title: Az Európai Parlament és a Tanács 1672/2006/EK határozata ( 2006. október 24. ) a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról

text:
               15.11.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 315/1

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1672/2006/EK HATÁROZATA

   (2006. október 24.)
   a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére, 129. cikkére és 137. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2000. március 23-i és 24-i lisszaboni ülése az Unió átfogó stratégiájának szerves részeként célul tűzte ki a foglalkoztatás és a társadalmi befogadás előmozdítását azon stratégiai célkitűzésének az elérése érdekében, hogy az elkövetkező évtized folyamán az Unió a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, amely képes a fenntartható gazdasági fejlődésre, több és jobb munkahelyet kínál és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg. A Tanács nagyszabású célokat és feladatokat tűzött ki az Unió elé a teljes foglalkoztatottság visszaállítása, a munka minőségének és termelékenységének javítása, valamint a társadalmi kohézió és a befogadó munkaerőpiac előmozdítása érdekében. A stratégiát az Európai Tanács 2005. március 22-i és 23-i brüsszeli ülésén felülvizsgálták.

               (2)

               A Bizottságnak a közösségi finanszírozási eszközök összevonására és racionalizálására vonatkozó kifejezett szándékával összhangban ennek a határozatnak egy egységes és egyszerűsített programot kell létrehoznia, amely biztosítja a megkülönböztetés elleni küzdelem közösségi intézkedési programjának létrehozásáról (2001-től 2006-ig) szóló, 2000. november 27-i 2000/750/EK tanácsi határozat (4), a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó közösségi keretstratégiához kapcsolódó cselekvési program létrehozásáról (2001–2005) szóló, 2000. december 20-i 2001/51/EK tanácsi határozat (5), a tagállamok társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló együttműködése ösztönzésére szolgáló közösségi cselekvési programról szóló, 2001. december 7-i 50/2002/EK (6) európai parlamenti és a tanácsi határozat, a foglalkoztatás területére vonatkozó közösségi ösztönző intézkedésekről szóló, 2002. június 10-i 1145/2002/EK (7) európai parlamenti és a tanácsi határozat és a nemek közötti egyenlőség területén európai szinten tevékenykedő szervezetek támogatását célzó közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 848/2004/EK (8) európai parlamenti és a tanácsi határozat alapján kezdeményezett tevékenységek, valamint a munkakörülmények tekintetében közösségi szinten végrehajtott tevékenységek folytatólagos végrehajtását és továbbfejlesztését.

               (3)

               Az Európai Tanács 1997. november 20-án és 21-én Luxembourgban tartott rendkívüli foglalkoztatásügyi ülése döntött az európai foglalkoztatási stratégia elindításáról, amely a közösen elfogadott foglalkoztatási iránymutatások és ajánlások alapján hivatott összehangolni a tagállamok foglalkoztatáspolitikáit. Az európai foglalkoztatási stratégia jelenleg a lisszaboni stratégia foglalkoztatási és munkaerő-piaci célkitűzéseinek végrehajtásában a legfontosabb uniós szintű eszköz.

               (4)

               Az Európai Tanács lisszaboni ülése megállapította, hogy az Unióban a szegénységi szint alatt és a társadalmi kirekesztődésben élő emberek száma elfogadhatatlan, és ezért szükségesnek tartotta az erőteljes előrehaladásra irányuló lépések megtételét a szegénység felszámolása érdekében a megfelelő célok kitűzésével. Ezekről a célkitűzésekről az Európai Tanács 2000. december 7-i, 8-i és 9-i nizzai ülésén állapodtak meg. Megállapodás született továbbá arról, hogy a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem politikáinak a koordináció nyílt módszerén kell alapulniuk, amely a nemzeti cselekvési terveket a Bizottság együttműködési kezdeményezésével ötvözi.

               (5)

               A demográfiai változások jelentős és hosszú távú kihívást jelentenek a szociális védelmi rendszerek számára abból a szempontból, hogy képesek lesznek-e megfelelő nyugdíjakat folyósítani, magas színvonalú egészségügyi ellátást, valamint tartós ápolási szolgáltatásokat nyújtani, amelyek mindenki számára elérhetők és hosszú távon finanszírozhatók. Fontos az olyan politikák támogatása, amelyek mind a megfelelő szociális védelem, mind a szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságának elérését biztosítják. A lisszaboni Európai Tanács úgy határozott, hogy az ezen a területen folytatott együttműködésnek a koordináció nyílt módszerén kell alapulnia.

               (6)

               Ezzel összefüggésben figyelmet kell fordítani a migránsok különleges helyzetére, valamint a be nem jelentett munka legális munkavállalássá alakítása érdekében való fellépés fontosságára.

               (7)

               Az európai szociálpolitika egyik központi kérdése és az Európai Unió egyik fontos átfogó célkitűzése a minimális normák biztosítása és a munkakörülmények folyamatos javítása az Unióban. A Közösség jelentős szerepet játszik a tagállamok tevékenységeinek támogatásában és kiegészítésében a munkavállalók egészségének és biztonságának, a megfelelő munkakörülmények biztosításának – beleértve a munka és a családi élet összeegyeztetésének szükségességét –, a munkavállalóknak a munkaszerződésük megszűnését követő védelmének, a munkavállalói tájékoztatás, konzultáció és részvétel, valamint a munkavállalói és munkáltatói érdekek képviseletének és kollektív védelmének a területén.

               (8)

               A megkülönböztetésmentesség az Európai Unió egyik alapelve. A Szerződés 13. cikke arról rendelkezik, hogy intézkedéseket kell tenni a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdésére. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke is előtérbe helyezi a megkülönböztetésmentességet. Tekintettel kell lenni a megkülönböztetés különféle formáinak a sajátosságaira, és ezzel párhuzamosan megfelelő intézkedést kell kidolgozni az egy vagy több alapon való megkülönböztetés megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre. Ezért a program hozzáférhetőségének és eredményekeinek vizsgálatakor figyelembe kell venni a fogyatékos személyek különleges szükségleteit annak biztosítása érdekében, hogy teljesen és másokkal egyenlően hozzáférhessenek a program által finanszírozott tevékenységekhez, ezen tevékenységek eredményeihez és értékeléséhez, beleértve a fogyatékosságukból eredő többletköltségek viselésének kompenzálását. A megkülönböztetés bizonyos formái – többek között a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés – ellen folytatott küzdelem sokéves tapasztalata hasznos lehet a megkülönböztetés egyéb típusai elleni küzdelemben.

               (9)

               A Szerződés 13. cikke alapján a Tanács a következő irányelveket fogadta el: a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelv (9), amely tiltja a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetést többek között a foglalkoztatás, a szakképzés, az oktatás, az áruk és szolgáltatások, valamint a szociális védelem terén; a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelv (10), amely tiltja a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést a foglalkoztatás és a munkavégzés során, valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK irányelv (11).

               (10)

               A Szerződés 2. és 3. cikke alapján a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód a közösségi jog egyik alapelve. Az ezen alapuló irányelvek és egyéb jogi aktusok jelentős szerepet játszanak a nők helyzetének javításában az Unióban. A közösségi szintű fellépés tapasztalata arra mutatott rá, hogy a közösségi politikákban a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a megkülönböztetés elleni küzdelem a gyakorlatban szükségessé teszi a különböző eszközök, beleértve jogszabályokat, a finanszírozási eszközöket és az egyes területek közösségi politikákba való beépülését (mainstreaming), egymást kiegészítő együttes alkalmazását. A férfiak és nők közötti egyenlőség elvével összhangban a „gender mainstreaming” (nemek közötti egyenlőség elvének érvényesítése a szakpolitikákban) általános érvényesítését e program minden szakaszának és tevékenységének elő kell mozdítania.

               (11)

               Számos, különböző szinteken tevékenykedő, nem kormányzati szervezet (NGO-k) jelentős mértékben közreműködhet európai szinten az olyan kulcsfontosságú hálózatokon keresztül, amelyek elősegítik a program általános célkitűzéseivel kapcsolatos politikai irányvonalak megváltoztatását.

               (12)

               Mivel az európai szintű információcsere és a Közösség egészében bevált gyakorlatok elterjesztésének a szükségessége miatt e határozat célkitűzéseit a tagállami szinten nem lehet megfelelően megvalósítani, és ezért ezek a célkitűzések, a Közösség fellépései és intézkedései multilaterális jellegének köszönhetően, közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

               (13)

               Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (12) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.

               (14)

               Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (13) összhangban kell elfogadni.

               (15)

               Mivel a program öt szakaszból áll, a tagállamok a Bizottságot segítő programbizottság által tárgyalt témáknak megfelelően meghatározhatják a nemzeti képviselőik rotációs rendjét,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A program létrehozása és időtartama
   (1)   E határozat létrehozza a Progress elnevezésű közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási programot (a továbbiakban: a program) abból a célból, hogy pénzügyileg támogassa az Európai Uniónak a szociálpolitikai menetrendről szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzéseinek megvalósítását a foglalkoztatás és a szociális ügyek területén, és ezzel hozzájáruljon ezeken a területeken a lisszaboni stratégia céljainak az eléréséhez.
   (2)   A program 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tart.
   2. cikk
   Általános célkitűzések
   (1)   Ennek a programnak a célja az alábbi általános célkitűzések megvalósítása:

               a)

               a tagállamokban és más részt vevő országokban uralkodó helyzet megismerésének és megértésének javítása a politikák elemzésén, értékelésén és szoros nyomon követésén keresztül;

               b)

               statisztikai eszközök és módszerek, valamint közös indikátorok kidolgozásának a támogatása – adott esetben a nemek és életkorok szerinti csoportokra lebontva – a programhoz tartozó területeken;

               c)

               a közösségi jog, ahol az alkalmazandó, és a közösségi politikai célkitűzések tagállami végrehajtásának támogatása és nyomon követése, valamint azok hatékonyságának és hatásainak a felmérése;

               d)

               a hálózatba szervezésnek, a kölcsönös tanulásnak, a bevált gyakorlatok azonosításának és terjesztésének, valamint az innovatív megközelítéseknek az ösztönzése uniós szinten;

               e)

               az öt szakasz mindegyike vonatkozásában alkalmazott uniós politikák és célkitűzések tudatosításának a javítása az érintettek és a nyilvánosság körében;

               f)

               a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak a közösségi politikák és célkitűzések, ahol azok alkalmazandóak, előmozdításával, támogatásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos teljesítőképességének a javítása.

         (2)   A „gender mainstreaming” általános érvényesítését ezen program minden szakaszának és tevékenységének elő kell mozdítania.
   (3)   A program szakaszaiban és tevékenységei során elért eredményeket közzé kell tenni az érintettek és adott esetben a nyilvánosság számára. A Bizottság adott esetben véleménycserét folytat a főbb érintettekkel.
   3. cikk
   A program felépítése
   A program az alábbi öt szakaszból áll:

               1.

               Foglalkoztatás;

               2.

               Szociális védelem és társadalmi befogadás;

               3.

               Munkakörülmények;

               4.

               A megkülönböztetés elleni küzdelem és a sokféleség;

               5.

               Nemek közötti egyenlőség.

         4. cikk
   1. szakasz: Foglalkoztatás
   Az 1. szakasz támogatja az európai foglalkoztatási stratégia (EFS) végrehajtását az alábbiakkal:

               a)

               a foglalkoztatási helyzet és a kilátások megértésének javítása, különösen elemzéseken és tanulmányokon, valamint statisztikáknak és közös indikátoroknak az európai foglalkoztatási stratégia keretében történő kidolgozásán keresztül;

               b)

               az európai foglalkoztatási iránymutatások és ajánlások végrehajtásának és hatásainak nyomon követése és értékelése – különösen a közös foglalkoztatási jelentésen keresztül –, valamint az európai foglalkoztatási stratégia, az általános gazdaság- és szociálpolitika és egyéb politikai területek közötti kölcsönhatások elemzése;

               c)

               a politikák, a bevált gyakorlat és az innovatív megközelítések cseréjének megszervezése és a kölcsönös tanulás előmozdítása az európai foglalkoztatási stratégiával összefüggésben;

               d)

               a tudatosság erősítése, információk terjesztése és a foglalkoztatás kihívásairól, a politikákról és a nemzeti reformprogramok végrehajtásáról szóló vita előmozdítása, beleértve a szociális partnerek, a regionális és helyi szereplők és egyéb érintettek bevonását is.

         5. cikk
   2. szakasz: Szociális védelem és társadalmi befogadás
   A 2. szakasz az alábbiakkal támogatja a koordináció nyílt módszerének megvalósítását a szociális védelem és társadalmi befogadás terén:

               a)

               a társadalmi kirekesztődéssel és a szegénységgel kapcsolatos kérdések, valamint a szociális védelemmel és társadalmi befogadással kapcsolatos politikák jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint statisztikák és közös indikátorok kidolgozásával a szociális védelem és társadalmi befogadás területén a koordináció nyílt módszere keretén belül;

               b)

               a koordináció nyílt módszere megvalósításának, valamint annak nemzeti és közösségi szinten megjelenő hatásának nyomon követése és értékelése a szociális védelem és társadalmi befogadás területén, továbbá a koordináció nyílt módszere és egyéb politikai területek közötti kölcsönhatások elemzése;

               c)

               a politikák, a bevált gyakorlatok és az innovatív megközelítések cseréjének a megszervezése és a kölcsönös tanulás előmozdítása a szociális védelmi és társadalmi befogadási stratégiával összefüggésben;

               d)

               a tudatosság erősítése, információk terjesztése és a Közösség koordinációs folyamata tekintetében a fő kihívásokról és politikákról szóló vita előmozdítása a szociális védelem és társadalmi befogadás területén, beleértve a szociális partnerek, a regionális és helyi szereplők, a nem kormányzati szervezetek, és egyéb érintettek bevonását is;

               e)

               a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak a – szociális védelmet és társadalmi befogadást érintő uniós politikák és célkitűzések támogatásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos – teljesítőképességének fejlesztése.

         6. cikk
   3. szakasz: Munkakörülmények
   A 3. szakasz az alábbiakkal támogatja a munkakörnyezet és munkakörülmények javítását, beleértve a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, valamint a munka és a családi élet összeegyeztetését is:

               a)

               a munkakörülményekkel kapcsolatos helyzet jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint adott esetben statisztikák és indikátorok kidolgozásával, valamint a meglévő jogszabályok, politikák és gyakorlatok hatékonyságának és hatásának a felmérése;

               b)

               a közösségi munkajogi szabályozás végrehajtásának támogatása a hatékony nyomon követés, a területen dolgozóknak szóló szemináriumok szervezése, valamint a szakosított szervek – beleértve a szociális partnereket – közötti tájékoztatók és hálózatok fejlesztése révén;

               c)

               megelőző intézkedések kezdeményezése és a megelőzési kultúra előmozdítása a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén;

               d)

               a tudatosság erősítése, információk terjesztése, valamint a munkakörülményekkel kapcsolatos fő kihívásokról és politikákról szóló vita előmozdítása, többek között a szociális partnerek és egyéb érintettek között.

         7. cikk
   4. szakasz: A megkülönböztetés elleni küzdelem és a sokféleség
   A 4. szakasz az alábbiakkal támogatja a megkülönböztetésmentesség elvének hatékony végrehajtását és segíti elő annak valamennyi közösségi politikába való beépülését:

               a)

               a megkülönböztetéssel kapcsolatos helyzet jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint adott esetben statisztikák és indikátorok kidolgozásával, továbbá a meglévő jogszabályok, politikák és gyakorlatok hatékonyságának és hatásának a felmérésével;

               b)

               a közösségi megkülönböztetés elleni jogi szabályozás végrehajtásának támogatása a hatékony nyomon követés, a területen dolgozóknak szóló szemináriumok szervezése, valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemmel foglalkozó szakosított szervek hálózatának kiépítése révén;

               c)

               a tudatosság erősítése, információk terjesztése, valamint a megkülönböztetéssel és a megkülönböztetés elleni küzdelem beépítésével kapcsolatos fő kihívásokról és politikákról szóló vita előmozdítása valamennyi közösségi politikában, többek között a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és egyéb érintettek között;

               d)

               a megkülönböztetés elleni küzdelem területén a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak az uniós politikák és célkitűzések előmozdításával és továbbfejlesztésével kapcsolatos teljesítőképességének fejlesztése.

         8. cikk
   5. szakasz: Nemek közötti egyenlőség
   Az 5. szakasz az alábbiakkal támogatja a nemek közötti egyenlőség elvének hatékony végrehajtását és segíti elő a „gender mainstreaming” általános érvényesítésének valamennyi közösségi politikába való beépülését:

               a)

               a nemekkel és a „gender mainstreaming” általános érvényesítésével kapcsolatos helyzet jobb megértésének az elősegítése, különösen elemzések és tanulmányok elkészítésével, valamint statisztikák és adott esetben indikátorok kidolgozásával, valamint a meglévő jogszabályok, politikák és gyakorlatok hatékonyságának és hatásának a felmérése;

               b)

               a közösségi nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos jogi szabályozás végrehajtásának támogatása a hatékony nyomon követés, a területen dolgozóknak szóló szemináriumok szervezése, valamint az egyenlőséggel foglalkozó szakosított szervek hálózatának kiépítése révén;

               c)

               a tudatosság erősítése, információk terjesztése, valamint a nemek közötti egyenlőségnek és a „gender mainstreaming” általános érvényesítésének fő kihívásairól és politikáiról szóló vita előmozdítása a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és egyéb érintettek között;

               d)

               a kulcsfontosságú európai szintű hálózatoknak a – nemek közötti egyenlőséget érintő uniós politikák és célkitűzések támogatásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos – teljesítőképességének fejlesztése.

         9. cikk
   Tevékenységtípusok
   (1)   A program az alábbi tevékenységtípusokat finanszírozza, amelyek végrehajtása adott esetben transznacionális keretben is történhet:

               a)

               Elemző tevékenységek:

                           i.

                           adatok és statisztikák gyűjtése, kidolgozása és terjesztése;

                           ii.

                           közös módszerek, és adott esetben indikátorok vagy referenciaértékek kidolgozása és terjesztése;

                           iii.

                           tanulmányok, elemzések és felmérések elkészítése, azok eredményeinek terjesztése;

                           iv.

                           értékelések és hatástanulmányok elkészítése, azok eredményeinek terjesztése;

                           v.

                           tájékoztatók, jelentések és az interneten vagy egyéb médián keresztül elérhető oktatási anyagok elkészítése és közzététele.

               b)

               Kölcsönös tanulási, tudatosságépítési és terjesztési tevékenységek:

                           i.

                           a bevált gyakorlatok, az innovatív megközelítések és a tapasztalatok meghatározása és cseréje, valamint a „peer review” és kölcsönös tanulás megszervezése európai, transznacionális és nemzeti szintű ülések/munkaértekezletek/szemináriumok keretében, lehetőség szerint figyelembe véve a sajátos nemzeti körülményeket;

                           ii.

                           elnökségi konferenciák/szemináriumok megszervezése;

                           iii.

                           a közösségi jog és politika célkitűzéseinek kidolgozását és végrehajtását támogató konferenciák/szemináriumok megszervezése;

                           iv.

                           médiakampányok és események megszervezése;

                           v.

                           anyagok összeállítása és közzététele az információknak és a program eredményeinek terjesztése érdekében.

               c)

               A fő szerepvállalók támogatása:

                           i.

                           azon kulcsfontosságú európai szintű hálózatok működési költségeinek a támogatása, amelyek tevékenységei e program célkitűzéseinek végrehajtásához kapcsolódnak;

                           ii.

                           munkacsoportok szervezése a nemzeti tisztviselőkből a közösségi jog végrehajtásának figyelemmel kísérése érdekében;

                           iii.

                           szakszemináriumok finanszírozása a területen dolgozók, kulcsfontosságú tisztviselők és egyéb érintett szereplők számára;

                           iv.

                           szakosított szervek uniós szintű hálózatainak létrehozása;

                           v.

                           szakértői hálózatok finanszírozása;

                           vi.

                           európai szintű megfigyelőállomások finanszírozása;

                           vii.

                           a nemzeti közigazgatások közötti személyzetcserék;

                           viii.

                           a nemzetközi intézményekkel való együttműködés.

         (2)   Az (1) bekezdés b) pontjában felsorolt tevékenységeknek meg kell felelniük az erős európai dimenzió és méretgazdaságosság követelményeinek a valódi európai hozzáadott érték biztosítása érdekében, és azokat nemzeti, regionális vagy helyi hatóságoknak, a közösségi jogban meghatározott szakosított szerveknek, vagy a saját területükön kulcsfontosságúnak tekintett szereplőknek kell végrehajtaniuk.
   (3)   A program nem finanszíroz az európai évek előkészítésére és végrehajtására irányuló intézkedéseket.
   10. cikk
   A program hozzáférhetősége
   (1)   Ez a program hozzáférhető minden köz- és/vagy magánszerv, szereplő és intézmény, így különösen az alábbiak számára:

               a)

               tagállamok;

               b)

               az állami foglalkoztatási szolgálatok és ügynökségeik;

               c)

               helyi és regionális hatóságok;

               d)

               a közösségi jog hatálya alá tartozó szakosított szervek;

               e)

               a szociális partnerek;

               f)

               nem kormányzati szervezetek (NGO-k), különösen az uniós szinten szervezettek;

               g)

               felsőoktatási intézmények és kutatóintézetek;

               h)

               értékelő szakemberek;

               i)

               nemzeti statisztikai hivatalok;

               j)

               a média.

         (2)   A 9. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja hatálya alá tartozó tevékenységek esetében a Bizottság közvetlenül is részt vehet a programban.
   11. cikk
   A támogatás igénylésének módszere
   (1)   A 9. cikkben említett tevékenységtípusok finanszírozása a következők révén történhet:

               a)

               ajánlati felhívást követően létrejött szolgáltatási szerződés, amely esetekben az Eurostat-eljárásokat a nemzeti statisztikai hivatalokkal való együttműködés tiszteletben tartásával kell alkalmazni;

               b)

               pályázati felhívást követő részleges támogatás, amely esetben a közösségi társfinanszírozás mértéke általános szabályként nem haladhatja meg a kedvezményezett teljes kiadásának a 80 %-át. Minden ezt a felső határt meghaladó mértékű pénzügyi támogatás nyújtása csak rendkívüli esetekben és alapos vizsgálat elvégzése után lehetséges.

         (2)   A 9. cikk (1) bekezdésében említett tevékenységtípusok esetében pénzügyi támogatás – például a tagállamok által benyújtott – kérelem ellenében nyújtható, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (14) és különösen annak 110. cikke, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (15) és különösen annak 168. cikke rendelkezéseivel összhangban.
   12. cikk
   Végrehajtási rendelkezések
   (1)   E határozat végrehajtásához szükséges azon intézkedéseket, amelyek az alábbi ügyekkel kapcsolatosak, a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni:

               a)

               a program végrehajtásával kapcsolatos általános iránymutatás;

               b)

               a program végrehajtásával kapcsolatos éves munkaprogram külön szakaszokra bontva;

               c)

               a Közösség által nyújtandó pénzügyi támogatás;

               d)

               az éves költségvetés, a 17. cikknek megfelelően;

               e)

               a Közösség által támogatandó tevékenységek kiválasztására vonatkozó eljárások és az ilyen támogatásban részesülő tevékenységeknek a Bizottság által benyújtott jegyzéktervezete;

               f)

               a program értékelésének kritériumai, beleértve a költséghatékonysággal és az eredmények terjesztésére és továbbítására vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatosakat is.

         (2)   E határozat végrehajtásához szükséges minden olyan intézkedést, amely az (1) bekezdésben említett ügyekkel nem kapcsolatos, a 13. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.
   13. cikk
   A programbizottság
   (1)   A Bizottságot egy programbizottság segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.
   Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő két hónap.
   (3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.
   (4)   A programbizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
   14. cikk
   Együttműködés más bizottságokkal
   (1)   A Bizottság kiépíti a szükséges kapcsolatokat a Szociális Védelmi Bizottsággal és a Foglalkoztatási Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy az e határozatban említett tevékenységek végrehajtásáról azok rendszeres és megfelelő tájékoztatást kapjanak.
   (2)   A Bizottság a többi érintett bizottságot is tájékoztatja a program öt szakasza keretében meghozott intézkedésekről.
   (3)   Ha szükséges, a Bizottság rendszeres és strukturált együttműködést kezdeményez a 13. cikkben említett programbizottság és az egyéb vonatkozó politikák, eszközök és intézkedések monitoringbizottságai között.
   15. cikk
   Konzisztencia és kiegészítő jelleg
   (1)   A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve, gondoskodik az Unió és a Közösség egyéb politikáival, eszközeivel és intézkedéseivel való teljes konzisztenciáról, különösen a program tevékenységeinek a kutatással, bel- és igazságüggyel, kultúrával, oktatásüggyel, képzéssel és ifjúságpolitikával, a bővítéssel és a Közösség külkapcsolataival, valamint a regionális politikával és az általános gazdaságpolitikával kapcsolatos tevékenységekkel való összehangolására irányuló megfelelő mechanizmusok létrehozásával. Különös figyelmet kell fordítani e program, valamint az oktatásügy és képzés területe közötti lehetséges együttműködésekre.
   (2)   A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak a konzisztencia és kiegészítő jelleg biztosításáról, továbbá az átfedések elkerüléséről a program keretében végzett tevékenységek, valamint az Unió és a Közösség egyéb vonatkozó intézkedései között, különös tekintettel a strukturális alapok, és főleg az Európai Szociális Alap hatálya alá tartozó területekre.
   (3)   A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program által fedezett és a program terhére elszámolt kiadásokat ne számolják el a Közösség más pénzügyi eszközeinek a terhére.
   (4)   A Bizottság a 13. cikkben említett programbizottságot rendszeresen tájékoztatja a Közösség egyéb olyan intézkedéseiről, amelyek hozzájárulnak a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez a szociálpolitikai menetrend területén.
   (5)   A tagállamok minden lehetséges erőfeszítést megtesznek a program keretében végzett tevékenységek, valamint a nemzeti, regionális és helyi szinten végzett tevékenységek közötti konzisztencia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében.
   16. cikk
   Harmadik országok részvétele
   A program nyitott az alábbiak részvételére:

               —

               EFTA/EGT-tagországok az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban,

               —

               az Európai Unióhoz társult csatlakozó és tagjelölt országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok.

         17. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az e határozatban említett közösségi tevékenységek végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg a 2007. január 1-je és 2013. december 31-e közötti időszakra 657 590 000 euro (16).
   (2)   A program teljes időtartama alatt az egyes szakaszok közötti pénzügyi bontást az alábbi alsó határértékek figyelembevételével kell végrehajtani:

               1. szakasz

               Foglalkoztatás

               23 %

               2. szakasz

               Szociális védelem és társadalmi befogadás

               30 %

               3. szakasz

               Munkakörülmények

               10 %

               4. szakasz

               A megkülönböztetés elleni küzdelem és sokféleség

               23 %

               5. szakasz

               Nemek közötti egyenlőség

               12 %

         (3)   A pénzügyi keret legfeljebb 2 %-a irányozható elő a program végrehajtására, például a 13. cikkben említett programbizottság működésével vagy a 19. cikk szerint végrehajtott értékeléssel kapcsolatos költségek fedezésére.
   (4)   Az éves felhasználásokat a pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi.
   (5)   A Bizottság támogatási kiadásokat, valamint technikai és/vagy igazgatási segítséget vehet igénybe a Bizottság és a kedvezményezettek kölcsönös előnyére.
   18. cikk
   A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme
   (1)   Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Bizottság köteles gondoskodni a Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről a csalás, korrupció és minden egyéb jogellenes cselekedet elleni megelőző intézkedések alkalmazása, a hatékony ellenőrzések, a jogosulatlanul kifizetett összegek behajtása, valamint szabálytalanságok esetén hatékony, arányos és elrettentő hatású büntetések révén, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom (17), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom (18) tanácsi rendeletekkel, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) összhangban.
   (2)   Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott közösségi intézkedések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalma a közösségi jog valamely rendelkezésének olyan megsértését, vagy egy szerződéses kötelezettség olyan megszegését jelenti egy gazdasági szereplő cselekménye vagy mulasztása útján, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tétel miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.
   (3)   Az e határozat értelmében kötött szerződéseknek, megállapodásoknak, valamint a részt vevő harmadik országokkal kötött megállapodásoknak rendelkezniük kell, különösen a Bizottság (vagy annak meghatalmazott képviselője) általi felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről és a Számvevőszék általi – szükség szerint helyszíni – könyvvizsgálatról.
   19. cikk
   Nyomon követés és értékelés
   (1)   A program rendszeres nyomon követésének biztosítása és a szükséges irányváltoztatások lehetővé tétele érdekében a Bizottság a program eredményeire összpontosítva éves tevékenységi jelentéseket készít, és azokat megküldi az Európai Parlament és a 13. cikkben említett programbizottság részére.
   (2)   A program különböző szakaszait félidős értékelésnek kell alávetni, amely áttekintést nyújt a program egészének vonatkozásában, a program célkitűzéseinek elérésére tett, a források felhasználásának hatékonysága és az európai hozzáadott érték tekintetében elért előrehaladás felmérése érdekében. Ezt az értékelést menet közben végrehajtott értékelések egészíthetik ki. Ezeket a Bizottság hajtja végre külső szakértők bevonásával. Amint az értékelések eredményei rendelkezésre állnak, azokról az (1) bekezdésben említett tevékenységi jelentésekben jelentést kell tenni.
   (3)   2015. december 31-ig a Bizottság külső szakértők bevonásával a teljes programot érintő utólagos értékelést hajt végre a program célkitűzései hatásainak és az európai hozzáadott értéknek a felmérése céljából. A szakértői értékelést a Bizottság eljuttatja az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához.
   (4)   A program egyes szakaszainak végrehajtását is – beleértve az eredmények és a jövőbeni prioritások bemutatását – a szociálpolitikai menetrend végrehajtásáról szóló fórum keretében kell megvitatni.
   20. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Strasbourgban, 2006. október 24-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BORRELL FONTELLES

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  HL C 255., 2005.10.14., 67. o.

      (2)  HL C 164., 2005.7.5., 48. o.

      (3)  Az Európai Parlament 2005. szeptember 6-i véleménye (HL C 193. E, 2006.8.17., 99. o.), a Tanács 2006. július 18-i közös álláspontja (HL C 238. E, 2006.10.3., 31. o.) és az Európai Parlament 2006. szeptember 27-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (4)  HL L 303., 2000.12.2., 23. o.

      (5)  HL L 17., 2001.1.19., 22. o. Az 1554/2005/EK határozattal (HL L 255., 2005.9.30., 9. o.) módosított határozat.

      (6)  HL L 10., 2002.1.12., 1. o. A legutóbb a 786/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 7. o.) módosított határozat.

      (7)  HL L 170., 2002.6.29., 1. o. A 786/2004/EK határozattal módosított határozat.

      (8)  HL L 157., 2004.4.30., 18. o. Az 1554/2005/EK határozattal módosított határozat.

      (9)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

      (10)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

      (11)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

      (12)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (13)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

      (14)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (15)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb az 1248/2006/EK Euratom rendelettel (HL L 227., 2006.8.19., 3. o.) módosított rendelet.

      (16)  Ez az összeg 2004-es adatokon alapul, és az infláció figyelembevétele érdekében technikai kiigazítások tárgyát képezi.

      (17)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

      (18)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

      (19)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.


title: 2005/613/EK: A Bizottság határozata (2005. július 18.) a többek között Szaúd-Arábiából származó poliészter vágott szálak behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról

text:
               13.8.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 211/20

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. július 18.)
   a többek között Szaúd-Arábiából származó poliészter vágott szálak behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról
   (2005/613/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 8. és 9. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően,
   mivel:
   A.   ELJÁRÁS

               (1)

               A 428/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból és Szaúd-Arábiából származó poliészter vágott szálak (polyester staple fibre, PSF) behozatalára, módosította a Koreai Köztársaságból származó poliészter vágott szálak behozatalára kivetett, hatályban lévő végleges dömpingellenes vámokat, és lezárta a Tajvanról származó ilyen behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárást.

               (2)

               A végleges megállapítások közzétételét követően a Saudi Basic Industries Corporation (a továbbiakban: Sabic) a megállapított határidőn belül árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatot tett a Bizottság szolgálatainak, majd módosította ajánlatát; ennek során a saját és valamennyi kapcsolt vállalat, többek között a kérdéses termék kapcsolt gyártójának, az Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) vállalatnak a nevében járt el. Az említett kötelezettségvállalási ajánlatot a végleges rendelet (292) preambulumbekezdésében ismertetett okokból a Bizottság nem fogadta el. Az elutasítást elsősorban az indokolta, hogy a Sabic eredeti ajánlatában szereplő minimálárak nem szüntették volna meg a dömping káros hatásait. Ezenfelül a vállalat közösségbeli értékesítési szerkezete nem tette lehetővé a vállalt kötelezettségek teljesítésének hatékony felügyeletét.

               (3)

               A Sabic képviselői és a Bizottság szolgálatai között a későbbiekben létrejött találkozókon a Sabic oly mértékben módosította ajánlatát, hogy a fent említett kifogások alapja megszűnt. A módosított ajánlat nemcsak a dömping káros hatásának megszüntetését biztosította, hanem kielégítő mértékben csökkentette annak kockázatát is, hogy az érintettek a dömpingellenes intézkedéseket árukapcsolással megvalósított keresztkompenzáció révén kijátsszák. Mindezeken túl a vállalat közösségbeli értékesítési csatornáit is jelentősen módosította; ezáltal minden valószínűség szerint lehetővé vált a Bizottság számára a vállalt kötelezettségek teljesítésének hatékony felügyelete.

               (4)

               A végső, elfogadásra érdemes ajánlatot a Sabic a végleges megállapítások közzététele előtt, ám az eljárás olyan késői szakaszában tette, hogy annak elfogadását adminisztratív okokból lehetetlen volt a végleges rendeletbe beépíteni.

               (5)

               A közösségi gazdasági ágazatot tájékoztatták a módosított árajánlatról, ez azonban fenntartotta azon véleményét, miszerint a kérdéses áru behozatala a kötelezettségvállalás elfogadása után is komoly károkat okozna az európai gyártóknak a poliészter vágott szálak árának ciklikus ingadozása miatt.

               (6)

               E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a végső ajánlatban foglaltak lehetővé teszik a PSF minimálárának a PSF két fő nyersanyagának, a monoetilénglükolnak (MEG) és a tisztított tereftálsavnak (PTA) nyilvános nemzetközi árfolyamához történő indexálását. Következésképp a végső ajánlat oly mértékben figyelembe veszi a PSF árának – elsősorban az őt alkotó nyersanyagok árának változását tükröző – ciklikus alakulását, hogy ezáltal számottevően csökken annak kockázata, hogy a dömping továbbra is károkat okoz az európai gyártóknak.

               (7)

               Végül a kötelezettségvállalási javaslat jelentéstételi kötelezettséget irányoz elő abban az esetben is, ha a Sabic Közösségen belüli kapcsolt fogyasztói PSF-től különböző termékeket értékesítenek ugyanazon ügyfelek részére. Ennélfogva számottevően csökken az árukapcsolással megvalósított keresztkompenzáció kockázata is.

               (8)

               Következésképp a közösségi gazdasági ágazat által felhozott érvek egyike sem változtat a Bizottság azon állásfoglalásán, miszerint a Sabic kötelezettségvállalási ajánlata megszünteti a dömping káros hatásait, s kielégítő mértékben csökkenti annak kockázatát is, hogy az érintettek a dömpingellenes intézkedéseket árukapcsolással megvalósított keresztkompenzáció révén kijátsszák.

         B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

               (9)

               A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Sabic által tett kötelezettségvállalási ajánlatot, mely tartalmazza a minimáláraknak a PSF-et alkotó nyersanyagok nyilvános árfolyamához történő indexálását, el lehet fogadni, hiszen az felszámolja a dömping által okozott károkat. Mivel pedig a vállalat kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bizottságot rendszeres és részletes jelentések formájában tájékoztatja, lehetővé válik a vállalt kötelezettségek teljesítésének hatékony felügyelete, s minimálisra csökken annak kockázata, hogy az érintettek azok teljesítése alól kibújjanak,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az alábbi vállalatok által a Kínai Népköztársaságból és Szaúd-Arábiából származó poliészter vágott szálak behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban tett kötelezettségvállalási ajánlatot a Bizottság ezúton elfogadja.

               Ország

               Vállalat

               Kiegészítő TARIC-kód

               Szaúd-Arábia

               vagy az Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd), Yanbu Al-Sinaiyah mint gyártó és értékesítő, vagy az Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd), Yanbu Al-Sinaiyah mint gyártó és a Saudi Basic Industries Corporation (Sabic), Riyadh mint a terméket az importőr szerepét betöltő első közösségbeli vevőnek értékesítő vállalat

               A671

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. július 18-án.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 71., 2005.3.17., 1. o.


title: 2006/828/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2006. április 27. ) a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2004. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               6.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/85

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2006. április 27.)
   a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2004. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2006/828/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2004-es pénzügyi évre vonatkozó végső elszámolásaira (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról szóló jelentésére, a Központ válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2006. március 14-i ajánlására (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3), és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja létrehozásáról szóló, 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendeletre (4), és különösen annak 11a. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5), és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0097/2006),

               1.

               mentesítést ad a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatója számára a Központ 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot, valamint a szerves részét képező állásfoglalást az a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Josep BORRELL FONTELLES

            a főtitkár

         Julian PRIESTLEY

      (1)  HL C 269., 2005.10.28., 44. o.

      (2)  HL C 332., 2005.12.28., 89. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 36., 1993.2.12., 1. o. A legutóbb az 1651/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 30. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o. Az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.


title: 2013/620/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/351

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/620/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre, a közös vállalkozás válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2008. május 30-i 521/2008/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás létrehozásáról szóló 521/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 14-i 1183/2011/EU tanácsi rendeletre (5),

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0084/2013),

               1.

               mentesítést ad az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás ügyvezető igazgatója számára a közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és a határozat szerves részét képező állásfoglalást az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Számvevőszéknek, továbbá gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 6., 2013.1.10., 56. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 153., 2008.6.12., 1. o.

      (5)  HL L 302., 2011.11.19., 3. o.

      (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre (1), a közös vállalkozás válaszaival együtt,

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05755/2013 – C7-0040/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2008. május 30-i 521/2008/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozás létrehozásáról szóló 521/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 14-i 1183/2011/EU tanácsi rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0084/2013),

                  A.

                  mivel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai közös vállalkozást 2008 májusában hozta létre az 521/2008/EK rendelet a köz- és magánszféra közötti partnerségként a 2017. december 31-ével záródó időszakra, hogy a piacképes felhasználások fejlesztésére összpontosítson, és ezáltal elősegítse az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítéseket;

                  B.

                  mivel az 521/2008/EK rendeletet az 1183/2011/EU rendelet módosította;

                  C.

                  mivel a közös vállalkozás csak 2010 novemberétől rendelkezik pénzügyi önállósággal, és 2011-ben készített először teljes évre vonatkozó éves pénzügyi kimutatást;

                  D.

                  mivel a közös vállalkozás tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, a New Energy World Ipari Csoport (NEW-IG) és az N.ERGHY Kutatási Csoport;

                  E.

                  mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a közös vállalkozás 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójának megbízhatóságáról;

                  F.

                  mivel a Számvevőszék korlátozott záradékot bocsátott ki az elszámolások megbízhatóságára, illetve az alapjául szolgáló műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan;

                  G.

                  mivel a közös vállalkozáshoz az Unió a teljes időszak alatt – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 470 000 000 EUR-val járul hozzá, amelyből a működési költségekhez rendelt arány nem haladhatja meg a 20 000 000 EUR-t;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  1.

                  üdvözli, hogy a Számvevőszék véleménye szerint a közös vállalkozás 2011-es éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és a közös vállalkozás pénzügyi szabályzatának előírásaival összhangban tükrözi a 2011. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve az akkor véget ért évben lezajlott gazdasági események eredményét;

                  2.

                  aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közös vállalkozás éves beszámolója korlátozott záradékot kapott a Számvevőszéktől az elszámolások megbízhatóságára, illetve az alapjául szolgáló műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan, mivel a közös vállalkozás irányítótestülete által 2011 januárjában elfogadott utólagos ellenőrzési stratégiában meghatározott 12 utólagos ellenőrzésből 2012 szeptemberéig csak nyolcat zártak le, ezek összesen 4 800 000 EUR-ra terjedtek ki (a közös vállalkozáshoz 2011-ben beérkezett költségigénylések 27 %-a), és ezekből kettő jelentős hibákra világított rá, amelyek közül a nagyobbik hibát (764 000 EUR) a következő évben korrigálták;

                  3.

                  megjegyzi, hogy a két ellenőrzésben leírtak kivételével a közös vállalkozásnak a 2011-es évre vonatkozó éves beszámolóját megalapozó tranzakciók minden lényegi szempontból jogszerűek és szabályszerűek;

                  4.

                  megjegyzi továbbá, hogy a közös vállalkozás 2011-es végleges költségvetésében szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összege 117 000 000 EUR, illetve 60 000 000 EUR, a rendelkezésre álló kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok felhasználási aránya pedig 99,8 %, illetve 87,9 % volt; megjegyzi, hogy az operatív tevékenységekhez rendelkezésre álló 112 000 000 EUR-s összegű kötelezettségvállalási előirányzatot (a költségvetés III. címe) a 2011-es ajánlattételi felhívásokhoz kapcsolódó globális kötelezettségvállalás révén hajtották végre;

                  5.

                  megjegyzi, hogy a közös vállalkozás pénzügyi szabályzatában leírt költségvetési eljárásnak nem tettek eleget, mivel félreértelmezték a Bizottság által megadott azon felmentést, hogy a következő három évre vonatkozóan a törölt előirányzatokat a bevételi és kiadási előirányzatok között szerepeltessék; megjegyzi, hogy a közös vállalkozás költségvetési eljárással kapcsolatos értelmezése miatt a 2011-es éves költségvetési eredmény összege helytelen, mivel a 2011-ről 2012-re áthozott 6 300 000 EUR összegű kifizetési előirányzat nem szerepel a számításokban, továbbá a 2010-es költségvetési eredménykimutatás nem tartalmazza a 2010-ről 2011-re átvitt 3 300 000 EUR összegű kifizetési előirányzatot;

                  6.

                  aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 10 400 000 EUR összegű, 2010-re vonatkozó felhasználatlan globális kötelezettségvállalást (amelynek felhasználási véghatárideje 2011. december 31. volt) nem 2011 vége előtt, hanem csak 2012 januárjában vonták vissza;

                  7.

                  elismeri, hogy a 2008-as, 2009-es és 2010-es pályázati felhívások eredményeként összesen 183 400 000 EUR összegben írtak alá támogatási szerződéseket, 2011-ben pedig meghirdették a negyedik, 111 600 000 EUR összegű pályázati felhívást – az előbbi összeg a közös vállalkozás kutatási tevékenységeire vonatkozó maximális uniós hozzájárulás 41 %-át, utóbbi pedig 25 %-át teszi ki; ezenkívül megjegyzi, hogy 2012 januárjában írták ki az ötödik pályázati felhívást 79 000 000 EUR értékben (a maximális uniós hozzájárulás további 18 %-a); utal a költségvetés-végrehajtás javulására;

         A felügyeleti és kontrollrendszerek

                  8.

                  megjegyzi, hogy 2011 végén a mögöttes üzleti folyamatokat a közös vállalkozás pénzügyi szabályzatának megfelelően validálta a számvitelért felelős tisztviselő, és néhány hiányosságot azonosított; megjegyzi, hogy a közös vállalkozás cselekvési tervet határozott meg az azonosított hiányosságok orvoslására, és hogy a közös vállalkozás állítása szerint az intézkedések nagy részét végrehajtották;

         A természetbeni hozzájárulások szintjének éves értékelése

                  9.

                  üdvözli, hogy a természetbeni hozzájárulások szintjének értékelésére alkalmazott módszert véglegesítették, majd ennek alapján a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (Internal Audit Service, IAS) és a közös vállalkozás belső ellenőrzési részlege (Internal Audit Capability, IAC) 2012 áprilisában közös értékelést végzett;

                  10.

                  gondosan megjegyzi, hogy a természetbeni hozzájárulások összesített szintje a számvitelért felelős tisztviselő 2012. február 8-i validálása szerint 347 600 000 EUR volt, és az értékelő jelentés következtetése szerint ezt az összeget 930 000 EUR-val csökkenteni kell, mivel egyes résztvevők költségvetésben szereplő közvetett költségeik számításához a közös vállalkozásra vonatkozó 20 %-os átalányrendszer helyett a 60 %-os átalányrendszert alkalmazták; megjegyzi, hogy ez a korrekció megtörtént;

         Készpénzgazdálkodás

                  11.

                  kiemeli, hogy 2011. december végén a közös vállalkozás bankszámlaegyenlege 9 200 000 EUR volt, továbbá 2011 augusztusa és decembere között a közös vállalkozás bankszámlaegyenlege kb. 30 000 000 és 60 000 000 EUR között volt; sürgeti a közös vállalkozást, hogy a Bizottsággal együtt tegyen meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy a számláján lévő készpénzegyenlegét a szükséges szintre csökkentse a Bizottsággal kötött finanszírozási megállapodások által meghatározott korlátokon belül;

         Egyéb igazgatási kérdések

                  12.

                  elismeri, hogy 2011-ben a közös vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervet hozott létre, és előrelépést tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén, továbbá 2012 júniusában elfogadta a katasztrófa-elhárítási tervet tartalmazó üzletmenet-folytonossági tervet is;

                  13.

                  megjegyzi, hogy a közös vállalkozás pénzügyi szabályzatát még nem módosították a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére vonatkozó rendelkezéssel; megjegyzi azonban, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat és a közös vállalkozás belső ellenőrzési részlegének szerepét az irányítótestület határozta meg és fogadta el 2011 márciusában;

                  14.

                  üdvözli, hogy a közös vállalkozás és a belga hatóságok 2012. február 3-án befogadási megállapodást írtak alá a Belgium által nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról;

         Egyéb kérdések

                  15.

                  ismételten felkéri a Számvevőszéket, hogy ésszerű időn belül készítsen különjelentést a Parlament számára a közös vállalkozás jellegének köszönhetően felmerülő közös ügyekről, amelyeket a közös vállalkozásoknak meg kell oldaniuk többletértékük biztosítása, valamint az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok hatékony végrehajtása érdekében; továbbá megjegyzi, hogy az említett jelentésnek értékelést kell tartalmaznia a közös vállalkozások létrehozásának és struktúrájának eredményességére vonatkozóan.

         (1)  HL C 6., 2013.1.10., 56. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 153., 2008.6.12., 1. o.

         (5)  HL L 302., 2011.11.19., 3. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: 2014/593/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2014. április 3. ) a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               5.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/242

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2014. április 3.)
   a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2014/593/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2012-es pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2012-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a megfigyelőközpont válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2014. február 18-i ajánlására (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjáról szóló, 2006. december 12-i 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 15. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptemberi 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0185/2014),

               1.

               mentesítést ad a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatója számára a megfigyelőközpont 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 365., 2013.12.13., 158. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 376., 2006.12.27., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: 2009/490/EK: A Bizottság határozata ( 2009. június 23.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a hordozható zenelejátszókra vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               24.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 161/38

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. június 23.)
   a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a hordozható zenelejátszókra vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2009/490/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2001/95/EK irányelv értelmében az európai szabványokat európai szabványügyi testületek hozzák létre. E szabványok biztosítják, hogy a termékek megfeleljenek az irányelv általános biztonsági előírásainak.

               (2)

               A 2001/95/EK irányelv értelmében egy termék a nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak minősül, amennyiben megfelel az európai szabványokat átvevő, önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak.

               (3)

               A hordozható zenelejátszó típusától függően a rá vonatkozó termékbiztonsági előírásokat a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) vagy a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. december 12-i 2006/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) tartalmazza. A 2001/95/EK irányelv hatálya alá azok a hordozható zenelejátszók tartoznak, amelyek nincsenek ellátva beépített kommunikációs funkcióval.

               (4)

               Az 1999/5/EK irányelv és a 2006/95/EK irányelv utal az EN 60065:2002 számú, „Audio-, video- és hasonló elektronikus készülékek. Biztonsági követelmények” címet viselő európai harmonizált szabványra. Mivel egyre jobban elmosódik a határ a fogyasztói elektronika és az információs technológiai berendezések között, a Bizottságnak szándékában áll a fent említett szabvány és az EN 60950 számú, „Információtechnikai berendezések. Biztonság. 1. rész: Általános követelmények” című szabványt ötvözni, és belőlük EN 62368 számon új szabványt létrehozni.

               (5)

               A jelenleg hatályos szabványok nem írnak elő hangerőre vonatkozó korlátozást, és nem teszik kötelezővé zajkibocsátásról tájékoztató speciális címke használatát sem, azonban elrendelik, hogy a használati utasítást tartalmazó kézikönyvben szerepeljen egy olyan nyilatkozat, amely a túlzott hangerő káros hatásaira figyelmeztet.

               (6)

               Tekintettel a hordozható zenelejátszók széles körű használatára, valamint arra, hogy egyre több ember van folyamatosan kitéve olyan hangerőnek, amely meghaladja a munkahelyen engedélyezett (80 decibel) zajszintet, az Európai Bizottság az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottságát (SCENIHR) arra kérte fel, hogy értékelje azokat a lehetséges egészségügyi kockázatokat, amelyeket a hordozható zenelejátszók és a zenelejátszási funkcióval rendelkező mobiltelefonok jelentenek. A SCENIHR által készített tudományos vélemény (4) következtetése szerint a fent említett eszközöket használók mind hallást veszélyeztető, mind más természetű kockázatoknak ki vannak téve. A vélemény kiemelten említi a maradandó halláskárosodás veszélyét, amely azokat fenyegeti, akik hordozható zenelejátszójukat legalább öt éven keresztül, heti több mint 40 órában magas (89 dB(A)-t meghaladó) hangerőn hallgatják. A hordozható zenelejátszók ilyen módon történő használata napjainkra meglehetősen elterjedt gyakorlattá vált, főként a gyerekek és a serdülők körében.

               (7)

               A hordozható zenelejátszókra vonatkozó biztonsági előírásokat a 2001/95/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában rögzített rendelkezésekkel összhangban kell megállapítani, azzal a céllal, hogy a Bizottság a szabványügyi testületeket – a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározott eljárásnak megfelelően – olyan szabvány kidolgozására kérje fel, amely a fent említett eszközök hangereje miatt fellépő halláskárosodás megelőzésére szolgál. Az elfogadott szabvány hivatkozási adatainak közzétételére a 2001/95/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában kerül sor. Az átfogó, összehangolt és minden hordozható zenelejátszóra – köztük a zenelejátszási funkcióval ellátott mobiltelefonokra is – kiterjedő megközelítés biztosítása érdekében a szabványügyi testületekhez a felkérést a 2001/95/EK irányelv, az 1999/5/EK irányelv és a 2006/95/EK irányelv tekintetében együttesen kell intézni.

               (8)

               Attól az időponttól kezdve, hogy a szabvány rendelkezésre áll, és amennyiben a Bizottság a szabvány hivatkozási adatainak a Hivatalos Lapban történő közzétételéről határoz, a szabvánnyal összhangban tervezett és előállított hordozható zenelejátszók úgy tekinthetők, hogy a szabványban szereplő általános biztonsági előírások szempontjából megfelelnek a 2001/95/EK irányelv általános biztonsági előírásainak.

               (9)

               E határozat összhangban áll a 2001/95/EGK irányelv 15. cikke értelmében létrehozott bizottság véleményének,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Célkitűzés
   Ennek a határozatnak a célja biztonsági előírások megállapítása, amelyek alapján a Bizottság a megfelelő szabványügyi testületeket olyan szabványok készítésére kérheti fel, amelyek biztosítják, hogy normális használat mellett a hordozható zenelejátszók használói ne legyenek kitéve halláskárosodás veszélyének. A hordozható zenelejátszókra vonatkozó előírások kidolgozása során teljes mértékben figyelembe kell venni az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága által készített, „Potential health risks of exposure to noise from personal music players and mobile phones including a music playing function” (a hordozható zenelejátszók és zenelejátszási funkcióval rendelkező mobiltelefonok jelentette lehetséges egészségügyi kockázatok) című tudományos vélemény tartalmát.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   A „hordozható zenelejátszó” ennek az irányelvnek az alkalmazásában az 1999/5/EK irányelv vagy a 2006/95/EK irányelv hatálya alá nem tartozó olyan hordozható, fej- vagy fülhallgatóval ellátott eszközt jelent, amely felvett, generált vagy sugárzott hang hallgatására szolgál.
   3. cikk
   Előírások
   (1)   A 2001/95/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a hordozható zenelejátszókra az alábbi biztonsági előírás vonatkozik:
   A hordozható zenelejátszókat úgy kell tervezni és előállítani, hogy használatuk – olyan használati körülmények között, amelyek ésszerű megítélés alapján előreláthatónak tekinthetők – eleve biztonságos legyen, és ne okozzon halláskárosodást.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett előírásnak különösen az alábbiakat kell tartalmaznia:

               1.

               A halláskárosodás kiküszöbölése érdekében korlátozni kell azt az időtartamot, amely alatt a felhasználók magas hangerőnek vannak kitéve. 80 dB(A) hangerő esetén ez az időtartam legfeljebb heti 40 óra, 89 dB(A) hangerő esetén pedig legfeljebb heti 5 óra lehet. Amennyiben a kitettség szintje ettől eltér, lineáris intra- és extrapolációt kell alkalmazni. A dinamikus hangtartományt és a termék előrelátható használatát is figyelembe kell venni.

               2.

               Biztosítani kell, hogy a hordozható zenelejátszók figyelmeztetést juttassanak el felhasználóikhoz arról, milyen kockázatokat rejt a használatuk, és milyen módon kerülhetők el ezek a kockázatok; valamint tájékoztatniuk kell őket azokban az esetekben, amikor a hangerőnek való kitettség halláskárosodáshoz vezethet.

      Kelt Brüsszelben, 2009. június 23-án.

            a Bizottság részéről

         Meglena KUNEVA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

      (2)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

      (3)  HL L 374., 2006.12.27., 10. o.

      (4)  2008. október 13-i vélemény, amelyet az alábbi honlapon tettek közzé: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_018.pdf

      (5)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.