title: 2009/940/EK: A Tanács határozata ( 2009. november 30. ) a 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő aláírásáról

text:
               16.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 331/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2009. november 30.)
   a 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő aláírásáról
   (2009/940/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösség a bírósági határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapuló, közös igazságügyi térség létrehozására törekszik.

               (2)

               A mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv) – amelyet 2007. február 23-án Luxembourgban fogadtak el – a területén hasznos hozzájárulást jelent a nemzetközi szintű szabályozáshoz. Ezért kívánatos, hogy a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó ezen jogi okmány rendelkezéseit a lehető leghamarabb alkalmazzák.

               (3)

               A Közösség nevében a Bizottság folytatta le a tárgyalásokat a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv kizárólagos közösségi hatáskörbe tartozó részeiről.

               (4)

               A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azok a regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek hatáskörrel rendelkeznek a jegyzőkönyv által szabályozott egyes kérdésekben, aláírhatják azt.

               (5)

               A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv a hatálybalépéséig írható alá.

               (6)

               A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben (1), a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet (2), a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (Róma I) (3), a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (átdolgozott szöveg) (4), valamint az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (ügynökségi rendelet) (5) szabályozott egyes kérdésekkel is foglalkozik.

               (7)

               A Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv által szabályozott egyes kérdésekben, míg a tagállamok rendelkeznek hatáskörrel az e jogi okmány által szabályozott más kérdésekben.

               (8)

               Ezért a Közösségnek alá kell írnia a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvet.

               (9)

               A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a regionális gazdasági integrációs szervezet az aláíráskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor, illetve a csatlakozáskor nyilatkozatot tesz, amelyben megjelöli azokat a jegyzőkönyvben szabályozott kérdéseket, amelyek vonatkozásában a szervezet tagállamai hatáskört ruháztak a szervezetre. A Közösségnek ezért a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv aláírásakor ilyen nyilatkozatot kell tennie.

               (10)

               Az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (11)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2007. február 23-án Luxemburgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv) aláírását – annak megkötésére figyelemmel – az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvnek a Közösség részéről történő, a 3. cikkben meghatározott feltétel melletti aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A Közösség a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv aláírásakor – a jegyzőkönyv XXII. cikkének (2) bekezdésével összhangban – a mellékletben foglalt nyilatkozatot teszi.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

      (2)  HL L 160., 2000.6.30., 1. o.

      (3)  HL L 177., 2008.7.4., 6. o.

      (4)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

      (5)  HL L 220., 2004.6.21., 3. o.
   MELLÉKLET

      A XXII. cikk (2) bekezdése értelmében teendő nyilatkozat az Európai Közösségnek a 2007. február 23-án Luxemburgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv) által szabályozott azon kérdések vonatkozásában fennálló hatásköréről, amelyek tekintetében a tagállamok hatáskörüket a Közösségre ruházták

                  1.

                  A sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv XXII. cikke előírja, hogy a szuverén államok által alapított olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyeknek a jegyzőkönyvben szabályozott egyes kérdések a hatáskörükbe tartoznak, aláírhatják azt azzal a feltétellel, hogy megteszik a XXII. cikk (2) bekezdésében említett nyilatkozatot. A Közösség döntött a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv aláírásáról, és ennek megfelelően megteszi ezt a nyilatkozatot.

                  2.

                  Az Európai Közösség tagállamai jelenleg a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Holland Királyság, Írország, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, Málta, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság.

                  3.

                  Ez a nyilatkozat azonban nem vonatkozik a Dán Királyságra, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében.

                  4.

                  Ez a nyilatkozat nem vonatkozik azokra a tagállami területekre, amelyekre az Európai Közösséget létrehozó szerződés nem vonatkozik, és nem sérti az e területek nevében és érdekében az érintett tagállamok által a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv alapján esetlegesen elfogadott ilyen aktusokat vagy álláspontokat.

                  5.

                  Az Európai Közösség tagállamai hatáskörüket átruházták a Közösségre a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet (1), a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletet (2), a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (Róma I) (3), a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (átdolgozott szöveg) (4), valamint az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (ügynökségi rendelet) (5) érintő kérdések vonatkozásában.

                  6.

                  A járművek számozási rendszerét illetően, a Közösség 2006/920/EK határozatával (a Bizottság 2006. augusztus 11-i határozata a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer forgalmi szolgálati és forgalomirányítási alrendszerével kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó műszaki előírásokról) olyan számozási rendszert fogadott el, amely alkalmas a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyv V. cikkének (2) bekezdésében említett, sínpályához kötött járművek azonosítására.
                  Továbbá, a Közösség tagállamai és a nemzetközi nyilvántartás közötti adatcserét illetően, a Közösség 2007/756/EK határozatának elfogadásával (a Bizottság 2007. november 9-i határozata a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról) jelentős előrehaladást ért el. Az említett határozat szerint a Közösség tagállamai működtetik a nemzeti járműnyilvántartásokat, továbbá el kell kerülni a nemzetközi nyilvántartáshoz képest történő kettős adatrögzítést.

                  7.

                  Azon hatáskörök gyakorlása, amelyeket a tagállamok az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően a Közösségre ruháztak, jellegénél fogva folyamatosan változik. A Szerződés keretében az illetékes intézmények hozhatnak a Közösség hatáskörének mértékét meghatározó határozatokat. A Közösség ezért fenntartja a jogot arra, hogy ezt a nyilatkozatot megfelelően módosítsa, anélkül, hogy ez előfeltétele lenne a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvben szabályozott kérdések tekintetében fennálló hatásköre gyakorlásának.

      (1)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

      (2)  HL L 160., 2000.6.30., 1. o.

      (3)  HL L 177., 2008.7.4., 6. o.

      (4)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

      (5)  HL L 220., 2004.6.21., 3. o.
   FORDÍTÁS
   LUXEMBURGI JEGYZŐKÖNYV A MOBIL BERENDEZÉSEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEKRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNY SÍNPÁLYÁHOZ KÖTÖTT JÁRMŰVEKKEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEIRŐL

      Preambulum

   I. FEJEZET   HATÁLY ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEKICATION AND GENERAL PROVISIONS

                  I. cikk

            Meghatározott fogalmak

                  II. cikk

            Az egyezmény alkalmazása sínpályához kötött járművekre

                  III. cikk

            Eltérés

                  IV. cikk

            A képviselő jogosultsága

                  V. cikk

            A sínpályához kötött járművek azonosítása a megállapodásban

                  VI. cikk

            Jogválasztás
         II. FEJEZET   MULASZTÁSOK ORVOSLÁSA, ELSŐBBSÉGEK ÉS ÁTRUHÁZÁSOK

                  VII. cikk

            A mulasztások orvoslására vonatkozó rendelkezések módosítása

                  VIII. cikk

            A jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések módosítása

                  IX. cikk

            Intézkedések fizetésképtelenség esetén

                  X. cikk

            Fizetésképtelenségi segítségnyújtás

                  XI. cikk

            Az adósra vonatkozó rendelkezések
         III. FEJEZET   A SÍNPÁLYÁHOZ KÖTÖTT JÁRMŰVEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEK BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

                  XII. cikk

            A felügyelő hatóság és a hivatalvezető

                  XIII. cikk

            Kijelölt bejegyzési pontok

                  XIV. cikk

            A sínpályához kötött jármű bejegyeztetés céljából történő azonosítása

                  XV. cikk

            A bejegyzéssel kapcsolatos rendelkezések további módosításai

                  XVI. cikk

            Nemzetközi bejegyzési díjak

                  XVII. cikk

            Értékesítési felhívások
         IV. FEJEZET   JOGHATÓSÁG

                  XVIII. cikk

            A szuverén mentelmi jog megvonása
         V. FEJEZET   KAPCSOLAT MÁS EGYEZMÉNYEKKEL

                  XIX. cikk

            Kapcsolat a nemzetközi pénzügyi lízingről szóló Unidroit-egyezménnyel

                  XX. cikk

            Kapcsolat a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezménnyel (COTIF)
         VI. FEJEZET   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

                  XXI. cikk

            Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás

                  XXII. cikk

            Regionális gazdasági integrációs szervezet

                  XXIII. cikk

            Hatálybalépés

                  XXIV. cikk

            Földrajzi egység

                  XXV. cikk

            Sínpályához kötött közszolgálati jármű

                  XXVI. cikk

            Átmeneti rendelkezések

                  XXVII. cikk

            Egyes rendelkezésekkel kapcsolatos nyilatkozatok

                  XXVIII. cikk

            Fenntartások és nyilatkozatok

                  XXIX. cikk

            Az egyezmény alapján tett nyilatkozatok

                  XXX. cikk

            Későbbi nyilatkozatok

                  XXXI. cikk

            A nyilatkozatok visszavonása

                  XXXII. cikk

            Felmondási eljárás

                  XXXIII. cikk

            Felülvizsgálati konferenciák, módosítások és kapcsolódó kérdések

                  XXXIV. cikk

            A letéteményes és feladatai

      LUXEMBURGI JEGYZŐKÖNYV A MOBIL BERENDEZÉSEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEKRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNY SÍNPÁLYÁHOZ KÖTÖTT JÁRMŰVEKKEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEIRŐL

   A JEGYZŐKÖNYVET ALÁÍRÓ RÉSZES ÁLLAMOK
   SZÜKSÉGESNEK ÍTÉLVE a mobil berendezésekkel kapcsolatos érdekekről szóló egyezmény (a továbbiakban: az „egyezmény”) átültetését a sínpályához kötött járművekre is, figyelemmel az egyezmény preambulumában megállapított célokra,
   SZEM ELŐTT TARTVA annak szükségességét, hogy az egyezményt a sínpályához kötött járművek és azok finanszírozásának sajátos követelményeihez igazítsák,
   MEGÁLLAPODTAK a sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos következő rendelkezésekben:
   I.   FEJEZET

      HATÁLY ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   I. cikk
   Meghatározott fogalmak
   1.   Az ezen jegyzőkönyvben használt kifejezések jelentése megegyezik az egyezményben megállapított jelentéssel, kivéve, ha a szöveg más jelentést tesz indokolttá.
   2.   Az ebben a jegyzőkönyvben használt alábbi kifejezések jelentése a következő:
   a)   „garanciaszerződés”: egy személy mint garantőr által kötött szerződés;
   b)   „garantőr”: az a személy, aki abból a célból, hogy valamely, hitelbiztosítási megállapodással biztosított vagy más megállapodás alapján fennálló kötelezettségnek a hitelező javára történő teljesítését biztosítsa, feltétel nélküli garanciát, készenléti akkreditívet vagy más hitelbiztosítékot vállal, illetve bocsát ki;
   c)   „fizetésképtelenség bekövetkezésével kapcsolatos esemény”:

               i.

               a fizetésképtelenségi eljárás megindítása; vagy

               ii.

               az adós kinyilvánított szándéka a fizetések felfüggesztésére, illetve a fizetések tényleges felfüggesztése, amenynyiben jogszabály vagy állami intézkedés megakadályozza vagy felfüggeszti a hitelező adóssal szembeni fizetésképtelenségi eljárás megindításához való jogának gyakorlását vagy az egyezmény szerinti intézkedések igénybevételét;

         d)   „elsődleges fizetésképtelenségi hatáskör”: az a Szerződő Állam, amelyben az adós elsődleges érdekeinek helye található, amely ezen egyezmény alkalmazásában – eltérő rendelkezés hiányában – az adós létesítő okirat szerinti székhelye, illetve – ennek hiányában – az a hely, ahol az adóst bejegyezték vagy ahol az adós megalakult;
   e)   „sínpályához kötött jármű”: az a gépjármű, amely rögzített vasúti sínen, vagy közvetlenül pályán, pálya fölött vagy pálya alatt mozgatható, azokkal a vontatási rendszerekkel, motorokkal, fékművekkel, tengelyekkel, forgóvázakkal, áramszedőkkel, kiegészítőkkel és más elemekkel, felszerelésekkel és alkatrészekkel együtt, amelyeket a gépjárműbe minden esetben beszereltek vagy beépítettek, valamint az ezekre vonatkozó összes adattal, kézikönyvvel és tanúsítvánnyal együtt.
   II. cikk
   Az egyezmény alkalmazása sínpályához kötött járművekre
   1.   Az egyezmény az ebben a jegyzőkönyvben foglalt feltételekkel alkalmazandó sínpályához kötött járművekre.
   2.   Az egyezmény és ez a jegyzőkönyv a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekre alkalmazandó szabályokat tartalmazza.
   III. cikk
   Eltérés
   A felek írásbeli megállapodással kizárhatják a IX. cikk alkalmazását, és egymás közötti jogviszonyukban – a VII. cikk (3) és (4) bekezdése kivételével – eltérhetnek e jegyzőkönyv rendelkezéseitől, illetve megváltoztathatják azok hatását.
   IV. cikk
   A képviselő jogosultsága
   A személy megbízottként, vagyonkezelőként vagy képviselői minőségében a sínpályához kötött járművek vonatkozásában megállapodást köthet, az egyezmény 16. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak alapján bejegyzést tehet, továbbá jogosult az egyezmény értelmében jogokat és érdekeltséget követelni.
   V. cikk
   A sínpályához kötött járművek azonosítása a megállapodásban
   1.   Az egyezmény 7. cikkének c) pontja és ezen jegyzőkönyv XVIII. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában a sínpályához kötött jármű leírása elégséges a sínpályához kötött jármű azonosításához, ha az tartalmazza a következőket:

               a)

               a sínpályához kötött jármű tételes leírását;

               b)

               a sínpályához kötött jármű típus szerinti leírását;

               c)

               nyilatkozatot arról, hogy a megállapodás magában foglal minden jelenlegi és jövőbeli sínpályához kötött járművet; vagy

               d)

               nyilatkozatot arról, hogy a megállapodás meghatározott tételeket vagy típusokat kivéve magában foglal minden jelenlegi és jövőbeli sínpályához kötött járművet.

         2.   Az egyezmény 7. cikke alkalmazásában az előző bekezdésnek megfelelően azonosított jövőbeli sínpályához kötött járműben való érdek nemzetközi érdeknek minősül, amint az adós, a feltételes eladó vagy a lízingbe adó jogosulttá válik a sínpályához kötött járművel rendelkezni, anélkül, hogy új átruházó okiratra lenne szükség.
   VI. cikk
   Jogválasztás
   1.   Ez a cikk kizárólag akkor alkalmazandó, ha a Szerződő Állam nyilatkozatot tett a XXVII. cikk szerint.
   2.   A megállapodásban, illetőleg az erre vonatkozó garanciaszerződésben vagy hátrasorolási megállapodásban szereplő felek megállapodhatnak arról a jogról, amely szerződéses jogaikat és kötelezettségeiket – teljes egészében vagy részben – szabályozza.
   3.   Eltérő megállapodás hiányában az előző bekezdésben foglalt, a felek által választott jogra való hivatkozás a megnevezett állam hazai jogi rendelkezéseit, vagy ha az adott állam több területi egységből áll, a megnevezett területi egység hazai jogát jelenti.
   II.   FEJEZET

      MULASZTÁSOK ORVOSLÁSA, ELSŐBBSÉGEK ÉS ÁTRUHÁZÁSOK

   VII. cikk
   A mulasztások orvoslására vonatkozó rendelkezések módosítása
   1.   Az egyezmény III. fejezetében meghatározott intézkedéseken kívül a hitelező, az adós korábbi beleegyezésétől és a III. fejezetben meghatározott körülményektől függően, exportálhatja a sínpályához kötött járművet arról a területről, ahol a termék található, és fizikailag is átruházhatja azt.
   2.   A hitelező a vele szemben elsőbbséget élvező bejegyzett érdek jogosultjának előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem veheti igénybe az előző bekezdésben említett intézkedéseket.
   3.   Az egyezmény 8. cikkének (3) bekezdése nem alkalmazandó a sínpályához kötött járművekre. Az egyezmény által a sínpályához kötött járművekre vonatkozóan nyújtott intézkedést üzleti szempontból ésszerűen kell igénybe venni. A jogorvoslat akkor minősül üzleti szempontból ésszerűen igénybe vettnek, ha a megállapodás rendelkezésének megfelelően élnek vele – kivéve, ha a rendelkezés nyilvánvalóan ésszerűtlen.
   4.   Az az előnyös kielégítésre jogosított hitelező, aki az egyezmény 8. cikkének (4) bekezdésében előírt tizennégy naptári nappal előre értesíti az érdekelteket a jövőbeli értékesítésről vagy lízingről, úgy tekintendő, mint aki teljesítette az egyezmény 8. cikkének (4) bekezdésében előírt „ésszerű idővel korábban” történő értesítés követelményét. Nincs azonban akadálya annak, hogy az előnyös kielégítésre jogosított hitelező és az adós vagy a garantőr hosszabb értesítési határidőben állapodjanak meg.
   5.   A Szerződő Állam – a vonatkozó biztonsági jogszabályok és előírások betartásával – gondoskodik arról, hogy az illetékes közigazgatási hatóságok gyorsan együttműködjenek a hitelezővel, és az 1. bekezdésben meghatározott intézkedések igénybevételéhez a szükséges mértékben segítséget nyújtsanak számára.
   6.   A sínpályához kötött jármű (1) bekezdés szerinti exportját nem bírósági végzés alapján javasoló jogosított hitelező köteles ésszerű idővel korábban írásbeli értesítést küldeni a tervezett exportról a következőknek:

               a)

               az egyezmény 1. cikke (m) bekezdésének (i) és (ii) pontjában meghatározott érdekeltek részére; és

               b)

               az egyezmény 1. cikke (m) bekezdésének (iii) pontjában meghatározott érdekeltek részére, akik az export előtt ésszerű idővel értesítésben tájékoztatták az előnyös kielégítésre jogosított hitelezőt jogaikról.

         VIII. cikk
   A jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések módosítása
   1.   Ez a cikk kizárólag olyan Szerződő Államban – és olyan mértékben, amelyet a felek az alább említett nyilatkozatban meghatároznak – alkalmazandó, amelyik nyilatkozatot tett a XXVII. cikk szerint.
   2.   Az egyezmény 13. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában a „gyorsított” szó a jogorvoslat megszerzésével kapcsolatban azt jelenti, hogy a jogorvoslati kérelem benyújtásának napjától számított annyi naptári napon belül, amelyet a Szerződő Állam abban a nyilatkozatban meghatároz, amelyben a kérelmet benyújtotta.
   3.   Az egyezmény 13. cikkének (1) bekezdése a közvetlenül a d) pont után beillesztett alábbi kiegészítésekkel alkalmazandó:

               „e)

               ha az adós és a hitelező bármikor kifejezetten így állapodnak meg, a tárgy értékesítése és az abból származó jövedelem felhasználása”,

         továbbá a 43. cikk (2) bekezdése a „13. cikk (1) bekezdésének d) pontjában” szavak után az „és e) pontjában” szavakkal egészül ki.
   4.   Az adós tulajdonjoga vagy más érdekeltsége vonatkozásában, amely az előző bekezdés szerinti értékesítéssel száll át, nem létezik olyan egyéb érdekeltség, amellyel szemben az előnyös kielégítésre jogosított hitelező nemzetközi érdeke az egyezmény 29. cikkének rendelkezései alapján elsőbbséget élvez.
   5.   A hitelező és az adós vagy más érdekelt személy írásban megállapodhat egymással az egyezmény 13. cikke (2) bekezdése alkalmazásának kizárásáról.
   6.   A VII. cikk (1) bekezdésében foglalt intézkedésekre vonatkozóan:

               a)

               az intézkedéseket a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket a VII. cikk (1) bekezdésében meghatározott jogorvoslatok megítéléséről, illetőleg – külföldi bíróság által megítélt jogorvoslat esetén – arról, hogy az adott Szerződő Állam bírósága elismerte az intézkedést, és a hitelező jogosult azt az egyezménynek megfelelően igénybe venni; és

               b)

               a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett intézkedések igénybevételéhez.

         7.   A (2) és (6) bekezdés nem érinti az alkalmazandó biztonsági jogszabályokat és előírásokat.
   IX. cikk
   Intézkedések fizetésképtelenség esetén
   1.   Ez a cikk kizárólag akkor alkalmazandó, ha az a Szerződő Állam, amely az elsődleges fizetésképtelenségi hatáskörrel rendelkezik, nyilatkozatot tett a XXVII. cikk szerint.
   2.   Az ebben a cikkben említett „felszámoló” az adott személyre hivatalos minőségében, nem pedig személyében utal.
   3.   A fizetésképtelenséggel kapcsolatos esemény bekövetkezésekor a felszámoló vagy az adós – figyelemmel a (7) bekezdésre – köteles legkésőbb az alábbi időpontok közül a korábbi időpontban a hitelező birtokába adni a sínpályához kötött járművet:

               a)

               a fizetési haladék lejártának időpontja; és

               b)

               az a nap, amikor a hitelező abban az esetben jogosult a sínpályához kötött jármű birtokba vételére, ha ez a cikk nem volna alkalmazandó.

         4.   E cikk alkalmazásában „fizetési haladék” az az időszak, amelyet az elsődleges fizetésképtelenségi hatáskörrel rendelkező Szerződő Állam nyilatkozatban megjelölt.
   5.   Ha és amíg a hitelező lehetőséget kap a (3) bekezdésben említett birtokbavételre:

               a)

               a felszámoló vagy az adós köteles megőrizni a sínpályához kötött járművet, köteles továbbá karbantartani a járművet és megőrizni értékét a megállapodásnak megfelelően; és

               b)

               a hitelező jogosult az alkalmazandó jog szerint igénybe vehető más ideiglenes jogorvoslatért folyamodni.

         6.   Az előző bekezdés a) pontja nem zárja ki a sínpályához kötött jármű olyan megállapodás alapján történő használatát, amely a sínpályához kötött jármű megőrzése, valamint a jármű karbantartására és értékének fenntartására irányul.
   7.   A felszámoló vagy az adós birtokában tarthatja a sínpályához kötött járművet, ha a (3) bekezdésben meghatározott időre valamennyi mulasztását orvosolta – a fizetésképtelenségi eljárás megindulásához vezető mulasztást kivéve –, és a megállapodás és az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló jövőbeli kötelezettségek teljesítésére is kötelezettséget vállalt. Az említett jövőbeli kötelezettségek teljesítése során bekövetkező mulasztásra vonatkozóan második teljesítési haladék nem adható.
   8.   A VII. cikk (1) bekezdésében foglalt intézkedésekre vonatkozóan:

               a)

               az intézkedéseket a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket arról, hogy az egyezménynek megfelelően jogosult az említett intézkedések igénybevételére; és

               b)

               a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett intézkedések igénybevételéhez.

         9.   Az egyezmény vagy ezen jegyzőkönyv által engedélyezett intézkedések igénybevétele a (3) bekezdésben meghatározott időpontot követően nem akadályozható meg vagy késleltethető.
   10.   Az adósnak a megállapodás alapján fennálló kötelezettségei a hitelező hozzájárulása nélkül nem módosíthatók.
   11.   Az előző bekezdés egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az érinti a felszámolónak az alkalmazandó jog értelmében fennálló felhatalmazását a megállapodás megszüntetésére.
   12.   A felszámolási eljárásban egyetlen jog vagy érdek – az egyezmény 39. cikkének (1) bekezdése szerinti nyilatkozatban szereplő kategóriába tartozó jogszabályon vagy bírósági határozaton alapuló jogok vagy érdekek kivételével – sem élvez elsőbbséget a bejegyzett érdekekkel szemben.
   13.   Az ezen jegyzőkönyv VII. és XXV. cikkével módosított egyezmény alkalmazandó az e cikk alapján rendelkezésre álló intézkedések igénybevételére.
   3.   A fizetésképtelenséggel kapcsolatos esemény bekövetkezésekor a felszámoló vagy az adós – a hitelező kérésére – köteles a Szerződő Államnak a XXVII. cikk szerinti nyilatkozatában meghatározott időn belül értesíteni a hitelezőt, hogy:

               a)

               orvosolja a mulasztásokat – a fizetésképtelenségi eljárás megindításához vezető mulasztást kivéve –, és kötelezettséget vállal a megállapodás és az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló valamennyi jövőbeli kötelezettség teljesítésére; vagy

               b)

               lehetőséget biztosít a hitelezőnek a sínpályához kötött jármű birtokba vételére az alkalmazandó jog szabályainak megfelelően.

         4.   Az előző bekezdés b) pontjában említett alkalmazandó jog értelmében a bíróság további lépéseket rendelhet el, illetve elrendelheti kiegészítő garancia nyújtását.
   5.   A hitelező köteles igazolni követelését, és bizonyítani, hogy nemzetközi érdekét bejegyezték.
   6.   Ha a felszámoló vagy az adós nem küld értesítést a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, vagy ha a felszámoló vagy az adós kinyilvánította, hogy lehetőséget biztosít a hitelezőnek a sínpályához kötött jármű birtokba vételére, azonban mégsem így jár el, a bíróság engedélyezheti, hogy a hitelező a bíróság által meghatározott feltételekkel birtokba vegye a sínpályához kötött járművet, és további lépéseket rendelhet el, illetve elrendelheti kiegészítő garancia nyújtását.
   7.   A sínpályához kötött jármű a követeléssel és a nemzetközi érdekkel kapcsolatban hozott bírósági határozat meghozataláig nem értékesíthető.
   3.   A fizetésképtelenséggel kapcsolatos esemény bekövetkezésekor a felszámoló vagy az adós az orvoslási időszakon belül:

               a)

               orvosolja a mulasztásokat – a fizetésképtelenségi eljárás megindulásához vezető mulasztást kivéve –, és kötelezettséget vállal a megállapodás és az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló valamennyi jövőbeli kötelezettség teljesítésére; vagy

               b)

               lehetőséget biztosít a hitelezőnek a sínpályához kötött jármű birtokba vételére az alkalmazandó jog szabályainak megfelelően.

         4.   Az orvoslási időszak lejárta előtt a felszámoló vagy az adós az orvoslási időszak lejártától kezdődő és legfeljebb a megállapodás vagy annak megújítása lejártáig tartó időtartam alatt, a bíróság által igazságosnak tartott feltételek mellett, az előző bekezdés b) pontja alapján a kötelezettségét felfüggesztő bírósági végzésért folyamodhat („felfüggesztési idő”). Az ilyen végzés kötelezi, hogy a felfüggesztési idő alatt a hitelezőnek esedékes minden összeget az esedékessé válásig a fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá tartozó vagyonból megfizetik vagy az adós megfizeti, valamint a felszámoló vagy az adós a felfüggesztési idő alatt keletkező minden más kötelezettséget teljesít.
   5.   Ha az előző bekezdés alapján kérelmet nyújtanak be a bírósághoz, a hitelező a bírósági végzésig nem veheti birtokba a sínpályához kötött járművet. Amennyiben a bíróság a kérelemnek nem ad helyt a jogorvoslati kérelem benyújtásának napjától számított annyi naptári napon belül, amelyet a Szerződő Állam abban a nyilatkozatban meghatároz, amelyben a kérelmet benyújtotta, a kérelem visszavontnak tekintendő, kivéve, ha a hitelező és a felszámoló, vagy az adós, másként megegyezik.
   6.   Ha és amíg a hitelező lehetőséget kap a (3) bekezdésben említett birtokbavételre:

               a)

               a felszámoló vagy az adós köteles megőrizni a sínpályához kötött járművet, köteles továbbá karbantartani a járművet és megőrizni értékét a megállapodásnak megfelelően; és

               b)

               a hitelező jogosult az alkalmazandó jog szerint igénybe vehető más ideiglenes jogorvoslatért folyamodni.

         7.   Az előző bekezdés a) pontja nem zárja ki a sínpályához kötött jármű olyan megállapodás alapján történő használatát, amely a jármű megőrzésére, valamint karbantartására és értékének fenntartására irányul.
   8.   Amennyiben az orvoslási időszak vagy a felfüggesztési idő alatt a felszámoló vagy az adós valamennyi mulasztását orvosolta – a fizetésképtelenségi eljárás megindulásához vezető mulasztást kivéve – és a megállapodás, illetve az azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló jövőbeli kötelezettségek teljesítésére is kötelezettséget vállal, a felszámoló vagy az adós birtokában tarthatja a sínpályához kötött járművet, valamint a (4) bekezdés alapján hozott végzés hatálya megszűnik. Az említett jövőbeli kötelezettségek teljesítése során bekövetkező mulasztásra vonatkozóan második orvoslási időszak nem adható.
   9.   A VII. cikk (1) bekezdésében foglalt intézkedésekre vonatkozóan:

               a)

               a jogorvoslatokat a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket arról, hogy az egyezménynek megfelelően jogosult az említett intézkedések igénybevételére; és

               b)

               a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett intézkedések igénybevételéhez.

         10.   A (4), (5) és (8) bekezdésre is figyelemmel, az egyezmény által engedélyezett intézkedések igénybevétele az orvoslási időszakot követően nem akadályozható meg vagy késleltethető.
   11.   A (4), (5) és (8) bekezdésre is figyelemmel, a fizetésképtelenségi eljárások során az adósnak a megállapodás és azzal kapcsolatos tranzakciós okmányok alapján fennálló kötelezettségei a hitelező hozzájárulása nélkül nem módosíthatók.
   12.   Az előző bekezdés egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az érinti a felszámolónak az alkalmazandó jog értelmében fennálló felhatalmazását a megállapodás megszüntetésére.
   13.   A felszámolási eljárásban egyetlen jog vagy érdek – az egyezmény 39. cikkének (1) bekezdése szerinti nyilatkozatban szereplő kategóriába tartozó jogszabályon vagy bírósági határozaton alapuló jogok vagy érdekek kivételével – sem élvez elsőbbséget a bejegyzett érdekekkel szemben.
   14.   Az ezen jegyzőkönyv VII. és XXV. cikkével módosított egyezmény alkalmazandó az e cikk alapján rendelkezésre álló intézkedések igénybevételére.
   15.   E cikk alkalmazásában „orvoslási időszak” az a fizetésképtelenséggel kapcsolatos esemény napjával kezdődő időszak, amelyet az elsődleges fizetésképtelenségi hatáskörrel rendelkező Szerződő Állam nyilatkozatban megjelölt.
   X. cikk
   Fizetésképtelenségi segítségnyújtás
   1.   Ez a cikk kizárólag abban a Szerződő Államban alkalmazandó, amelyik nyilatkozatot tett a XXVII. cikk (1) bekezdése szerint.
   2.   Azon Szerződő Állam bíróságai, amelyben a sínpályához kötött jármű található, a Szerződő Állam joga szerint kötelesek a lehető legnagyobb mértékben együttműködni a külföldi bíróságokkal és a külföldi felszámolókkal a IX. cikk rendelkezéseinek teljesítésében.
   XI. cikk
   Az adósra vonatkozó rendelkezések
   1.   Az egyezmény 11. cikkében meghatározott mulasztás hiányában az adós jogosult a sínpályához kötött jármű – a megállapodásnak megfelelő – zavartalan birtoklására és használatára az alábbiakkal szemben:

               a)

               hitelezője és azon érdek jogosultja, amelyből az adós az egyezmény 29. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerint szabadon részesedik – az adós eltérő megállapodásának hiányában és e megállapodás mértékéig; és

               b)

               azon érdek jogosultja, amelytől az adós joga vagy érdeke az egyezmény 29. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint függ, azonban kizárólag az említett jogosult beleegyezésének mértékéig.

         2.   Az egyezmény vagy ezen jegyzőkönyv egyetlen rendelkezése sem érinti a hitelezőnek a megállapodás megszegéséért az alkalmazandó jog szerint fennálló felelősségét, amennyiben az adott megállapodás sínpályához kötött járművel kapcsolatos.
   III.   FEJEZET

      A SÍNPÁLYÁHOZ KÖTÖTT JÁRMŰVEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEK BEJEGYZÉSÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

   XII. cikk
   A felügyelő hatóság és a hivatalvezető
   1.   A felügyelő hatóság képviselőkből álló szerv, amelybe egy-egy képviselőt nevez ki:

               a)

               minden Részes Állam;

               b)

               a Nemzetközi Intézet a Magánjog Egységesítéséért (Unidroit) által kijelölt legfeljebb három másik állam; és

               c)

               a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) által kijelölt legfeljebb három másik állam.

         2.   Az előző bekezdés b) és c) pontjában említett államok kijelölésekor tekintettel kell lenni annak szükségességére, hogy széles földrajzi eloszlásról gondoskodjanak.
   3.   Az (1) bekezdés b) és c) pontja értelmében kinevezett képviselők megbízatásának időtartama annyi időre szól, amennyit a kijelölő szervezetek meghatároznak. Azon képviselők megbízatása, akik hivatalban vannak azon a napon, amikor e jegyzőkönyv a tizedik Részes Államban hatályba lép, legkésőbb két évvel e napot követően lejár.
   4.   A felügyelő hatóság eljárási alapszabályzatát az (1) bekezdésben említett képviselők elfogadják. Az elfogadáshoz a következők megállapodása szükséges:

               a)

               valamennyi képviselő többsége; és

               b)

               az (1) bekezdés a) pontja alapján kinevezett képviselők többsége.

         5.   A felügyelő hatóság szakértői bizottságot hozhat létre, amely a következőkből áll:

               a)

               az Aláíró és Szerződő Államok által kijelölt, a szükséges képesítéssel és gyakorlattal rendelkező személyekből; és

               b)

               szükség esetén más szakértőkből,

         valamint megbízhatja a bizottságot azzal a feladattal, hogy segítse a felügyelő hatóságot feladatainak teljesítésében.
   6.   A felügyelő hatóság irányítása alapján, a felügyelő hatóságot feladatainak teljesítésében titkárság (a továbbiakban: a titkárság) segíti. A titkárság szerepét az OTIF tölti be.
   7.   Abban az esetben, ha a titkárság képtelenné válik, vagy nem hajlandó a feladatait teljesíteni, a felügyelő hatóság másik titkárságot jelöl ki.
   8.   A titkárság, amennyiben megbizonyosodik arról, hogy a nemzetközi hivatal teljes mértékben működőképes, a letéteményesnél azonnal ilyen értelmű igazolást helyez letétbe.
   9.   A titkárság jogi személlyé válik, amennyiben még nem lenne jogi személy, illetőleg az egyezmény és ezen jegyzőkönyv szerinti feladataival kapcsolatosan ugyanazon mentességeket élvezi, mint amelyeket az egyezmény 27. cikkének (3) bekezdése alapján a felügyelő hatóság számára, illetőleg az egyezmény 27. cikkének (4) bekezdése alapján a nemzetközi hivatal számára biztosítanak.
   10.   A felügyelő hatóság azt az intézkedést, amely csak valamely Részes Állam vagy a Részes Államok egy csoportjának érdekeit érinti, akkor hozza meg, ha e Részes Állam vagy e Részes Államok csoportjának többsége is jóváhagyja az intézkedést. Az olyan intézkedés, amely hátrányosan érintheti valamely Részes Állam vagy a Részes Államok egy csoportjának érdekeit akkor lép hatályba a Részes Államban vagy a Részes Államok csoportjában, ha a Részes Állam vagy a Részes Államok csoportjának többsége is jóváhagyja az intézkedést.
   11.   Az első hivatalvezetőt legalább öt és legfeljebb tíz éves időtartamra nevezik ki. Ezt követően a hivatalvezetőt egyenként tíz évet meg nem haladó, egymást követő időszakokra nevezik ki, illetve hosszabbítják meg a kinevezését.
   XIII. cikk
   Kijelölt bejegyzési pontok
   1.   A Szerződő Állam nyilatkozatával bejegyzési pont vagy pontok céljára bármikor kijelölhet egy vagy több jogalanyt, amelyeken keresztül a bejegyzéshez szükséges adatokat – egy másik állam joga szerint fennálló nemzeti érdek, illetve az egyezmény 40. cikke szerinti jog vagy érdek közlésének bejegyzését kivéve – a nemzetközi hivatalhoz kell vagy lehet továbbítani. A különböző területeken működő bejegyzési pontokat legalább a szokásos munkaidőben működtetni kell.
   2.   Az előző bekezdés szerinti kijelölés engedélyezheti, de nem teheti kötelezővé a kijelölt bejegyzési pont vagy pontok információszerzésre történő igénybevételét az értékesítési felhívások bejegyeztetéséhez szükséges információk vonatkozásában.
   XIV. cikk
   A sínpályához kötött jármű bejegyeztetés céljából történő azonosítása
   1.   Az előírások az egyezmény 18. cikke (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a hivatalvezető számára az azonosítószámok kiosztásához olyan rendszert írnak elő, amely a sínpályához kötött járműből álló tételek egyedi azonosítását lehetővé teszik. Az azonosítószámot:

               a)

               a sínpályához kötött járműből álló tételen fel kell tüntetni;

               b)

               a nemzetközi hivatalnál az így megjelölt tételt a gyártó nevével és a gyártó azonosítószámával kapcsolatba kell hozni; vagy

               c)

               a nemzetközi hivatalnál az így feltüntetett azonosítószámot nemzeti vagy regionális azonosítószámmal kell kapcsolatba hozni.

         2.   Az előző bekezdés alkalmazásában a Szerződő Állam nyilatkozatával a nemzeti vagy regionális azonosítószámokra vonatkozó rendszert jelölhet meg, amelyet azon, sínpályához kötött járműből álló tételekre tekintettel alkalmaznak, amelyekre olyan nemzetközi érdek vonatkozik, amelyet a Szerződő Államban található adós – a megállapodás megkötésekor – megállapodás által keletkeztet vagy amelyik megállapodás rendelkezéseinek tárgyát képezi, illetőleg amelyet megállapodás által szándékozik keletkeztetni vagy amelyről megállapodásban szándékozik rendelkezni. Ez a nemzeti vagy regionális azonosító-rendszer – a felügyelő hatóság és a nyilatkozatot tevő Szerződő Állam megállapodásától függően – biztosítja minden egyes, sínpályához kötött járműből álló olyan tétel egyedi azonosítását, amelyre a rendszer alkalmazható.
   3.   A Szerződő Állam előző bekezdés szerinti nyilatkozata a nemzeti vagy regionális azonosító-rendszer működéséről részletes információkat tartalmaz.
   4.   Azon sínpályához kötött járműből álló tétel bejegyzésére vonatkozóan, amelyről a 2. bekezdés értelmében nyilatkozatot tettek, a bejegyzés érvényessége érdekében valamennyi olyan nemzeti vagy regionális azonosítószámot meg kell határozni, amely ezen jegyzőkönyv hatálybalépése óta, a XXIII. cikk (1) bekezdés alapján a tételre vonatkozott, valamint azt az időtartamot, amíg az egyes számok a tételre alkalmazhatóak voltak.
   XV. cikk
   A bejegyzéssel kapcsolatos rendelkezések további módosításai
   1.   Az egyezmény 19. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában a nemzetközi hivatalnál a keresési szempontokat az előírások határozzák meg.
   2.   Az egyezmény 25. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában és az ott leírt körülmények között a bejegyzett jövőbeli nemzetközi érdek vagy a nemzetközi érdek bejegyzett jövőbeli átruházásának jogosultja legkésőbb a fenti bekezdésben megjelölt kérés kézhezvételétől számított tíz naptári napon belül köteles megtenni a hatáskörében engedélyezett lépéseket a bejegyzés törlése iránt.
   3.   Amennyiben hátrasorolást jegyeztek be és az adósnak a hátrasorolás kedvezményezettje felé való kötelezettségeit törölték, a kedvezményezett köteles – legkésőbb tíz naptári nappal azt követően, hogy a hátrasorolt fél írásbeli kérését kézbesítették vagy átvették a kedvezményezett bejegyzésben megjelölt címén – eljárni a bejegyzés törlése iránt.
   4.   A nemzetközi hivatal centralizált feladatait a hivatalvezető látja el és irányítja éjjel-nappali munkarendben.
   5.   A hivatalvezető az egyezmény 28. cikkének (1) bekezdése alapján felel az okozott veszteségért, annak a sínpályához kötött járműnek az értékét meg nem haladó összeg erejéig, amelyikkel a veszteség kapcsolatos. Az előző mondat ellenére, a hivatalvezető felelőssége – bármely naptári évben – nem haladhatja meg az 5 millió különleges lehívási jogot, vagy azt az ennél nagyobb összeget, aminek a kiszámítását a felügyelő hatóság időről időre előírásaiban meghatározhat.
   6.   Az előző bekezdés a hivatalvezető felelősségét nem korlátozza a saját maga, valamint tisztségviselői és alkalmazottai által súlyos gondatlansággal vagy szándékosan okozott veszteség kártérítéséért.
   7.   Az egyezmény 28. cikkének (4) bekezdésében említett biztosítás vagy pénzügyi garancia összege nem lehet kevesebb a felügyelő hatóság által megfelelőként meghatározott összegnél, miután tekintettel volt a hivatalvezető jövőbeli felelősségére.
   8.   Az egyezmény egyetlen rendelkezése sem zárhatja ki, hogy a hivatalvezető biztosítást kössön vagy pénzügyi garanciát szerezzen be olyan eseményekre vonatkozóan, amelyekért a hivatalvezető az egyezmény 28. cikke alapján nem felelős.
   XVI. cikk
   Nemzetközi bejegyzési díjak
   1.   A felügyelő hatóság az előírásaival összhangban megállapítja és időről időre módosíthatja a bejegyzésekkel, bejelentésekkel, keresésekkel és más, a nemzetközi hivatal által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatosan fizetendő díjakat.
   2.   Az előző bekezdésben említett díjakat úgy kell meghatározni, hogy azok a szükséges mértékben fedezzék a nemzetközi hivatal megalakításával, végrehajtásával és működtetésével kapcsolatos ésszerű mértékű költségeket, valamint a titkárságnak a feladatai teljesítésével kapcsolatos ésszerű mértékű költségeit. E bekezdés egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy a hivatalvezető ésszerű nyereség megszerzése érdekében működjön.
   XVII. cikk
   Értékesítési felhívások
   Az előírások a sínpályához kötött járművek értékesítési felhívásainak a nemzetközi hivatalnál történő bejegyzését engedélyezik. E fejezet és az egyezmény V. fejezetének rendelkezései, amenynyiben vonatkoznak, a bejegyzésekre alkalmazandók. Az értékesítési felhívásra tekintettel kiadott igazolás vagy keresés, valamint bejegyzés azonban kizárólag tájékoztatás célját szolgálja és nem érinti más személyek jogait, illetve az egyezmény vagy ezen jegyzőkönyv alapján nincs más hatással.
   IV.   FEJEZET

      JOGHATÓSÁG

   XVIII. cikk
   A szuverén mentelmi jog megvonása
   1.   A (2) bekezdésre is figyelemmel, a szuverén mentelmi jog kivonása az egyezmény 42. vagy 43. cikkében meghatározott bíróságok joghatósága alól, illetve a sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos, az egyezmény alapján fennálló jogok és érdekek érvényesítéséről való lemondás kötelező erejű, és – az említett joghatóság vagy jogérvényesítés egyéb feltételeinek teljesülése esetén – a joghatóság megállapítása és a jogérvényesítés szempontjából hatályos.
   2.   Az előző bekezdésben említett jogról való lemondást írásba kell foglalni; a lemondásnak tartalmaznia kell a sínpályához kötött jármű ezen jegyzőkönyv V. cikkének (1) bekezdésében meghatározott leírását.
   V.   FEJEZET

      KAPCSOLAT MÁS EGYEZMÉNYEKKEL

   XIX. cikk
   Kapcsolat a nemzetközi pénzügyi lízingről szóló Unidroit-egyezménnyel
   Amennyiben ellentmondás merül fel, az egyezmény az irányadó a nemzetközi pénzügyi lízingről szóló, 1988. május 28-án Ottawában kötött Unidroit–egyezménnyel szemben.
   XX. cikk
   Kapcsolat a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezménnyel (COTIF)
   Amennyiben ellentmondás merül fel, az egyezmény az irányadó a 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) 1999. június 3-i módosító jegyzőkönyv szerinti változatával szemben.
   VI.   FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   XXI. cikk
   Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás
   1.   Ez a jegyzőkönyv Luxemburgban, 2007. február 23-án nyílik meg aláírásra a mobil berendezésekkel kapcsolatos érdekekről szóló egyezmény vasúti jegyzőkönyvének elfogadása céljából 2007. február 12. és 23. között Luxemburgban rendezett diplomáciai konferencián részt vevő államok számára. 2007. február 23. után az egyezmény – a XXIII. cikknek megfelelően történő hatálybalépéséig – valamennyi állam számára nyitva áll aláírásra Rómában, az Unidroit székhelyén.
   2.   Ezen jegyzőkönyvet az azt aláíró államoknak meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk.
   3.   Az az állam, amelyik ezt a jegyzőkönyvet nem írja alá, ahhoz bármikor csatlakozhat.
   4.   A megerősítést, elfogadást, jóváhagyást vagy csatlakozást egy ilyen célú hivatalos okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével lehet végrehajtani.
   5.   Az az állam, amely az egyezménynek nem Részes Állama vagy nem válik Részes Államává, nem csatlakozhat ehhez a jegyzőkönyvhöz.
   XXII. cikk
   Regionális gazdasági integrációs szervezet
   1.   Az a szuverén államok által alapított regionális gazdasági integrációs szervezet, amelynek az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott egyes kérdések a hatáskörébe tartoznak, a fentiekhez hasonlóan aláírhatja, elfogadhatja, jóváhagyhatja ezt a jegyzőkönyvet, illetve csatlakozhat hozzá. A regionális gazdasági integrációs szervezet ilyen esetben a Szerződő Államot megillető jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, amilyen mértékben az adott szervezetnek az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdések a hatáskörébe tartoznak. Ha ennek a jegyzőkönyvnek a szempontjából a Szerződő Államok számának jelentősége van, a regionális gazdasági integrációs szervezet nem számít újabb Szerződő Államnak a szervezet azon tagállamain felül, amelyek Szerződő Államok.
   2.   A regionális gazdasági integrációs szervezet az aláírás, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás időpontjában köteles nyilatkozatot tenni a letéteményes felé, amelyben megjelöli azokat az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdéseket, amelyek vonatkozásában a szervezet tagállamai hatáskört ruháztak a szervezetre. A regionális gazdasági integrációs szervezet köteles haladéktalanul értesíteni a letéteményest, ha a hatáskör megosztásával kapcsolatban változás áll be, újabb hatáskörök átruházását is beleértve, amelyről az ebben a bekezdésben említett nyilatkozat rendelkezik.
   3.   Ha ez a jegyzőkönyv a „Szerződő Államot” vagy „Szerződő Államokat”, illetve „Részes Államot” vagy „Részes Államokat” említ, az – amennyiben a szövegösszefüggés úgy kívánja – a regionális gazdasági integrációs szervezetre is ugyanúgy vonatkozik.
   XXIII. cikk
   Hatálybalépés
   1.   Ez a jegyzőkönyv az alábbiak közül a későbbi napon lép hatályba azon államok között, amelyek az a) pontban említett okmányokat letétbe helyezték:

               a)

               a negyedik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésének napját követő harmadik hónap utáni hónap első napja, vagy

               b)

               a titkárság által, a letéteményesnél a nemzetközi hivatal teljes körű működőképességét megerősítő igazolás letétbe helyezésének napja.

         2.   Más államok számára ez a jegyzőkönyv a következők közül a későbbi utáni hónap első napján lép hatályba:

               a)

               a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezésének napját követő harmadik hónap; és

               b)

               az előző bekezdés b) pontjában említett nap.

         XXIV. cikk
   Földrajzi egység
   1.   Ha egy Szerződő Államban olyan területi egységek vannak, amelyekben különböző jogrendszerek alkalmazandók az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdésekre, a Szerződő Állam a ratifikáláskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor vagy csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy ez a jegyzőkönyv valamennyi területi egységére kiterjed, vagy azok közül csak egyre vagy néhányra, és ezt a nyilatkozatot bármikor módosíthatja egy másik nyilatkozat benyújtásával.
   2.   Az említett nyilatkozatról a letéteményest értesíteni kell és abban kifejezetten meg kell nevezni azokat a területi egységeket, amelyekre ez a jegyzőkönyv alkalmazandó.
   3.   Ha a Szerződő Állam nem tett az (1) bekezdésben említett nyilatkozatot, ez a jegyzőkönyv az adott állam valamennyi területi egységére alkalmazandó.
   4.   Ha a Szerződő Állam egy vagy több területi egységére kiterjeszti ezen jegyzőkönyv alkalmazhatóságát, a jegyzőkönyvben lehetővé tett nyilatkozatok egyes területi egységenként is megtehetők, és az egyik területi egységre vonatkozóan tett nyilatkozatok eltérhetnek a másik területi egységre vonatkozóan tett nyilatkozatoktól.
   5.   Ha ez a jegyzőkönyv az (1) bekezdés alapján tett nyilatkozat erejénél fogva a Szerződő Állam egy vagy több területi egységére kiterjed:

               a)

               az adós kizárólag akkor minősül egy Szerződő Állam területén lévőnek, ha olyan területi egységben jegyezték be vagy alakult a területi egység hatályos joga szerint, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó, vagy ha bejegyzett székhelye vagy létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy szokásos tartózkodási helye olyan területi egységben található, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó;

               b)

               a sínpályához kötött jármű – a Szerződő Államban lévő – helyének említése a sínpályához kötött járműnek olyan területi egységben található helyére is vonatkozik, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó; és

               c)

               az adott Szerződő Állam közigazgatási hatóságainak említése úgy értelmezendő, hogy az abban a területi egységben hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóságokra is vonatkozik, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó.

         XXV. cikk
   Sínpályához kötött közszolgálati jármű
   1.   A Szerződő Állam bármikor nyilatkozhat arról, hogy a nyilatkozatában meghatározott mértékig folytatja az akkor hatályban lévő joga szerint, olyan szabályok alkalmazását, amelyek azon – a letéteményeshez benyújtott – nyilatkozatában meghatározottak szerint kizárják, felfüggesztik vagy szabályozzák a területén az egyezmény III. fejezetében és ezen jegyzőkönyv VII-IX. cikkében, közérdekű szolgáltatás nyújtása céljából szokásosan használt sínpályához kötött járművekkel (a továbbiakban: Sínpályához kötött közszolgálati jármű) kapcsolatosan meghatározott intézkedések gyakorlását.
   2.   Az a személy, beleértve az állami vagy más hatóságokat is, amelyik az előző bekezdés alapján nyilatkozatot tevő Szerződő Állam jogszabályai értelmében sínpályához kötött közszolgálati jármű birtokba vételére, használatára vagy ellenőrzésére vonatkozó hatáskörét gyakorolja, a sínpályához kötött járművet köteles megőrizni és karbantartani a hatáskör gyakorlásának időpontjától addig az időpontig, amíg a hitelező általi birtoklást, használatot vagy ellenőrzést visszaállítják.
   3.   Az előző bekezdésben meghatározott időtartam alatt, az abban a bekezdésben említett személy a hitelező részére a következők közül a nagyobb összeget szintén kifizeti vagy annak kifizetését behajtja:

               a)

               a nyilatkozatot tevő Szerződő Állam jogszabályai alapján, az azon személy számára előírt, e célból kifizetendő összeget; és

               b)

               a sínpályához kötött jármű piaci bérletének összegét.

         Az első kifizetést a hatáskör gyakorlásának napjától számított tíz naptári napon belül kell eszközölni, a későbbi kifizetéseket pedig az ezt követő egyes hónapok első napján. Abban az esetben, ha valamely hónapban az esedékes összeg meghaladja az adós által a hitelezőnek fizetendő összeget, a többletet az elsőbbségi sorrend szerint a többi hitelezőnek az igényeik mértékéig, a fennmaradó részt pedig az adósnak kell kifizetni.
   4.   Az a Szerződő Állam, amely jogszabályai nem rendelkeznek a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségekről, nyilatkozhat arról, hogy a letéteményeshez benyújtott külön nyilatkozatban meghatározott mértékig a nyilatkozatban meghatározott sínpályához kötött jármű vonatkozásában azon bekezdéseket nem alkalmazza. E bekezdés egyetlen rendelkezése sem zárhatja ki, hogy egy személy megállapodjon a hitelezővel a (2) vagy (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségek teljesítéséről, illetőleg nem érintheti az ily módon megkötött megállapodás végrehajthatóságát.
   5.   A Szerződő Állam e cikk alapján tett első vagy későbbi nyilatkozata nem érintheti hátrányosan a hitelezők azon jogait és érdekeit, amelyek a nyilatkozat letéteményes általi átvételének napja előtt kötött megállapodás alapján keletkeztek.
   6.   Az e cikk alapján nyilatkozatot tevő Szerződő Állam köteles figyelemmel lenni a hitelezők érdekeinek védelmére, valamint a nyilatkozatnak a hitelek rendelkezésre állására való hatására.
   XXVI. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   Sínpályához kötött járművel kapcsolatban az egyezmény 60. cikke következőképpen módosul:

               a)

               a (2) bekezdés a) pontjában az „amikor az adós” szavak után az „által a jog vagy érdek keletkezésekor elfoglalt” szövegrésszel egészül ki;

               b)

               a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „3.   A Szerződő Állam az (1) bekezdésben foglalt nyilatkozatában meghatározhat egy napot, amely legalább három, de legfeljebb tíz évvel a nyilatkozat hatálybalépésének napja utáni időpont lehet, amikor a jegyzőkönyv által módosított és kiegészített egyezmény 29., 35. és 36. cikke – a nyilatkozatban meghatározott mértékben és módon – alkalmazandóvá válik, az olyan időpontban kötött megállapodás alapján korábban már fennálló jogok vagy érdekek vonatkozásában, amikor az adós abban az államban volt található. Amenynyiben vonatkozik, a jog vagy érdek elsőbbsége azon állam joga szerint folyamatosan fennáll, ha a jogot vagy érdeket a nemzetközi hivatalnál a nyilatkozatban meghatározott időszak lejárta előtt bejegyezték, függetlenül attól, hogy korábban bejegyeztek-e más jogot vagy érdeket.”

         XXVII. cikk
   Egyes rendelkezésekkel kapcsolatos nyilatkozatok
   1.   A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy alkalmazni fogja ezen jegyzőkönyv VI. és X. cikkét, vagy közülük az egyiket.
   2.   A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy teljes egészében vagy részben alkalmazni fogja a VIII. cikket. Ha a Szerződő Állam ezt a nyilatkozatot teszi, köteles meghatározni a VIII. cikk (2) bekezdése által előírt időtartamot.
   3.   A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy a IX. cikkben foglalt „A”, „B” vagy „C” alternatíva közül az egyiket alkalmazza teljes egészében; ha ilyen nyilatkozatot tesz, a Szerződő Állam köteles meghatározni azokat a fizetésképtelenségieljárás-fajtákat, amelyekre azon alternatívát alkalmazza. Az ezen bekezdés szerint nyilatkozatot tevő Szerződő Állam köteles meghatározni, esettől függően, a IX. cikkben foglalt „A” alternatíva (4) bekezdése, „B” alternatíva (3) bekezdése, vagy „C” alternatíva (5) és (15) bekezdése által előírt időtartamot.
   4.   A Szerződő Államok bíróságai annak a Szerződő Államnak a nyilatkozatával összhangban kötelesek alkalmazni a IX. cikket, amely az elsődleges fizetésképtelenségi hatáskörrel rendelkezik.
   XXVIII. cikk
   Fenntartások és nyilatkozatok
   1.   E jegyzőkönyvvel szemben nem lehet fenntartásokkal élni, azonban a XIII., XIV., XXIV., XXV., XXVII., XXIX. és XXX. cikkben engedélyezett nyilatkozatokat lehet tenni – e rendelkezéseknek megfelelően.
   2.   Az ezen jegyzőkönyv alapján tett nyilatkozatokról, későbbi nyilatkozatokról, valamint a nyilatkozat visszavonásáról írásban értesíteni kell e letéteményest.
   XXIX. cikk
   Az egyezmény alapján tett nyilatkozatok
   1.   Eltérő rendelkezés hiányában az egyezmény alapján tett nyilatkozatok – a 39., 40., 50., 53., 54., 55., 57., 58. és 60. cikk alapján tett nyilatkozatokat is beleértve – úgy tekintendők, hogy azokat e jegyzőkönyv alapján is tették.
   2.   Az egyezmény 50. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában, „belső tranzakció” a sínpályához kötött járművel kapcsolatban az egyezmény 2. cikke (2) bekezdésének a)–c) pontjában felsorolt típusú tranzakció is, ha a vonatkozó sínpályához kötött jármű rendes használata során – a sínpályához kötött jármű nyomtávja vagy a tervezés más elemei miatt – kizárólag az érintett Szerződő Állam egyetlen vasúthálózatában működtethető.
   XXX. cikk
   Későbbi nyilatkozatok
   1.   A Részes Állam – a XXIX. cikk szerint tett nyilatkozaton kívül – ezen jegyzőkönyv hatálybalépésének napját követően – az egyezmény 60. cikke alapján a letéteményes értesítésével – későbbi nyilatkozatot is tehet.
   2.   A későbbi nyilatkozat az értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvételétől számított hat hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba. Ha az értesítésben hosszabb hatálybelépési időszak szerepel az adott nyilatkozatra vonatkozólag, a nyilatkozat az említett hosszabb időszak lejártát követően, az értesítés letéteményes által történő kézhezvétele után lép hatályba.
   3.   Az előző bekezdések ellenére ez a jegyzőkönyv a későbbi nyilatkozat hatálybalépésének napja előtt keletkezett jogok és érdekek vonatkozásában továbbra is úgy alkalmazandó, mintha nem tettek volna későbbi nyilatkozatot.
   XXXI. cikk
   A nyilatkozatok visszavonása
   1.   Az ezen jegyzőkönyv alapján nyilatkozatott tett Részes Állam az egyezmény 60. cikke alapján a letéteményes értesítésével bármikor visszavonhatja nyilatkozatát, a XXIX. cikk szerint tett nyilatkozat kivételével. A visszavonás az értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvételétől számított hat hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.
   2.   Az előző bekezdés ellenére ez a jegyzőkönyv a visszavonás hatálybalépésének napja előtt keletkezett jogok és érdekek vonatkozásában továbbra is úgy alkalmazandó, mintha a nyilatkozatot nem vonták volna vissza.
   XXXII. cikk
   Felmondási eljárás
   1.   Ezt a jegyzőkönyvet bármely Részes Állam felmondhatja a letéteményeshez intézett írásbeli értesítés útján.
   2.   A felmondás az értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvételétől számított tizenkét hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.
   3.   Az előző bekezdések ellenére ez a jegyzőkönyv a felmondás hatálybalépésének napja előtt keletkezett jogok és érdekek vonatkozásában továbbra is úgy alkalmazandó, mintha nem történt volna felmondás.
   XXXIII. cikk
   Felülvizsgálati konferenciák, módosítások és kapcsolódó kérdések
   1.   A letéteményes – a felügyelő hatósággal történő konzultációt követően – köteles évente vagy a körülmények szerint indokolt időközönként jelentést készíteni a Részes Államok számára az egyezményben létrehozott, a jegyzőkönyvben módosított nemzetközi rendszer gyakorlati működéséről. A jelentés készítése során a letéteményes köteles figyelembe venni a nemzetközi bejegyzési rendszer működésével kapcsolatban a felügyelő hatóság által készített jelentéseket.
   2.   A Részes Államok legalább huszonöt százalékának kérésére a letéteményes – a felügyelő hatósággal egyeztetve – időről időre köteles összehívni a Részes Államok felülvizsgálati konferenciáját az alábbiak megvitatása céljából:

               a)

               az ezzel a jegyzőkönyvvel módosított egyezmény gyakorlati működése és hatékonysága az egyezményben tárgyalt termékek eszköz alapú finanszírozásának és lízingelésének előmozdítása szempontjából;

               b)

               az ebben a jegyzőkönyvben foglalt szerződéses feltételek és az előírások bírósági értelmezése és alkalmazása;

               c)

               a nemzetközi bejegyzési rendszer működése, a hivatalvezető teljesítménye és a felügyelő hatóság által felette gyakorolt felügyelet, a felügyelő hatóság jelentéseit is figyelembe véve; és

               d)

               hogy kívánatos-e ezen jegyzőkönyv vagy a nemzetközi hivatallal kapcsolatos szabályok módosítása.

         3.   Ezen egyezmény módosítását az előző bekezdésben említett konferencián részt vevő Részes Államok legalább kétharmadának jóvá kell hagynia, és a módosítás ezt követően az azt megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó államok vonatkozásában akkor lép hatályba, amikor azt négy állam a XXIII. cikkben foglalt, a módosítás hatálybalépésével kapcsolatos rendelkezéseknek megfelelően megerősítette, elfogadta vagy jóváhagyta.
   XXXIV. cikk
   A letéteményes és feladatai
   1.   A ratifikálással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással kapcsolatos okiratokat a letéteményesnek kijelölt Unidroit szervezetnél kell letétbe helyezni.
   2.   A letéteményes:

               a)

               köteles tájékoztatni az összes Szerződő Államot az alábbiakról:

                           i.

                           minden ratifikálással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással kapcsolatos okirat új aláírásáról vagy letétbe helyezéséről és annak időpontjáról;

                           ii.

                           a XXIII. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett igazolás letétbe helyezésének napjáról;

                           iii.

                           e jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról;

                           iv.

                           az e jegyzőkönyvnek megfelelően tett nyilatkozatokról és azok időpontjáról;

                           v.

                           valamely nyilatkozat visszavonásáról vagy módosításáról és annak időpontjáról; és

                           vi.

                           az ezt a jegyzőkönyvet felmondó értesítésről és annak időpontjáról, valamint hatálybalépésének napjáról;

               b)

               köteles továbbítani ezen jegyzőkönyv hitelesített másolatait az összes Szerződő Állam részére;

               c)

               köteles minden nyilatkozat, nyilatkozat visszavonása vagy módosítása megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányának másolatát a letétbe helyezés napjának megadásával együtt, illetve a felmondásról szóló értesítés másolatát az értesítés napjának megadásával együtt megküldeni a felügyelő hatóság és a hivatalvezető részére az említett okmányokban található információkhoz való egyszerű és teljes körű hozzáférés biztosítása céljából; és

               d)

               köteles elvégezni a letéteményesek egyéb szokásos feladatait.

      FENTIEK HITELÉÜL az alulírott teljhatalmú meghatalmazottak ezt a jegyzőkönyvet alább kézjegyükkel látták el.
      KÉSZÜLT Luxemburgban a mai napon, kettőezer-hét február huszonharmadikán, egy-egy eredeti példányban angol, francia és német nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles; a hitelesség a konferencia titkársága által, a konferencia elnökének felügyelete alatt történő vizsgálatot követően lép hatályba, a szövegek egymásnak való megegyezésével kapcsolatos vizsgálatot ezen egyezmény keltétől számított kilencven napon belül megtartják.


title: 2006/97/EK,Euratom: A Tanács határozata ( 2006. február 14. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy német tagjának kinevezéséről

text:
               16.2.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/31

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. február 14.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy német tagjának kinevezéséről
   (2006/97/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 259. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére,
   tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2002. szeptember 21-től2006. szeptember 20-ig terjedő időszakra vonatkozó kinevezéséről szóló, 2002. szeptember 17-i 2002/758/EK, Euratom tanácsi határozatra (1),
   tekintettel a német kormány által benyújtott jelölésre,
   az Európai Bizottság véleményét követően,
   mivel:
   Alfred GEISSLER lemondását követően a fent említett bizottság egyik tagsági helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2005. július 19-én tájékoztatták,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Wilfried WOLLER-t nevezik ki az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává Alfred GEISSLER helyére, ez utóbbi hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2006. szeptember 20-ig.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. február 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K.-H. GRASSER

      (1)  HL L 253., 2002.9.21., 9. o.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/939 határozata (2016. június 8.) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2015/2298 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Mali/1/2016)

text:
               14.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 155/25

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2016/939 HATÁROZATA
   (2016. június 8.)
   az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2015/2298 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Mali/1/2016)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,
   tekintettel az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló, 2013. január 17-i 2013/34/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2013/34/KKBP határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazta arra, hogy meghozza az EUTM Mali politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve az uniós misszió következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is.

               (2)

               A PBB 2015. november 26-án elfogadta a (KKBP) 2015/2298 határozatot (2), amellyel Werner ALBL dandártábornokot nevezte ki az EUTM Mali uniós misszió parancsnokává.

               (3)

               Belgium azt javasolta, hogy Werner ALBL dandártábornok utódjaként 2016. július 3-i hatállyal Eric HARVENT dandártábornokot nevezzék ki az EUTM Mali uniós misszió új parancsnokává.

               (4)

               2016. április 7-én az Európai Unió Katonai Bizottság támogatta a javaslatot.

               (5)

               A (KKBP) 2015/2298 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2016. július 3-i hatállyal Eric HARVENT dandártábornokot nevezi ki az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokává.
   2. cikk
   A (KKBP) 2015/2298 határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat 2016. július 3-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. június 8-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 14., 2013.1.18., 19. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/2298 határozata (2015. november 26.) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2015/955határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Mali/3/2015) (HL L 324., 2015.12.10., 13. o.).


title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 19.) az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, II. szakasz – Tanács

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/22

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 19.)
   az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, II. szakasz – Tanács
   (2010/493/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára, 2008 – I. kötet (C7-0174/2009) (2),
   tekintettel a Tanácsnak a 2008-as elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel a Tanács főtitkárának/közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek a tanácsi tagok küldöttei utazási költségeinek megtérítésére vonatkozó 190/2003. sz. határozatára (6),
   tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (7),
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0096/2010),

               1.

               megadja a mentesítést a Tanács főtitkárának a Tanács 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről (II. szakasz – Tanács) szóló határozatának szerves részét képező állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  A Tanács 2002. július 22-i eljárási szabályzatához kapcsolódó határozat (HL L 230., 2002.8.28., 7. o.).

      (7)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/24

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. június 16.)
   az Európai Unió 2008-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, II. szakasz – Tanács
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára, 2008 – I. kötet (C7-0174/2009) (2),
   tekintettel a Tanácsnak a 2008-as elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel a Tanács főtitkárának/közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek a tanácsi tagok küldöttei utazási költségeinek megtérítésére vonatkozó 190/2003. sz. határozatára (6),
   tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (7) (IIA),
   tekintettel 2009. november 25-i állásfoglalására az Európai Unió 2007-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, II. szakasz – Tanács (8),
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0096/2010),

               A.

               mivel a spanyol elnökség által képviselt Tanács beleegyezett az állítólagos 1970-es kölcsönös bizalmon alapuló megállapodás újraértékelésébe,

               B.

               mivel „a polgároknak jogukban áll tudni, hogy mire költik az általuk befizetett adókat, és hogyan élnek a politikai szervek a rájuk ruházott hatalommal” (9),

               C.

               mivel az 1999. június 3.–4-i kölni Európai Tanács következtetései a megerősített közös európai biztonsági és védelmi politika (KEBVP) terén műveleti képességekkel kívánják felruházni a Tanácsot,

               D.

               mivel a 2004/197/KKBP tanácsi határozat (10) létrehozza az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozásának igazgatási mechanizmusát (ATHENA), és mivel e határozat a tagállamok kormányainak a Tanács keretében 2004. április 28-án ülésező képviselői által az ATHENA számára biztosított kiváltságokkal és mentességekkel kapcsolatban hozott 2004/582/EK határozatával (11) együtt kiváltságokat és mentességeket biztosít az ATHENA számára, a Tanácsot pedig műveleti hatáskörrel ruházza fel,

               E.

               mivel az átmeneti időszakban a Tanács Főtitkárságához kiküldött nemzeti katonai szakértőkre vonatkozó szabályokról szóló, 2000. február 28-i 2000/178/KKBP tanácsi határozat (12) és az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról szóló, 2001. január 22-i 2001/80/KKBP tanácsi határozat (13) kimondja, hogy a katonai szakértők kiküldetésével kapcsolatban felmerülő költségek a Tanács költségvetését terhelik,

               1.

               megjegyzi, hogy 2008-ban a Tanács rendelkezésére álló kötelezettségvállalási előirányzatok összege 743 millió EUR volt (2007-ban 650 millió EUR), amelynek felhasználási aránya 93,31 %-os volt, ami jóval magasabb a 2007-es átlagnál (81,89 %), de továbbra is alacsonyabb a többi intézmény átlagánál (95,67 %);

               2.

               tekintettel a 2007-es és 2008-as mentesítési eljárások során tapasztalt problémákra, megerősíti a 2000-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló, 2002. április 25-i határozatában (14) képviselt álláspontját, amely szerint „[…] az Európai Parlament és a Tanács a múltban nem vizsgálták a költségvetés rájuk vonatkozó szakaszának végrehajtását; úgy véli, hogy a Tanács igazgatási költségvetéséből finanszírozott, a külügy, a biztonsági és védelmi politika, valamint a bel- és igazságügy terén jelentkező egyre több működési jellegű kiadás miatt e megállapodás hatályát tisztázni kellene az ezen új területek hagyományosan igazgatási jellegű, illetve működési költségeinek megkülönböztetése érdekében”;

               3.

               úgy véli, hogy a megnövekedett igazgatási kiadások, valamint különösen a működési jellegű kiadások esetleges jelenléte miatt a Tanács igazgatási kiadásait éppen úgy meg kellene vizsgálni, mint azt más uniós intézmények esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkében meghatározott mentesítési eljárás részeként teszik;

               4.

               úgy véli, hogy ennek a vizsgálatnak az intézmények által benyújtott alábbi írásos dokumentumokon kell alapulnia:

                           —

                           a költségvetés végrehajtására vonatkozó elszámolások a korábbi pénzügyi évből,

                           —

                           pénzügyi nyilatkozat az eszközökről és kötelezettségekről,

                           —

                           éves tevékenységi jelentés a költségvetésükről és a pénzügyi irányításról,

                           —

                           a belső ellenőr éves jelentése,

                     továbbá szóbeli tájékoztatás a mentesítési eljárásért felelős bizottság ülésén;

               5.

               elvárja, hogy a jövőben minden intézmény megfelelő szinten képviseltetni fogja magát a mentesítésről szóló plenáris vitán;

               6.

               visszautasítja a Tanács azon felvetését, amely szerint a múltban a Parlament és a Tanács „kölcsönös bizalmon alapuló megállapodás” (az 1970. április 22-i tanácsi ülés jegyzőkönyvében rögzített állásfoglalás) eredményeként nem vizsgálták a költségvetés rájuk vonatkozó szakaszának végrehajtását; úgy véli, hogy a kölcsönös bizalmon alapuló megállapodás nem kötelező erejű dokumentum, és hogy a Tanács rendkívül tágan értelmezi azt;

               7.

               úgy véli, hogy a költségvetés elkészítése és a költségvetés mentesítése két különböző eljárás, és hogy a Parlament és a Tanács közötti, a költségvetés rájuk eső részének elkészítéséről szóló „kölcsönös bizalmon alapuló megállapodás” nem mentesíti a Tanácsot azon kötelezettsége alól, hogy a rendelkezésére bocsátott pénzeszközökkel kapcsolatban teljes mértékben elszámoltatható legyen a nyilvánossággal szemben;

               8.

               úgy véli, hogy a 2008-as mentesítési eljárás kulcsfontosságú időszakban zajlik, amikor a teljes átláthatóságon keresztüli hitelesség biztosítása érdekében egyértelműen meg kell határozni az új európai külügyi szolgálatra (EKSZ) vonatkozó mentesítési eljárásról szóló hivatalos megállapodást, és sürgeti a Tanácsot, hogy a 2008-as mentesítési eljárás lezárása előtt nyújtson be a Parlamentnek konkrét, részletes és átfogó terveket az EKSZ személyzeti, szervezeti és ellenőrzési struktúrájára vonatkozóan, beleértve az EU katonai törzsét, a helyzetelemző központot, a Főtitkárság Válságkezelési és Tervezési Igazgatóságát, a polgári tervezési és irányítási képességet, valamint a Főtitkárság keretében a kül- és biztonságpolitikán dolgozó személyzetet, különös figyelemmel a személyzet számának növekedésére és elosztására, valamint a tervezett költségvetési következményekre, és a benyújtott javaslatok alapján azonnal kezdjen tárgyalásokba a költségvetési hatósággal;

               9.

               hangsúlyozza, hogy a mentesítés idei megadását nem lehet figyelembe venni a mentesítés következő években történő megadása során, ha a Tanács nem tesz jelentős előrelépést a 2009. november 25-i parlamenti állásfoglalás (5) bekezdésében hivatkozott problémás területeken;

               10.

               ismételten hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak minden évben jelen kellene lennie a Parlamentben a Számvevőszék éves jelentésének bemutatásakor;

               11.

               felszólítja a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy mint költségvetési társhatóságok a költségvetésükkel kapcsolatos információcsere javítása céljából hozzanak létre külön éves eljárást a mentesítési eljáráson belül; ezen eljárás keretében a Tanács elnöke a Tanács főtitkárának kíséretében hivatalos találkozót tartana a Költségvetési Ellenőrző Bizottsággal vagy az annak elnökéből, koordinátoraiból és előadójából álló küldöttséggel, azzal a céllal, hogy ismertesse a Tanács költségvetésének végrehajtása vonatkozásában szükséges összes információt; javasolja továbbá, hogy az illetékes bizottság elnöke biztosítson rendszeres és megfelelő tájékoztatást ezen bizottság számára a vitákkal kapcsolatban;

               12.

               arra biztatja a spanyol elnökséget, hogy vizsgálja felül a tanácsi költségvetés mentesítéséről szóló nem hivatalos megállapodást, és sürgeti, hogy ezt foglalják bele a költségvetési rendeletek felülvizsgálatába, valamint hogy a 2013 utáni pénzügyi időszak kezdetére lépjen hatályba, továbbá szorgalmazza, hogy a tárgyalások 2010. október 15. előtt fejeződjenek be;

               13.

               emlékezteti a Tanácsot a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló, 2007. április 24-i állásfoglalásának (15) (12) bekezdésében említett álláspontjára, amely a következő: „maximális átláthatóság biztosítására szólít fel a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) terén; kéri, hogy a Tanács az […] intézményközi megállapodás 42. pontjával összhangban bizonyosodjon meg arról, hogy a Tanács költségvetésében nem szerepel a KKBP területére vonatkozó működési kiadás; fenntartja magának azt a jogot, hogy a megállapodás megsértése esetén megtegye a szükséges lépéseket”;

               14.

               elismeri, hogy a Tanács számos módjáról gondoskodott annak, hogy tanácskozzon a Parlamenttel és tájékoztassa a Parlamentet a KKBP fejleményeiről; úgy véli azonban, hogy a KKBP fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló, az intézményközi megállapodás 43. pontjával összhangban a Parlamenthez benyújtott éves tanácsi jelentés a KKBP közös álláspontjainak, együttes fellépéseinek és végrehajtási határozatainak leírására korlátozódik, és a következő években több információt kell nyújtani a mentesítési eljárás céljaira;

               15.

               ismételten felkéri a Tanácsot, hogy nyújtson részletes tájékoztatást a 3. címben („Az intézmény által teljesített különleges missziók során felmerülő költségek”) feltüntetett kiadások jellegéről, lehetővé téve a Parlament számára, hogy ellenőrizze, valamennyi kiadás összhangban áll az intézményközi megállapodással, és nem szerepelnek közöttük működési jellegű kiadások;

               16.

               aggodalmát fejezi ki a tevékenységekkel járó költségek átláthatatlansága miatt, különös tekintettel a különleges képviselők küldetéseire, és kéri, hogy részletes lebontásban mutassák be és tegyék közzé az interneten a különleges képviselők költségeit és a küldetéseikre szolgáló költségvetést;

               17.

               kérdezi a Számvevőszéket, hogy a Tanácsról szóló 2008-as éves jelentésében miért nem tesz említést a Parlament fent említett 2009. november 25-i állásfoglalásában említett megoldatlan problémákról;

               18.

               tudomásul veszi a Számvevőszék 2008. évi éves jelentésének 11.10. bekezdésében tett megjegyzését azzal kapcsolatban, hogy a SESAME (Biztonságos európai automatikus üzenetküldő rendszer) költségvetésének folyamatos (2005-től 2008-ig tartó) túltervezése nem volt összhangban a költségvetési rendelet 5. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseivel; tudomásul veszi a Tanács válaszát, valamint szándékát arra, hogy javítani fogja a főbb informatikai projektek irányítási struktúráinak koordinációját;

               19.

               üdvözli a Tanács belső ellenőrzési szolgálata által 2008-ban végzett ellenőrzéseket (nyolc pénzügyi ellenőrzés és egy vegyes ellenőrzés), valamint azt, hogy ajánlásaik jelentős részét elfogadták; rámutat ugyanakkor arra, hogy a mentesítésért felelős hatóság számára ez ügyben benyújtott feljegyzés meglehetősen általános jellegű volt, és részletesebb tájékoztatást kér az ellenőrzés ajánlásainak végrehajtásáról;

               20.

               üdvözli a 2008. január 1-je óta működő új integrált irányítási és pénzügyi ellenőrzési rendszert (SAP), amely a három érintett intézmény (a Tanács, a Számvevőszék és a Bíróság) számára költségvetési megtakarításokat és hatékonyságnövelést tett lehetővé;

               21.

               üdvözli a szervezet megerősítésében a 2004-es és a 2007-es uniós bővítéseket követően elért eredményeket, nevezetesen a fordítói osztályok központosítását és az új tagállamokból származó tisztviselők felvételét; üdvözli továbbá a rugalmas munkaidő bevezetését, ami lehetővé teszi a munka és a magánélet könnyebb összeegyeztethetőségét; rámutat ugyanakkor a létszámtervben szereplő álláshelyek alacsony betöltöttségi arányára (átlagosan 90 %; 2007-ben 86 %);

               22.

               megjegyzi, hogy a Residence Palace épületre szánt előzetes kifizetések jelentős emelését (a megvásárlás teljes költségének későbbi csökkentése céljából a tervezett 15 millió EUR helyetti 70 millió EUR) a költségvetés általános alulköltekezése (85,7 %-os végrehajtási arány) tette lehetővé, és szorgalmazza, hogy a mentesítési eljárás során alkalmazandó megfelelő ellenőrzés lehetővé tétele érdekében a jövőbeli éves jelentések tartalmazzák az ingatlanpolitika részletes ismertetését;

               23.

               azon a véleményen van, hogy az Európai Tanács állandó elnökének éves költségvetését külön kell választani a Tanács költségvetésétől, és 2012-től új költségvetési szakaszként kell feltüntetni;

               24.

               üdvözli a spanyol elnökség arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy pontosítja a mentesítési eljárást, hogy számot adjanak a Parlamentnek a Tanács igazgatási költségvetésének teljes elszámoltathatóságáról, és kéri, hogy a soron következő elnökségek vállaljanak határozott kötelezettséget a munka ilyen szellemben történő folytatására.

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  A Tanács 2002. július 22-i eljárási szabályzatához kapcsolódó határozat (HL L 230., 2002.8.28., 7. o.).

      (7)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (8)  HL L 19., 2010.1.23., 9. o.

      (9)  Az európai átláthatósági kezdeményezés.

      (10)  HL L 63., 2004.2.28., 68. o.

      (11)  HL L 261., 2004.8.6., 125. o.

      (12)  HL L 57., 2000.3.2., 1. o.

      (13)  HL L 27., 2001.1.30., 7. o.

      (14)  HL L 158., 2002.6.17., 66. o.

      (15)  HL L 187., 2008.7.15., 21. o.