title: A Tanács (EU) 2016/590 határozata (2016. április 11.) az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               19.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 103/1

         A TANÁCS (EU) 2016/590 HATÁROZATA
   (2016. április 11.)
   az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) részes feleinek 2015. november 30. és december 12. között Párizsban megrendezett 21. konferenciáján (COP 21) a részes felek elfogadták az éghajlatváltozás jelentette fenyegetésre adott határozottabb globális válaszra irányuló Párizsi Megállapodás szövegét. A Párizsi Megállapodás harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy az UNFCCC legkevesebb 55 – és együttesen legalább a teljes becsült üvegházhatásúgáz-kibocsátás 55 %-áért felelős – részes fele letétbe helyezte a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányát. Az Unió és annak tagállamai az UNFCCC részes felei közé tartoznak.

               (2)

               A Párizsi Megállapodás egyebek mellett egy olyan hosszú távú célkitűzést is meghatároz, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 °C fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5 °C fokra korlátozódjon. E cél elérése érdekében a megállapodás részes felei egymást követő nemzeti hozzájárulásokat dolgoznak ki, tesznek közzé és tartanak fenn.

               (3)

               Az Unió és tagállamai 2015. március 6-án közzétették tervezett nemzeti hozzájárulásaikat, amelyek értelmében vállalják, hogy 2030-ra az 1990-es szinthez képest az Unión belül kötelező jelleggel legalább 40 %-kal csökkenik az üvegházhatású gázok kibocsátását, összhangban a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23-i európai tanácsi következtetésekkel.

               (4)

               A megállapodást az UNFCCC részes felei 2016. április 22. és 2017. április 21. között írhatják alá az Egyesült Nemzetek New York-i székházában.

               (5)

               A megállapodás összhangban áll az EUMSZ 191. cikkében foglalt uniós környezetpolitikai célkitűzésekkel, nevezetesen a következőkkel: a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; az emberi egészség védelme; valamint a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

               (6)

               E célkitűzések egy részét illetően az Unió már rendelkezik a megvalósításukat szolgáló jogszabályokkal. A megállapodás bizonyos rendelkezéseinek végrehajtása érdekében e hatályos uniós jogszabályok egy részét módosítani kell.

               (7)

               Ezért a megállapodást – feltételezve annak későbbi megkötését – az Unió nevében alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács felhatalmazást ad az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak (1) az Unió nevében történő aláírására.
   A megállapodás szövege 2016. április 22-én – vagy ezt követően a lehető leghamarabb – New Yorkban kerül aláírásra.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2016. április 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  A megállapodás szövegének kihirdetésére a megkötéséről szóló határozattal együtt kerül majd sor.


title: 2014/794/EU: A Tanács határozata ( 2014. november 7. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv alapján létrehozott, kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a választottbírák 15 fős jegyzékének összeállításával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontról

text:
               15.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/40

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. november 7.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv alapján létrehozott, kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a választottbírák 15 fős jegyzékének összeállításával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontról

      (2014/794/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2010. október 6-án aláírták. A megállapodásnak részét képezi a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amely – 1. cikke értelmében – meghatározza azt a keretet, amelyben a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében, többek között az audiovizuális ágazatban is.

               (2)

               A megállapodás 15.10. cikke (5) bekezdésének megfelelően a megállapodás egy részét a 2011/265/EU tanácsi határozat (2) (a továbbiakban: a határozat) alapján 2011. július 1-je óta – a megkötéséhez szükséges eljárások lezárulásáig – ideiglenesen már alkalmazzák.

               (3)

               A határozat 6. cikke értelmében az Unió joghatásokkal bíró határozatokkal kapcsolatos álláspontját a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a Tanács határozza meg a Szerződés szerint eljárva.

               (4)

               A jegyzőkönyv 3A. cikke értelmében a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság a megalakulása után köteles haladéktalanul összeállítani a lehetséges választottbírák 15 fős jegyzékét.

               (5)

               Az Uniónak meg kell határoznia a választottbírák jegyzékének összeállítása tekintetében a bizottságban képviselendő álláspontot.

               (6)

               Ezért az Unió által a bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv alapján létrehozott, kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a lehetséges választottbírák 15 fős jegyzékének összeállításával kapcsolatban az unió nevében képviselendő álláspont alapját a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság e határozathoz csatolt határozattervezete képezi.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. november 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. C. PADOAN

      (1)  HL L 127., 2011.5.14., 6. o.

      (2)  A Tanács 2011/265/EU határozata (2010. szeptember 16. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 127., 2011.5.14., 1. o.).

      TERVEZET
      AZ EU–KOREA KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSSEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG […]-i … sz. HATÁROZATA
      (…)
      az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv 3A. cikkében említett választottbírói jegyzék összeállításáról
      A KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSSEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,
      tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött, 2010. október 6-án Brüsszelben aláírt szabadkereskedelmi megállapodáshoz csatolt, kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 3A. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) 3A. cikke az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás tizennegyedik fejezetében foglaltak szerinti olyan vitarendezési mechanizmusról rendelkezik, amelynek keretében vita esetén választottbírói testület dönt.

                  (2)

                  Vita esetén a Felek konzultálnak egymással, hogy megállapodásra tudjanak jutni a választottbírói testület összetételéről.

                  (3)

                  Abban az esetben, ha a Felek a választottbírói testület összetételét illetően nem tudnak megállapodásra jutni, a testület összetételéről úgy döntenek, hogy kisorsolják a tagokat a jegyzőkönyv 3A. cikke c) pontjának megfelelően összeállított jegyzékből.

                  (4)

                  A Felek megállapodásra jutottak a 15 nevet tartalmazó választottbírói jegyzékről,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A jegyzőkönyv 3A. cikke c) pontjának megfelelően összeállításra került a 15 választottbíró nevét tartalmazó jegyzék. A jegyzéket e határozat melléklete tartalmazza.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt …-ban/-ben, …-án/-én.

               a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság részéről

               első miniszterhelyettese

               a Koreai Köztársaság Kulturális, Sport- és Idegenforgalmi Minisztériumának

               Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságának főigazgatója

               az Európai Bizottság

      MELLÉKLET
      A VÁLASZTOTTBÍRÁK JEGYZÉKE

         Az EU által javasolt választottbírák

      James BRIDGEMAN
      Ursula KRIEBAUM
      Alessandra LANCIOTTI
      Hélène RUIZ FABRI
      Jan WOUTERS

         A Koreai Köztársaság által javasolt választottbírák

      Byung-Chol YOON
      Eun Young PARK
      Young Jae CHO
      Seung-Soo CHOI
      Chang Hwan SHIN

         Elnökök

      Florentino P. FELICIANO (Fülöp-szigetek)
      Juan Antonio DORANTES (Mexikó)
      Christian HÄBERLI (Svájc)
      Leng Sun CHAN (Malajzia)
      Teresa CHENG (Kína)


title: 2009/308/EK: A Tanács határozata ( 2009. március 30. ) a Régiók Bizottsága egy spanyol póttagjának kinevezéséről

text:
               2.4.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 90/23

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. március 30.)
   a Régiók Bizottsága egy spanyol póttagjának kinevezéséről
   (2009/308/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Jaime RABANAL GARCÍA lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki:

               —

               Javier VELASCO MANCEBÓT, Director de la Oficina de Representación del Principado de Asturias.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. március 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. BENDL

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 1194/2011/EU határozata ( 2011. november 16. ) az Európai Örökség címre vonatkozó európai uniós fellépés létrehozásáról

text:
               22.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 303/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1194/2011/EU HATÁROZATA
   (2011. november 16.)
   az Európai Örökség címre vonatkozó európai uniós fellépés létrehozásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően;
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (1),
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) célja, hogy Európa népei között egyre szorosabb egység jöjjön létre, és többek között azt a feladatot ruházza az Unióra, hogy járuljon hozzá a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget. E tekintetben az Unió – szükség esetén – támogatja és kiegészíti a tagállamok azon tevékenységeit, amelyeket az európai népek kultúrájának és történelmének szélesebb körű megismertetése és terjesztése céljából végeznek.

               (2)

               Ha az európai polgárok – és különösen a fiatalok – mélyebben megértik és értékelik közös, mégis eltérő kulturális örökségüket, az segíthet megerősíteni az Unióhoz tartozás érzését, és jótékony hatást gyakorolhat a kultúrák közötti párbeszédre. Fontos ezért, hogy a kulturális örökség megismerhetőbbé váljon, és jobban érvényesüljön európai vetülete.

               (3)

               Az EUMSZ létrehozza továbbá az uniós polgárságot, amely kiegészíti az adott nemzeti állampolgárságot, és az európai integrációs folyamat megóvásának és megerősítésének fontos eleme. Ahhoz, hogy a polgárok fenntartások nélkül az európai integráció mögé álljanak, nagyobb hangsúlyt kell helyezni közös értékeikre, történelmükre és kultúrájukra, amelyek a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása, a kulturális és nyelvi sokszínűség, a tolerancia és a szolidaritás elvein alapuló társadalomhoz tartozásuk központi elemei.

               (4)

               2006. április 28-án néhány tagállam kormányközi kezdeményezést indított az Európai Örökség cím létrehozására (a továbbiakban: kormányközi kezdeményezés) a spanyolországi Granadában.

               (5)

               2008. november 20-án a Tanács következtetéseket (3) fogadott el azzal a céllal, hogy a kormányközi kezdeményezést uniós fellépéssé (a továbbiakban: fellépés) alakítsa át, felkérve a Bizottságot, hogy nyújtson be hozzá javaslatot az Európai Örökség cím (a továbbiakban: cím) Unió általi létrehozásáról, valamint határozza meg a projekt gyakorlati megvalósításának módját.

               (6)

               A Bizottság által lefolytatott nyilvános konzultáció és hatásvizsgálat megerősítette a kormányközi kezdeményezés értékét, azonban rámutatott arra, hogy azt tovább kell fejleszteni a benne rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében, és hogy az Unió bevonása egyértelmű hozzáadott értékkel ruházná fel, és hozzájárulna ahhoz, hogy minőségi előrelépést érjen el.

               (7)

               A cím létrehozása során hasznosítani kell a kormányközi kezdeményezés keretében nyert tapasztalatokat.

               (8)

               A címnek arra kell irányulnia, hogy hozzáadott értékkel gazdagítsa, illetve kiegészítse az egyéb kezdeményezéseket, mint például az UNESCO Világörökség Listáját, az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO-listáját és az Európa Tanács „Európai kulturális útvonalak” elnevezésű programját. A cím hozzáadott értékének a kiválasztott helyszínek európai történelemhez és kultúrához – többek között az Unió építéséhez – való hozzájárulásán, a polgárok, különösen a fiatalok megszólítását célzó nyilvánvaló pedagógiai vetületen és a helyszínek közötti, a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztására irányuló hálózatépítésen kell alapulnia. A fellépésnek a helyszínek népszerűsítésére és megközelíthetőségére, valamint az információ és a kínált tevékenységek minőségére, nem pedig a helyszínek megőrzésére kell összpontosítania, amely utóbbit a meglévő örökségvédelmi szabályozásnak kell biztosítania.

               (9)

               Amellett, hogy a fellépés erősíteni kívánja az európai polgárokban az Unióhoz tartozás érzését, és ösztönözni kívánja a kultúrák közötti párbeszédet, növelhetné a kulturális örökség értékét és ismertségét, erősíthetné – különösen a kulturális turizmus révén – a kulturális örökségnek a régiók gazdasági és fenntartható fejlődésében betöltött szerepét, előmozdíthatná a kulturális örökség és a kortárs művészeti és alkotói tevékenység közötti szinergiákat, és általánosabb szinten hozzájárulhatna az európai integráció alapjául szolgáló demokratikus értékek és emberi jogok előmozdításához.

               (10)

               E célkitűzések teljes mértékben összhangban vannak az „Európai kulturális programról a globalizálódó világban” című bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel, amelyek magukban foglalják a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd, valamint a kultúrának mint a kreativitás mozgatórugójának népszerűsítését.

               (11)

               Rendkívül lényeges, hogy a címet közös, egyértelmű és átlátható kritériumok és eljárások szerint ítéljék oda, ideértve a kiválasztás első két évét, amelyek során átmeneti rendelkezéseket kell alkalmazni.

               (12)

               A fellépés hatálya alá tartozó helyszínek kiválasztására irányuló eljárásnak két szakaszból kell állnia. A helyszínek előzetes kiválasztását nemzeti szinten kell elvégezni. A tagállamok indokolt esetben bevonhatják a helyi és regionális hatóságokat. A kiválasztást ezt követően uniós szinten kell lefolytatni. A címben részesült valamennyi helyszínt ellenőrizni kell a címre vonatkozóan meghatározott kritériumoknak való megfelelés biztosítása érdekében.

               (13)

               A Bizottságnak a fellépés első értékelése során meg kell vizsgálnia a fellépés földrajzi hatálya kiterjesztésének kérdését.

               (14)

               Amennyiben egyértelmű tematikus kapcsolat áll fenn több, ugyanazon tagállamban lévő helyszín között, a fellépésnek lehetővé kell tennie a közös pályázást. Ezen közös pályázatoknak ésszerű számú helyszínt kell magukban foglalniuk, és az ugyanazon helyszínekre vonatkozó egyéni pályázatokhoz képest európai hozzáadott értéket kell képviselniük.

               (15)

               Hasonlóképpen – egyes helyszínek több államot érintő kiterjedése miatt – a fellépésnek lehetővé kell tennie a közös pályázást mind a különböző tagállamokban található, azonban egy adott témára összpontosító, mind a legalább két tagállamban található helyszínek esetében.

               (16)

               E határozat és különösen a címet elnyerő helyszínek kijelölésére, a cím visszavonására és a címről való lemondás hivatalossá tételére vonatkozó rendelkezések végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni.

               (17)

               A címre vonatkozó adminisztratív szabályoknak a szubszidiaritás elvével összhangban egyszerűeknek és rugalmasoknak kell lenniük.

               (18)

               Mivel e határozat céljait többek között az új közös, egyértelmű és átlátható kritériumok és eljárások, valamint a tagállamok közötti szorosabb koordináció szükségessége miatt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A fellépés létrehozása
   Ez a határozat létrehozza az „Európai Örökség” cím (a továbbiakban: cím) elnevezésű európai uniós fellépést (a továbbiakban: fellépés).
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:

               1.

               „helyszínek”: adott helyhez kötődő műemlékek, természeti, víz alatti, régészeti, ipari vagy városi helyszínek, kultúrtájak, emlékhelyek, kulturális javak és tárgyak, valamint a szellemi örökség, beleértve a kortárs örökséget is;

               2.

               „transznacionális helyszín”:

                           a)

                           különböző tagállamokban található helyszínek, amelyek közös pályázat benyújtása érdekében valamely meghatározott témára összpontosítanak; vagy

                           b)

                           a legalább két tagállam területén elhelyezkedő helyszín;

               3.

               „nemzeti tematikus helyszín”: ugyanazon tagállamban található helyszínek, amelyek közös pályázat benyújtása érdekében valamely meghatározott témára összpontosítanak.

         3. cikk
   Célkitűzések
   (1)   A fellépés a következő általános célkitűzésekhez járul hozzá:

               a)

               az európai történelem és kulturális örökség közös értékei és elemei alapján az Unióhoz tartozás érzésének, valamint a nemzetek és régiók sokszínűsége iránti megbecsülésnek a megerősítése az európai polgárokban, különösen a fiatalokban;

               b)

               a kultúrák közötti párbeszéd erősítése.

         (2)   Az (1) bekezdésben foglalt célkitűzések elérése érdekében a fellépés a következő köztes célkitűzések elérésére irányul:

               a)

               azon helyszínek szimbolikus értékének kiemelése és ismertségének növelése, amelyek jelentős szerepet töltöttek be Európa történelmében és kultúrájában és/vagy az Unió építésében;

               b)

               az európai polgárok ismereteinek gyarapítása Európa történelméről és az Unió építéséről, valamint közös, de eltérő kulturális örökségükről, különösen az európai integráció folyamatának alapját képező demokratikus értékek és emberi jogok területén.

         (3)   Maguk a helyszínek a következő konkrét célkitűzések elérésére törekszenek:

               a)

               európai jelentőségük kiemelése;

               b)

               az európai polgárok, különösen a fiatalok megismertetése közös kulturális örökségükkel;

               c)

               a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok megosztásának elősegítése Unió-szerte;

               d)

               a helyszínek megismerhetőségének fokozása és/vagy javítása mindenki, különösen a fiatalok számára;

               e)

               a kultúrák közötti párbeszéd élénkítése, különösen a fiatalok körében, művészeti és kulturális oktatáson, illetve történelemtanításon keresztül;

               f)

               a kulturális örökség, illetve a kortárs művészeti és alkotói tevékenységek közötti szinergiák ösztönzése;

               g)

               a régiók vonzerejéhez, valamint gazdasági és fenntartható fejlődésükhöz való hozzájárulás, különösen a kulturális turizmus révén.

         4. cikk
   A fellépésben való részvétel
   A fellépésben önkéntes alapon valamennyi tagállam részt vehet.
   5. cikk
   A fellépés hozzáadott értéke és kiegészítő jellege más kezdeményezésekhez képest
   A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy a fellépés a kulturális örökség terén megvalósuló más kezdeményezésekhez képest – mint például az UNESCO Világörökség Listája, az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív UNESCO-listája és az Európa Tanács „Európai kulturális útvonalak” elnevezésű programja – hozzáadott értéket képviseljen és kiegészítse azokat.
   6. cikk
   A cím odaítélhetősége
   A cím a 2. cikk szerinti helyszíneknek ítélhető oda.
   7. cikk
   Kritériumok
   (1)   A cím odaítélésére az alábbi kritériumok (a továbbiakban: kritériumok) alapján kerül sor:

               a)

               A címre pályázó helyszín olyan hely, amely szimbolikus európai értéket képvisel, és jelentős szerepet töltött be Európa történelmében és kultúrájában és/vagy az Unió építésében. A címre pályázó helyszínek ezért igazolják az alábbi kritériumok közül egynek vagy többnek a teljesülését:

                           i.

                           határokon átnyúló vagy páneurópai jelleg: hatásuk és vonzerejük miként terjedt vagy terjed túl egy adott tagállam nemzeti határain;

                           ii.

                           helyük és szerepük az európai történelemben és az európai integrációban, kapcsolódásuk jelentős európai eseményekhez, személyekhez vagy mozgalmakhoz;

                           iii.

                           helyük és szerepük az európai integráció alapjául szolgáló közös értékek kialakításában és előmozdításában.

               b)

               A címre pályázó helyszínek projektet nyújtanak be, amelynek végrehajtását legkésőbb a kijelölés évében kezdik meg, és amely az alábbi elemeket tartalmazza:

                           i.

                           a helyszín európai jelentőségének tudatosítása, mindenekelőtt megfelelő tájékoztató tevékenységek, táblák elhelyezése és személyzeti képzés révén;

                           ii.

                           olyan oktatási tevékenységek szervezése, különösen a fiatalok számára, amelyek hozzájárulnak Európa közös történelmének és közös, mégis különböző örökségének mélyebb megértéséhez, és amelyek erősítik az összetartozás érzését;

                           iii.

                           a többnyelvűség népszerűsítése és a helyszínek megismerhetőségének elősegítése több uniós nyelv használatával;

                           iv.

                           részvétel a címben részesülő helyszínek hálózatának tevékenységeiben a tapasztalatok megosztása és közös projektek kezdeményezése céljából;

                           v.

                           az érintett helyszín európai szintű ismertségének és vonzerejének növelése, többek között a korszerű technológiák, valamint a digitális és interaktív eszközök nyújtotta lehetőségek kiaknázása, illetve az egyéb európai kezdeményezések és e fellépés közötti szinergiák kialakítása révén.

                     Ha a helyszín sajátosságai lehetővé teszik, érdemes olyan művészeti és kulturális tevékenységeket szervezni, amelyek elősegítik az európai kulturális szakemberek, művészek és gyűjtemények mobilitását, ösztönzik a kultúrák közötti párbeszédet, valamint a kulturális örökség, illetve a kortárs művészeti és alkotói tevékenység közötti kapcsolatok kialakítását.

               c)

               A címre pályázó helyszínek munkatervet nyújtanak be, amely az alábbi elemeket tartalmazza:

                           i.

                           a helyszín gondos kezelésének biztosítása, beleértve a célok és a mutatók meghatározását;

                           ii.

                           a helyszín védelmének és a jövőbeli generációk számára való megőrzésének biztosítása a vonatkozó örökségvédelmi szabályozásnak megfelelően;

                           iii.

                           a helyszínek felkészítése a látogatók színvonalas fogadására (pl. történelmi bemutatás, a látogatók tájékoztatása, táblák elhelyezése);

                           iv.

                           a helyszín megismerhetőségének biztosítása a nyilvánosság lehető legszélesebb köre számára, többek között a helyszín e célból történő átalakítása vagy a munkatársak képzése révén;

                           v.

                           a fiatalokra fordított különleges figyelem, például azáltal, hogy a helyszínre való eljutásuk elsőbbséget élvez;

                           vi.

                           a helyszín fenntartható turisztikai célpontként való népszerűsítése;

                           vii.

                           egységes és átfogó kommunikációs stratégia kidolgozása a helyszín európai jelentőségének kiemelésére;

                           viii.

                           annak biztosítása, hogy a helyszín kezelésében a lehető legjobban érvényesüljenek a környezetvédelmi szempontok.

         (2)   Az (1) bekezdés (b) és (c) pontjában meghatározott kritériumok tekintetében az egyes helyszíneket arányosan, sajátosságaikat figyelembe véve kell értékelni.
   8. cikk
   Európai testület
   (1)   Létrejön egy független szakértőkből álló európai testület (a továbbiakban: európai testület), amely végrehajtja az uniós szintű kiválasztást és ellenőrzést. A testület biztosítja, hogy a helyszínek valamennyi tagállamban megfelelő módon alkalmazzák a kritériumokat.
   (2)   Az európai testület 13 tagból áll, amelyek közül négyet az Európai Parlament, négyet a Tanács, négyet a Bizottság és egyet a Régiók Bizottsága nevez ki vonatkozó eljárásával összhangban. Az elnököt az európai testület jelöli ki.
   (3)   Az európai testület tagjai független szakértők, akik jelentős tapasztalattal és szakértelemmel rendelkeznek a fellépés célkitűzéseihez kapcsolódó területeken. Az egyes intézmények és szervek törekednek arra, hogy az általuk kinevezett szakértők szaktudása a lehető legnagyobb mértékben kiegészítse egymást, és kiválasztásukra kiegyensúlyozott földrajzi eloszlás szerint kerüljön sor.
   (4)   Az európai testület tagjainak kinevezése három évre szól.
   Mindazonáltal 2012-ben az Európai Parlament négy szakértőt két évre, a Tanács négy szakértőt három évre, a Bizottság négy szakértőt egy évre, a Régiók Bizottsága pedig egy szakértőt három évre nevez ki.
   (5)   Az európai testület tagjai nyilatkoznak arról, ha személyük és valamely konkrét helyszín között tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenség áll fenn. Amennyiben egy tag ilyen nyilatkozatot tesz, vagy ha ilyen összeférhetetlenség merül fel, az adott tag nem vesz részt az érintett helyszín vagy az érintett tagállamban található bármely más helyszín értékelésében.
   (6)   A Bizottság az európai testület összes jelentését, ajánlását és értesítését nyilvánosságra hozza.
   9. cikk
   Pályázati formanyomtatvány
   Az eljárások zökkenőmentességének és egyszerűségének minél nagyobb mértékben való biztosítása érdekében a Bizottság a kritériumok alapján – a címre pályázó helyszínek által alkalmazandó –egységes pályázati formanyomtatványt (a továbbiakban: pályázati formanyomtatvány) készít.
   10. cikk
   Nemzeti szintű előzetes kiválasztás
   (1)   A cím odaítéléséért versenyző helyszínek közötti előzetes kiválasztást a tagállamok végzik.
   (2)   Minden egyes tagállam legfeljebb két helyszínt választhat ki kétévenként.
   (3)   Az előzetes kiválasztás a kritériumokon és a pályázati formanyomtatványon alapul.
   (4)   Az egyes részt vevő tagállamok – a szubszidiaritás elvével összhangban – meghatározzák az előzetes kiválasztásra vonatkozó saját eljárásukat és ütemtervüket, törekedve arra, hogy minél egyszerűbb és rugalmasabb adminisztratív szabályokat alkalmazzanak. Az előzetesen kiválasztott helyszínekre vonatkozó pályázati formanyomtatványokat a kiválasztási eljárás évének március 1-jéig eljuttatják a Bizottsághoz a mellékletben meghatározott ütemtervnek megfelelően.
   (5)   A Bizottság nyilvánosságra hozza az előzetesen kiválasztott helyszínek teljes listáját, és az előzetes kiválasztás szakaszának lezárását követően haladéktalanul tájékoztatja arról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát annak érdekében, hogy az Európai Parlament, a Tanács, a Régiók Bizottsága, a tagállamok, illetve bármely érdekelt személy vagy szerv eljuttathassa a Bizottsághoz azokat az esetleges észrevételeket, amelyek befolyásolhatják az érintett helyszínek kiválasztását.
   11. cikk
   Uniós szintű kiválasztás
   (1)   A cím odaítéléséért versenyző helyszínek közötti kiválasztást a Bizottság felelőssége mellett az európai testület végzi.
   (2)   Az európai testület értékeli az előzetesen kiválasztott helyszínekre vonatkozó pályázatokat, és tagállamonként legfeljebb egy helyszínt választ ki. Szükség esetén további információk kérhetőek, és helyszíni látogatások szervezhetőek.
   (3)   A kiválasztás a kritériumokon és a pályázati formanyomtatványon alapul. Az európai testület emellett megfelelően figyelembe veszi a 10. cikk (5) bekezdésében említett észrevételeket.
   (4)   Az európai testület jelentést készít az előzetesen kiválasztott helyszínekről, és legkésőbb a kiválasztási eljárás évének végéig megküldi azt a Bizottságnak. A jelentés a cím odaítélésére vonatkozó ajánlást tartalmaz, és megindokolja a kiválasztott, illetve a ki nem választott helyszínekre vonatkozó következtetéseit. A Bizottság tájékoztatás céljából haladéktalanul megküldi a jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának.
   (5)   A címre pályázó, ki nem választott helyszínek a következő években új pályázatot nyújthatnak be nemzeti szintű előzetes kiválasztásra.
   12. cikk
   Transznacionális helyszínek
   (1)   Transznacionális helyszíneknek abban az esetben ítélhető oda a cím, ha az alábbi feltételek mindegyikét teljesítik:

               a)

               valamennyi részt vevő helyszín maradéktalanul megfelel a kritériumoknak;

               b)

               az egyik részt vevő helyszínt kijelölik koordinátornak, amely a Bizottság számára kizárólagos kapcsolattartó pontként fog szolgálni;

               c)

               a helyszínek közös névvel pályáznak;

               d)

               adott esetben igazolják az egyértelmű tematikus kapcsolatot.

         (2)   A transznacionális helyszínekre vonatkozó pályázatok benyújtása során az egyéb helyszínekre vonatkozó eljárás alkalmazandó. Minden egyes részt vevő helyszín – azt követően, hogy a megfelelő nemzeti hatóságok bevonásával lefolytatták az egymás közötti konzultációt – pályázati formanyomtatványt tölt ki, és elküldi azt a koordinátornak. A transznacionális helyszínek előzetes kiválasztását a helyszínek 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott maximális számát figyelembe véve a koordinátor szerinti tagállam végzi, a javaslatot pedig valamennyi érintett tagállam nevében, az ezen tagállamokkal való megegyezést követően nyújtja be.
   (3)   Valamely transznacionális helyszín kiválasztása esetén a címet a transznacionális helyszín egésze, a közös név alatt nyeri el.
   (4)   Ha egy transznacionális helyszín megfelel valamennyi kritériumnak, a kiválasztás során elsőbbséget élvez.
   13. cikk
   Nemzeti tematikus helyszínek
   (1)   Nemzeti tematikus helyszíneknek abban az esetben ítélhető oda a cím, ha az alábbi feltételek mindegyikét teljesítik:

               a)

               igazolják, hogy a közös pályázat európai hozzáadott értéket képvisel az egyéni pályázatokhoz képest;

               b)

               igazolják az egyértelmű tematikus kapcsolatot;

               c)

               valamennyi részt vevő helyszín maradéktalanul megfelel a kritériumoknak;

               d)

               az egyik részt vevő helyszínt kijelölik koordinátornak, amely a Bizottság számára kizárólagos kapcsolattartó pontként fog szolgálni;

               e)

               a helyszínek közös névvel pályáznak.

         (2)   A nemzeti tematikus helyszínekre vonatkozó pályázatok benyújtása során az egyéb helyszínekre vonatkozó eljárás alkalmazandó. Minden egyes részt vevő helyszín pályázati formanyomtatványt tölt ki, és eljuttatja azt a koordinátornak. A nemzeti tematikus helyszínek előzetes kiválasztását a helyszínek 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott maximális számát figyelembe véve az érintett tagállam végzi.
   (3)   Valamely nemzeti tematikus helyszín kiválasztása esetén a címet a nemzeti tematikus helyszín egésze, a közös név alatt nyeri el.
   14. cikk
   Kijelölés
   (1)   A Bizottság az európai testület ajánlásának kellő figyelembevételével kijelöli a címet elnyerő helyszíneket. A Bizottság tájékoztatja kijelöléséről az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát.
   (2)   Az elnyert címet a helyszínek állandó jelleggel használhatják a 15. cikkben meghatározott feltételek, valamint a fellépés folytatódása esetén, és a 16. cikk sérelme nélkül.
   15. cikk
   Ellenőrzés
   (1)   Rendszeresen ellenőrizni kell, hogy a címet elnyerő helyszínek továbbra is megfelelnek-e a kritériumoknak, és betartják-e a pályázatukban benyújtott projektben és munkatervben foglaltakat.
   (2)   A tagállamok felelnek a területükön található valamennyi helyszín ellenőrzéséért. A transznacionális helyszínek ellenőrzéséért a koordinátor szerinti tagállam felel.
   (3)   A tagállamok valamennyi szükséges információt összegyűjtenek, és a mellékletben meghatározott ütemtervvel összhangban négyévente jelentést készítenek. A tagállamok az ellenőrzési eljárás évének legkésőbb március 1-jéig megküldik a jelentést a Bizottságnak. A Bizottság a jelentést vizsgálat céljából benyújtja az európai testületnek.
   (4)   Az európai testület az ellenőrzési eljárás évének végéig jelentést ad ki a címet elnyert helyszínek állapotáról, amely szükség esetén a következő ellenőrzési időszakban figyelembe veendő ajánlásokat is tartalmaz.
   (5)   A Bizottság – az európai testülettel együttműködve – közös mutatókat dolgoz ki a tagállamok számára az ellenőrzési eljárás egységességének biztosítása érdekében.
   16. cikk
   A cím visszavonása és a címről való lemondás
   (1)   Ha az európai testület megállapítja, hogy egy adott helyszín esetében már nem teljesülnek a kritériumok, vagy a helyszín nem tartja be a pályázatában benyújtott projektben és munkatervben foglaltakat, a Bizottságon keresztül párbeszédet kezdeményez az érintett tagállammal annak érdekében, hogy a helyszínnel kapcsolatban megtegyék a szükséges kiigazításokat.
   (2)   Ha a párbeszéd kezdetétől számított tizennyolc hónap elteltével nem tették meg a szükséges kiigazításokat, az európai testület erről értesíti a Bizottságot. Az értesítés indokolást és a helyzet javítására irányuló gyakorlati ajánlásokat tartalmaz.
   (3)   Ha a (2) bekezdésben említett értesítést követő tizennyolc hónapon belül nem hajtották végre a gyakorlati ajánlásokat, az európai testület ajánlást ad ki a Bizottság részére a cím adott helyszíntől való visszavonására vonatkozóan.
   (4)   Ha az európai testület megállapítja, hogy egy transznacionális helyszínben vagy nemzeti tematikus helyszínben részt vevő valamely helyszín esetében már nem teljesülnek a kritériumok, vagy az adott helyszín nem tartja be a pályázatában benyújtott projektben és munkatervben foglaltakat, az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott eljárás alkalmazandó. Az e bekezdés szerinti visszavonás a transznacionális helyszín vagy nemzeti tematikus helyszín egészére érvényes. Mindazonáltal azon esetekben, amikor a transznacionális helyszín vagy nemzeti tematikus helyszín koherenciáját ez nem veszélyezteti, az európai testület ajánlhatja a cím visszavonásának az érintett helyszínre történő korlátozását.
   (5)   A cím visszavonásáról szóló határozatot a Bizottság hozza meg, a (3) bekezdésben említett ajánlás kellő figyelembevételével. A Bizottság a visszavonásról tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát.
   (6)   A helyszínek bármikor lemondhatnak a címről, és ebben az esetben értesítik erről az érintett tagállamot, amely tagállam értesíti a lemondásról a Bizottságot. A Bizottság hivatalossá teszi a címről való lemondást, és tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát.
   17. cikk
   Gyakorlati intézkedések
   (1)   A Bizottság hajtja végre a fellépést. Különösen:

               a)

               biztosítja a fellépés általános koherenciáját és minőségét;

               b)

               biztosítja a tagállamok és az európai testület közötti koordinációt;

               c)

               figyelemmel a határozatban meghatározott célkitűzésekre és kritériumokra, az európai testülettel szoros együttműködésben iránymutatásokat dolgoz ki a kiválasztási és az ellenőrzési eljárásokra vonatkozóan;

               d)

               támogatást nyújt az európai testületnek.

         (2)   A Bizottság felelős a címre vonatkozó információk közléséért és a cím ismertségének uniós szinten való biztosításáért, különösen az e témájú weboldal létrehozása és fenntartása révén. A Bizottság továbbá gondoskodik a fellépés logójának létrehozásáról.
   (3)   A Bizottság elősegíti a címet elnyerő helyszínek közötti hálózatépítő tevékenységet.
   (4)   Az e cikk (2) és (3) bekezdés szerinti tevékenységeknek, valamint az európai testület költségeinek a finanszírozása a 20. cikkben előírt pénzügyi keretből történik.
   18. cikk
   Értékelés
   (1)   A Bizottság gondoskodik a fellépés külső, független értékeléséről. Ezt az értékelést hatévente elvégzi a mellékletben szereplő ütemterv alapján, és annak során megvizsgálja az összes elemet, beleértve a fellépést működtető folyamatok hatékonyságát, a helyszínek számát, a fellépés hatását, földrajzi hatályának lehetséges kiterjesztését, a fellépés továbbfejlesztésének módjait, valamint azt, hogy a fellépés folytatódjon-e.
   (2)   A Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott értékelések véglegesítését követő hat hónapon belül jelentést – és adott esetben azt kísérő javaslatokat – nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának.
   19. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   (1)   Azok a tagállamok, amelyek nem vettek részt a 2006. évi Európai Örökség cím kormányközi kezdeményezésben (a továbbiakban: kormányközi kezdeményezés), a cím odaítélésére legfeljebb négy helyszínt választhatnak ki előzetesen 2013-ban.
   (2)   Azok a tagállamok, amelyek részt vettek a kormányközi kezdeményezésben, a cím odaítélésére legfeljebb négy helyszínt választhatnak ki előzetesen 2014-ben. Olyan helyszíneket is javasolhatnak, amelyek a kormányközi kezdeményezés keretében már elnyerték a címet.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett valamennyi helyszínt az európai testület értékeli az egyéb helyszínekre alkalmazandó kritériumok és eljárás szerint.
   (4)   Ha az (1) és (2) bekezdésben említett valamely helyszín nem teljesíti a kritériumokat, vagy további információkra van szükség, az európai testület a Bizottságon keresztül párbeszédet kezdeményez a tagállammal annak megállapítása érdekében, hogy javítható-e a pályázat a végleges döntést megelőzően. Szükség esetén látogatás szervezhető a helyszínre.
   20. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   A fellépés végrehajtására előirányzott pénzügyi keret a 2012. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra 650 000 EUR.
   (2)   Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi.
   21. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Strasbourgban, 2011. november 16-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         W. SZCZUKA

      (1)  HL C 267., 2010.10.1., 52. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2010. december 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács első olvasatban elfogadott, 2011. július 19-i álláspontja. Az Európai Parlament 2011. november 16-i álláspontja.

      (3)  HL C 319., 2008.12.13., 11. o.

      MELLÉKLET

         Ütemterv

                  Év

                  2011

                  A határozat hatálybalépése
                  Előkészítő munka

                  2012

                  Előkészítő munka

                  2013

                  A kormányközi kezdeményezésben részt nem vett tagállamok első alkalommal választják ki a helyszíneket.

                  2014

                  A kormányközi kezdeményezésben részt vett tagállamok első alkalommal választják ki a helyszíneket.

                  2015

                  Kiválasztás

                  2016

                  Ellenőrzés

                  2017

                  Kiválasztás

                  2018

                  A cím értékelése

                  2019

                  Kiválasztás

                  2020

                  Ellenőrzés

                  2021

                  Kiválasztás

                  2022

                  —

                  2023

                  Kiválasztás

                  2024

                  Ellenőrzés
                  A cím értékelése

                  2025

                  Kiválasztás

                  …

                  …


title: 2011/58/EU: A Tanács határozata ( 2010. október 25. ) az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött, egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról szóló megállapodás az Unió nevében történő aláírásáról

text:
               1.2.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 27/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. október 25.)
   az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött, egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról szóló megállapodás az Unió nevében történő aláírásáról
   (2011/58/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. február 24-én felhatalmazta a Bizottságot a mediterrán térségbeli partnerországokkal folytatandó, a kereskedelmi rendelkezésekre vonatkozó vitarendezési mechanizmus létrehozására irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (2)

               A Bizottság – a Tanács által kiadott tárgyalási irányelvek keretén belül – tárgyalásokat folytatott, amelyek során konzultált a Szerződés 207. cikke értelmében kinevezett bizottsággal.

               (3)

               E tárgyalások eredményeképpen az Európai Unió és a Marokkói Királyság között megállapodás jött létre egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról (a továbbiakban: megállapodás), amelyet 2009. december 9-én parafáltak.

               (4)

               A megállapodást alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött, egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról szóló megállapodás aláírását, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére (1).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap azon személy(ek) kijelölésére, akik jogosultak arra, hogy a megállapodást, figyelemmel a megkötésére, az Unió nevében aláírják.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2010. október 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  A megállapodás szövege a határozattal együtt kerül közzétételre a megkötésekor.


title: 2009/577/EK: A Tanács határozata ( 2009. július 27. ) a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának kinevezéséről

text:
               30.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/56

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. július 27.)
   a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának kinevezéséről
   (2009/577/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Manuel CHAVES GONZÁLES lemondását követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki:
   José Antonio GRIŇÁN MARTÍNEZ-t, Presidente de la Junta de Andalucía.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. BILDT

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: 2007/618/EK: A Tanács határozata ( 2007. szeptember 18. ) a Régiók Bizottsága egy finn tagjának és egy finn póttagjának kinevezéséről

text:
               25.9.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 249/10

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. szeptember 18.)
   a Régiók Bizottsága egy finn tagjának és egy finn póttagjának kinevezéséről
   (2007/618/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a finn kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Jyrki MYLLYVIRTA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye betöltetlen maradt. Irma PEIPONEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a Régiók Bizottsága tagjának és póttagjának a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Jyrki MYLLYVIRTA, Lahti polgármestere (megbízás változása);

               b)

               póttagként:

                           —

                           Irja SOKKA, Kuopio Városi Tanács tagja.

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PEREIRA

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: 2006/824/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2006. április 27. ) az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               6.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/74

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2006. április 27.)
   az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2006/824/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004-es pénzügyi évre vonatkozó végső elszámolásaira (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2006. március 14-i ajánlására (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3), és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Újjáépítési Ügynökség létrehozásáról szóló, 2000. december 5-i 2667/2000/EK tanácsi rendeletre (4), és különösen annak 8. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5), és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0095/2006),

               1.

               mentesítést ad az Európai Újjáépítési Ügynökség igazgatója számára az Ügynökség 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot, valamint a szerves részét képező állásfoglalást az Európai Újjáépítési Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Josep BORRELL FONTELLES

            a főtitkár

         Julian PRIESTLEY

      (1)  HL C 332., 2005.12.28., 19. o.

      (2)  HL C 332., 2005.12.28., 15. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 306., 2000.12.7., 7. o. A legutóbb a 2068/2004/EK rendelettel (HL L 358., 2004.12.3., 2. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o. Az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.


title: 2005/192/EK, Euratom: A Tanács és a Bizottság határozata (2005. február 21.) a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és annak tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás jegyzőkönyvének megkötéséről

text:
               10.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 63/21

      A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. február 21.)
   a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és annak tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás jegyzőkönyvének megkötéséről
   (2005/192/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 310. cikkére összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikkének második bekezdésére,
   tekintettel a 2003. április 16-i csatlakozási szerződésre és különösen a 2. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a 2003. évi csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az európai parlamenti hozzájárulására,
   tekintettel a Tanácsnak az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó Szerződés 101. cikke szerint történt jóváhagyására,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között megkötött stabilizációs és társulási megállapodás jegyzőkönyve, figyelemmel arra, hogy a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, és a Szlovák Köztársaság csatlakozott az Európai Unióhoz, 2004. december 12-én az Európai Közösség és tagállamai részéről a 2004/896/EK tanácsi határozat (1) szerint aláírásra került.

               (2)

               A jegyzőkönyv a hatálybalépéséig a csatlakozás időpontjától ideiglenesen alkalmazásra került.

               (3)

               A jegyzőkönyvet alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között megkötött stabilizációs és társulási megállapodás jegyzőkönyve, figyelemmel arra, hogy a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, és a Szlovák Köztársaság csatlakozott az Európai Unióhoz, az Európai Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a tagállamok részéről jóváhagyásra kerül.
   A Jegyzőkönyvet (2) csatolták ehhez a határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke az Európai Közösség és annak tagállamai részéről kiadja a Jegyzőkönyv 15. cikkében meghatározott értesítést. A Bizottság elnöke egyidejűleg ilyen értesítést ad ki az Európai Atomenergia-közösség részéről.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 21-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

            a Tanács részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 388., 2004.12.29., 1. o.

      (2)  HL L 388., 2004.12.29., 6. o.


title: 2009/221/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/192

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2008. április 22.)
   az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2009/221/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2006-os gazdasági évre vonatkozó végső elszámolásaira (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végső elszámolásáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 19. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0115/2008),

               1.

               mentesítést ad az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban fejti ki;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 20. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 55. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/193

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2008. április 22.)
   az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2006-os gazdasági évre vonatkozó végső elszámolásaira (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végső elszámolásáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 19. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0115/2008),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2007. április 24-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának az Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           megjegyzi, hogy a munkaerő-felvétel késedelme hatást gyakorolt a 2005-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtására, és hogy ez a helyzet befolyásolta az igazgatási kiadásokra képzett előirányzatok felhasználását,

                           —

                           megjegyzi, hogy az ügyletek dokumentációja – amely a belső ellenőrzés törvényes rendszerének előfeltétele – némi hiányosságot mutatott, és hogy a kötelezettségekkel és kifizetésekkel kapcsolatos akták gyakran hiányosak vagy zavarosak voltak,

                           —

                           megjegyzi, hogy további hiányosságok mutatkoztak a közbeszerzési eljárások igazgatása terén, és ragaszkodik ahhoz, hogy az Ügynökség betartsa a szabályozási követelményeket;

         Általános észrevételek, amelyek az uniós ügynökségek horizontális kérdéseivel kapcsolatosak, és ezáltal minden egyes ügynökség mentesítési eljárása szempontjából jelentőséggel bírnak

               1.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött 24 ügynökség és egyéb kapcsolódó szerv költségvetése 2006-ban összesen 1 080,5 millió EUR-t tett ki (közülük 271 millió EUR-val a legnagyobb az Európai Újjáépítési Ügynökség, 5 millió EUR-val pedig a legkisebb az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) költségvetése volt);

               2.

               rámutat arra, hogy a pénzügyi ellenőrzés és mentesítés hatálya alá tartozó külső uniós szervek köre jelenleg nemcsak a hagyományos szabályozó ügynökségeket öleli fel, hanem az egyes konkrét programok megvalósítása érdekében felállított végrehajtó ügynökségeket is, és a közeljövőben a köz- és magánszféra partnersége keretében létrehozott közös vállalkozásokra (közös technológiai kezdeményezések) is ki fog terjedni;

               3.

               a Parlament vonatkozásában megállapítja, hogy a mentesítési eljárás hatálya alá tartozó ügynökségek száma az alábbiak szerint alakult: 2000-es költségvetési év: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 szabályozó ügynökség és 2 végrehajtó ügynökség (a Számvevőszék által ellenőrzött, ugyanakkor belső mentesítési eljárás alá tartozó két ügynökségen kívül);

               4.

               ezért arra a következtetésre jut, hogy az ügynökségek/kapcsolódó szervek költségvetésének méretéhez viszonyítva az ellenőrző/mentesítési eljárás nehézkessé és aránytalanná vált; utasítja illetékes bizottságát, hogy végezze el az ügynökségek és kapcsolódó szervek mentesítési eljárásának széles körű felülvizsgálatát egy egyszerűbb és racionálisabb megközelítés kialakítása érdekében, az elkövetkező években egyedi mentesítési jelentést igénylő szervek egyre növekvő számára tekintettel;

         Alapvető megfontolások

               5.

               kéri a Bizottságot, hogy új ügynökségek létrehozása előtt vagy már meglévők átalakítása során adjon világos magyarázatot az alábbi elemekre vonatkozóan: az ügynökség típusa, célkitűzései, belső irányítási struktúrája, termékei, szolgáltatásai, főbb eljárásai, célcsoportja, megrendelői és érdekelt felei, hivatalos kapcsolatai külső szereplőkkel, költségvetési felelőssége, pénzügyi tervezése, valamint személyzeti politikája;

               6.

               kéri, hogy minden ügynökséget a közte és a felelős főigazgatóság között kialakított éves teljesítmény-megállapodás vezéreljen, amelynek tartalmaznia kell a következő év fő célkitűzéseit, a pénzügyi keretet és a teljesítmény mérésére szolgáló egyértelmű mutatókat;

               7.

               kéri, hogy az ügynökségek teljesítményét rendszeresen (és ad hoc jelleggel) ellenőrizze a Számvevőszék vagy más független könyvvizsgáló; úgy véli, hogy ennek nem szabadna csupán a pénzügyi irányítás és a közpénzek helyes felhasználásának hagyományos elemeire korlátozódnia, hanem az irányítás hatékonyságára és eredményességére is ki kellene terjednie, és az egyes ügynökségek pénzügyi irányítására vonatkozó minősítést is tartalmaznia kellene;

               8.

               álláspontja szerint azon ügynökségek esetében, amelyek folyamatosan túlbecsülik költségvetési szükségleteiket, a be nem töltött álláshelyek alapján technikai csökkentést kell végrehajtani; úgy véli, hogy hosszú távon ez az ügynökségek célhoz kötött bevételeinek csökkenését és ezáltal alacsonyabb igazgatási költségeket eredményez majd;

               9.

               megjegyzi, hogy súlyos problémát jelent, hogy számos ügynökséget bírálnak a közbeszerzési szabályok, a költségvetési rendelet, a személyzeti szabályzat stb. betartásának hiánya miatt; úgy véli, hogy ennek fő oka az, hogy a legtöbb szabályzatot és a költségvetési rendeletet nagyobb intézményekre szabták, valamint hogy a legtöbb kisebb ügynökség nem rendelkezik a szabályozási követelmények betartásához szükséges kritikus tömeggel; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy próbáljon gyors megoldást találni a hatékonyság növelésére azáltal, hogy a kritikus tömeg biztosítása céljából összevonja több ügynökség igazgatási funkcióit (figyelembe véve az ügynökségekre és költségvetési függetlenségükre vonatkozó alapvető szabályozás szükségszerű megváltoztatását), vagy sürgősen dolgozzon ki az ügynökségekre vonatkozó olyan speciális szabályokat (különösen végrehajtási szabályokat), amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az ügynökségek teljes mértékben meg tudjanak felelni a szabályozásoknak;

               10.

               ragaszkodik ahhoz, hogy az előzetes költségvetési tervezet megalkotásakor a Bizottság vegye figyelembe a költségvetés egyes ügynökségek általi, előző években történő végrehajtásának eredményeit, különös tekintettel az n-1. évre, és az adott ügynökség kérésének megfelelően vizsgálja felül a költségvetést; felkéri illetékes bizottságát e felülvizsgálat tiszteletben tartására, illetve arra, hogy – amennyiben a Bizottság ezt nem teszi meg – saját maga vizsgálja felül és tegye reálisabbá a kérdéses költségvetést, az adott ügynökség abszorpciós és végrehajtási kapacitásának megfelelően;

               11.

               emlékeztet a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy bármely ügynökség hozzáadott értékéről szóló negatív értékelés esetén tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának átalakítására vagy az ügynökség bezárására; megjegyzi, hogy a Bizottság 2007-ben egyetlen értékelést sem végzett; ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítési határozatot megelőzően a Bizottság legalább öt ilyen értékelést mutasson be, kezdve a legrégebbi ügynökségekkel;

               12.

               úgy véli, hogy a Számvevőszék ajánlásait haladéktalanul végre kell hajtani, és az ügynökségek részére kifizetett támogatásokat összhangba kell hozni azok valós készpénzszükségleteivel; úgy gondolja továbbá, hogy az általános költségvetési rendelet módosításait bele kell foglalni az ügynökségekre vonatkozó költségvetési keretrendeletbe és az ügynökségek külön pénzügyi szabályzataiba;

         Az adatok közlése

               13.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek között nincsen egységes megközelítés a kérdéses pénzügyi évben végzett tevékenységek ismertetésére, a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló elszámolásokra és jelentésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy a megbízhatósági nyilatkozatot az ügynökség igazgatójának kell-e megfogalmaznia; megállapítja, hogy nem minden ügynökség tesz egyértelmű különbséget a) az ügynökség tevékenységének a nyilvánosság előtti bemutatása és b) a költségvetés teljesítéséről és pénzgazdálkodásáról szóló technikai jelentés között;

               14.

               megjegyzi, hogy míg a Bizottság állandó iránymutatásai a tevékenységi jelentések elkészítésére vonatkozóan nem írják elő kifejezetten, hogy az ügynökségek igazoló nyilatkozatot készítsenek, mégis számos igazgató így tett 2006-ban, s egy esetben ez lényeges fenntartást tartalmazott;

               15.

               emlékeztet 2005. április 12-i állásfoglalásának (7) (26) bekezdésére, amelyben felkéri az ügynökségek igazgatóit, hogy a jövőben a pénzügyi és igazgatási információkkal együtt benyújtott éves tevékenységi jelentésükhöz csatoljanak a Bizottság főigazgatói által aláírthoz hasonló, a műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatot;

               16.

               kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa az ügynökségekre vonatkozó állandó iránymutatásokat;

               17.

               emellett javasolja a Bizottságnak, hogy az ügynökségekkel közösen dolgozzon ki egy valamennyi ügynökségre és kapcsolódó szervezetre alkalmazható harmonizált modellt, amely határozott különbséget tesz az alábbiak között:

                           —

                           a szervezet működéséről, tevékenységéről és eredményeiről beszámoló, széles olvasóközönségnek szánt éves jelentés,

                           —

                           pénzügyi kimutatás és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés,

                           —

                           a Bizottság főigazgatói által készített tevékenységi jelentésekhez hasonló tevékenységi jelentés,

                           —

                           a szervezet igazgatója által aláírt igazoló nyilatkozat bármely egyéb fenntartással vagy megjegyzéssel együtt, amelyekre szükségesnek tartja felhívni a mentesítő hatóság figyelmét;

         A Számvevőszék általános megállapításai

               18.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását (éves jelentés 10.29. bekezdése (8)), miszerint a Bizottság által a Közösség költségvetéséből finanszírozott támogatások kifizetése nem az ügynökségek készpénzszükségleteinek kellően megalapozott felbecslésén alapul, és az előző évről áthozott összegekkel együtt ez jelentős készpénzállomány fenntartásához vezet; tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék javaslatát, hogy az ügynökségek részére kifizetett támogatások legyenek összhangban azok valós készpénzszükségleteivel;

               19.

               megjegyzi, hogy 2006 végére még 14 ügynökségnek kell bevezetnie az ABAC számviteli rendszert (éves jelentés, a 10.31. bekezdés lábjegyzete);

               20.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését (éves jelentés 1.25. bekezdése) a ki nem vett szabadságokra egyes ügynökségeknél elhatárolt kiadásokra vonatkozóan; rámutat, hogy a Számvevőszék három ügynökség (Európai Szakképzés-fejlesztési Központ [CEDEFOP], CEPOL és Európai Vasúti Ügynökség) esetében a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában fenntartásokat fogalmazott meg (2005-ben: CEDEFOP, Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság, Európai Újjáépítési Ügynökség);

         Belső ellenőrzés

               21.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 185. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság belső ellenőre egyben az uniós költségvetés terhére támogatásban részesülő szabályozó ügynökségek belső ellenőre is; rámutat arra, hogy a belső ellenőr minden egyes ügynökség igazgatói testületének és igazgatójának jelentést készít;

               22.

               felhívja a figyelmet a belső ellenőr 2006-os éves tevékenységi jelentésében megfogalmazott alábbi fenntartásra:
               „A Bizottság belső ellenőre a személyi erőforrások hiánya miatt nincs abban a helyzetben, hogy kellő mértékben megfeleljen a költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott, a közösségi szervek belső ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeinek”;

               23.

               tudomásul veszi ugyanakkor a Számvevőszék 2006-os tevékenységi jelentésében tett megjegyzését, miszerint 2007-től a Bizottság által a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) számára biztosított további személyi erőforrásokkal valamennyi működő szabályozó ügynökséget évente belső ellenőrzés alá fogják vetni;

               24.

               tudomásul veszi a költségvetési rendelet 185. cikke alapján az IAS általi ellenőrzésre kötelezett szabályozó és végrehajtó ügynökségek, valamint közös vállalkozások egyre növekvő számát; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az illetékes parlamenti bizottságot arról, hogy az IAS rendelkezésére álló személyi erőforrások elegendőek lesznek-e valamennyi ilyen szervezet éves ellenőrzésének lefolytatására az elkövetkező években;

               25.

               megjegyzi, hogy a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikkének (5) bekezdése alapján valamennyi ügynökségnek minden évben el kell küldenie a mentesítésért felelős hatóságnak és a Bizottságnak az igazgató által összeállított jelentést, amely összefoglalja a belső ellenőr által végzett belső ellenőrzések számát és típusát, a javasolt ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket; kéri az ügynökségeket, hogy jelezzék, ez megtörtént-e, és ha igen, milyen formában;

               26.

               a belső ellenőrzési képességekre vonatkozóan és különösen a kisebb ügynökségek tekintetében tudomásul veszi a belső ellenőr által a Parlament illetékes bizottsága előtt 2006. szeptember 14-én tett javaslatot arra vonatkozóan, hogy a kisebb ügynökségek számára engedélyezni kellene a belső ellenőri szolgáltatások magánszektorból történő igénybevételét;

         Az ügynökségek értékelése

               27.

               emlékeztet az ECOFIN Költségvetési Tanács 2007. július 13-i ülését megelőző egyeztetés során a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott közös nyilatkozatra (9), amelyben kérik i. a Bizottság által értékelni kívánt ügynökségek és ii. a már értékelt ügynökségek jegyzékét, továbbá a főbb megállapítások összefoglalását;

         Fegyelmi eljárások

               28.

               megjegyzi, hogy méretüknél fogva az egyes ügynökségek számára nehézséget jelent megfelelő besorolási fokozatú munkatársakból álló eseti fegyelmi tanácsokat létrehozni, és hogy a Bizottság IDOC irodájának (Vizsgálati és Fegyelmi Iroda) hatásköre nem terjed ki az ügynökségekre; felhívja az ügynökségeket, hogy fontolják meg egy több ügynökséget átfogó fegyelmi tanács felállítását;

         Az intézményközi megállapodás tervezete

               29.

               emlékeztet a Bizottság által benyújtott, az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetre (COM(2005) 59), amely az európai szabályozási ügynökségek létrehozására, felépítésére, működésére, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó horizontális keret kialakítására irányult; megjegyzi, hogy a tervezet hasznos kezdeményezés az ügynökségek létrehozásának és működtetésének ésszerűsítése irányában; rámutat a Bizottság 2006-os összefoglaló jelentésében foglalt megállapításra (COM(2007) 274, 3.1. bekezdés), amely szerint annak ellenére, hogy a tervezet közzétételét követően elakadtak a tárgyalások, a lényegi kérdésekről folytatott vitát 2006 végén újra kezdte a Tanács; sajnálatát fejezi ki, hogy az elfogadás irányában nem lehetett további előrelépést tenni;

               30.

               ezért üdvözli a Bizottság arra tett kötelezettségvállalását, hogy 2008 folyamán közleményt terjeszt elő a szabályozási ügynökségek jövőjéről;

         Önfinanszírozó ügynökségek

               31.

               emlékeztet arra, hogy a két önfinanszírozó ügynökség esetében az igazgatótanács adja meg az igazgató számára a mentesítést; megjegyzi, hogy mindkét ügynökség jelentős felhalmozódott tartalékokkal rendelkezik az előző évekből átvitt, díjakból származó bevételeknek köszönhetően:

                           —

                           Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek: 281 millió EUR (10),

                           —

                           Közösségi Növényfajta-hivatal – pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek: 18 millió EUR (11);

         Egyedi észrevételek

               32.

               megállapítja, hogy az Európai Unió 2006-os évi általános költségvetésében 44,738 millió EUR kötelezettségvállalási és 44,738 millió EUR kifizetési előirányzat állt az ügynökség rendelkezésére;

               33.

               aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék 2006-os jelentésében szereplő azon megállapítás miatt, amely szerint 2006 végén a kifizetési előirányzatok több mint 43 %-át törölni kellett, valamint hogy a pénzügyi év utolsó negyedévében a műveletek koncentrációja volt tapasztalható, és így a költségvetési pontosság elvének szigorú betartása nem történt meg;

               34.

               tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék azon megállapítását, hogy a költségvetés és a létszámterv megállapítására vonatkozó eljárások nem voltak kellő mértékben szigorúak, és hogy ez a költségvetési átcsoportosítások nagy számát, a személyzetfelvétel nem kielégítő tervezését és a költségvetés pontatlan ismertetését eredményezte;

               35.

               megjegyzi továbbá a tengeri szennyezés elleni intézkedésekre elkülönített kifizetési előirányzatok alacsony felhasználási arányát (67,7 %) annak ellenére, hogy a Parlament a költségvetés elfogadását eredményező folyamat során folyamatosan támogatta ezen intézkedéseket; tekintettel arra, hogy sem 2006-ban, sem 2007-ben nem volt lehetőség szennyezésmentesítő hajó biztosítására a galíciai partszakaszt és a Biscay-öblöt is magában foglaló Atlantic Arc területén, szorgalmazza, hogy a Bizottság tegyen nagyobb erőfeszítéseket e célnak hajók által okozott szennyezés elleni fellépés területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség cselekvéseinek többéves finanszírozásáról szóló, 2006. december 18-i 2038/2006/EK rendelet (12) keretében történő 2008-as megvalósítása érdekében;

               36.

               elismeri azonban, amint az Ügynökség válaszában szerepel, hogy az Ügynökség Brüsszelből Lisszabonba való 2006. évi áthelyezése nehezen megjósolható költségvetési következményekkel járt, beleértve a szerződéses személyzet mintegy 20 %-ának távozását;

               37.

               aggodalommal veszi tudomásul a Számvevőszék azon észrevételeit, hogy bizonyos jogi kötelezettségvállalásokra a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalás előtt került sor, és hogy néhány szerződés 100 %-os előfinanszírozást tett lehetővé;

               38.

               felhívja az Ügynökséget, hogy tegyen sürgős intézkedéseket a Számvevőszék azon megállapításának orvoslására, hogy az Ügynökség leltárrendszere kívánnivalókat hagy maga után, és nyilvántartása nem teszi lehetővé a javak fizikai nyomon követését és különösen hogy a számítástechnikai berendezéseket nem rögzítették a rendszerben;

               39.

               rámutat arra, hogy az Ügynökség mérlege 11,6 millió EUR értékű készpénzt és más likvid eszközt, valamint 7,18 millió EUR értékű felhalmozott többletet tartalmaz;

               40.

               felhívja a figyelmet az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselőjének a költségvetés teljesítéséről és a pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentésében foglalt nyilatkozatára, amely szerint bár az Ügynökség személyzetfelvételre vonatkozó erőfeszítései különös fontossággal bírtak a 2006-os év egésze során, a létszámterv és a hozzá kapcsolódó költségvetés végrehajtása a személyzetnek a Lisszabonba költözés által kiváltott felmondása miatt károkat szenvedett;

               41.

               érdeklődéssel veszi tudomásul a költségvetési és pénzgazdálkodási jelentésben foglaltakat, amelyek szerint az SI2 2007. évi fokozatos megszüntetésére való tekintettel az Ügynökség kérte, hogy az „eredményszemléletű számvitel” (ABAC) elnevezésű pénzügyi rendszerek új generációjának kísérleti projektje lehessen, és 2006 áprilisa óta az Ügynökség ugyanazokat a pénzügyi rendszereket használja, mint a Bizottság a maga kiszervezési rendszerében, amelynek minden rendszerét a Bizottság Informatikai Főigazgatósága (DIGIT) gondoz és tart fenn;

               42.

               úgy véli, hogy további vizsgálatokat kellene elvégezni a rendszerek és szolgáltatások ügynökségek közötti összegyűjtésének megvalósíthatóságáról, amely különös haszonnal kecsegtetne a kisebb, a kritikus tömeget el nem érő ügynökségek, valamint az elindítási szakaszban lévő új ügynökségek számára;

               43.

               tudomásul veszi az Ügynökség éves jelentésében foglalt azon kijelentést, amely szerint az üléseken részt vevő, egyre nagyobb számú személy útiköltségének megtérítése munkaintenzív folyamat, és az erre vonatkozó eljárásokat jelenleg tökéletesíti; felkéri a Számvevőszéket, hogy az ügynökségekről szóló következő jelentéseiben vizsgálja meg általánosságban az útiköltségek ügynökségek általi megtérítésének kérdését.

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 20. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 55. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 187., 2008.7.15., 149. o.

      (7)  Az Európai Parlament állásfoglalása, amely tartalmazza az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatot kísérő megjegyzéseket (HL L 196., 2005.7.27., 139. o.).

      (8)  HL C 273., 2007.11.15., 1. o.

      (9)  DS 605/1/07 Rev 1. tanácsi dokumentum.

      (10)  Forrás: Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 141. o.).

      (11)  Forrás: Jelentés a Közösségi Növényfajta Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 135. o.).

      (12)  HL L 394., 2006.12.30., 1. o.


title: A Tanács határozata (1988. június 7.) a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény E 4. mellékletének a Közösség nevében történő elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988D0356

Hivatalos Lap L 161 , 28/06/1988 o. 0012 - 0015 finn különkiadás fejezet 11 kötet 14 o. 0090  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 14 o. 0090

		A Tanács határozata(1988. június 7.)a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény E 4. mellékletének a Közösség nevében történő elfogadásáról(88/356/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 28., 43., 113. és 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a 75/199/EGK határozattal [2] a Közösség megkötötte a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezményt;mivel a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény mellékleteinek elfogadása hatékonyan hozzájárul a nemzetközi kereskedelem megkönnyítéséhez és fejlesztéséhez;mivel a vámvisszatérítésre vonatkozó E 4. melléklet a Közösség által elfogadható;mivel a melléklet elfogadása ugyanakkor bizonyos fenntartásokkal történhet, a vámunió speciális követelményeinek és a vámjogszabályok összehangolási folyamata jelenlegi állapotának figyelembevétele érdekében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Közösség elfogadja a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezménynek a vámvisszatérítésre vonatkozó E 4. mellékletét, amely mellékletre általános fenntartások és az 5. kötelező rendelkezésre vonatkozó külön fenntartások vonatkoznak.Az E 4. melléklet szövegét a fenntartásokkal együtt ehhez a határozathoz csatolták.2. cikkA Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, akit felhatalmaz a Vámegyüttműködési Tanács főtitkárának értesítésére az 1. cikkben említett mellékletnek a Közösség által történő elfogadásáról az 1. cikkben említett fenntartásokkal.Kelt Luxembourgban, 1988. június 7-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Bangemann[1] HL C 167., 1988.6.27.[2] HL L 100., 1975.4.21., 1. o.--------------------------------------------------E 4. MELLÉKLETA VÁMVISSZATÉRÍTÉSRE VONATKOZÓ MELLÉKLETBEVEZETÉSAmikor behozatali vámmal és adóval terhelt importált anyagok gyártásra, feldolgozásra (vagy bizonyos körülmények között javításra) majd exportálásra kerülnek, versenyképesebb árat lehet velük elérni külföldi piacokon, ha a behozatali vámokat és adókat a kivitelkor visszatérítik. A vám-visszatérítési eljárás lehetőséget nyújt a visszafizetésre.Mindazonáltal, tekintettel arra, hogy a visszatérítés e formája ösztönzőleg hathat olyan áruk behozatalára is, amelyek megfelelői egyébként hazai forrásokból is beszerezhetőek lennének, bizonyos korlátozások bevezetése válhat szükségessé e visszatérítések biztosításának terén, bizonyos termékkategóriák vagy gyártási vagy feldolgozási eljárások tekintetében. A vámvisszatérítés hatályának körét az egyes országok külön fogják meghatározni.Ez a melléklet a vámvisszatérítésnek nem csupán azokat az eseteit fedi le, amelyekben az áruk gyártás, feldolgozás vagy javítás alá kerülnek, hanem kitér a visszatérítés lehetőségének azokra az eseteire is, amikor az áruk behozatalra kerülnek, majd utólag ugyanabba az országba exportálják azokat. Ez a melléklet mindazonáltal nem fedi le a méltányossági alapon gyakorolt visszafizetést, például olyan esetekben, amikor az árukat visszaküldik a beszállítónak a szerződésben foglaltaknak nem megfelelő mivoltukra hivatkozva. A melléklet ugyancsak nem fedi le a behozatali vámokon és adókon kívüli vámok és adók kivitelkor történő visszafizetését.FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKEnnek a mellékletnek az alkalmazásában:a) "vám-visszatérítési eljárás": az a vámeljárás, amely az áruk kivitelekor elrendeli az áruk, vagy a bennük található vagy a gyártásuk során felhasznált anyagok tekintetében kirótt behozatali vámok és adók (teljes vagy részleges) visszafizetését;b) "vámvisszatérítés": a vám-visszatérítési eljárás során visszafizetett behozatali vámok és adók összege;c) "behozatali vámok és adók": azok a vámok és minden egyéb olyan vám, adó, díj vagy más költség, amelyeket az áruk behozatalával összefüggésben beszednek, viszont nem jelentik azokat a díjakat és költségeket, amelyek összege a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségeire korlátozódik.ALAPELV1. Kötelező rendelkezésA vámvisszatérítésre vonatkozó rendelkezések ennek a mellékletnek a rendelkezésein alapulnak.HATÁLY2. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok részletesen meghatározzák azokat az eseteket, amikor vámvisszatérítés igényelhető, és azokat a feltételeket, amelyek mellett a visszafizetés megtörténik.1. megjegyzésAzok az esetek, amikor vámvisszatérítés igényelhető, meghatározhatók bizonyos termékek vagy termékosztályok vagy bizonyos felhasználási módok alapján. A vámvisszatérítés korlátozható behozatali vámok és adók bizonyos kategóriáira vagy olyan esetekre, amikor a termékek gyártáson, feldolgozáson vagy javításon mennek keresztül, vagy egyéb engedélyezett felhasználásra kerülnek. Exportált áruk előállításához felhasznált áruk tekintetében végrehajtott vámvisszatérítés normál esetben nem terjed ki az egyszerű gyártási segédanyagokra, például kenőanyagokra, viszont vonatkozhat a gyártás során keletkező hulladékokra vagy veszteségekre.2. megjegyzésA vám-visszatérítési eljárás keretében történő visszafizetések nem biztosítottak azokban az esetekben, amikor behozatali vámokat és adókat más rendelkezések szerint visszafizettek vagy vissza fognak fizetni.3. Ajánlott gyakorlatA vám-visszatérítési eljárást azokban az esetekben is alkalmazni kell, amikor a behozatali vámokkal vagy adókkal terhelt árukat vagy anyagokat velük egyenértékű, az exportáruk gyártásához vagy termeléséhez felhasznált árukkal vagy anyagokkal helyettesítik.BETARTANDÓ FELTÉTELEK4. Kötelező rendelkezésAz érdekelt felek megőrzik a vám-visszatérítési igény érvényességének ellenőrzését lehetővé tevő nyilvántartásokat vagy készletnyilvántartásokat.5. Kötelező rendelkezésHa a belföldi forgalom számára bejelentett áruk behozatalakor tudható vagy előrelátható, hogy vámvisszatérítést fognak igényelni, a bejelentőre nézve elvárás – a későbbi igényérvényesítés megkönnyítése érdekében –, hogy szándékáról nyilatkozzék; mindazonáltal, a vámvisszatérítés kifizetése nem tartható vissza csupán a nyilatkozat elmulasztásának ténye miatt, és a szándéknyilatkozat megtétele után sem kötelező az árukat ténylegesen kivinni az országból.MegjegyzésA vámhatóság előírhatja, hogy a vám-visszatérítési igény tárgyát képező árukat a többi árutól különítsék el, illetve a gyártásuk vagy feldolgozásuk a vámhatóság felügyelete mellett történjen.AZ ÁRUK TÁROLÁSI IDEJE A VÁMTERÜLETEN6. Kötelező rendelkezésAhol határidőt állapítanak meg az áruk exportálására, amelynek lejártát követően az áruk után nem igényelhető vámvisszatérítés, ott a határidő megállapításakor gondosan számításba veszik az árukhoz kapcsolódó feldolgozási vagy gyártási folyamat és a kereskedelmi vagy egyéb befolyásoló tényezők jellegét.7. Ajánlott gyakorlatAhol határidőt állapítanak meg az áruk exportálására, ott azt kérelemre meghosszabbítják, amennyiben az indokokat a vámhatóságok helyénvalónak tartják.A KIVITELI ÁRUNYILATKOZAT ÉS VÁM-VISSZATÉRÍTÉSI KÉRELEM8. Kötelező rendelkezésA vámvisszatérítést maga után vonó kivitelre vonatkozó árunyilatkozatot az igazoló okmányokkal együtt az illetékes vámhivatalban kell benyújtani.9. Ajánlott gyakorlatAz exportőr kérésére, és indokoltnak tartott esetben, a vámhatóságoknak, amennyiben ez lehetséges, lehetővé kell tenni az exportőr számára, hogy a kivitelre szánt áruk magánterületen kerüljenek vizsgálatra, a vizsgálat kapcsán felmerülő kiadásokat pedig az exportőr fedezi.A vámhatóságok hivatalból is elrendelhetik, hogy az exportra szánt árukat vizsgálat céljából magánterületen kell bemutatni.10. Ajánlott gyakorlatAhol az áruk vám-visszatérítési eljárással érintett kivitelét az exportőr nyilvántartásain keresztül ellenőrzik, kivitelkor az áruk bemutatására normál esetben nincs szükség.11. Kötelező rendelkezésA vám-visszatérítési kérelem tartalmaz (vagy a kísérő okmányok között szerepel) valamilyen igazolást, amely bizonyítja, hogy a vámvisszatérítés kifizetéséhez meghatározott feltételeket teljesítették.MegjegyzésA vámvisszatérítés kifizetéséhez a vámhatóság által megkövetelt okmányok a következő adatokat tartalmazzák:a) az igénylő megnevezése;b) a belföldi forgalom számára bejelentett áruk eredeti vámkezelésével kapcsolatos adatok (például a belföldi forgalom számára történő vámkezelés árunyilatkozatának száma és kelte);c) a kifizetett behozatali vámok és adók;d) a jelleg- vagy tarifális leírás és az áruk mennyisége;e) a felhasználás, a feldolgozási vagy gyártási mód, amelynek az árukat alávetették;f) a kivitelre vonatkozó részletek.12. Ajánlott gyakorlatAhol határidőt állapítanak meg, amelynek lejártát követően nem fogadnak el vám-visszatérítési kérelmet, rendelkezni kell annak, a vámhatóság által megalapozott kereskedelmi vagy más indokok miatt történő meghosszabbításáról.A VÁMVISSZATÉRÍTÉS KIFIZETÉSE13. Kötelező rendelkezésA vámvisszatérítést a kérelem elbírálását követően a lehető legrövidebb időn belül ki kell fizetni.14. Ajánlott gyakorlatUgyancsak ki kell fizetni a vámvisszatérítést az áruknak a vámraktárban történő elhelyezésekor, azzal a feltétellel, hogy az áruk utólag exportálására kerülnek.15. Ajánlott gyakorlatKülön kérelemre a vámhatóságoknak időszakonként kell a vámvisszatérítést kifizetni egy meghatározott időszak folyamán kivitelre kerülő áruk esetében.A VÁMVISSZATÉRÍTÉSSEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK16. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok biztosítják, hogy a vám-visszatérítési eljárásra vonatkozó valamennyi információ minden érdekelt személy számára bármikor rendelkezésre álljon.--------------------------------------------------A vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény E 4. melléklete tekintetében, a Közösség által annak kiegészítésére megadott megjegyzések és fenntartások1. Általános fenntartás (általános megjegyzés)A közösségi jog általánosságban lefedi ennek a mellékletnek a rendelkezéseit. Mindazonáltal, a közösségi jog által le nem fedett területeken a tagállamok bevezetik saját fenntartásaikat, amennyiben szükséges.2. 5. kötelező rendelkezésA szabad forgalomba bocsátásról szóló árunyilatkozatnak tartalmaznia kell bizonyos adatokat az aktív feldolgozáshoz kapcsolódó vámmentesség – vámvisszatérítés igénybevételéről. Ezen túlmenően, e kedvezmények igénybevétele eleve feltételezi azt, hogy kiadásra került egy aktív feldolgozásra vonatkozó engedély, vagy hogy bizonyos esetekben a szabad forgalomba bocsátást megelőzően kérvényeztek ilyen engedélyt.--------------------------------------------------