoknak az egyedi kötelezettségvállalásokról szóló listájában szereplő, a tőkemozgásokra vonatkozóan fennálló kötelezettségvállalások tekintetében a jelenleg hatályos közösségi jog értelmében a Közösség általános hatáskörrel rendelkezik; mivel azonban a tagállamok a Szerződés 73c. cikkének rendelkezéseiben megállapított korlátokon belül továbbra is jogosultak eljárni;mivel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezményre, illetve a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény jegyzőkönyveire természetükből fakadóan a Közösség vagy a tagállamok bíróságai előtt közvetlenül valószínűleg nem hivatkoznak,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) A szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménynek a pénzügyi szolgáltatásokról szóló ötödik jegyzőkönyvét (S/L/45) a Közösség nevében, a Közösség hatáskörébe tartozó rész tekintetében a Tanács jóváhagyja.(2) Az ötödik jegyzőkönyv szövegét, a Közösségnek, illetve a tagállamoknak az egyedi kötelezettségvállalásokról szóló listáját (GATS/SC/31/4. kieg.) és a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó II. cikke alóli kivételekről szóló listáját (GATS/EL/31) csatolták e határozathoz, csakúgy, mint az alábbi határozatokat:- a Pénzügyi Szolgáltatások Kereskedelmi Bizottságának a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény ötödik jegyzőkönyvét elfogadó határozata (S/L/44),- a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnak a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokról szóló 1997. decemberi határozata (S/L/50).(3) A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény ötödik jegyzőkönyvének az Európai Közösséget a hatáskörébe eső rész tekintetében jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.Kelt Brüsszelben, 1998. december 14-én.a Tanács részérőlaz elnökW. Molterer[1] HL C 400., 1998.12.22., 26. o.[2] HL C 379., 1998.12.7.[3] HL C 407., 1998.12.28., 279. o.[4] HL L 336., 1994.12.23., 1. o.[5] HL L 225., 1990.8.20., 1. o.[6] HL L 225., 1990.8.20., 6. o.--------------------------------------------------


title: 2005/84/Euratom:A Tanács határozata (2005. január 24.) az Európai Atomenergia-közösségnek, a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezményhez való csatlakozásának a jóváhagyásáról

text:
               3.2.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 30/10

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. január 24.)
   az Európai Atomenergia-közösségnek, a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezményhez való csatlakozásának a jóváhagyásáról
   (2005/84/Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezmény aláírásra nyitva állt 1997. szeptember 29-től a 2001. június 18-i hatálybalépéséig.

               (2)

               Ez az egyezmény jelenleg csatlakozásra nyitva áll integrációs vagy egyéb regionális szervezetek számára, amennyiben bármely ilyen szervezetet szuverén államok hoztak létre és hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodások tárgyalása, megkötése és alkalmazása tekintetében az ezen egyezmény által szabályozott kérdésekben, illetve amelyekhez a közösség csatlakozni kíván.

               (3)

               Tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés „Egészség és biztonság” című 3. fejezete által a Közösségre ruházott feladatokra, az Európai Atomenergia-közösségnek a közös egyezményhez való csatlakozását jóvá kell hagyni.

               (4)

               Ezen egyezményhez való csatlakozásakor az Európai Atomenergia-közösségnek fenntartását kell előterjesztenie a radioaktív hulladékok tagállamok közötti szállításának, a Közösség területére történő be-, illetve az onnan történő kiszállításának felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló 92/3/Euratom irányelv (1) 12. cikke (1) bekezdésének a közös egyezmény 27. cikke (1) bekezdésének i. pontjában megfogalmazott sajátos követelménnyel való összeegyeztethetetlenségéről, amely előírja a rendeltetési ország jóváhagyását az országhatárokat átlépő szállítás keretében.

               (5)

               Az egyezményhez szerződő félként való csatlakozásakor a szervezet ezen egyezmény 39. cikke (4) bekezdésének iii. pontja alapján köteles a letéteményes részére egy nyilatkozatot átadni, amelyben feltünteti tagállamait, az egyezmény rá vonatkozó cikkeit és azt, hogy az azon cikkek által szabályozott területeken milyen mértékű hatáskörrel rendelkezik.

               (6)

               A tagállamok mint szerződő felek hatáskörét a közös egyezmény keretén belül nem befolyásolja a Közösséghez történő csatlakozás,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   (1)   Az Európai Atomenergia-közösségnek a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezményhez való csatlakozását a Tanács jóváhagyja.
   (2)   Az Európai Atomenergia-közösség nyilatkozatának szövegét a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezmény 39. cikke (4) bekezdése iii. pontja rendelkezéseinek megfelelően csatolták e határozathoz.

      Kelt Brüsszelben, 2005. január 24-én.

            a Tanács nevében

            az elnök

         F. BODEN

      (1)  HL L 35., 1992.2.12., 24. o.

      MELLÉKLET
      Az Európai Atomenergia-közösség nyilatkozata a kiégett fűtőelemek kezelésének biztonságáról és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonságáról létrehozott közös egyezmény 39. cikke (4) bekezdése iii. pontja rendelkezéseinek megfelelően
      Jelenleg a következő államok tagjai az Európai Atomenergia-közösségnek: a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.
      A Közösség kijelenti, hogy a közös egyezmény 1–16. cikkét, a 18., 19., 21. cikket és a 24–44. cikkét alkalmazni kell rá.
      A Közösség a fent említett tagállamokkal megosztva rendelkezik hatáskörökkel a közös egyezmény 4. cikke, 6–11. cikke, 13–16. cikke, 19. cikke és a 24–28. cikke által szabályozott területeken, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 2. cikke b) pontjának és az „Egészség és biztonság” című 3. fejezet II. címében szereplő vonatkozó cikkeknek megfelelően.


title: A Tanács 2014/183/KKBP határozata ( 2014. április 1. ) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletének (EUFOR RCA) elindításáról

text:
               3.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 100/12

         A TANÁCS 2014/183/KKBP HATÁROZATA
   (2014. április 1.)
   az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletének (EUFOR RCA) elindításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére, valamint 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről (EUFOR RCA) szóló, 2014. február 10-i 2014/73/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. február 10-én elfogadta az 2014/73/KKBP határozatot.

               (2)

               A Tanács 2014. március 17-én jóváhagyta az EUFOR RCA műveleti tervét és művelet-végrehajtási szabályait.

               (3)

               Az uniós műveleti parancsnok ajánlását követően az EUFOR RCA-t el kell indítani.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek a kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletét (EUFOR RCA) el kell indítani.
   2. cikk
   Az EUFOR RCA uniós műveleti parancsnoka felhatalmazást kap arra, hogy azonnali hatállyal megkezdje a művelet végrehajtását.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. április 1-jén.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. KOURKOULAS

      (1)  HL L 40., 2014.2.11., 59. o.


title: A Tanács (KKBP) 2016/2082 határozata (2016. november 28.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló 2008/851/KKBP együttes fellépés módosításáról

text:
                  29.11.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 321/53

            A TANÁCS (KKBP) 2016/2082 HATÁROZATA
      (2016. november 28.)
      a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló 2008/851/KKBP együttes fellépés módosításáról
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
      tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  A Tanács 2008. november 10-én elfogadta az Európai Unió Atalanta katonai műveletének (Atalanta) létrehozásáról szóló 2008/851/KKBP együttes fellépést (1).

                  (2)

                  A Tanács 2014. november 21-én elfogadta a 2008/851/KKBP együttes fellépés módosításáról és az Atalanta 2016. december 12-ig történő meghosszabbításáról szóló 2014/827/KKBP tanácsi határozatot (2).

                  (3)

                  Az Atalanta 2016. évi stratégiai felülvizsgálata azzal a következtetéssel zárult, hogy az Atalanta megbízatását 2018 decemberéig meg kell hosszabbítani.

                  (4)

                  A 2008/851/KKBP együttes fellépést ennek megfelelően módosítani kell.

                  (5)

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában, és ezért nem vesz részt e művelet finanszírozásában sem,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A 2008/851/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                  „(5)   Az uniós katonai művelet közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg a 2016. december 13-tól2018. december 31-ig tartó időszakra 11 064 000 EUR. A referenciaösszegnek a (KKBP) 2015/528 tanácsi határozat (*1) 25. cikke (1) bekezdésében említett százalékos aránya 0 %.

                     (*1)  A Tanács (KKBP) 2015/528 határozata (2015. március 27.) az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena) létrehozásáról és a 2011/871/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 84., 2015.3.28., 39. o.).”."

                  2.

                  A 16. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „(3)   Az Unió katonai művelete 2018. december 31-én fejeződik be.”.

            2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt Brüsszelben, 2016. november 28-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            F. MOGHERINI

         (1)  A Tanács 2008/851/KKBP együttes fellépése (2008. november 10.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről (HL L 301., 2008.11.12., 33. o.).

         (2)  A Tanács 2014/827/KKBP határozata (2014. november 21.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló 2008/851/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 335., 2014.11.22., 19. o.).


title: 2006/956/EK,Euratom: A Tanács határozata ( 2006. december 18. ) az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának a nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való módosításáról

text:
                  29.12.2006

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 386/45

         A TANÁCS HATÁROZATA
         (2006. december 18.)
         az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának a nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való módosításáról
         (2006/956/EK, Euratom)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 64. cikkére,
         az Európai Közösséget létrehozó szerződés 245. cikkének második bekezdésében, illetve az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 160. cikkének második bekezdésében említett eljárásnak megfelelően,
         tekintettel a Bíróság kérelmére,
         tekintettel az Európai Parlament 2006. december 13-i véleményére,
         tekintettel a Bizottság 2006. december 12-i véleményére,
         mivel a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásával a bolgár és a román az Európai Unió hivatalos nyelve lesz és e nyelveket az eljárási szabályzat által meghatározott eljárási nyelvek között fel kell tüntetni,
         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

            1. cikk
            Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának 1991. május 2-i eljárási szabályzata (HL L 136., 1991. május 30., 1. o.), az 1994. szeptember 15-i (HL L 249., 1994.9.24., 17. o.), 1995. február 17-i (HL L 44., 1995.2.28., 64. o.), 1995. július 6-i (HL L 172., 1995.7.22., 3. o.), 1997. március 12-i (HL L 103., 1997.4.19., 6. o., a következő helyesbítéssel: HL L 351., 1997.12.23., 72. o.), 1999. május 17-i (HL L 135., 1999.5.29., 92. o.), 2000. december 6-i (HL L 322., 2000.12.19., 4. o.), 2003. május 21-i (HL L 147., 2003.6.14., 22. o.), 2004. április 19-i (HL L 132., 2004.4.29., 3. o.), 2004. április 21-i (HL L 127., 2004.4.29., 108. o.) és 2005. október 12-i (HL L 298., 2005.11.15., 1. o.) módosításokkal, a következőknek megfelelően módosul:
            a 35. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

                  „(1)   Az eljárás nyelve angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák vagy szlovén.”.

            2. cikk
            Ez a határozat a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés hatálybalépésével egyidejűleg lép hatályba.

            Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzatának bolgár, illetve román nyelvű szövege az előző bekezdésben említett szerződés hatálybalépését követően kerül elfogadásra.
            Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               J.-E. ENESTAM


title: 2007/36/EK: A Tanács határozata ( 2007. január 22. ) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a partnerségi és együttműködési megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyvnek a kétoldalú textilmegállapodások lejártának figyelembevételével történő megkötéséről

text:
               24.1.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 17/15

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2007. január 22.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a partnerségi és együttműködési megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyvnek a kétoldalú textilmegállapodások lejártának figyelembevételével történő megkötéséről
   (2007/36/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2006. március 13-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás módosítására irányuló tárgyalásokat kezdeményezzen a Kazah Köztársasággal annak biztosítása érdekében, hogy az egyéb árucikkekkel folytatott kereskedelemre vonatkozó elveket hivatalosan is kiterjesszék a textiltermékek kereskedelmére. Ezek a tárgyalások sikeresen lezárultak.

               (2)

               A partnerségi és együttműködési megállapodást módosító jegyzőkönyvet az Európai Közösségnek meg kell kötnie,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodást módosító, a partnerségi és együttműködési megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv, a kétoldalú textilmegállapodások lejártának figyelembevételével, a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták ehhez a határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

      Kelt Brüsszelben, 2007. január 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F.-W. STEINMEIER

    ---documentbreak---

               24.1.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 17/16

         Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a partnerségi és együttműködési megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló
   JEGYZŐKÖNYVNEK
   a kétoldalú textilmegállapodások lejártának figyelembevételével történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
   egyrészről, és
   A KAZAH KÖZTÁRSASÁG,
   másrészről,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás 1999. július 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               Tárgyalásokra került sor annak biztosítása érdekében, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás egyéb árucikkek kereskedelmére vonatkozó rendelkezéseit hivatalosan a textiltermékek kereskedelmére is kiterjesszék.

               (3)

               A partnerségi és együttműködési megállapodás megfelelő módosításait el kell fogadni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás a következőknek megfelelően módosul:

               1.

               a 11. cikkben a 16. cikkre történő hivatkozást törölni kell;

               2.

               a 16. cikket törölni kell.

         2. cikk
   Ez a jegyzőkönyv a partnerségi és együttműködési megállapodás szerves részét képezi.
   3. cikk
   Ez a jegyzőkönyv az aláírását követő hónap első napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ez a jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült a szerződő felek hivatalos nyelvein, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.


title: 2002/263/: Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 263/02/COL ( 2002. december 18. ) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak új, 26A. számú fejezet bevezetésével történő harminchatodik módosításáról: A nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszere

text:
               10.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 123/8

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

   263/02/COL
   (2002. december 18.)
   az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak új, 26A. számú fejezet bevezetésével történő harminchatodik módosításáról: A nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszere
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére, valamint 3. jegyzőkönyve 1. cikkére,
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit,
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság – amennyiben a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy ha az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli meg – közleményeket vagy iránymutatásokat bocsát ki azokkal az ügyekkel kapcsolatban, amelyekkel az EGT-megállapodás foglalkozik,
   FELIDÉZVE az 1994. január 19-én az EFTA Felügyeleti Hatóság (3) által elfogadott állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályait (4) és különösen annak 26. fejezete (a nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszere) rendelkezéseit,
   MIVEL az Európai Bizottság 2002. március 7-én új közleményt (5) fogadott el, melyben meghatározza azokat az elveket, amelyek alapján értékelni fogja nagyberuházási projektek javára történő regionális támogatások Szerződéssel való összeegyeztethetőséget,
   MIVEL ez a közlemény érinti az Európai Gazdasági Térséget is;
   MIVEL az Európai Gazdasági Térség teljes területén biztosítani kell az EGT állami támogatásokról szóló szabályainak egységes alkalmazását,
   MIVEL az EGT-megállapodás XV. melléklete végén lévő „ÁLTALÁNOS” címszó alatti II. pont szerint az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadottakkal összhangban lévő jogi aktusokat kell elfogadnia,
   az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően;
   FELIDÉZVE, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság e témában 2001. október 19-án többoldalú találkozó keretében konzultált az EFTA-államokkal,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1.

               Az állami támogatásokról szóló iránymutatások az új, 26A. fejezet beillesztésével módosulnak: a nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszere, amely szövege e határozat I. mellékletében található.

               2.

               Az állami támogatásokról szóló jelenlegi iránymutatások 22. (a szintetikus szálak iparának nyújtott támogatás) és 23. fejezetének (a gépjárműiparnak nyújtott támogatás) szövegét el kell hagyni.

               3.

               Az EFTA-államokat értesíteni kell e határozatnak és I. mellékletének másolatát tartalmazó levél formájában. Az EFTA-államok kötelesek a javasolt és az I. mellékletben megszabott megfelelő intézkedésekkel való egyetértésüket 20 munkanapon belül (lásd továbbá az I. melléklet 26A.9. pontját) jelezni.

               4.

               Az Európai Bizottságot – az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően – e határozat és annak I. melléklete másolatának megküldésével tájékoztatni kell.

               5.

               Ezt a határozatot az I. melléklettel együtt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében kell kihirdetni, miután az EFTA-államok a megfelelő intézkedéseket illetően aláírták megállapodásukat.

               6.

               A határozat angol nyelven hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2002. december 18-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Einar M. BULL

            az elnök

         Hannes HAFSTEIN

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: EGT-Megállapodás.

      (2)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (3)  Eredetileg megjelent: HL L 231, 1994.9.3., 32. EGT-kiegészítés.

      (4)  A továbbiakban: állami támogatásokról szóló iránymutatások.

      (5)  HL C 70., 2002.3.19., 8 o.

      MELLÉKLET

         „26A.   A NAGYBERUHÁZÁSI PROJEKTEK REGIONÁLIS TÁMOGATÁSÁNAK TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZERE
         26A.1.   BEVEZETÉS: AZ INTÉZKEDÉS HATÁSKÖRE

                     (1)

                     A Hatóság 1998. november 4-én elfogadta a »nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő keretrendszerét« (1). A több ágazatot érintő keretrendszer 1999. január 1-től került alkalmazásra eredetileg 3 éves próbaidőszakra. 2001-ben érvényességét kiterjesztették 2002. december 31-ig.

                     (2)

                     E keretrendszer, mint ahogy azt a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások (2) előírják, csak olyan regionális támogatásra vonatkozik, amely az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése a) és c) pontja alapján az induló beruházások támogatására irányul, beleértve az induló beruházáshoz kapcsolódó munkahelyteremtést. E keretrendszer az EGT-megállapodás egyéb rendelkezései, mint például a 61. cikk (3) bekezdése b) pontja alapján nincsen kihatással a támogatási javaslatok értékelésére. A keretrendszer az acél és a szintetikus szálak ágazatában a kis- és középvállalkozások számára nyújtott nagy összegű egyedi támogatásra is vonatkozik, amelyeket egyéb rendelkezések nem mentesítenek. Nem alkalmazandó szerkezetátalakítási támogatásokra, amelyek továbbra is a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatások alá tartoznak (3). A keretrendszer hasonlóképpen nem befolyásolja a meglévő horizontális keretek működését, mint például a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásokról szóló hatósági keretrendszert (4), valamint a környezetvédelemhez nyújtott állami támogatásáról szóló hatósági iránymutatásokat (5).

                     (3)

                     A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikke (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól nem mentesülő regionális befektetési támogatás intenzitása az e keretrendszerben meghatározott feltételek alapján kerül korlátozásra.

                     (4)

                     E keretrendszer előírja, hogy a nagyberuházási projekteknek nyújtott támogatás esetében bizonyos küszöbök alatt nem szükséges az előzetes bejelentés, feltéve, hogy a támogatást a Hatóság által jóváhagyott támogatási rendszernek megfelelően biztosítják. A keretrendszer azonban nem befolyásolja az EFTA-államok azon kötelezettségét, hogy bejelentsék azon új egyedi (ad hoc) támogatásokat, amelyek nem mentesülnek a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikke (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól. Az e keretrendszerben előírt szabályok az ilyen jellegű egyedi (ad hoc) állami támogatási intézkedések értékelésére is alkalmazandóak.

               26A.2.   AZ INTÉZKEDÉS SZÜKSÉGESSÉGE

                     (1)

                     A regionális támogatásra jogosult összes területen a Hatóság a maximális támogatási felső határokat rendszerint úgy határozta meg, hogy azzal megfelelő szinten biztosított legyen a támogatott régiók fejlődésének szükséges ösztönzése. Mivel azonban egységes felső határt biztosítanak, nagy horderejű projektek esetében többnyire túlkompenzálják a regionális akadályokat. E keretrendszer célja a nagy projektek ösztönzési szintjének olyan szintre történő korlátozása, amellyel a lehető legmegfelelőbb módon elkerülhető a versenyhelyzet szükségtelen torzulása.

                     (2)

                     A nagyberuházások ténylegesen hozzájárulnak a regionális fejlesztéshez, többek között azáltal, hogy további vállalkozásokat vonzanak a régióba és fejlett technológiákat vezetnek be, valamint hozzájárulnak a munkaerő szakképzéséhez. E beruházásokat azonban kevésbé érinti a hátrányos helyzetben lévő területek jelentős régióspecifikus problémái. A nagyberuházások egyrészről méretgazdaságosságot eredményeznek, ami csökkenti a helyspecifikus indulóköltségeket. Másrészről számos tekintetben nem kötődnek a tényleges beruházás régiójához. A nagyberuházások a globális piacokon könnyen juthatnak tőkéhez és kölcsönhöz és nincsenek egy bizonyos hátrányos helyzetben lévő régió leginkább korlátozott pénzügyi szolgáltatási ajánlatára ráutalva. Ezen túlmenően a nagyberuházásokat végrehajtó vállalkozások földrajzilag szélesebb munkaerő-kínálathoz férnek hozzá, és a képezett munkaérőt könnyebben áthelyezhetik a kiválasztott telephelyre.

                     (3)

                     Ugyanakkor, mivel a teljes regionális felső határ kimerítése révén a nagyberuházások nagy összegű állami támogatáshoz jutnak, fokozott veszélye áll fenn annak, hogy mindez befolyásolja a kereskedelmet, és ezáltal a többi EGT-állam versenytársaival szemben erősebb torzító hatást vált ki. Ez arra vezethető vissza, hogy a támogatás kedvezményezettje nagyobb valószínűséggel jelentősebb szereplője az érintett piacnak, és következésképpen a támogatott beruházás módosíthatja annak a piacnak a versenyfeltételeit.

                     (4)

                     Emellett a nagyberuházásokat végző vállalkozások rendszerint erős alkupozícióval rendelkeznek a támogatást nyújtó hatóságokkal szemben. A nagy projektek beruházói gyakran különböző EGT-államokban több telephelyet is számításba vesznek, ami egymást túlszárnyaló nagyvonalú támogatási ígéretek láncolatához vezethet, ami esetlegesen jóval túlhaladja a regionális akadályok kompenzálásához szükséges szintet.

                     (5)

                     Az ilyen jellegű »támogatási licitek« ahhoz vezethetnek, hogy a nagyberuházások akkora támogatási intenzitáshoz jutnak, amelyek túllépik a hátrányos helyzetben lévő területen való beruházás helyszínének választásából adódó többletköltséget.

                     (6)

                     A regionális hátrányok kompenzálásához szükséges minimumot túllépő támogatási összeg nagy valószínűséggel elferdült hatások eredménye (nem megfelelő telephelyválasztás), ami jelentősen torzítja a versenyhelyzetet, hiszen a támogatás az adófizetők pénzének a kedvezményezettek számára történő költséges átirányítása, azaz nettó jóléti veszteség.

                     (7)

                     A legújabb tapasztalatok azt mutatják, hogy a regionális befektetési támogatásban részesülő nagyberuházási projektek tőkeigényesebbek mint a kisebb beruházási projektek. Következésképpen a kisebb beruházási projektek kedvezőbb kezelése azt is jelenti, hogy a támogatott területeken a munkaerő-igényesebb projektek előnyben részesülnek, ami hozzájárul a munkahelyteremtéshez és a munkanélküliség csökkentéséhez.

                     (8)

                     Bizonyos beruházási típusok komoly versenytorzuláshoz vezethetnek, továbbá kétséges az érintett régióra való kedvező hatásuk is. Ez különösen azon ágazatokban történő beruházások esetében igaz, ahol nagyon magas egy vállalkozás piaci részesedése, vagy ahol jelentősen növekedik a meglévő ágazati termelőkapacitás, anélkül, hogy az érintett termékek iránti kereslet megfelelőképpen emelkedne. Általánosságban elmondható, hogy a versenyhelyzet torzulása a strukturális problémákkal sújtott ágazatokban figyelhető meg, ahol a meglévő termelőkapacitás már túllépte a termék iránti piaci keresletet, vagy ahol az érintett termék iránti kereslet folyamatosan visszaesőben van.

               26A.3.   A TÁMOGATÁSI SZINTEK CSÖKKENTÉSE A NAGYBERUHÁZÁSI PROJEKTEK ESETÉBEN

                     (1)

                     A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírt összeegyeztethetőségi feltételek és 26A.3. szakasz 4. pontjában meghatározott bejelentési kötelezettség vagy a 26A.8. szakaszban megszabott átmeneti szabályok sérelme nélkül azon regionális befektetési támogatások, melyek támogatható kiadásai (6) elérik az alább meghatározott küszöböket csökkentett regionális támogatási felső határ alá tartoznak a következő táblázat alapján:

                                 Támogatható kiadások

                                 Arányosított támogatási felső határ

                                 50 millió EUR-ig

                                 a regionális felső határ 100 %-a

                                 50 millió és 100 millió EUR között

                                 a regionális felső határ 50 %-a

                                 100 millió EUR felett

                                 a regionális felső határ 34 %-a

                     (2)

                     Ily módon az 50 millió EUR-t meghaladó projekt megengedett támogatási összege a következő képletnek megfelelően számítható ki: maximális támogatási összeg = R*(50 + 0,50 B + 0,34 C); ahol R a nem arányosított regionális felső határ; B a támogatható kiadás 50 millió és 100 millió EUR között; és C – adott esetben – a 100 millió feletti támogatható kiadás (7).

                     (3)

                     Példaképpen, egy 80 millió EUR-t támogatott területen beruházó nagyvállalkozás esetében, ahol a nem arányosított regionális támogatási felső határ nettó támogatástartalomban (NGE) kifejezve 25 %-ot tesz ki, a maximális megengedett támogatási összeg 16,25 millió EUR NGE lenne, ami 20,3 % NGE támogatási intenzitásnak felel meg. Ugyanazon a területen 160 millió EUR-t beruházó nagyvállalkozás esetében a maximális megengedett támogatási összeg 23,85 millió EUR NGE lenne, ami 14,9 % NGE támogatási intenzitásnak felel meg.

                     (4)

                     Az EFTA-államoknak azonban kötelességük bejelenteni minden regionális befektetési támogatást, amennyiben a javasolt támogatás meghaladja azt a maximális megengedett támogatást, amiben egy 100 millió EUR összegű beruházás a 26A.3. (1) pontban meghatározott táblázat és szabályok értelmében részesülhet (8). Az egyedileg bejelentett projektek nem juthatnak befektetési támogatáshoz, amennyiben az alábbi két helyzet egyike fennáll:

                                 (a)

                                 ha a kedvezményezett részesedése az érintett termék értékesítéséből a beruházást megelőzően több mint 25 %, illetve a beruházást követően több mint 25 % lesz;
                                 vagy

                                 (b)

                                 ha a projekt által létrehozott kapacitás az érintett termék nyilvánvaló fogyasztási adatok felhasználásával mért piaca méretének több mint 5 %-a, kivéve, ha a termék nyilvánvaló fogyasztásának a legutóbbi 5 év során tapasztalt átlagos éves növekedése meghaladja az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos éves növekedését.

                           Az EFTA-állam feladata bizonyítani, hogy az (a) és (b) pontban említett helyzetek nem érvényesek (9). Az (a) és (b) pont alkalmazásának céljából a nyilvánvaló fogyasztást az EGT-ben a PRODCOM-osztályozás (10) megfelelő szintjében határozzák meg, vagy ha ilyen információ nem áll rendelkezésre, akkor az érintett termékek számára általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró bármely más piaci felbontás alapján.

               26A.4.   TÁMOGATÁSI TILALOM AZ ACÉLIPARI BERUHÁZÁSI PROJEKTEK SZÁMÁRA

                     (1)

                     Az e keretrendszer B. mellékletében lévő meghatározás szerint az acélipar tekintetében (11) a Hatóság megállapítja, hogy az ESZAK acélipari vállalkozásai viszonylag hosszú időszakon át – a többi ipari ágazatnak rendelkezésére álló – befektetési támogatás nélkül működtek. Az acélipari vállalkozások ehhez hozzászoktak, e tényezőt bevonták stratégiáikba. Tekintettel az acélágazat egyedi sajátosságaira (különösen szerkezetére, az európai és világszinten fennálló kihasználatlan kapacitásokra, erősen tőkeigényes természetére, továbbá arra, hogy az acélgyárak többsége regionális támogatásra jogosult régiókban található, és az acélágazat szerkezetátalakítására, illetve az acéltermelés területeinek átalakítására fordított állami alapok jelentős összegére) és az állami támogatások vonatkozásában kevésbé szigorú előírások korszakában gyűjtött tapasztalatra, igazoltnak tűnik – a beruházás méretétől függetlenül – az ezen ágazatot illető befektetési támogatások tilalmának fenntartása. Ennek megfelelően a Hatóság úgy ítéli, hogy az acéliparnak nyújtott regionális támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal. Ezen összeegyeztethetetlenség a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott nagy összegű egyedi támogatásokra is vonatkozik, amelyeket egyéb rendelkezések nem mentesítenek.

               26A.5.   BERUHÁZÁSI PROJEKTEK STRUKTURÁLIS PROBLÉMÁKKAL KÜZDŐ ÁGAZATOKBAN AZ ACÉLÁGAZAT KIVÉTELÉVEL

                     (1)

                     A Hatóság a múltban mindig úgy vélte, hogy a jelentős kihasználatlan kapacitástól szenvedő, illetve azáltal fenyegetett ágazatokba való beruházások vagy a kereslet visszaesése növeli a versenytorzulás veszélyét, anélkül, hogy az érintett régiónak ellensúlyozó hasznot hozna. A beruházási támogatások strukturális problémákkal sújtott ágazatbeli projektekre való, egyéb ágazatoknak engedélyezett szint alá történő csökkentése a legmegfelelőbb módszer annak megállapításához, hogy e beruházások regionális tekintetben kevésbé előnyösek.

                     (2)

                     Eddig számos érzékeny ipari ágazatra specifikus, szigorúbb szabályok vonatkoztak az állami támogatásokat illetően (12). Az előző, több ágazatot érintő keretrendszer 26.1. szakaszának 3. pontja értelmében e specifikus ágazati szabályok továbbra is alkalmazandóak.

                     (3)

                     Az előző, több ágazatot érintő keretrendszer egyik célkitűzése annak a lehetőségnek a biztosítására irányult, hogy a jelenlegi ágazati szabályokat egyetlen egy eszközzel helyettesítsék. E felülvizsgálat útján a Hatóság ezen érzékeny ipari ágazatokat be kívánja vonni e keretrendszerbe az alábbi 26A.8. szakaszban meghatározott átmeneti szabályok fenntartásával.

                     (4)

                     Azok az ágazatok, amelyekben súlyos szerkezeti problémák állnak fenn, az ágazatok keretprogramhoz csatolt jegyzékében kerülnek meghatározásra 2003. december 31-ig. Az e szakaszban lefektetett rendelkezésekre való tekintettel ezekben az ágazatokban nem hagynak jóvá regionális befektetési támogatást.

                     (5)

                     Az ágazati jegyzék felállítása érdekében a súlyos szerkezeti problémákat elvileg a nyilvánvaló fogyasztási adatok alapján fogják felmérni a termékek tevékenységek szerinti, EGK-beli statisztikai osztályozásának (13) megfelelő szintjén vagy ha ilyen információk nem állnak rendelkezésre, akkor az érintett termékek számára általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró bármely más piaci felbontás alapján. A súlyos szerkezeti problémák akkor állnak fenn, ha az érintett ágazat hanyatlóban van (14). Az ágazati jegyzéket időközönként frissítik, aminek gyakorisága az azt illetően hozandó határozatkor kerül meghatározásra.

                     (6)

                     2004. január 1-jétől a súlyos szerkezeti problémákkal küzdő ágazatok jegyzékében szereplő ágazatok esetében az ágazati jegyzék felállításakor a Hatóság által meghatározandó összeg (15) feletti támogatható költséggel bíró beruházási projektet illető összes regionális befektetési támogatást egyedileg kell bejelenteni a Hatóságnál. A Hatóság e bejelentéseket az alábbi szabályoknak megfelelően fogja megvizsgálni: először is a támogatási projektnek összhangban kell állnia a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírt feltételekkel; másodszor a 26A.11. (3) pontban meghatározottak alapján a Hatóság által az ágazati jegyzék felállításakor meghatározandó összeg feletti támogatható költség nem jogosult befektetési támogatásra, kivéve a 26A.5. (7) pontban felsorolt eseteket.

                     (7)

                     A 26A.5. szakasz 6. pontjától eltérve a Hatóság az e keretrendszer 26A.3. szakaszában előírt támogatási intenzitások alapján engedélyezhet befektetési támogatást az ágazati jegyzékben szereplő ágazatoknak, feltéve, hogy az EFTA-állam igazolja, hogy – habár az ágazat hanyatlóban van – az érintett termék piaca gyors növekedésen megy át (16).

               26A.6.   UTÓLAGOS ELLENŐRZÉS

                     (1)

                     A Hatóság e kertrendszer kidolgozásánál amennyire csak lehetett annak biztosítására törekedett, hogy az világos, egyértelmű, kiszámítható és hatékony legyen, továbbá hogy a vele járó pótlólagos adminisztratív teher minimális szinten maradjon.

                     (2)

                     Az átláthatóság és a hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében helyénvaló létrehozni egy egységes formátumot, amely segítségével az EFTA-államok az A. mellékletnek megfelelően összefoglaló információval látják el a Hatóságot, amikor e keretrendszer értelmében 50 millió EUR feletti befektetési támogatást biztosítanak. Az e keretrendszer alá tartozó támogatás végrehajtásakor az EFTA-államok kötelesek a támogatás illetékes hatóság általi odaítélésétől számított 20 munkanapon belül az ilyen összefoglaló információt eljuttatni a Hatóságnak.

                     (3)

                     Az EFTA-államok részletes nyilvántartást folytatnak az e keretrendszer alá tartozó egyedi támogatások biztosítására vonatkozóan. A nyilvántartás tartalmazza az összes szükséges információt arról, hogy az e keretrendszer alapján meghatározott maximális támogatási intenzitást betartják. Az EFTA-államok az egyedi támogatást illető nyilvántartást a támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 éven keresztül tárolják. Írásbeli kérelemre az érintett EFTA-állam 20 munkanapon vagy a kérelemben megállapított, esetleg hosszabb időn belül a Hatóság rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amelyet a Hatóság szükségesnek ítél annak megállapításához, hogy e keretrendszer rendelkezéseit betartották-e.

               26A.7.   A KERETRENDSZER ÉRVÉNYESSÉGE

                     (1)

                     E keretrendszer a 2009. december 31-ig tartó időszakig lesz alkalmazandó. A Hatóság 2009. december 31-e előtt értékelni fogja e keretrendszert. A Hatóság azt 2009. december 31-e előtt jelentős versenypolitikai megfontolások alapján vagy az EGT egyéb politikái, illetve nemzetközi kötelezettségvállalások figyelembe vétele érdekében módosíthatja. Az ilyen jellegű felülvizsgálat azonban nincsen kihatással az acélipari befektetési támogatások tilalmára.

                     (2)

                     A B. mellékletben meghatározottak értelmében az acélágazatot illetően a keretrendszer rendelkezései 2003. január 1-jétől alkalmazandóak. Az ESZAK-Szerződésen (17) kívüli, az egyes acélipari ágazatokat illetően érvényben lévő specifikus ágazati szabályok e dátumtól kezdve a továbbiakban nem alkalmazandóak. A C. mellékletben meghatározottak értelmében a gépjárműipart és a D. mellékletben meghatározottak értelmében a szintetikus szálak ágazatát illetően a keretrendszer rendelkezései 2003. január 1-jétől alkalmazandóak. Azonban a gépjárműipar és a szintetikus szálak ágazatára vonatkozó, a Hatóság által 2003. január 1-je előtt bejegyzett értesítéseket az értesítés időpontjában érvényes feltételek alapján vizsgálják.

                     (3)

                     A 26A.7. (2) pontban nem említett ágazatokat illetően a keretrendszer rendelkezései 2004. január 1-jétől alkalmazandóak. Az előző, több ágazatot érintő keretrendszer 2003. december 31-ig marad érvényben. Azonban a Hatóság által 2004. január 1-je előtt bejegyzett értesítéseket az értesítés időpontjában érvényes feltételek alapján vizsgálják.

                     (4)

                     A Hatóság megvizsgálja az engedélye nélkül nyújtott befektetési támogatások EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségét:

                                 (a)

                                 az e keretrendszerben meghatározott feltételek alapján, amennyiben a támogatást:

                                             —

                                             2003. január 1-jén vagy azt követően nyújtották az acélágazatbeli befektetési támogatásokat illetően;

                                             —

                                             2003. január 1-jén vagy azt követően nyújtották a gépjárműipar és a szintetikus szálak ágazatán belüli befektetési támogatásokat illetően;

                                             —

                                             2004. január 1-jén vagy azt követően nyújtották az e keretrendszer alá eső összes egyéb ágazaton belüli befektetési támogatásokat illetően;

                                 (b)

                                 minden egyéb esetben a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos feltételek alapján.

               26A.8.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

                     (1)

                     A 26A.5. (4) pontban említett ágazati jegyzék alkalmazhatóságának időpontjáig:

                                 (a)

                                 a C. mellékletben meghatározott gépjárműipari ágazatok számára nyújtott regionális befektetési támogatások maximális támogatási intenzitása –, amelyeket egy jóváhagyott rendszer keretében vagy az 50 millió EUR feletti támogatható költséggel vagy az 5 millió EUR feletti támogatási összeggel (nettó támogatástartalomban kifejezve) bíró projektek javára biztosítottak – a megfelelő regionális támogatási felső határ 30 %-ának felel meg (18);

                                 (b)

                                 a D mellékletben meghatározott, a szintetikus szálak ágazatában végbemenő beruházási projektek vonatkozásában felmerülő kiadások nem jogosultak befektetési támogatásra.

                     (2)

                     A 26A.5. (4) pontban említett ágazati jegyzék alkalmazhatóságának időpontja előtt a Hatóság döntést fog hozni arról, hogy a C. mellékletben meghatározottak értelmében a gépjárműipari ágazatot és a D. mellékletben meghatározottak értelmében a szintetikus szálak ágazatát bele kell-e foglalni az ágazati jegyzékbe, és ha igen milyen mértékben.

                     (3)

                     A hajógyártás ágazatát illetően az EGT-Vegyesbizottság 12/99. sz. határozata értelmében hatályos szabályok 2003. december 31-ig maradnak érvényben. Ezen időpontot megelőzően a Hatóság megvizsgálja, hogy a hajógyártás ágazatának nyújtott támogatások e keretrendszer alkalmazási körébe tartoznak-e és hogy az ágazatot fel kell-e venni az ágazati jegyzékbe.

               26A.9.   MEGFELELŐ INTÉZKEDÉSEK

                     (1)

                     Az e keretrendszerben előírt szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében a Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének (1) bekezdése értelmében megfelelő intézkedéseket fog javasolni. Ezen intézkedések az alábbiakat foglalják magukban:

                                 (a)

                                 a meglévő regionális támogatási térképek módosítását:

                                             —

                                             2003. január 1-jétől a jelenlegi regionális támogatási felső határoknak az e keretrendszer 26A.4. szakaszában meghatározott szabályokból adódó támogatási intenzitásokhoz való igazítása révén;

                                             —

                                             2003. január 1-jétől a jelenlegi regionális támogatási felső határoknak a 26A.8. szakaszban meghatározott szabályokból adódó támogatási intenzitásokhoz való igazítása révén;

                                             —

                                             2004. január 1-jétől a jelenlegi regionális támogatási felső határoknak a 26A.3. szakaszban meghatározott szabályokból adódó támogatási intenzitásokhoz való igazítása révén;

                                 (b)

                                 a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban meghatározottaknak megfelelően a meglévő támogatási rendszerek kiigazítását, beleértve a csoportmentességről szóló rendelet értelmében a bejelentési kötelezettség alól mentesülőket, a regionális befektetési támogatás esetében annak biztosítása érdekében, hogy:

                                             (i)

                                             betartják a 26.A.7. (2) pontban említett ágazatoktól eltérő ágazatokat illetően a fenti a) pont értelmében 2004. január 1-jétől módosított regionális támogatási térképeken megszabott regionális támogatási felső határokat;

                                             (ii)

                                             gondoskodnak a regionális befektetési támogatás egyedi bejelentéséről, ahol a támogatás meghaladja azt a maximális megengedett támogatást, amiben egy 100 millió EUR összegű beruházás az e keretrendszer 26A.3. (1) pontjában meghatározott táblázat értelmében 2004. január 1-jétől részesülhet;

                                             (iii)

                                             2003. január 1-jétől kizárják alkalmazási területükből az acéliparnak nyújtott támogatást;

                                             (iv)

                                             2003. január 1-jétől az ágazati jegyzék alkalmazásáig kizárják alkalmazási területükből a szintetikus szálak iparának nyújtott támogatást;

                                             (v)

                                             2003. január 1-jétől az ágazati jegyzék alkalmazásáig a regionális befektetési támogatásokat – a C. mellékletben meghatározott gépjárműipari ágazatban olyan projektek számára, amelyeknél vagy a támogatható költség 50 millió EUR feletti vagy a támogatási összeg (nettó támogatástartalomban kifejezve) 5 millió EUR feletti – a megfelelő regionális támogatási felső határ 30 %-ára korlátozzák;

                                 (c)

                                 annak biztosítását, hogy e keretrendszer alkalmazásának időpontjától a 26A.6. (2) pontban említett formanyomtatványokat továbbítják a Hatósághoz;

                                 (d)

                                 annak biztosítását, hogy a 26A.6. (3), 26A.10. pontban említett nyilvántartások e keretrendszer alkalmazásának időpontjától megőrzésre kerülnek;

                                 (e)

                                 2003. december 31-ig a nagyberuházási projektek regionális támogatásának több ágazatot érintő előző keretrendszerének, és különösen az abban előírt bejelentési kötelezettségnek való megfelelést.

                     (2)

                     Az EFTA-államoknak 2003. december 31-ig kell elvégezniük a szükséges módosításokat, kivéve az acéliparra vonatkozó intézkedéseket, amely esetében a módosításokat 2003. január 1-jére kell végrehajtani, és a szintetikus szálak ágazatára, illetve a gépjárműipari ágazatra vonatkozó intézkedéseket, amely esetében a módosításokat 2003. január 1-jére kell végrehajtani. Felkérik az EFTA-államokat, hogy a nekik címzett bejelentő levél keltétől számított 20 munkanapon belül nyilvánítsák ki egyetértésüket a javasolt megfelelő intézkedésekkel. Válasz hiányában a Hatóság feltételezi, hogy a kérdéses EFTA-állam nem ért egyet a javasolt megfelelő intézkedésekkel.

               26A.10.   BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG

                     (1)

                     Felkérik az EFTA-államokat, hogy az e keretrendszer alá tartozó támogatási javaslatok bejelentéséhez az e keretrendszerhez (E. melléklet) csatolt bejelentési formanyomtatványt használják.

               26A.11.   A HASZNÁLT KIFEJEZÉSEK MEGHATÁROZÁSA

                     (1)

                     Az e keretrendszerben használt kifejezések a következőképpen alkalmazandóak:

               Beruházási projekt

                     (2)

                     »Beruházási projekt« alatt a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások 25.4. szakasza értelmében való induló beruházást kell érteni. Ezen iránymutatások rendelkezéseinek megkerülése céljából nem osztható fel egy beruházási projekt művileg alprojektekké. Ezen keretrendszer értelmében a beruházási projekt egy vagy több vállalat által végrehajtott rögzített tőke eszközöket tartalmaz egy termelőhelyen, hároméves időszakban. A keretrendszer alapján a termelőhely gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált rögzített tőke eszközökből áll, amelyek pontosan meghatározott technikai funkcióval rendelkeznek és fizikai vagy funkcionális összeköttetésben állnak, továbbá világosan beazonosított célokkal – például meghatározott termékek előállítása – rendelkeznek. Amennyiben ugyanabból a nyersanyagból két vagy több terméket állítanak elő, a termékek termelési egysége egyetlen termelőhelyen található.

               Támogatható kiadás

                     (3)

                     A »támogatható kiadást« az e célból a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírt szabályok értelmében határozzák meg.

               Regionális támogatási felső határ

                     (4)

                     A »regionális támogatási felső határ« azon maximális támogatási intenzitásra vonatkozik, amelyet az érintett támogatott területen a támogatás nyújtásakor a nagyvállalatok számára engedélyeznek.
                     A maximális támogatási intenzitást a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások értelmében a Hatóság által jóváhagyott regionális támogatási térkép alapján határozzák meg.

               Az érintett termék

                     (5)

                     Az »érintett termék« a beruházási projekt által tervezett termék és adott esetben az azt helyettesítő termékek, melyeket vagy a fogyasztó (a termék tulajdonságai, ára és rendeltetésszerű használata alapján), vagy az előállító annak tekint (a gyártóberendezések rugalmasságán keresztül). Amennyiben a projekt féltermékre vonatkozik, és a termelés jelentős része nem kerül piaci értékesítésre, az érintett termék magában foglalhatja a másodlagos termékeket is.

               Nyilvánvaló fogyasztás

                     (6)

                     A termék »nyilvánvaló fogyasztása« a termelés plusz import mínusz exporttal egyenlő.

                     (7)

                     Amikor ezzel a keretrendszerrel összhangban a Hatóság meghatározza az érintett termék nyilvánvaló fogyasztásának átlagos évi növekedését, ahol alkalmazható, bármely változást figyelembe vesz ebben az irányban.

                     (8)

                     Ha a beruházási projekt szolgáltatási ágazatot érint, és a piac méretének és fejlődésének meghatározása céljából a Hatóság a nyilvánvaló fogyasztás helyett az érintett szolgáltatások forgalmát használja az azok számára általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró piaci felbontás alapján.

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER A. MELLÉKLETE
            [FORMANYOMATATÁNY UTÓLAGOS ELLENŐRZÉSHEZ]

                        —

                        Program megnevezése (»ad hoc« támogatás esetén, kérjük, tüntesse fel)

                        —

                        A támogatást nyújtó állami szerv

                        —

                        Ha a jogalap a Hatóság által jóváhagyott támogatási program, a jóváhagyás időpontja és az állami támogatás iktatási referenciaszáma

                        —

                        Régió és város

                        —

                        Vállalkozás neve és annak feltüntetése, hogy a vállalkozás kis- vagy nagyvállalkozás, adott esetben az anyavállalatok neve

                        —

                        A projekt típusa és annak feltüntetése, hogy a projekt újonnan létrehozott projekt vagy kapacitásbővítés vagy egyéb

                        —

                        A teljes költség és a projekt időtartama során befektetendő tőkekiadás támogatható költsége

                        —

                        A támogatás nominális összege és annak bruttó és nettó támogatástartalma

                        —

                        A javasolt támogatás kifizetéséhez csatolt feltételek, amennyiben vannak

                        —

                        Az érintett termékek vagy a szolgáltatások és azok PRODCOM-nómenklatúrája vagy CPA-nómenklatúrája a szolgáltatási szektorban zajló projektek esetében

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER B. MELLÉKLETE
            AZ ACÉLIPAR MEGHATÁROZÁSA A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER ÉRTELMÉBEN
            A több ágazatot érintő keretrendszer értelmében az alábbiakban felsorolt acélipari termékek előállítását végző vállalkozások tartoznak az acéliparhoz:

                        Termék

                        A Kombinált Nómenklatúra kódja (19)

                        Nyersvas

                        7201

                        Vasötvözetek

                        7202 11 20; 7202 11 80; 7202 99 11

                        Vasércből közvetlen fémkiválasztással nyert termék és más szivacsos vas tömb

                        7203

                        Vas és nem ötvözött acél

                        7206

                        Félkész termékek vasból vagy nem ötvözött acélból

                        7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71

                        Síkhengerelt termékek vasból vagy nem ötvözött acélból

                        7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91

                        Melegen hengerelt rúd vasból vagy nem ötvözött acélból, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben

                        7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99

                        Egyéb rúd vasból és nem ötvözött acélból

                        7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10

                        Szögvas, idomvas és egyéb szelvény vasból vagy nem ötvözött acélból

                        7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10

                        Rozsdamentes acél

                        7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20

                        Síkhengerelt termék rozsdamentes acélból

                        7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31

                        Rúd rozsdamentes acélból

                        7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30

                        Síkhengerelt termék más ötvözött acélból

                        7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20

                        Rúd más ötvözött acélból

                        7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80

                        Vas szádpalló

                        7301 10 00

                        Sín és sínaljzat (keresztkengyel)

                        7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20

                        Varrat nélküli cső, csővezeték és üreges profil

                        7303; 7304

                        Hegesztett cső vasból vagy acélból, amely külső átmérője meghaladja a 406,4 mm-t

                        7305

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER C. MELLÉKLETE
            A GÉPJÁRMŰIPAR MEGHATÁROZÁSA A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER CÉLJÁBÓL
            A »gépjárműipar« a »gépjárműveknek«, a gépjárművek »motorjainak« és e járművek vagy motorok »részegységeinek vagy részrendszereinek« közvetlenül a gyártó vagy az »elsődleges alkatrész-beszállító« (utóbbi esetében csak a »teljes projekt« keretében) által történő fejlesztését, gyártását és összeszerelését foglalja magában.

                        (a)

                           Gépjárművek

                        A »gépjármű« kifejezés alatt személygépkocsikat, kisteherautókat, tehergépkocsikat, közúti vontatókat, autóbuszokat, távolsági autóbuszokat és haszongépjárműveket értünk. Nem tartoznak ide a versenyautók, a terepjáró használatra szánt járművek (pl. a havon történő használatra vagy golfpályán személyszállításra tervezett járművek), a motorkerékpárok, a pótkocsik, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, lakókocsik, különleges célra szánt járművek (pl. tűzoltó járművek vagy műhelykocsik), billenőkocsik, targoncák (pl. teherszállító targonca, emelő- és nyeregtargonca) és a hadseregnek szánt katonai járművek.

                        (b)

                           Gépjárművek motorjai

                        A »gépjárműmotor« kifejezés gépjárművek számára sűrítéses és szikragyújtású motorokat, továbbá elektromos motorokat és turbinás, gázüzemű és egyéb motorokat jelent.

                        (c)

                           Részegységek és részrendszerek

                        A »részegység« vagy »részrendszer« járművekhez vagy motorokhoz szánt elsődleges alkatrészek összességét jelenti, amit elsődleges alkatrész-beszállítók állítanak elő, szerelnek össze, illetve fel, és számítógépes megrendelőrendszeren keresztül vagy »just in time« alapon szállítják. A beszerzési és tárolási logisztikai szolgáltatások és a termelési lánc részét képező alvállalkozásba adott teljes műveletek (pl. alegységek festése) is e részegységekbe és részrendszerekbe sorolandók.

                        (d)

                           Elsődleges alkatrész-beszállítók

                        Az »elsődleges alkatrész-beszállító« olyan független vagy nem független gyártói beszállítót jelent, amellyel megoszlik a formatervezési és fejlesztési felelősség (12), és a gyártási, vagy összeszerelési fázisban al- vagy részegységeket állít elő, szerel össze vagy azokkal látja el a járműgyártókat. Ipari partnerként e beszállítók gyakran kb. a modell élettartamának megfelelő időtartamra szóló szerződéssel kötődnek a gyártóhoz (pl. a modell újabb kivitelezéséig). Az elsődleges alkatrész-beszállítók szolgáltatásokat is nyújthatnak, különösen logisztikai jellegűeket, mint például beszállítóközpont irányítását.

                        (e)

                           Teljes projekt

                        A gyártó a beruházás jelenlegi helyszínén, illetve egy vagy több meglehetősen közeli földrajzi elhelyezkedésű (13) ipari parkban integrálhat egy vagy több elsődleges alkatrész-beszállítói projektet a gyártott járművekhez vagy motorokhoz való részegységek vagy részrendszerek beszállításához. A »teljes projekt« e projekteket magában foglaló projektet jelent. A teljes projekt a járműgyártó befektetési projektjének idejéig tart. Az elsődleges alkatrész-beszállító beruházása akkor integrálható bele az átfogó projekt meghatározásába, amennyiben az e beruházásból származó termelés legalább felét az érintett gyártó kérdéses gyárába szállítják.

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER D. MELLÉKLETE
            A SZINTETIKUS SZÁLAK IPARÁNAK MEGHATÁROZÁSA A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER CÉLJÁBÓL
            A több ágazatot érintő keretrendszer értelmében a szintetikus szálak iparának meghatározása a következő:

                        —

                        végső felhasználástól függetlenül a poliészter-, poliamid-, akril- és polipropilénalapú szálak és fonalak valamennyi generikus fajtájának extrudálása/texturálása,
                        vagy

                        —

                        polimerizáció (beleértve a polikondenzációt), amennyiben az alkalmazott felszerelés tekintetében extrudálással együtt zajlik,
                        vagy

                        —

                        bármely kiegészítő ipari eljárás, amely a kedvezményezett, vagy ugyanannak a csoportnak más vállalata által felállított extrudálási/texturálási kapacitással összefügg, és amely az érintett üzleti tevékenységben, az alkalmazott gépek tekintetében, rendszerint az ilyen kapacitás részét képezi.

            A TÖBB ÁGAZATOT ÉRINTŐ KERETRENDSZER E. MELLÉKLETE
            BEJELENTŐ ADATLAP (20)

            1. SZAKASZ – EFTA-ÁLLAM
            Bejelentő hatóság:
            1.1.2.   A bejelentő hatóság neve és címe:
            1.1.3.   A kapcsolattartó(k) neve, telefon-, faxszáma, e-mail címe és beosztása további információ esetén:
            Az állandó képviseleten lévő kapcsolattartó pont:
            1.2.1.   A kapcsolattartó neve, telefon-, faxszáma, e-mail címe és beosztása további információ esetén:
            2. SZAKASZ – A TÁMOGATÁS KEDVEZMÉNYEZETTJE
            A projektbe beruházó vállalkozás vagy vállalkozások szerkezete:
            2.1.1.   A támogatás kedvezményezettjének azonossága:
            2.1.2.   Ha a támogatás kedvezményezettjének jogi személyisége eltér a projektet finanszírozó vagy a támogatásban részesülő vállalkozás(ok)étól, ennek leírása:
            2.1.3.   A támogatás kedvezményezettje anyavállalat-csoportjának megnevezése, a csoport szerkezetének és az anyavállalatok tulajdonosi struktúrájának leírása:
            A projektbe beruházó vállalkozás vagy vállalkozások esetében az alábbi adatokat kell feltüntetni az elmúlt három pénzügyi év tekintetében:
            2.2.1.   Világpiaci forgalom, EGT-beli forgalom, érintett EFTA-állambeli forgalom:
            2.2.2.   Adózást követő eredmény, pénzforgalom (konszolidált alapon):
            2.2.3.   Foglalkoztatás világszinten, az EGT és az érintett EFTA-állam szintjén:
            2.2.4.   Az értékesítések piaci bontása az érintett tagállamban, az EGT többi részében és az EGT-n kívül:
            2.2.5.   Az elmúlt három év ellenőrzött mérlegei és éves jelentései:
            Amennyiben a beruházás meglévő ipari telephelyen valósul meg, az alábbi adatokat kell feltüntetni a jogalany esetében az elmúlt három pénzügyi év tekintetében:
            2.3.1.   Teljes forgalom:
            2.3.2.   Adózást követő eredmény, pénzforgalom:
            2.3.3.   Foglalkoztatás:
            2.3.4.   Az értékesítések piaci bontása az érintett tagállamban, az EGT többi részében és az EGT-n kívül:
            3. SZAKASZ – ÁLLAMI TÁMOGATÁS
            Minden javasolt állami támogatáshoz fel kell tüntetni az alábbiakat:
            Információk:
            3.1.1.   Program megnevezése (»ad hoc« támogatás esetén kérjük, tüntesse fel):
            3.1.2.   Jogalap (törvény, rendelet stb.):
            3.1.3.   A támogatást nyújtó állami szerv:
            3.1.4.   Ha a jogalap a Hatóság által jóváhagyott támogatási program, kérjük, tüntesse fel a jóváhagyás időpontját és az állami támogatás iktatási referenciaszámát:
            A javasolt támogatás formája:
            3.2.1.   A javasolt támogatás formája: támogatás, kamattámogatás, szociális biztonsági járulék csökkentése, adójóváírás (mentesség), tőkerészesedés, adósság módosítása vagy elengedése, kedvezményes kölcsön, elhalasztott adórendelkezés, garanciarendszer által fedezett összeg stb.:
            3.2.2.   A javasolt támogatás kifizetéséhez csatolt feltételek:
            A javasolt támogatás összege:
            3.3.1.   A támogatás nominális összege és annak bruttó és nettó támogatástartalma:
            3.3.2.   Társaságiadó (vagy közvetlen adózás) alá tartozik-e a támogatási intézkedés? Ha részben, milyen mértékben?
            3.3.3.   A javasolt támogatás kifizetésének teljes ütemterve: A javasolt állami támogatáscsomaghoz fel kell tüntetni az alábbiakat:
            A támogatási intézkedések jellemzői:
            3.4.1.   Vannak még meg nem határozott támogatási intézkedések a teljes csomagban? Ha igen, melyek:
            3.4.2.   Adja meg, hogy a fenti intézkedések közül melyek nem minősülnek állami támogatásnak és miért.
            3.5.   Ugyanazon projekt esetében tervezett-e európai vagy nemzetközi pénzügyi intézetektől kiegészítő támogatás igénylése? Ha igen, milyen összegben?
            Állami támogatási intézkedések kumulációja:
            3.6.1.   A kumulált támogatási intézkedések (adózás előtti) tervezett bruttó támogatástartalma:
            3.6.2.   A kumulált támogatási intézkedések (adózás utáni) tervezett bruttó támogatástartalma:
            4. SZAKASZ – TÁMOGATOTT PROJEKT
            A projekt helyének meghatározása:
            4.1.1.   A régió és a város, valamint a cím feltüntetése:
            A projekt időtartama:
            4.2.1.   A beruházási projekt kezdési időpontja és a beruházás lezárásának időpontja:
            4.2.2.   Az újbóli termelés tervezett kezdési időpontja és azon év, amelyre a teljes termelés elérhető:
            A projekt leírása:
            4.3.1.   A projekt típusa és annak feltüntetése, hogy a projekt újonnan létrehozott projekt vagy kapacitásbővítés vagy egyéb:
            4.3.2.   A projekt rövid leírása:
            A projekt költségeinek bontása:
            4.4.1.   A projekt időtartama során befektetendő és leértékelődő tőkekiadás teljes költsége:
            4.4.2.   A beruházási projekthez kötődő tőkekiadások és egyéb kiadások (2) részletes bontása:
            A projekt teljes költségeinek finanszírozása:
            4.5.1.   Tüntesse fel a beruházási projekt teljes költségének finanszírozását!
            5. SZAKASZ – A TERMÉK ÉS A PIAC JELLEMZŐI
            A projekt által tervezett termék(ek) jellemzői:
            5.1.1.   A beruházás lezárását követően mely termék(ek)et fogják előállítani a támogatott létesítményben, és mely részágazatba tartozik/tartoznak a termék/termékek (a szolgáltatási szektorban zajló projektek esetében a PRODCOM-kód vagy a CPA-nómenklatúra feltüntetése)?
            5.1.2.   Mely termék(ek)et fog(nak) helyettesíteni? Amennyiben e helyettesített termékeket nem ugyanazon a helyen gyártják, tüntesse fel, hogy azokat jelenleg hol állítják elő.
            5.1.3.   Mely egyéb termék(ek) gyárthatók még ugyanabban az új létesítményben kevés többletköltséggel vagy többletköltség nélkül?
            Kapacitást illető adatok:
            5.2.1.   A projekt támogatási kedvezményezett teljes rendelkezésre álló kapacitására való kihatásának mennyiségi meghatározása az EGT-ben (a csoport szintjét beleértve) az érintett termék(ek) mindegyike esetében (egységben éves szinten megadva a kezdést megelőző évben és a projekt lezárásakor):
            5.2.2.   Az érintett termékek mindegyike esetében az összes EGT-n belüli gyártó becsült teljes kapacitása:
            Piacot illető adatok:
            5.3.1.   Az elmúlt hat pénzügyi év mindegyike tekintetében az érintett termék(ek) nyilvánvaló fogyasztását illető adatok: Egyéb források által összeállított, a választ alátámasztó statisztikai adatok (amennyiben rendelkezésre állnak):
            5.3.2.   Az elkövetkezendő három pénzügyi év tekintetében az érintett termék(ek) nyilvánvaló fogyasztásának fejlődési előjelezése: Független források által összeállított, a választ alátámasztó statisztikai adatok (amennyiben rendelkezésre állnak):
            5.3.3.   Csökkenőben van az érintett piac? Miért?
            5.3.4.   A támogatás kedvezményezettjének vagy a támogatás kedvezményezettje csoportjának becsült piaci részesedése (értékben kifejezve) a kezdés évét megelőző évben és a projekt lezárásakor.
         ”

         (1)  HL L 111., 1999.4.29., és annak 18. számú EGT-kiegészítése ugyanazon a napon.

         (2)  Lásd ezen iránymutatások 25. fejezetét.

         (3)  Lásd ezen iránymutatások 16. fejezetét.

         (4)  Lásd ezen iránymutatások 14. fejezetét.

         (5)  Lásd ezen iránymutatások 15. fejezetét.

         (6)  A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírtaknak megfelelően a regionális befektetési támogatások támogatható kiadása vagy a 25.4. szakasz (8)–(12) bekezdésében előírt szabályok (1. lehetőség) vagy a 25.4. szakasz (24) bekezdésében előírt szabályok (2. lehetőség) alapján kerül meghatározásra. A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások 25.4. szakasza (30) bekezdése értelmében az 1. lehetőség (»befektetési támogatás«) alapján számított támogatás kumulálható a 2. lehetőség (»munkahelyteremtési-támogatás«) alapján számított támogatással, feltéve, hogy a támogatás kumulált összege nem haladja meg a két támogatható kiadás közül a magasabbal megszorzott regionális támogatási felső határt. E szabályokkal összhangban és e keretrendszer értelmében a specifikus beruházási projekt támogatható kiadása a magasabb összeget eredményező lehetőség alapján kerül meghatározásra. A támogatható kiadás összegét oly módon határozzák meg, hogy az ne haladja meg a magasabb beruházási összeget, amely a régió esetében meghatározott intenzitási felső határ szerint a munkahely-teremtési módszer és az induló beruházási módszer közül a magasabból adódik.

         (7)  Az alábbi táblázat ábrázolja továbbá – a támogatható kiadás meghatározott méretéhez és meghatározott regionális felső határokhoz – azon támogatási intenzitásokat, amelyek a csökkentési skála alapján biztosíthatók.

                  Támogatható kiadás

                  Regionális támogatási felső határ

                  15 %

                  20 %

                  25 %

                  30 %

                  35 %

                  40 %

                  50 millió EUR

                  15,00 %

                  20,00 %

                  25,00 %

                  30,00 %

                  35,00 %

                  40,00 %

                  100 millió EUR

                  11,25 %

                  15,00 %

                  18,75 %

                  22,50 %

                  26,25 %

                  30,00 %

                  200 millió EUR

                  8,18 %

                  10,90 %

                  13,63 %

                  16,35 %

                  19,08 %

                  21,80 %

                  500 millió EUR

                  6,33 %

                  8,44 %

                  10,55 %

                  12,66 %

                  14,77 %

                  16,88 %

         (8)  Az ad hoc támogatások biztosítási javaslatát minden esetben be kell jelenteni és értékelésük a keretrendszer 26.3. szakaszában meghatározott szabályok alapján, továbbá a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban előírt általános feltételekkel összhangban történik.

         (9)  Amennyiben az EFTA-állam bebizonyítja, hogy a támogatás kedvezményezettje igazi innováció révén új termékpiacot hoz létre, nem kell végrehajtani az (a) és (b) pontban meghatározott teszteket, és a támogatás a 26A.3. szakasz (1) bekezdésében lévő táblázat alapján kerül engedélyezésre.

         (10)  Az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról szóló, 1991. december 19-i 3924/91/EK tanácsi rendelet (HL L 374., 1991.12.31., 1. o.). A rendelet az EGT-Vegyesbizottság 7/94. sz. határozatával az EGT-megállapodás (XXI. melléklet) részévé vált.

         (11)  Ide tartoznak a korábban az ESZAK-Szerződés hatálya alá tartozó acélipari ágazatok, valamint a varrat nélküli csövek és a nagyméretű hegesztett csövek részágazatai, amelyek nem tartoztak az ESZAK-Szerződés hatálya alá, viszont az integrált termelési eljárás részét képezik, és a korábban az ESZAK-Szerződés hatálya alá tartozó acélipari ágazathoz hasonló jegyekkel rendelkeznek.

         (12)  A hajógyártás számára nyújtott támogatás a hajógyártáshoz nyújtott támogatások új szabályainak megállapításáról szóló 1540/98/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozik, amit az EGT-megállapodés céljából az EGT-Vegyesbizottság 12/99. sz. határozata fogadott el, a továbbiakban: »hajógyártási rendelet« (lásd az állami támogatásokról szóló iránymutatások 31. fejezetét).

         (13)  A legutóbb a 204/2002/EK bizottsági rendelettel módosított (HL L 342., 1993.12.31., 1. o.), az Európai Gazdasági Közösségben a termékek tevékenység szerinti statisztikai osztályozásáról szóló, 1993. október 29-i 3696/93/EGK tanácsi rendelet (HL L 36., 2002.2.6., 1. o.). Az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról szóló, 1991. december 19-i 3924/91/EGK tanácsi rendelet (HL L 374., 1991.12.31., 1. o.). A 3696/93/EGK rendelet az EGT-Vegyesbizottság 7/94. sz. határozatával az EGT-megállapodás (XXI. melléklet) részévé vált.

         (14)  Az ágazat hanyatlásának határozott feltételezése abból adódhat, ha az EGT-ben az elmúlt öt évben a nyilvánvaló fogyasztás átlagos éves növekedése negatív volt.

         (15)  Ezt az összeget elvben 25 millió EUR-ban lehet megszabni, de ez ágazatról ágazatra változhat.

         (16)  Az érintett termék piaca akkor tekinthető gyorsan növekedőnek, ha a nyilvánvaló fogyasztás elmúlt öt évbeli átlagos növekedése értékben kifejezve az EGT átlagos GDP-növekedésének felel meg vagy a feletti az EGT-ben a PRODCOM-osztályozás megfelelő szintjében meghatározva, vagy ha ilyen információ nem áll rendelkezésre, akkor az érintett termékek számára általánosan elfogadott és rendelkezésre álló statisztikai adatokkal bíró bármely más piaci felbontás alapján.

         (17)  Lásd ezen iránymutatások 24. fejezetét.

         (18)  Az ad hoc támogatások biztosítási javaslatát minden esetben be kell jelenteni és értékelése e szabály alapján, továbbá az iránymutatásokban (»regionális támogatás«) előírt általános feltételekkel összhangban történik.

         (19)  HL L 279., 2001.10.23., 1. o.

         (20)  Az engedélyezet rendszereken kívül nyújtott támogatás esetében az EFTA-államnak részletes információt kell szolgáltatnia a támogatás érintett támogatott területre való kedvező hatásáról.


title: 2005/909/EK: A Bizottság határozata ( 2005. december 14. ) a Bizottságnak nyújtott tanácsadásra, valamint a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek nyilvános felügyeleti rendszerei közötti együttműködés elősegítésére szakértői csoport létrehozásáról

text:
               16.12.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 329/38

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. december 14.)
   a Bizottságnak nyújtott tanácsadásra, valamint a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek nyilvános felügyeleti rendszerei közötti együttműködés elősegítésére szakértői csoport létrehozásáról
   (2005/909/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalmának helyreállításához elengedhetetlen a kötelező könyvvizsgálat megerősítése. Az éves és konszolidált beszámolók kötelező könyvvizsgálatáról, valamint a 78/660/EGK és 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló aktualizált nyolcadik irányelv (1) (a továbbiakban: „aktualizált nyolcadik irányelv”) a tagállamoknak többek között előírja a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek nyilvános felügyelete rendszerének bevezetését. Az aktualizált nyolcadik irányelv emellett a nyilvános felügyeleti rendszerek közösségi szintű összehangolásának célját is kitűzi, valamint lehetőséget biztosít a Bizottságnak végrehajtási intézkedések elfogadására.

               (2)

               Az aktualizált nyolcadik irányelvben ismertetett célok elérésére a Bizottságnak szakértői csoport segítségéhez kell folyamodnia, amely elősegítené a nyilvános felügyeleti rendszerek összehangolását és fejlesztését az Európai Unióban. Ez a csoport segíthetné az aktualizált nyolcadik irányelv végrehajtási intézkedéseinek technikai előkészítését is.

               (3)

               A szakértői csoportba a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek nyilvános felügyeleti rendszereinek magas rangú tagállami képviselőit kell meghívni. Amennyiben ilyen rendszerek még nem léteznek, akkor az e rendszerek jövőbeni kialakításáért felelős nemzeti minisztériumok képviselőit kell meghívni. Képviselőként vagy képviselő helyettesként csak olyan személyeket lehet kijelölni, akik az aktualizált nyolcadik irányelv 2. cikke (11) bekezdésének b) pontjában meghatározottaknak megfelelően nem gyakorolják a hivatásukat, hiszen érdekellentét állhat elő a magánszektor és a hivatás, valamint a közérdek között. A Bizottság és a csoport munkájának azonban a hivatást gyakorlók szakismereteire és tapasztalataira kell alapoznia. Ebből az következik, hogy a Bizottságnak a szakértői csoporttal folytatott megbeszéléseket követően széles körben és már korai szakaszban nyitott és átlátható módon konzultációt kell folytatnia a piaci résztvevőkkel, a fogyasztókkal, a könyvvizsgálói szakmához tartozókkal és a végső felhasználókkal, a csoport munkájának témájában.

               (4)

               Emiatt létre kell hozni „a könyvvizsgáló-felügyeleti szervek európai csoportját” és részletesen meg kell állapítani feladatmeghatározását és felépítését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Bizottság ezennel létrehozza „a könyvvizsgáló-felügyeleti szervek európai csoportját”, a továbbiakban: „a csoport”.
   2. cikk
   Feladatok
   A Bizottság az aktualizált nyolcadik irányelv végrehajtási intézkedései előkészítésével kapcsolatos bármely kérdésben konzultálhat a csoporttal. A csoport megvitathat emellett bármely olyan kérdést is, amely a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek nyilvános felügyeleti rendszerei közötti együttműködéssel kapcsolatos.
   A csoport fő feladatai a következők:

               —

               a tagállamok nyilvános felügyeleti rendszerei közötti együttműködés elősegítése, az e rendszerek létrehozásával és a rendszerek közötti folytonos együttműködéssel kapcsolatos bevált gyakorlat megosztásának kialakítása,

               —

               közreműködés a harmadik országok nyilvános felügyeleti rendszereinek technikai értékelésében, valamint a tagállamok és a harmadik országok között a témában történő együttműködésben,

               —

               közreműködés a nemzetközi ellenőrzési standardok technikai vizsgálatában, valamint ezek kidolgozásában is, hogy közösségi szinten is be lehessen őket vezetni.

         3. cikk
   A csoport résztvevői – a résztvevők kinevezése
   (1)   A csoportot a bejegyzett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek nyilvános felügyeletéért felelős tagállami szervek magas rangú képviselői, vagy az említett szervek hiányában az illetékes nemzeti minisztériumok képviselői alkotják.
   (2)   Mindegyik tagállamnak ki kell jelölnie egy magas rangú képviselőt az (1) bekezdésben említett hatóságok egyikénél, aki részt vesz a csoport ülésein. A Bizottság elutasíthatja a tagállam által kijelölt képviselőt, amennyiben azt nem tartja megfelelőnek, különösen érdekellentétek esetén. A Bizottság ebben az esetben haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot, aki ilyenkor új képviselőt jelölhet ki.
   (3)   Csak olyan személyeket lehet képviselőként kijelölni, akik nem gyakorolják a hivatásukat.
   (4)   Minden tagállam egy képviselőt jelöl ki. Tagállamonként egy képviselő helyettest lehet kijelölni az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben meghatározott feltételek szerint.
   (5)   A következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

               —

               amikor a tagállam minisztériumi képviselőt küld, akkor a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek nyilvános felügyeleti rendszerének kialakításakor a tagállam a minisztériumi képviselőt a nyilvános felügyeleti rendszer képviselőjével váltja fel,

               —

               fel kell váltani azokat a képviselőket, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport tanácskozásaihoz, akik lemondanak, vagy akik nem tartják tiszteletben az e cikk első illetve harmadik pontjában ismertetett feltételeket, vagy az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 287. cikkét,

               —

               a 4. cikkben említett alcsoportok hivatást gyakoroló tagjainak megbízásuk kezdetén – valamint az elnök kérésére bármikor – alá kell írniuk egy kötelezettségvállalást, amely szerint a közérdek szolgálatában járnak el, valamint egy nyilatkozatot azon érdekek hiányáról vagy meglétéről, amelyek alááshatják pártatlanságukat.

         4. cikk
   A csoport működése
   (1)   A csoportot a Bizottság irányítja.
   (2)   A szakértői csoporttal folytatott megbeszéléseket követően a Bizottságnak főszabályként széles körben és már korai szakaszban nyitott és átlátható módon konzultációt kell folytatnia a piaci résztvevőkkel, a fogyasztókkal, a könyvvizsgálói szakmához tartozókkal és a végső felhasználókkal, a csoport munkájának témájában.
   (3)   A Bizottsággal egyetértésben alcsoportokat lehet létrehozni a csoport feladatkörébe tartozó egyedi kérdések tanulmányozására, amelyeket feladataik teljesítése után közvetlenül fel kell oszlatni. Az alcsoportokban hivatásukat gyakorló személyek is részt vehetnek.
   (4)   Az elnök a napirenden szereplő témában járatos szakértőket vagy megfigyelőket hívhat meg a csoport vagy az alcsoport tanácskozásaira, amennyiben ez hasznos és/vagy szükséges.
   (5)   A csoporton belül folyó tanácskozás nem nyilvános.
   (6)   A csoport és annak alcsoportjai a Bizottság által megállapított eljárásoknak és menetrendnek megfelelően rendszerint a Bizottság épületeiben üléseznek. A titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújtja. A megbeszélésekben érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők részt vehetnek ezeken az üléseken.
   (7)   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta alapján alakítja ki saját eljárási szabályzatát.
   (8)   A Bizottság a szóban forgó dokumentum eredeti nyelvén közzéteheti a csoport bármely összefoglalóját, következtetését illetve részleges következtetését, vagy munkadokumentumát.
   5. cikk
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
   A Bizottság a nála érvényben lévő rendelkezésekkel összhangban megtéríti a képviselőknek, az alcsoportok tagjainak, a szakértőknek és a megfigyelőknek a csoport tevékenységeivel kapcsolatban felmerült úti- és szükség esetén tartózkodási költségeket. A képviselők feladataik elvégzéséért nem kapnak ellentételezést.
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások azon előirányzatok korlátain belül kerülnek megtérítésre, amelyeket az érintett részleg az éves forrásfelosztási eljárásnak megfelelően kapott meg.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. december 14-én.

            a Bizottság részéről

         Charlie McCREEVY

            a Bizottság tagja

      (1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.