title: 2010/545/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2010. május 5. ) az Eurojust 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/206

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Eurojust 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   (2010/545/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Eurojust a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Eurojust 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Eurojust válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (3) és különösen annak 36. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0093/2010),

               1.

               jóváhagyja az Eurojust 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Eurojust adminisztratív igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 131. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 63., 2002.3.6., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Tanács határozata (1996. december 6.) az Euro-Mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekre vonatkozó indikatív programokat érintő iránymutatások elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996D0706

Hivatalos Lap L 325 , 14/12/1996 o. 0020 - 0026

		A Tanács határozata(1996. december 6.)az Euro-Mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekre vonatkozó indikatív programokat érintő iránymutatások elfogadásáról(96/706/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Euro-Mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekről szóló, 1996. július 23-i 1488/96/EK tanácsi rendeletre [1], és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a Bizottságnak figyelembe kell vennie a Számvevőszék földközi-tengeri partnerekkel való együttműködésről szóló jelentéseiben foglalt megállapításokat és ajánlásokat;mivel az 1488/96/EK rendelet 9. cikke értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján elfogadja az indikatív programokra vonatkozó iránymutatásokat, amelyek meghatározzák a földközi-tengeri partnerekkel való együttműködés fő célkitűzéseit;mivel a Bizottság 1995. március 8-án előterjesztette "Az Európai Unió földközi-tengeri politikájának erősítése: javaslatok egy Euro-Mediterrán partnerség megvalósítására" című közleményt;mivel a régiót érintő problémák megoldása érdekében a Barcelonai Nyilatkozatban létrehozták az Euro-Mediterrán partnerséget,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Tanács elfogadja az e határozat mellékletében foglalt, az Euro-Mediterrán partnerség keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekre vonatkozó indikatív programokat (MEDA indikatív programok) érintő iránymutatásokat.2. cikkEzen iránymutatásokat az 1488/96/EK rendelettel együtt, az adott rendelet 15. cikkének (6) bekezdésében előírtak szerint felül kell vizsgálni.3. cikkEzt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.Ez a határozat a kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1996. december 6-án.a Tanács részérőlaz elnökD. Spring[1] HL L 189., 1996.7.30., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA MEDA INDIKATÍV PROGRAMOKAT ÉRINTŐ IRÁNYMUTATÁSOK1. Az 1488/96/EK rendelettel létrehozott program (a továbbiakban: a MEDA-program) az Európai Közösség legfontosabb pénzügyi eszköze az Euro-Mediterrán partnerség végrehajtására. A program fő célja – különösen az Európai Közösséggel folytatandó szabadkereskedelemre való felkészülésben – a földközi-tengeri partnerek gazdasági és társadalmi szerkezete reformjának ösztönzése és támogatása.2. A MEDA-program alapja a demokratikus alapelvek és a jogállamiság elvének tiszteletben tartása, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása; ezen elvek és jogok a program lényegi elemét képezik és megsértésük megfelelő intézkedések meghozatalát indokolná.A kétoldalú jegyzőkönyvek révén szerzett tapasztalatok3. A MEDA-programot az átalakított földközi-tengeri politika eszközeinek, nevezetesen a kétoldalú pénzügyi jegyzőkönyveknek és a regionális együttműködésnek az alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatokra kell építeni. A földközi-tengeri partnerekkel létrehozott pénzügyi jegyzőkönyvek négy generációja után most már az együttműködési tevékenységek végrehajtásának javítására kell törekedni. Ahhoz, hogy a MEDA-program képes legyen megfelelni az új és a már meglévő területeken egyre intenzívebbé váló együttműködés kihívásainak, növelni kell a programozás rugalmasságát. Ezáltal akadályozható meg az együttműködési törekvések túl nagy számú tevékenység és kedvezményezett közötti megoszlása, és így ösztönözhető a kötelezettségvállalásoknak és a kifizetések teljesítésének gyors és hatékony megvalósulása. A MEDA-programnak továbbá a végrehajtása során szerzett tapasztalatok felhasználása, illetve a földközi-tengeri partnerek igényeinek és prioritásainak a társadalmi-gazdasági kihívások fényében tapasztalható fejlődésének figyelembevétele érdekében képesnek kell lennie az alkalmazkodásra. Különösen az indikatív programokban feltételhez nem kötött költségvetési támogatásra elkülönített összegek esetében szükséges kellően nagyfokú rugalmasságot biztosítani annak érdekében, hogy a keretösszegeket a reform üteméhez és a makrogazdasági stabilizációban elért fejlődéshez lehessen igazítani.Többéves programozás4. A tervezés és végrehajtás hatékonyságának növelése érdekében a MEDA-program különleges rugalmasságát átlátható programozási módszertannal kell kiegészíteni. A partnerek számára különösen az elkövetkező években elérhetővé váló forrásokat kell kijelölni. Az ilyen többéves programozás javítani fogja a középtávú hatással járó beavatkozások lehetőségét. Az 1488/96/EK rendelet (a továbbiakban: MEDA-rendelet) egy 3424,5 millió ECU nagyságú pénzügyi referenciaösszeget tartalmaz az 1995-1999 közötti időszakra [1], amelyet a kétoldalú programok és egy regionális program között kell megosztani. A MEDA indikatív programoknak olyan tevékenységeket kel meghatározniuk, amelyek hozzájárulnak a partnerség általánosabb céljainak eléréséhez. Az új programozási megközelítésnek azonban fontos elve, hogy e tevékenységeket a végrehajtási teljesítménnyel összhangban az azokat kísérő indikatív kétoldalú keretösszegekkel együtt felül lehet vizsgálni. Gondot kell fordítani a költségvetési keretek felhasználásával végzett intézkedések átláthatóságnak, megfelelő projektellenőrzésének és átfogó összhangjának biztosítására.Stratégiai beavatkozások5. A földközi-tengeri partnerek sikeres társadalmi-gazdasági fejlődése végső soron saját erőfeszítéseik függvénye. Ezért az indikatív programok hatékonysága érdekében azokat azon gazdasági, társadalmi és politikai kihívások kölcsönös megértésére kell alapozni, amelyekkel az egyes partnerek és a régió egésze szembekerülnek. A kétoldalú és regionális szintű rendszeres és tartalmas párbeszéd ezért a MEDA-program sikerének előfeltétele. A indikatív programoknak azon korlátozott számú, kiemelt területre kell összpontosítaniuk, amelyeket az ezen országokkal folytatott párbeszéd során, valamint a tagállamok és más adományozók kétoldalú erőfeszítéseivel összhangban állapítanak meg, és különösen azon területekre, amelyekhez tapasztalatai és know-how-ja alapján a Közösség a legeredményesebben képes hozzájárulni. Ennek érdekében a Bizottság a programozás és a programok végrehajtása során gondoskodik a tagállamok és egyéb adományozók megfelelő koordinációjáról, hogy biztosítsa tevékenységeik és intézkedéseik optimális összhangját. A Bizottság és a tagállamok az indikatív programok megtervezésének és kidolgozásának, valamint az egyedi projektjavaslatok megfogalmazásának során szoroan együttműködnek. Minden egyes indikatív programnak és projektjavaslatnak utalást kell tartalmaznia a múltbéli tapasztalatokról és eredményekről készített megfelelő tanulmányokra.6. A fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés céljának elérését szem előtt tartva a Bizottság az indikatív programok részét képező elemzés, valamint az együttműködési programok meghatározása és megtervezése során gondosan mérlegeli a környezeti egyensúly, a pénzügyi és gazdasági életképesség, a fenntarthatóság, a nemekre gyakorolt hatások, valamint a helyi intézményi kapacitás kérdéseit (beleértve a kutatás és technológiafejlesztés, valamint a technológiaátadás területén is). A Bizottság elemzései során ezenkívül gondosan mérlegeli a Közösség múltbéli intézkedéseinek hatékonyságát, valamint a tagállamok és egyéb adományozók által támogatott intézkedéseket. Az olyan célcsoportoknak, mint a népesség legrászorultabb rétegei, a nők és a fiatalok, az elemzés során különös figyelmet kell szentelni. A kétoldalú MEDA-program támogatást fog nyújtani a partnereknek a gazdasági átmenet, illetve a gazdasági-társadalmi egyensúly megerősítése területén. Az e területen hatályban lévő közösségi jogszabályoknak megfelelően a vonatkozó kétoldalú és regionális programok projektjeihez írásos környezeti hatásvizsgálatra lesz szükség. A Bizottságnak megfelelő feltételrendszert kell beépítenie a projektjavaslatba, és a MEDA-rendelet II. mellékletének megfelelően szükség esetén biztosítania kell a Bretton Woods-i kritériumokkal való összhangot.7. i. A régió gazdaságai a gyors demográfiai növekedéssel összefüggésben a munkahelyteremtés és az életszínvonal javításának közös kihívása előtt állnak. A fejlődés szükségszerű felgyorsítása csak a globális gazdaság keretében megvalósuló fokozottabb versenyképesség révén érhető el. Ez többek között a partnerek innovációs képességének javítását igényli. A szabadkereskedelem fokozatos megvalósulásával a kormányoknak teret kell engedniük a magánszektor által teremtett növekedésnek és a külföldi beruházásoknak. A hatékony makrogazdasági irányítást növekedésösztönző és befektetésbarát gazdaságpolitikával és szabályozási kerettel kell kiegészíteni. Az indikatív programok intézkedéseinek tervezése során az egyes gazdaságok jellemzőit figyelembe kell venni.ii. A gazdasági növekedésnek nagyobb társadalmi kohézióval kell együttjárnia. Az alapvető szolgáltatásokhoz, mint például az oktatáshoz, egészségügyhöz, a szociális biztonsági hálóhoz, a lakhatáshoz és vízellátáshoz való hozzáférésben mutatkozó egyenlőtlenségek továbbra is fennállnak, ami csökkenti a partnerek lakossága jelentős részének életesélyeit és negatív hatással van a hosszú távú növekedési kilátásokra. E szükségleteket a szolgáltatások minőségének javításával, valamint hatékonyabb szolgáltatásnyújtással sürgősen rendezni kell. Stratégiai beavatkozásokra van szükség az emberi erőforrások fejlesztéséhez általában, mivel azok képviselik a régió jövője szemponjából a legnagyobb értéket. Különösen a fiatalok és a nők bevonása a munkaerőpiacra fontos tényező a régió társadalmi fejlődésében.A kétoldalú és regionális programok kiegészítik egymást8. A támogatás a MEDA-rendeletben megállapított intézkedéseken keresztül történik. Emellett a partnerekel folytatott folyamatos párbeszéd lehetővé tette az alábbi általános iránymutatások kidolgozását.9. A kétoldalú és regionális szintű tevékenységeknek ki kell egészíteniük és/vagy kölcsönösen erősíteniük kell egymást a MEDA-program politikai és gazdasági hatásainak fenntartása és a Barcelonai Nyilatkozatban közösen elfogadott célkitűzések hatékonyabb megvalósítása érdekében. Saját tapasztalatai alapján az Unió azt a véleményt képviseli, hogy a partnerek jövőbeni jóléte és stabilitása a gazdasági, társadalmi és politikai területen közöttük fennálló együttműködés elmélyítésén múlik. Az akadályok megszüntetése elősegíti a méretgazdaságosság és a nagyobb piaci lehetőségek kialakulását, ezáltal ösztönzi a beruházásokat, elősegíti az ötletek kicserélését és növeli a kölcsönös megértést. A regionális indikatív program tükrözni fogja a barcelonai folyamat keretében, az említett nyilatkozat értelmében a közös érdekű ügyekkel kapcsolatos többoldalú intézkedések tekintetében elért fejlődést, és erősíteni fogja a decentralizált együttműködést elősegítő tevékenységeket. A regionális tevékenységek azonban nem helyettesítik a kétoldalú tevékenységek finanszírozását. Minden egyes kétoldalú indikatív program minden olyan közösségi regionális együttműködési program keretében finanszírozott tevékenységről tartalmaz információkat, amely az adott partnert érinti vagy érinteni fogja.Decentralizált megközelítés10. A lakosság célcsoportjainak hatékonyabb elérése, valamint a MEDA-programban való részvételnek az Euro-Mediterrán partnerség hatálya alá tartozó civil társadalom különböző részeire történő kiterjesztése érdekében a Bizottság arra fog törekedni, hogy tevékenységeit azon gazdasági szereplőkkel közösen tervezze meg és hajtsa végre, akik közvetlenül érdekeltek, illetve akik a beavatkozások sikeres megtervezéséhez és végrehajtásához szükséges szakértelemmel rendelkeznek. A Bizottság nagy figyelmet fordít e programok körültekintő irányítására és hatásuk rendszeres felülvizsgálatára.Kétoldalú indikatív programok11. A kétoldalú programok prioritásainak meghatározása során figyelembe kell venni az egyes országok gazdaságának és társadalmának fejlettségi szintjét, valamint intézményeik kapacitását. A társulási megállapodások megkötése vagy végrehajtása fényében az indikatív programok meghatározása során figyelembe kell venni a földközi-tengeri partnerek szükségleteit, tőkebefogadó képességét és a strukturális reformfolyamatok terén elért előrehaladását, valamint a velük kapcsolatban megállapított, különösen a gazdasági tárgyalások következtetéseiből és magukból a társulási megállapodásokból adódó prioritásokat. Komoly erőfeszítést kell tenni azon programok támogatására, amelyek hozzájárulhatnak a demokrácia fejlődéséhez és az emberi jogok tiszteletben tartásához. A MEDA-program első éveire a gazdasági és társadalmi fejlődésnek a pénzügyi támogatások tekintetében szóba jöhető szempontjai és területei közül a Közösség és a földközi-tengeri partnerek között létrejött kétoldalú indikatív programoknak a következők a fő célkitűzései:12. A Maghreb-országok tekintetében:- a Marokkónak nyújtott támogatást két egymást kiegészítő súlypont köré kell csoportosítani. Az első a társadalmi-gazdasági egyensúly javítása a vidékfejlesztés, a vízellátás és a szociális ellátások – különösen az oktatás és az egészségügy – fejlesztése területén hozott intézkedések által. Ezzel összefüggésben az északi tartományok szükségleteit is figyelembe kell venni. A második súlypont a gazdasági átmenethez nyújtott támogatás a társulási megállapodás végrehajtásának összefüggésében, ideértve különösen a makrogazdasági stabilizáció és a széles körű strukturális reformok középtávú stratégiája, valamint a vállalatok versenyképességét növelő intézkedések számára nyújtott költségvetési támogatást.- Tunézia esetében a támogatást két egymást kiegészítő súlypont köré kell csoportosítani. Az első – a gazdasági átmenethez nyújtott támogatás a társulási megállapodás végrehajtásának összefüggésében – összefoglalva a következő tevékenységekre terjed ki: a gazdasági reformokhoz nyújtott költségvetési támogatás, a gazdaság fellendítéséhez nyújtott segítség (ideértve a pénzügyi ágazat fejlesztését is), a belföldi beruházások támogatása, egy szakképzési program és a gazdasági infrastruktúra korszerűsítése. A második súlypont – a társadalmi egyensúly megerősítése – különösen a vidéki térségek fejlesztését és a munkahelyteremtést elősegítő tevékenységekre irányul, ideértve a mikrovállalatok fejlesztését is,- az Algéria érdekében történő beavatkozásoknak két egymást kiegészítő súlypontra kell összpontosulniuk. Az első a társadalmi-gazdasági egyensúly támogatása a társadalmi jólétet szolgáló eszközök fejlesztése által az alapvető társadalmi szükségletek kielégítése, a rövidtávú munkahelyteremtés, valamint a lakásépítési ágazat támogatása érdekében. A környezetvédelem területén ugyancsak intézkedéseket kell hozni. A második súlypont a gazdasági átmenet strukturális alkalmazkodási programokkal történő támogatására, a kis- és középvállalkozások (KKV-k) fejlesztésének támogatására, egy ipari szerkezetátalakítási és modernizációs programra, valamint a pénzügyi ágazat fejlesztésére irányul.13. A Mashreg-országok tekintetében:- az Egyiptomnak nyújtott támogatást két egymást kiegészítő súlypont köré kell csoportosítani. A pénzügyi együttműködés nagyobb részének a társadalmi egyensúly erősítését kell szolgálnia. Ez magában foglal egy a szolgáltatások javítását, a szegénység enyhítését és a munkahelyteremtést szolgáló szociális fejlesztési alaphoz való hozzájárulást, valamint egy az alapképzés reformjára irányuló programot. A környezetvédelem területén ugyancsak intézkedéseket kell hozni. A gazdasági átmenet támogatása képezi a második súlypontot, és magában foglal egy ipari korszerűsítési programot, egy szakképzési programot, valamint a pénzügyi ágazat kiépítését,- a Jordániával kialakított együttműködésnek elsősorban egy olyan strukturális alkalmazkodási programból kell állnia, amely a meglévő súlyos makrogazdasági egyenlőtlenségek stabilizálása és a gazdaság szerkezeti reformjainak támogatása érdekében, ugyanakkor a legérzékenyebb szociális területek figyelembevételével biztosítja a szükséges költségvetési támogatást. Egyéb intézkedéseket is be lehet vezetni, mint például a vállalatok támogatását szolgáló kockázati tőke rendelkezésre bocsátását. Szociális területen szakképzésre vonatkozó intézkedéseket, vagy környezetvédelmi intézkedéseket is be lehet vezetni,- a Libanon számára kialakított program keretében folytatni kell az újjáépítési folyamathoz nyújtandó támogatást. Ami a társadalmi-gazdasági egyensúlyt illeti, hangsúlyt kell fektetni az állam adminisztratív kapacitásának erősítésére, ideértve a helyi hatóságokat és a közszolgáltatások irányítását is. A vízellátás terén és a környezet védelme érdekében ugyancsak beavatkozásokra van szükség. Támogatni kell a gazdasági átmenetre, az újjáépítésre, a magánszektor erősítésére, a kockázati tőke rendelkezésre bocsátására, a szakképzésre és a tanúsításra vonatkozó intézkedéseket,- Szíria esetében a progresszív gazdasági liberalizáció támogatása érdekében az együttműködésnek a közigazgatás kiépítésére kell összpontosítania, különösen a közszolgáltatások és a szociális ellátás, a helyi önkormányzatok és a központi minisztériumok tekintetében. Ennek kettős célja a magánszektor számára kedvezőbb környezet biztosítása, valamint a lakosság életkörülményeinek javítása. Támogatásban kell részesíteni a bankszektor korszerűsítését is,- 1993 óta az Európai Unió a Palesztin Nemzeti Hatóság legfontosabb pénzügyi partnere. Ezen együttműködés fő célkitűzése a palesztin gazdaság támogatása az Izraeltől való függőség csökkentése céljából a termelőbázis fejlesztésével, valamint a regionális és nemzetközi kereskedelembe történő bekapcsolódás elősegítésével. A segítségnyújtás területén elsőbbséget élvez az alap-infrastruktúra újjáépítése és helyreállítása, valamint a palesztin intézményrendszer kiépítésének támogatása és a magánszektor fejlesztése.14. Törökország programja előnyben részesíti egyrészt a szükséges gazdasági kiigazítással, másrészt a szociális ellátások és a környezet támogatásával kapcsolatos beavatkozásokat, általános célkitűzése pedig a vámunió létrehozásának elősegítése. Ezért intézkedéseket kell hozni a KKV-k versenyképességének előmozdítására, valamint a közigazgatás intézményi együttműködéssel történő fejlesztésére. Projekteket és programokat kell továbbá indítani a környezetvédelem területén. A szociális területen folytatott tevékenységek középpontjába a szegények szükségletei, valamint az oktatás és az egészségügy kerül.A gazdasági átmenet elősegítése15. A földközi-tengeri partnereknek segítségre van szükségük a Közösséggel kialakítandó szabadkereskedelemre való felkészüléshez és az életszínvonal emeléséhez. A közösségi beavatkozások általánosabb célkitűzése az, hogy a fenntartható gazdasági növekedés elérése érdekében – különösen az exportteljesítmény javításával – növelje a partnerek gazdaságának versenyképességét.Ennek érdekében különösen az alábbi területeken kell segítséget nyújtani:- a makrogazdasági keret megerősítése, valamint a szükséges jogszabályok és intézmények létrehozása révén kedvezőbb környezet kialakítása a versenyképes piacgazdaság számára, amely a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából elengedhetetlen. E célból a Bretton-Woods-i intézményekkel való szoros együttműködésben támogatni kell a strukturális alkalmazkodási műveleteket azon partnerek számára, amelyek készek a szükséges reformok végrehajtására,- olyan alkalmas jogi és közigazgatási keret megteremtése, amely stabil, megbízható, és összhangban áll az Euro-Mediterrán partnerség céljaival,- a kereskedelem megkönnyítése, ideértve a vámigazgatás és a közvetett adóztatás terén nyújtandó segítséget, a szabványok, illetve az állat- és növény-egészségügyi szabályok harmonizálását, valamint exporttámogatási programokat,- a környezetvédelem területén a jogalkotás és a szabványok összehangolása, az intézmények megerősítése,- a pénzügyi ágazatnak a stratégia-kialakítás és a központi bankok megerősítésének segítésével történő fejlesztése, a kereskedelmi bankok fejlesztése, illetve a pénzügyi piacok bővítése és mélyítése érdekében; különleges figyelmet kell fordítani a belföldi megtakarítások és beruházások ösztönzésére, valamint a régióba irányuló – elsősorban európai – beruházások támogatására. Különösen fontos a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása, főként a magántulajdonban lévő KKV-k számára,- a vállalatok teljesítményének javítása különösen a KKV-k modernizálása, valamint üzleti tanácsadással, oktatással és tájékoztatással új vállalatok létrehozásának támogatása és ösztönzése által,- az európai és a földközi-tengeri térségbeli vállalatok – különösen a KKV-k – üzleti együttműködése például hálózatépítés, közös vállalatok, licenciaszerződések, franchise-megállapodások, alvállalkozások és szakosított szolgáltató központok létrehozásával,- a privatizáció támogatása annak biztosítása érdekében, hogy a tulajdon, az irányítás és az ellenőrzés valóban átkerüljön a magánszektorba,- együttműködés az energia, a szállítási, a víz és a távközlési ágazatban az infrastruktúra és a hálózatok stratégiai kérdései, összekapcsolása és együttműködtethetősége tekintetében, a szolgáltatások minőségének javítása és költségeinek csökkentése, ipari együttműködés, ideértve az ipari övezetekkel, valamint a kutatási és technológiafejlesztéssel kapcsolatos együttműködést is,- a mikrovállalatok támogatása a vállalkozók ösztönzése, valamint a társadalom valamennyi részének a gazdasági növekedés folyamatába történő bevonása céljából,- az emberi erőforrások fejlesztése a szakképzés és a vezetőképzés irányításának, célorientáltságának és minőségének javítása révén,- a partnerek innovációs rendszereinek erősítése jobb kutatási és technológiafejlesztési kapacitások és technológiaátadási mechanizmusok segítségével, továbbá a megfelelő nemzeti innovációs politikák kialakításának elősegítése.A társadalmi-gazdasági egyensúly erősítése16. A gazdasági átmenet rövidtávú költségeinek enyhítése és a társadalmaknak a jövőre való jobb felkészítése érdekében különösen fontos, hogy e folyamatot megfelelő szociálpolitikai intézkedések kísérjék.- A vidékfejlesztés továbbra is fontos stratégia a szegénység csökkentésére, valamint a vidéki és városi lakosság jóléte közötti különbség további növekedésének megállítására. A földközi-tengeri partnerek lakosságának jelentős hányada kulturális és gazdasági szempontból továbbra is a vidékhez kötődik. A városi térségek irányába történő elvándorlás felgyorsulása társadalmi, politikai és gazdasági szempontból súlyos következményekkel járna. A mezőgazdaság növekvő hatékonyságának – a kis- és mikrovállalkozások fejlődésével együtt – fontos szerepet kell játszania a vidéki életszínvonal javításában. Célirányos programokra is szükség van az olyan alapvető szükségletek kielégítésére, mint például az egészségügyi alapellátás, az oktatás, a vízellátás és szennyvízelvezetés, valamint az energiaszolgáltatás.- Különös figyelmet kell fordítani a partnerországokban a környezeti egyensúly megőrzésére a környezetvédelmi értékelés, a környezetgazdálkodás, az e területen folyó jogalkotás és a jogszabályok végrehajtása területén történő kapacitásbővítés támogatásával. Kamattámogatást lehet nyújtani az Európai Beruházási Bank kölcsöneihez a környezetvédelmi projektek keretfeltételeinek javításával járó költségek csökkentése céljából.- Támogatni kell a városi lakosság életkörülményeinek javítását célzó programokat, ideértve adott esetben a szociális biztonsági háló fejlesztését proaktív foglalkoztatási politikával és a szegénység csökkentésére irányuló intézkedésekkel. Ez egy olyan szociális alap formájában is megvalósulhat, amely a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok foglalkoztatását, egyidejűleg pedig célirányos egészségügyi és oktatási intézkedéseket is támogat. Segítséget lehet nyújtani a szociálpolitika kialakításához, különösen az egészségügyi és munkanélküli biztosítás, valamint a nyugdíjrendszerek területén.- Támogatni kell a szociális infrastruktúra és a szociális ellátások javítását célzó intézkedéseket. Az egészségügyi alapellátás a népességnövekedés csökkentésére irányuló stratégiai cél részeként is finanszírozható. Támogatni kell a megfelelő lakásviszonyok megteremtését is.- Támogatni kell a szolgáltatások javítására irányuló intézkedéseket az oktatás és képzés területén, különösen a lányok és asszonyok alapszintű oktatása és szakképzése tekintetében, elsősorban a vidéki térségekben.- Az együttműködés erősítésére irányuló intézkedések a halászat és a tengeri erőforrások fenntartható kitermelése területén.A civil társadalom fejlesztése17. A civil társadalom fejlődését az emberi jogok, a demokratizálás és a jogállamiság elősegítését szolgáló intézkedésekkel kell támogatni. Az ilyen intézkedések támogatása decentralizált együttműködést is magában foglalhat. Ösztönözni kell az együttműködést a kutatás és technológiafejlesztés, valamint a technológiaátadás területén a magán- és közszereplők közötti kapcsolat megteremtésével. Támogatni kell az olyan kulturális tevékenységeket, amelyek elősegítik a kulturális egyesületek és hálózatok közötti párbeszédet és cserét. Erősíteni kell a transz-mediterrán információs és kommunikációs tevékenységeket egy euró-mediterrán információs társadalom kialakítása keretében. A szociális partnereket és a nem kormányzati szervezeteket aktív részvételre kell ösztönözni.A regionális indikatív programra vonatkozó irányelvek18. A regionális együttműködésnek ki kell egészítenie a kétoldalú együttműködést, és az Euro-Mediterrán partnerség három fő területére kell kiterjednie. A gazdasági és társadalmi fejlődésnek a Barcelonai Nyilatkozatban és a MEDA-rendelet II. mellékletében említett pénzügyi támogatás szempontjából szóba jöhető szempontjai és területei közül a következők tekinthetők a Közösség és a földközi-tengeri partnerek között jelenleg érvényben lévő regionális indikatív programok fő célkitűzéseinek. Kellő mértékben figyelembe kell venni a barcelonai miniszteri konferenciát követő tanácskozásokon elért eredményeket. Általános cél a partnerek közötti jobb megértés elősegítése a politikai, gazdasági, szociális és kulturális területeken fennálló regionális problémák jobb megismerése által, a "legjobb gyakorlatok" kicserélésének, a know-how átadásának, valamint a közös érdekű közös projekteknek a támogatása révén. Az Európai Unió emellett továbbra is támogatást nyújt a közel-keleti békefolyamathoz.19. A politika területén – a kétoldalú programokhoz hasonlóan – a MEDA-rendelet hatálya alá tartozó intézkedésekkel a következők támogathatók:- a demokrácia fejlesztése és az emberi jogok tiszteletben tartása,- a kormányzati intézmények átláthatóságának és hatékonyságának javítása,- a bizalomépítés a térség stabilitásának megerősítése érdekében.20. Gazdasági és pénzügyi területen a versenyképesség elősegítésével és a gazdasági átmenet megkönnyítésével kell segítséget nyújtani a szabadkereskedelmi terület előkészítéséhez, elsősorban a vámjogszabályok, a származási szabályok, a statisztika, a szabványok és az állat- és növény-egészségügyi szabályok, valamint a bankok és a tőzsdék területén.Megfelelő intézkedéseket kell hozni a szállítás, az energia (amelynél az Euro-Mediterrán Energiafórum koordináló intézményként fog működni), a távközlés és az információtechnológia, a regionális együttműködés, az idegenforgalom, a környezetvédelem, a tudomány és technológia, a vízgazdálkodás és a halászat területén. A know-how átadásának, valamint a közös vállalatok és az üzleti lehetőségek létrehozásának megkönnyítése érdekében támogatni kell a kutató- és fejlesztőközpontok és a gazdasági szereplők közötti hálózatépítést is.21. Szociális és kulturális téren decentralizált csereprogramokat kell megvalósítani az Európai Unió és a földközi-tengeri partnerek civil társadalmai között a felsőoktatás, a média, a helyi önkormányzatok, a technológia területén, illetve más közös érdekű területeken.A helyi önkormányzatok, a kulturális párbeszéd, a média, a fiatalok csereprogramjai és a civil társadalmak közötti csere támogatására további intézkedéseket kell hozni az Euro-Mediterrán partnerség keretében, mint például párbeszéd, közös érdekű projektek vagy hálózatok kialakítása. A kutatást és a technológiafejlesztést, a technológiaátadást, az információs és kommunikációs tevékenységeket a modern információtechnológia alkalmazásával kell erősíteni.Végezetül technikai segítség nyújtható a kábítószerek, a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelem céljából. Intézkedések hozhatók az információk és tapasztalatok kicserélésére, az adatok összeegyeztethetőségére és a jogrendszerek megerősítésére.Időszakos felülvizsgálat és utólagos értékelés22. A Bizottság a lehető legnagyobb figyelmet fordítja a kétoldalú és a regionális indikatív programok, valamint az ezeken keresztül finanszírozott egyedi projektek és programok gondos kezelésére. Ezek időszakos felülvizsgálat és utólagos értékelés tárgyát képezik. Az ilyen elemzéseknek ki kell terjedniük annak értékelésére, hogy milyen mértékben valósultak meg a konkrét célkitűzések, továbbá a különféle tevékenységek gazdasági életképességére és költséghatékonyságára, valamint azok hozzájárulására az Euro-Mediterrán partnerség egészéhez. Külön figyelmet kell fordítani arra is, hogy az indikatív programok és projektek miként foglalkoztak az ezen iránymutatásokban foglalt kulcskérdésekkel. Az ilyen elemzések eredményeit közölni kell a tagállamokkal.[1] Az 1995. június 12-i cannes-i Európai Tanács jóváhagyott egy 4685 millió ECU összegű globális pénzügyi keretet a földközi-tengeri harmadik országok részére az 1995-1999 közötti időszakra. Ennek legnagyobb részét a 3424,5 millió ECU összegű MEDA-program képezi. A fennmaradó összeg országspecifikus jegyzőkönyvekből és tematikus költségvetési tételekből tevődik össze.--------------------------------------------------


title: 2008/518/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2007. április 24. ) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/119

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2007. április 24.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2008/518/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 – C6-0080/2007),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséget létrehozó 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (5) 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0105/2007),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség végleges éves beszámolója a 2004-es és 2005-ös pénzügyi évre a következőképpen alakul:
               A bevételek és kiadások elszámolása a 2004. és a 2005. pénzügyi évben

                           (1000 EUR)

                           2005

                           2004

                              Bevételek

                           Közösségi támogatások

                           12 209

                           9 542

                           Egyéb támogatások

                           150

                           66

                           Egyéb bevételek

                           66

                           111

                           PHARE bevételek

                           340

                           121

                              Összes bevétel (a)

                              12 765

                              9 840

                              Kiadások

                              Személyzeti kiadások – I. költségvetési cím

                           Kifizetések

                           3 435

                           3 379

                           Átvitt előirányzatok

                           75

                           60

                              Igazgatás –- II. költségvetési cím

                           Kifizetések

                           1 052

                           966

                           Átvitt előirányzatok

                           331

                           248

                              Működés – III. költségvetési cím

                           Kifizetések (1)

                           4 589

                           2 426

                           Átvitt előirányzatok

                           2 213

                           2 549

                              PHARE kiadás

                           Kifizetések

                           133

                           0

                           Átvitt előirányzatok

                           206

                           0

                              Összes kiadás (b)

                              12 035

                              9 628

                              Pénzügyi év eredménye (c = a – b)

                              730

                              212

                           Átvitt és törölt előirányzatok

                           404

                           887

                           Az előző pénzügyi év nem felhasznált, újra felhasználandó előirányzatai

                           0

                           0

                           Fel nem használt RO (PHARE II) előirányzatok

                           0

                           144

                           Kifizetések a 2002-ben törölt kötelezettségvállalások alapján

                           0

                           0

                           Árfolyamkülönbözet

                           0

                           0

                           A Bizottságnak visszatérítendő PHARE összegek.

                           0

                           -39

                           Kiigazítási tételek

                           24

                           3

                              A pénzügyi év gazdasági kiigazítások előtti eredménye (d)

                              1 158

                              1 208

                           Az előző pénzügyi év átvitt eredménye

                           -779

                           -1 987

                              Halmozott, gazdasági kiigazítások előtti eredmény (e)

                              379

                              -779

                           Visszatérítendő költségvetési bevétel

                           0

                           Egyéb visszatérítendő bevétel

                           0

                           Eszközbeszerzés

                           171

                           57

                           Értékcsökkenés

                           -161

                           -174

                           Készlet

                           0

                           -6

                           Eszközök selejtezése

                           0

                           -91

                           Értékcsökkenés

                           0

                           88

                           Egyéb kiadások

                           -34

                           Az EK-nak visszatérítendő, halmozott 2005. évi költségvetési eredmény

                           -379

                           PHARE III – kapott előfinanszírozás

                           -206

                           Adott előfinanszírozás

                           -314

                           Hosszú távú kintlevőségek

                           4

                           Költségvetési kiadások kiigazítása

                           1 990

                           Bevételek kiigazítása

                           -806

                           A növekménnyel kapcsolatos műveletek visszkönyvelése

                           1 585

                           Kifizetett összegek átvezetése 2004-2005

                           -2 453

                              Gazdasági kiigazítások (f)

                              -571

                              -161

                              Pénzügyi év egyenlege (e + f)

                              587

                              -940

                              Forrás: Az Ügynökség adatai – A táblázat az Ügynökség éves beszámolójában szereplő adatokat foglalja össze.

               2.

               jóváhagyja az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa e határozatot az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint gondoskodjon azok közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL C 266., 2006.10.31., 19. o.

      (2)  HL C 312., 2006.12.19., 24. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o. A legutóbb az 1112/2005/EK rendelettel (HL L 184., 2005.7.15., 5. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Bizottság határozata (2004. április 29.) az állati melléktermékeknek az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő helyszíni elégetése vagy elföldelése tekintetében a Ciprus és Észtország által alkalmazandó átmeneti intézkedések megállapításárólEGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0467

Hivatalos Lap L 160 , 30/04/2004 o. 0001 - 0003

		A Bizottság határozata(2004. április 29.)az állati melléktermékeknek az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő helyszíni elégetése vagy elföldelése tekintetében a Ciprus és Észtország által alkalmazandó átmeneti intézkedések megállapításáról(EGT vonatkozású szöveg)(2004/467/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére, és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára, és különösen annak 42. cikkére,mivel:(1) A nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek [1] megfelelően eltéréseket lehet megállapítani az állati melléktermékek korlátozott feltételek mellet végzett helyszíni elégetése vagy elföldelése tekintetében. Ez a rendelet azt is előírja, hogy nem lehet eltérést engedélyezni a gyaníthatóan fertőző szivacsos agyvelőbántalommal (TSE) fertőzött, valamint olyan állatok esetében, melyekben a TSE jelenlétét hivatalosan megerősítették.(2) Az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a halakra vonatkozó, fajon belüli újrahasznosítási tilalom, az állati melléktermékek elföldelése és elégetése, valamint egyes átmeneti intézkedések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2003. május 12-i 811/2003/EK bizottsági határozat [2] megállapítja az állati melléktermékek helyszíni elégetésére vagy elföldelésére vonatkozóan az 1774/2002/EK rendeletnek megfelelően engedélyezett eltérések végrehajtási szabályait.(3) Ciprus és Észtország 2004. május 1-jén az állati melléktermékek tekintetében nem fog olyan működő gyűjtőrendszerekkel rendelkezni, amelyek lehetővé tennék e két új tagállam számára az állati melléktermékeknek az 1774/2002/EK rendelet alapján történő ártalmatlanítására vonatkozó szabályok betartását. Ezért átmeneti intézkedések megállapítására van szükség Ciprus és Észtország számára az állati melléktermékek helyszíni elégetésének vagy elföldelésének 2005. január 1-jéig történő megengedésére.(4) Az átmeneti időszakban Ciprusnak és Észtországnak meg kell tennie az emberi vagy állati egészség, illetve a környezet veszélyeztetésének elkerüléséhez szükséges intézkedéseket. Ennek megfelelően alkalmazni kell az állati melléktermékeknek a 811/2003/EK rendeletben megállapított módon helyszíni elégetéssel vagy elföldeléssel történő ártalmatlanítása tekintetében az 1774/2002/EK rendelet alapján megállapított eltérések megfelelő végrehajtási szabályait.(5) Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) Az 1774/2002/Ek rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől, 5. cikkének (2) bekezdésétől és 6. cikkének (2) bekezdésétől eltérve Ciprus és Észtország saját területe tekintetében 2005. január 1-jéig engedélyezheti az állati melléktermékek helyszíni elégetését vagy elföldelését.(2) Az (1) bekezdésben említett eltérés nem vonatkozik az 1774/2002/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett 1. kategóriájú anyagra.2. cikkCiprus és Észtország az 1. cikkben előírt helyszíni elégetés vagy elföldelés engedélyezésekor a 811/2003/EK rendelet 6. és 9. cikkében megállapított végrehajtási szabályokkal összhangban minden szükséges intézkedést megtesz az emberi vagy állati egészség, valamint a környezet veszélyeztetésének elkerülése érdekében. A megtett intézkedésekről 2004. május 1-jéig tájékoztatják a Bizottságot.3. cikkEz a határozat kizárólag a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésével együtt, annak hatálybalépése napján lép hatályba.Ezt a határozatot 2005. január 1-jéig kell alkalmazni.Kelt Brüsszelben, 2004. április 29-én.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL 273., 2002.10.10., 1. o. A legutóbb a 688/2004/EK rendelettel (HL L 112., 2004.4.19., 1. o.) módosított rendelet.[2] HL L 117., 2003.5.13., 14. o.--------------------------------------------------


title: 2013/614/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Artemis közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/334

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Artemis közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/614/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Artemis közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Artemis közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító „Artemis közös vállalkozás” létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 74/2008/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen e rendelet 11. cikkének (4) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0087/2013),

               1.

               mentesítést ad az Artemis közös vállalkozás ügyvezető igazgatója számára a közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Artemis közös vállalkozás igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 6., 2013.1.10., 1. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 30., 2008.2.4., 52. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      az Artemis közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Artemis közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Artemis közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05755/2013 – C7-0040/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító Artemis közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 74/2008/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen e rendelet 11. cikkének (4) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0087/2013),

                  A.

                  mivel az Artemis közös kállalkozást (a továbbiakban: „közös vállalkozás”) 2007 decemberében hozták létre tíz évre, hogy meghatározza és végrehajtsa különféle alkalmazási területeken a beágyazott számítástechnikai rendszerek számára kulcsfontosságú technológiák kifejlesztésének kutatási ütemtervét annak érdekében, hogy az európai versenyképesség és fenntarthatóság erősödjön, valamint új piacok és társadalmi alkalmazások alakulhassanak ki;

                  B.

                  mivel a közös vállalkozás 2009 októberében kezdte meg önálló működését;

                  C.

                  mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható;

                  D.

                  mivel a Számvevőszék korlátozott záradékot írt a közös vállalkozás beszámolójának alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről;

                  E.

                  mivel a közös vállalkozáshoz az Unió a tízéves időszak alatt – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 420 000 000 EUR-val járul hozzá;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  1.

                  megjegyzi, hogy a 2011-es költségvetés 46,6 millió EUR értékű operatív előirányzatokat tartalmazott, és költségvetés-módosítást fogadtak el, 18 600 000 EUR-ra csökkentve az operatív előirányzatokat; megjegyzi továbbá, hogy az operatív kötelezettségvállalási előirányzatok teljesítési aránya az operatív előirányzatok 18 600 000 EUR-ra csökkentése következtében 100 %-os lett, míg a kifizetési előirányzatok aránya 51 %-os volt;

                  2.

                  aggódik amiatt, hogy a közös vállalkozás éves beszámolóiról a Számvevőszék korlátozó véleményt bocsátott ki az ezek alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről, azzal indokolva ezt, hogy a közös vállalkozás nem tudta megítélni, hogy a számviteli ellenőrzés utáni stratégia elég bizonyosságot jelent-e az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére nézve; felkéri a közös vállalkozást, hogy a mentesítésért felelős hatóság számára terjesszen elő cselekvési tervet a bizonyosság hiányának kiküszöbölésére; elvárja, hogy független ellenőrzéseinek köszönhetően a Számvevőszék képes legyen a mentesítésért felelős hatóság számára kinyilvánítani a saját véleményét a közös vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiájának hatékonyságáról;

                  3.

                  emlékeztet, hogy a közös vállalkozás 2010-ben utólagos ellenőrzési stratégiát fogadott el, amely az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének megállapítására szolgáló legfőbb eszköz, és amelynek megvalósítása 2011-ben elkezdődött; megjegyzi, hogy a projektek költségelszámolásának vizsgálatát a tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságaira (NFA) bízták, ugyanakkor az említett hatóságokkal aláírt igazgatási megállapodások nem tartalmaznak gyakorlati utasításokat ezen vizsgálatokra nézve; tudomásul veszi továbbá a közös vállalkozástól, hogy az egyes tagállamokban érvényes különféle finanszírozási rendszerek és nemzeti szabályok azzal járnak együtt, hogy az utólagos ellenőrzés csak befejezett projektek esetében végezhető, és kéri, hogy a már elvégzett ellenőrzések eredményeiről tájékoztassák; megismétli, hogy a közös vállalkozásnak haladéktalanul javítania kell utólagos ellenőrzései színvonalát, különösen a támogatások igazgatása tekintetében, kéri, hogy a mentesítésért felelős hatóságot tájékoztassák a közös vállalkozás által végrehajtandó, következő utólagos ellenőrzési folyamatokról;

                  4.

                  tudomásul veszi, hogy a közös vállalkozás pénzügyi szabályzatának előírásaival ellentétben a közös vállalkozás 2011-es költségvetésében az operatív kiadásokra vonatkozóan nem szerepelnek differenciált kifizetési előirányzatok;

                  5.

                  sajnálja az operatív kifizetési előirányzatok viszonylag alacsony teljesítési arányát, amely 2008-ban 86 %-os, 2009-ben 53 %-os, illetve 2010-ben 18 %-os volt; tudomásul veszi a tagállami szinten a nemzeti támogatási megállapodások aláírása tekintetében tapasztalt késéseket; aggódik a költségvetés alacsony mértékű végrehajtása és különösen a közös vállalkozás alapul szolgáló tevékenységei miatt; részletes jelentést kér az Európai Parlament számára az említett hiányosságok tekintetében tett előrelépésekről, konkrét javaslatokkal a teljesítési arány fokozatos javítására nézve.

                  6.

                  elmarasztalja azt, hogy Görögország az uniós strukturális alapokat veszi igénybe az Artemis projektek görög kedvezményezetteinek fizetendő nemzeti hozzájárulások fedezésére, ahelyett, hogy nemzeti finanszírozásról gondoskodna, valamint azt, hogy a közös vállalkozás elismerte az Artemis projektekben való görög részvétel folytatását, de a görögországi kedvezményezetteket nem finanszírozza, mivel az uniós strukturális alapokból társfinanszírozott kiadásként, az 1083/2006/EK tanácsi rendelettel (6) összhangban nem támogatható más uniós pénzügyi eszközzel; kéri a Bizottságot, hogy mielőbb tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot e helyzet jogszerűségéről;

                  7.

                  tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását, hogy a közös vállalkozás a következő pénzügyi évre nem visz át automatikusan kifizetési előirányzatokat, ugyanakkor ezt az irányító testület (a költségvetési törvény 10. cikkének (1) bekezdésében előírt) határozata nélkül teszi, és nem különbözteti meg az előző évekről és az adott évről áthozott kifizetési előirányzatokat;

         Ajánlattételi felhívások

                  8.

                  tudomásul veszi, hogy az ajánlattételi felhívások tényleges végrehajtása és előrelátható értéke az operatív kiadások fedezésére terv szerint szánt 420 000 000 EUR-s költségvetésnek mindössze az 58 %-át teszi ki, azaz 244 000 000 EUR-t;

         Belső kontrollrendszerek

                  9.

                  elismeri, hogy 2011-ben a közös vállalkozás fokozott erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy eredményes pénzügyi, számviteli és irányítási kontrolleljárásokat alakítson ki és alkalmazzon; tudomásul veszi, hogy a főkönyvelő validálta az alkalmazott pénzügyi és számviteli rendszereket, de még nem validálta az azok alapját képező, pénzügyi információkat biztosító üzleti folyamatokat, különös tekintettel arra a folyamatra, amelynek révén a tagállami hatóságoktól beérkező költségigénylések validálására és kifizetésére vonatkozó pénzügyi információk nyerhetők; emlékeztet, hogy további munkára van szükség különösen a belső ellenőrzési standardok tekintetében, illetve hogy a közös vállalkozás 2009 októberében kezdett függetlenül működni;

         Belső ellenőrzés

                  10.

                  feljegyzi, hogy 2011 végén a közös vállalkozás belső ellenőrzési részlege még nem volt létrehozva; emlékeztet, hogy a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata 2010 óta a közös vállalkozás belső ellenőre, amely kockázatfelmérő gyakorlatot hajtott végre, illetve hogy a közös vállalkozás irányító testületének bemutattak egy, a 2012–2014-es időszakra szóló stratégiai ellenőrzési tervet; tudomásul veszi, hogy a közös vállalkozás méretét figyelembe véve a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata látja el a belső ellenőrzési részleg szerepét;

                  11.

                  megjegyzi, hogy még nem került sor a közös vállalkozás pénzügyi szabályainak oly módon történő módosítására, hogy az tartalmazza a Bizottság belső ellenőrének az általános költségvetés egésze tekintetében fennálló hatásköréről szóló rendelkezést;

         Éves tevékenységi jelentés

                  12.

                  megjegyzi, hogy az éves tevékenységi jelentés információval szolgál a közös vállalkozás műveleteinek eredményeiről, ugyanakkor nem tartalmaz értékelést a belső ellenőrzési rendszer hatékonyságáról és teljesítményéről, illetve az alábbi hiányosságok róhatók fel neki:

                              —

                              nem ad információt az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtásáról, így nem lehet megállapítani, hogy ez a fő kontrollmechanizmus eredményesen működik-e, és hogy működése fenntartáshoz vezetett volna-e,

                              —

                              nem tájékoztat a pénzügyi és számviteli rendszereknek a számvitelért felelős tisztviselő általi részleges validálásáról,

                              —

                              a kifizetési előirányzatoknak az éves tevékenységi jelentésben szereplő táblázatában feltüntetett költségvetés-végrehajtási adatok magyarázat nélkül eltérnek a végleges beszámolóban szereplő költségvetés-végrehajtási adatoktól;

         Egyéb igazgatási ügyek

                  13.

                  tudomásul veszi, hogy 2011-ben a közös vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet dolgozott ki és előrelépést tett az információtechnológiai biztonságpolitikák véglegesítése terén, de a katasztrófaelhárítási terv véglegesítéséhez további munkára van szükség;

                  14.

                  sajnálja, hogy a közös vállalkozás pénzügyi szabályzatával ellentétben a nemzeti finanszírozó hatóságok mindeddig nem jelentettek be előfinanszírozási kifizetések által generált kamatot;

                  15.

                  üdvözli, hogy a közös vállalkozás és a belga hatóságok között a Belgium által nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról szóló befogadási megállapodást 2012. február 3-án aláírták;

         Egyéb

         Az ENIAC-kal való lehetséges egyesülés

                  16.

                  Úgy véli, hogy költség-haszon elemzést kell végezni az ENIAC-kal való lehetséges egyesülésről, és hogy az Európai Parlamentet tájékoztatni kell ezen elemzés eredményéről. E jelentésnek rá kell világítania egy ilyen egyesülés lehetséges előnyeire és hátrányaira.

                  17.

                  ismételten felkéri a Számvevőszéket, hogy ésszerű időn belül készítsen különjelentést a Parlament számára a közös vállalkozás jellegének köszönhetően felmerülő közös ügyekről, amelyeket ezen közös vállalkozásoknak meg kell oldaniuk többletértékük biztosítása, valamint az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok hatékony végrehajtása érdekében; megjegyzi továbbá, hogy az említett jelentésnek tartalmaznia kell egy értékelést a közös vállalkozások létrehozásának és szerkezetének eredményességére vonatkozóan.

         (1)  HL C 6., 2013.1.10., 1. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 30., 2008.2.4., 52. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.


title: A Tanács 2013/533/KKBP határozata ( 2013. október 28. ) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról

text:
               30.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 288/68

         A TANÁCS 2013/533/KKBP HATÁROZATA
   (2013. október 28.)
   az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2012. július 16-án elfogadta a 2012/392/KKBP határozatot (1), amely 2014. július 15-én veszti hatályát.

               (2)

               A jelenlegi pénzügyi referenciaösszeg a 2013. október 31-ig tartó időszakot fedezi.

               (3)

               A 2012/392/KKBP határozatot ezért módosítani kell, hogy a 2014. július 15-ig tartó időszakot fedező pénzügyi referenciaösszegről is rendelkezzen.

               (4)

               Az EUCAP Sahel Niger végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és akadályozhatja az Unió külső fellépése tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2012/392/KKBP határozat 13. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(1)   Az EUCAP Sahel Niger misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. július 16. és 2013. október 31. közötti időszakra 8 700 000 EUR.
      Az EUCAP Sahel Niger misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. november 1. és 2014. július 15. közötti időszakra 6 500 000 EUR.”

   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. október 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  A Tanács 2012/392/KKBP határozata (2012. július 16.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Niger) (HL L 187., 2012.7.17., 48. o.).


title: 2012/555/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/104

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék
   (2012/555/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4) a 2010-es pénzügyi évről,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0091/2012),

               1.

               mentesítést ad a Számvevőszék főtitkára számára a Számvevőszék 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 64., 2010.3.12.

      (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 326., 2011.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/105

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2012. május 10.)
   az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, V. szakasz – Számvevőszék
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4) a 2010-es pénzügyi évről,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0091/2012),

               1.

               hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék pénzügyi kimutatásainak ellenőrzését 2010-ben külső ellenőr végezte; megjegyzi, hogy jelentésében a független pénzügyi ellenőr az alábbi következtetésre jutott: Véleményünk szerint „a pénzügyi kimutatások a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek, az ezen tanácsi rendelet végrehajtásának részletes szabályait megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek, valamint az Európai Unió számviteli szabályainak megfelelően valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2010. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, valamint az ezen fordulónappal végződő év pénzforgalmáról” (6);

               2.

               megjegyzi azonban, hogy olyan „klasszikus” ellenőrzésről van szó, amely azt vizsgálja, „hogy megfelelően tartják-e nyilván és teszik-e közzé, illetve jogszerűen és szabályszerűen hajtják-e végre a pénzügyi műveleteket, és hogy e műveletek során érvényesülnek-e a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvei” (a független ellenőri jelentés 1. pontjának harmadik albekezdése); szeretné, ha a jövőbeli ellenőrzések figyelembe vennék a teljesítménymutatókat és a célkitűzéseket;

               3.

               sürgeti az elvégzett belső ellenőrzések számával és típusával, valamint a legfontosabb ajánlásokkal és az ajánlások alapján hozott intézkedésekkel kapcsolatos összefoglaló minőségének javítását, továbbá azt, hogy az összefoglaló informatívabb és relevánsabb legyen;

               4.

               megállapítja, hogy 2010-ben a Számvevőszék összesen 148 600 000 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett (2009-ben 188 000 000 EUR), és hogy ezen előirányzatok végrehajtási aránya 93 % volt (2009-ben 92,1 %); hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék költségvetése kizárólag igazgatási jellegű, költségvetésének 80 %-át fordítja az intézményhez kötődő személyekre, 20 %-át pedig ingatlanokra, ingóságokra, berendezésekre és egyéb működési kiadásokra;

               5.

               megjegyzi, hogy az 1. cím (Az intézménynél dolgozó személyek) alatti előirányzatok végrehajtási aránya a 2009-es 87,6 %-ról 2011-ben 92,3 %-ra emelkedett, a 2. cím (Épületek, bútorok, berendezések és egyéb működési költségek) előirányzatainak pedig 98 %-át használták fel 2010-ben;

               6.

               üdvözli, hogy az átszervezést követően a Számvevőszék 500 000 EUR-val csökkentette éves biztonsági költségeit, miközben hatékonyabb szolgáltatást nyújtottak és jobban ellenőrizték a kockázatokat;

               7.

               kéri az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF), hogy gyorsítsa fel a 2010-ben a Számvevőszék által az OLAF-nak jelentett állítólagos szabálytalanságokkal kapcsolatos vizsgálatot;

               8.

               üdvözli, hogy a Számvevőszék már módosította a tagjaira vonatkozó magatartási kódexet, és hogy az most már rendelkezik arról, hogy a tagok pénzügyi érdekeltségeiről szóló nyilatkozatokat közzé kell tenni az interneten;

               9.

               tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék 2010-ben 2 éves jelentést, 40 külön éves jelentést (2009-ben 37-et), 14 különjelentést (2009-ben 18-at) és hat véleményt (2009-ben 1-et) tett közzé; nyomatékosan javasolja, hogy a Számvevőszék ésszerű időn belül értékelje a különjelentésekben szereplő következtetéseinek hatásait és végrehajtását, tájékoztatva az eredményekről a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot;

               10.

               úgy véli, hogy az érdekütközések megelőzése és azonosítása rendkívül fontos az erőforrások hatékony és korrekt felhasználása, valamint az uniós intézményekbe vetett bizalom szempontjából; várakozással tekint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség, az Európai Vegyianyag-ügynökség, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság és az Európai Gyógyszerügynökség vonatkozásában az összeférhetetlenségek kezeléséről szóló számvevőszéki különjelentés elé, amely a tervek szerint 2012 június végéig készül el;

               11.

               üdvözli a Számvevőszék és a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága közötti szakmai és kölcsönös tiszteleten alapuló együttműködést; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a Parlament kérésére a Számvevőszék lépéseket tett szerepének megerősítésére azért, hogy hatékonyabb és hasznosabb véleményei és jelentései, valamint megbízhatóbb rendszerei és eljárásai révén befolyása kiszélesedhessen és elmélyülhessen, ezáltal erősítve a két intézmény közötti szoros együttműködést;

               12.

               üdvözli a Számvevőszék és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság között a közös vállalkozások 2010-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésével kapcsolatos eljárás során folytatott jó együttműködést; felkéri a Számvevőszéket, készítsen különjelentést a mentesítésért felelős hatóság számára arról, hogy milyen hozzáadott értéket képvisel a közös vállalkozások létrehozása az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok hatékony végrehajtása szempontjából, és azok mennyire hatékonyak;

               13.

               emlékeztet rá, hogy a Számvevőszék ellenőrzési stratégiát fogadott el a 2009–2012-es időszakra, amelyben az alábbi célkitűzéseket határozta meg: 1. az ellenőrzések átfogó hatásainak maximalizálása; és 2. a hatékonyságnak az erőforrások optimális felhasználása révén történő javítása; elégedettséggel állapítja meg, hogy a Számvevőszék 2010-ben az alábbi prioritásokat valósította meg (7):

                           —

                           sikerült elkészíteni az egy évre jutó 12–15 teljesítmény-ellenőrzési jelentést,

                           —

                           új munkatermékeknek tekinthetjük az új Bizottságra váró kockázatokról és kihívásokról írt dokumentumot (1/2010. sz. vélemény), és azt az új rendszert, amelynek révén 2012-től kezdve nyomon fogják követni a Számvevőszék ajánlásainak hasznosulását,

                           —

                           a számvevőszéki döntéshozatal rugalmasabbá tétele érdekében a belső szabályok felülvizsgálatával kamararendszert vezettek be, és erősítették az irányítást,

                           —

                           teljes körű teljesítménymutató-rendszert dolgoztak ki,

                           —

                           egy külső szakértők által is támogatott belső szakértői csoport ajánlásai alapján továbbfejlesztették az uniós költségvetés végrehajtásának éves ellenőrzésére (megbízhatósági nyilatkozat) szolgáló módszereket,

                           —

                           a támogató szolgálatoktól több álláshelyet átcsoportosítottak az ellenőrzési részlegekhez;

               14.

               örvendetesnek tartja, hogy az ellenőrzési feladatokat ellátó munkatársak száma 6 %-kal nőtt (8);

               15.

               megjegyzi, hogy 2010-ben a Számvevőszék személyzeti állománya 889 tisztviselőből, 48 szerződéses alkalmazottból és 17 kiküldött nemzeti szakértőből állt; 557 tisztviselő dolgozott az ellenőrzési kamaráknál, közülük 123 a tagok kabinetjeinél; kéri, hogy a jövőben az éves tevékenységi jelentés tartalmazzon átfogó táblázatot a Számvevőszék teljes humánerőforrásairól kategóriánként, besorolási fokozatonként, nemenként, a szakképzésben való részvétel és állampolgárság szerinti lebontásban;

               16.

               úgy véli, hogy a Számvevőszék tevékenységének további optimalizálása érdekében a Számvevőszék még több tisztviselőjének kellene specializálódnia, és kizárólag ellenőrzési feladatokat ellátnia; reméli, hogy ez az arány a jövőben nőni fog;

               17.

               szintén megjegyzi, hogy a Számvevőszéken összesen 376 küldetés zajlott, amelyből 351 a tagállamokban, 25 pedig más kedvezményezetteknél (Franciaország: 52, Németország: 38, Nagy-Britannia: 32, Olaszország: 30; Spanyolország: 26, Hollandia: 23, Svédország: 15, Portugália: 14, Görögország: 13, Dánia: 12; Luxemburg: 11, Magyarország: 10, Lengyelország: 10);

               18.

               kéri a Számvevőszéket, hogy jövőbeli munkaprogramjaiba illessze be a korábbi ellenőrzéseinek kellő idő elmúltával történő nyomon követését, hogy értékelni lehessen az előrelépéseket;

               19.

               elégedetten veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék a kiemelt teljesítménymutatók alkalmazásával méri az erőforrások hatékony és eredményes felhasználását; konstatálja a folyamatos előrelépést; sürgeti azonban, hogy a Számvevőszék növelje tovább az időben elkészült előzetes megállapítások közzétételét (ami lehetővé teszi számára, az ellenőrzött egységekkel egyeztethesse főbb megállapításainak tényszerű pontosságát) (9);

               20.

               megjegyzi, hogy a jövőbeli költségvetési rendelet tervezete alapján az ügynökségeknek lehetőségük lesz arra, hogy a Számvevőszékkel történő egyeztetést követően független külső pénzügyi ellenőrt nevezzenek ki, aki azt ellenőrzi, hogy az ügynökség költségvetésének végrehajtása megfelel-e a költségvetési rendelet rendelkezéseinek; megállapítja, hogy véleménye elkészítéséhez a Számvevőszék ezt követően figyelembe venné a külső ellenőr jelentését; megállapítja, hogy a Számvevőszék 2011-ben kísérleti projektet indított az Eurofounddal (Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért);

               21.

               érdeklődéssel követi a kísérleti projektet és eredményét; elismeri, hogy az új eljárás előnyökkel járhat a Számvevőszék munkaterhelésének ésszerűsítése révén; úgy véli azonban, hogy az eredményt elsősorban a minőség, nem pedig az idő- és költségmutatók alapján kell értékelni;

               22.

               ösztönzi a Számvevőszéket, hogy 2012 vége előtt készítsen részletes elemzést a Tanács felügyeleti és kontrollrendszereiről a Parlament 2009-es évi mentesítésről szóló állásfoglalásának (10) megfelelően (8. bekezdés);

               23.

               érdeklődéssel várja a Számvevőszék által 2012-ben elkészítendő szakértői nyomonkövetési elemzést; megerősíti azon szándékát, hogy saját kezdeményezésű jelentést készítsen, amelyben javaslatokat tesz arra, hogy a Számvevőszék miként javíthatná munkáját; tájékoztatást kér a legutóbbi szakértői értékelés következtetéseinek végrehajtásáról;

               24.

               szintén megerősíti azon szándékát, amely szerint javasolni kívánja a számvevőszéki tagjelöltek kinevezésére vonatkozó szabályok felülvizsgálatát annak érdekében, hogy javítsa a Számvevőszék jelenlegi és jövőbeli kihívásokhoz való jobb alkalmazkodásához szükséges feltételeket.

      (1)  HL L 64., 2010.3.12.

      (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 326., 2011.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL C 267., 2011.9.9., 3. o.

      (7)  Éves tevékenységi jelentés a 2010. évről, 26. o.

      (8)  Éves tevékenységi jelentés a 2010. évről, 34. o.

      (9)  Éves tevékenységi jelentés a 2010. évről, 30. o.

      (10)  HL L 250., 2011.9.27., 94. o.


title: 2007/856/EK: A Tanács határozata ( 2007. november 8. ) a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezményhez történő csatlakozásáról

text:
               29.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 347/1

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. november 8.)
   a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezményhez történő csatlakozásáról
   (2007/856/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19-én Rómában aláírásra megnyitott egyezmény (a továbbiakban: az 1980. évi egyezmény) 1991. április 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               Az 1980. évi egyezményt kiegészítette az Európai Közösségek Bírósága által történő értelmezéséről szóló, 1988. december 19-i első és második jegyzőkönyv (2) (a továbbiakban: az 1988. évi első és második jegyzőkönyv).

               (3)

               A Görög Köztársaság az 1980. évi egyezményhez az 1984. április 10-i egyezménnyel (3) (a továbbiakban: az 1984. évi egyezmény) csatlakozott, amely 1991. április 1-jén lépett hatályba.

               (4)

               A Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság az 1980. évi egyezményhez az 1992. május 18-i egyezménnyel (4) (a továbbiakban: az 1992. évi egyezmény) csatlakozott, amely 1993. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               (5)

               Az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság az 1980. évi egyezményhez az 1996. november 29-i egyezménnyel (5) (a továbbiakban: az 1996. évi egyezmény) csatlakozott, amely 1998. október 1-jén lépett hatályba.

               (6)

               A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozását követően 2005. április 14-én aláírták az új tagállamoknak az 1980. évi egyezményhez, valamint az 1988. évi első és második jegyzőkönyvhöz való csatlakozásáról szóló egyezményt (6) (a továbbiakban: a 2005. évi egyezmény), amely még nem lépett minden tagállam között hatályba.

               (7)

               A 2005-ös csatlakozási okmány 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozik a 2007/857/EK tanácsi határozattal módosított (7) I. mellékletben felsorolt egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez, beleértve az 1980. évi egyezményt és annak 1988. évi első és második jegyzőkönyvét, valamint az 1984. évi, az 1992. évi, az 1996. évi és a 2005. évi egyezményt. Ezek a Bolgár Köztársaság és Románia tekintetében a Tanács által meghatározott időpontban lépnek hatályba.

               (8)

               A 2005-ös csatlakozási okmány 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanácsnak el kell végeznie a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a fent említett egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez történő csatlakozása miatt szükséges valamennyi kiigazítást,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az 1980. évi egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága által történő értelmezéséről szóló 1988. évi első jegyzőkönyve 2. cikkének a) pontja a következőképpen módosul:

               a)

               a második és harmadik francia bekezdés között a szöveg a következő francia bekezdéssel egészül ki:

                           „—

                           Bulgáriában:

                              Върховен касационен съд és Върховен административен съд,”;

               b)

               a huszadik és huszonegyedik francia bekezdés között a szöveg a következő francia bekezdéssel egészül ki:

                           „—

                           Romániában:

                              Înalta Curte de Casație și Justiție,”.

         2. cikk
   (1)   A jelen határozattal módosított 1980. évi egyezmény és annak 1988. évi első és második jegyzőkönyve, valamint az 1984. évi, az 1992. évi és az 1996. évi egyezmény a Bolgár Köztársaság, Románia és a többi tagállam között 2008. január 15-én lép hatályba.
   (2)   A 2005. évi egyezmény 2008. január 15-én lép hatályba a Bolgár Köztársaság, Románia és azon tagállamok között, amelyek vonatkozásában az egyezmény ezen időpontot megelőzően hatályba lépett.
   (3)   A 2005. évi egyezmény a Bolgár Köztársaság, Románia és azon tagállamok között, amelyek vonatkozásában az egyezmény még nem lépett hatályba, az egyezmény 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
   3. cikk
   Az 1980. évi egyezmény és annak 1988. évi első és második jegyzőkönyve, valamint az 1984. évi, az 1992. évi, az 1996. évi és a 2005. évi egyezmény e határozat mellékletében található bolgár és román nyelvű változata ugyanazon feltételekkel hiteles, mint ezen egyezmények és jegyzőkönyvek többi nyelvi változata.
   Ezen szövegek egy-egy bolgár és román nyelvű eredeti példányát az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának levéltárában helyezik letétbe a többi hiteles nyelvi változattal együtt.
   A főtitkár a Bolgár Köztársaság és Románia számára eljuttatja az első bekezdésben említett egyezmények és jegyzőkönyvek egy-egy, spanyol, cseh, dán, német, észt, görög, angol, francia, ír, olasz, lett, litván, magyar, máltai, holland, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, finn és svéd nyelvű eredeti példányának hitelesített másolatát.
   4. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. november 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PEREIRA

      (1)  2007. október 11-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 48., 1989.2.20., 1. o. és HL L 48., 1989.2.20., 17. o.

      (3)  HL L 146., 1984.5.31., 1. o.

      (4)  HL L 333., 1992.11.18., 1. o.

      (5)  HL C 15., 1997.1.15., 10. o.

      (6)  HL C 169., 2005.7.8., 1. o.

      (7)  A Hivatalos lap 3-ik oldalán található.