title: Az Európai Parlament (EU, Euratom) 2018/1321 határozata (2018. április 18.) az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               3.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 248/113

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU, EURATOM) 2018/1321 HATÁROZATA
      (2018. április 18.)
      az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2017) 365 – C8-0247/2017) (2),

                  —

                  tekintettel az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (3),

                  —

                  tekintettel a Bizottság által benyújtott, a 2015. évi mentesítés nyomon követéséről szóló jelentésre (COM(2017) 379),

                  —

                  tekintettel a Bizottságnak a 2016-ban elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére (COM(2017) 497) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017) 306),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (4),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2016. évi pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (5),

                  —

                  tekintettel a Tanács által a 2016. évi pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében a végrehajtó ügynökségek számára adandó mentesítésről szóló, 2018. február 20-i ajánlásra (05942/2018 – C8-0043/2018),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 62., 164., 165. és 166. cikkére,

                  —

                  tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (7) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 2004. szeptember 21-i 1653/2004/EK bizottsági rendeletre (8) és különösen annak 66. cikke első és második bekezdésére,

                  —

                  tekintettel az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról és a 2008/593/EK határozattal módosított 2007/60/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 23-i 2013/801/EU bizottsági végrehajtási határozatra (9),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 93. cikkére és IV. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0137/2018),

                  A.

                  mivel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság végrehajtja a költségvetést és irányítja a programokat, és mindezt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikkének értelmében a költségvetést a tagállamokkal együttműködésben, saját felelősségére hajtja végre, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával;

                  1.

                  mentesítést ad az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség igazgatója számára az ügynökség 2016. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

                  2.

                  ismerteti észrevételeit az Európai Unió 2016. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező állásfoglalásban, valamint a Bizottság 2016. évi mentesítése kapcsán a Számvevőszék által készített különjelentésekről szóló, 2018. április 18-i állásfoglalásában (10);

                  3.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, az Európai Unió 2016. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatot és az e határozatok szerves részét képező állásfoglalást az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

               az elnök

            Antonio TAJANI

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL L 48., 2016.2.24.

         (2)  HL C 323., 2017.9.28., 1. o.

         (3)  HL C 384., 2017.11.14., 11. o.

         (4)  HL C 417., 2017.12.6., 247. o.

         (5)  HL C 322., 2017.9.28., 10. o.

         (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (7)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

         (8)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

         (9)  HL L 352., 2013.12.24., 65. o.

         (10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0122 (lásd e Hivatalos Lap 71. oldalát).


title: A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság – E6 sz. határozat (2017. október 19.) annak az időpontnak a meghatározásáról, amikor egy elektronikus üzenet a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréje (EESSI) rendszerben jogi szempontból kézbesítettnek minősül (EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg.)

text:
               4.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 355/5

      A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG
      E6 sz. HATÁROZAT
      (2017. október 19.)
      annak az időpontnak a meghatározásáról, amikor egy elektronikus üzenet a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréje (EESSI) rendszerben jogi szempontból kézbesítettnek minősül
      (EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)
      (2018/C 355/04)
      A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
      tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik az igazgatási jellegű kérdésekkel, valamint az e rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdésekkel,
      tekintettel a 883/2004/EK rendelet 72. cikkének d) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság a lehető legnagyobb mértékben ösztönzi az új technológiák alkalmazását,
      tekintettel a 883/2004/EK rendelet 81. cikkére, amely meghatározza azt az eljárást, amelyet abban az esetben kell követni, amennyiben valamely tagállam hatóságához, intézményéhez vagy bíróságához meghatározott időn belül igényt, nyilatkozatot vagy fellebbezést kellett volna benyújtani, de ehelyett egy másik tagállam hasonló hatóságához, intézményéhez vagy bíróságához nyújtották be azt,
      tekintettel a 987/2009/EK rendelet 4. cikkére, amelynek értelmében „az intézmények vagy a kapcsolattartási szervezetek közötti adattovábbítás elektronikus úton történik…” és „az igazgatási bizottság megállapítja a dokumentumok és a strukturált elektronikus dokumentumok szerkezetét, tartalmát, formátumát és a kicserélésükre vonatkozó részletes megállapodásokat”,
      tekintettel a 987/2009/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdésére, amely szerint „amennyiben az adatok továbbítása közvetve, a rendeltetési hely tagállamának összekötő szervén keresztül történik, az igénylésekre való válaszadás határidejét az igénynek az összekötő szerv általi kézhezvétele napjától kell számítani, úgy tekintve, mintha ezen tagállam intézménye vette volna őket kézhez”,
      tekintettel az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletre (3),
      mivel:

                  (1)

                  A határidőknek a 883/2004/EK rendelettel és a 987/2009/EK rendelettel összhangban, valamint az 1182/71/EGK Euratom rendelettel együttesen történő meghatározása érdekében le kell fektetni azt a szabályt, amely meghatározza, hogy jogi szempontból mikor tekinthető úgy, hogy valamely üzenet az EESSI keretében kézbesítésre került.

                  (2)

                  A 883/2004/EK rendelet szociális biztonsági koordinációra vonatkozó szabályai és a 987/2009/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy valamely üzenet akkor tekinthető kézbesítettnek, amikor eljut a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes intézményéhez vagy összekötő szervéhez, abban az esetben is, ha az adott intézmény nem közvetlenül kezeli az ügyet.

                  (3)

                  Az igazgatási bizottság által jóváhagyott EESSI-architektúra olyan technikai mechanizmust ír elő, amely biztosítja, hogy az üzenet küldője az üzenet sikeres kézbesítéséről tájékoztatást kapjon, amelyaz EESSI-ben található ebMS AS4 elektronikus adatátviteli protokoll használatán alapul. –

                  (4)

                  Az ebMS AS4 protokoll biztosítja az üzenet megbízhatóságát: ez azt jelenti, hogy amikor üzenetet küldenek a protokoll szerint, a küldő tájékoztatást kap arról, hogy az üzenet sikeresen kézbesítésre került az EESSI-üzenetváltás végpontja részére az ebMS AS4 protokoll szerint, vagy amennyiben az üzenet küldése során az üzenetet nem ért célba, a küldőt tájékoztatják a hibáról.

                  (5)

                  Az ebMS AS4 protokoll végpontja a legközelebbi elektronikus értelemben vett megfelelője egy üzenet illetékes intézményhez vagy összekötő szervhez történő érkezésére vonatkozó megközelítésnek, ezért az EESSI-n keresztül történő elektronikus információcsere során az üzenet jogi szempontból akkor tekintendő kézbesítettnek, amikor eléri az ebMS AS4 protokoll végpontját.

                  (6)

                  A tagállamok szabadon határozhatják meg a nemzeti architektúra részleteit, és dönthetnek arról, hogy az EESSI-üzenetnek az ebMS AS4 protokoll szerinti végpontja az eseteket kezelő intézmény nemzeti alkalmazásával egyezik meg, vagy pedig a nemzeti átjáróban, vagy a nemzeti alkalmazás nevében működő intelligens szállítási szolgáltatásokat nyújtó szervezetnél kerül elhelyezésre, ami azt jelenti, hogy a második esetben az üzenetek az ebMS AS4 végponton túl érkeznek az ügyet kezelő intézményhez. Nemzeti felelősségi körbe tartozik annak biztosítása, hogy az üzenetek az ebMS AS4 végpontján túl időben eljussanak az ügyintézőkhöz.

                  (7)

                  A tagállamok szabadon határozhatják meg a nemzeti architektúra részleteit annak tekintetében, hogy technikailag az üzenet hozzáférési ponttól az EESSI-üzenetváltás ebMS AS4 végpontjáig történő továbbítása „push” vagy „pull” módszerrel történik. Ezért általános szabályra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az üzenetek a hozzáférési pontból rendszeresen kiemelésre és EESSI-üzenet ebMS AS4 végpontján kézbesítésre kerülnek.

                  (8)

                  Az ügykezeléssel foglalkozó, üzenetet küldő ügyintézőknek kétség esetén meg kell tudniuk határozni az üzeneteik kézbesítésének időpontját. Ennek lehetővé tétele érdekében az igazgatási bizottság meghatározza az erre vonatkozó egyedi eljárást.

                  (9)

                  Az elektronikus üzenetcsere teljes megvalósulásáig tartó átmeneti időszak végéig a nemzeti hatóságok közötti jó együttműködés gyakorlati részleteit – beleértve a pragmatizmus és a rugalmasság meghatározó elveit – az igazgatási bizottságnak a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében említett elektronikus úton történő adatcserével kapcsolatos átmeneti időszakra vonatkozó gyakorlati rendelkezésekről szóló, 2017. március 16-i E5. sz. határozata (4) határozza meg,

            A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően eljárva,
      A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

                  1.

                  A szociális biztonsági koordináció 883/2004/EK rendeletben foglalt általános elvét és a 987/2009/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdését követve, valamely üzenet akkor tekinthető kézbesítettnek, amikor eljut a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes intézményéhez vagy összekötő szervéhez; az elektronikus információcsere esetében ennek az a megközelítés felel meg, hogy az üzenet az EESSI-ben található ebMS AS4 elektronikus adatátviteli protokoll végpontján tekintendő kézbesítettnek.

                  2.

                  Az EESSI-ben valamely üzenet az ebMS végpontján keletkezett, az üzenet benyújtását megerősítő elismervény létrejöttének napján tekinthető jogi szempontból kézbesítettnek.

                  3.

                  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti hozzáférési pontjukhoz eljuttatott üzeneteket 24 óránként legalább egyszer kiemelik és átadják az EESSI-üzenet végpontjának, és hogy az üzenet kézbesítésének vagy a kézbesítés sikertelenségének visszaigazolása az ebMS végponton legkésőbb az üzenet elküldésének napját követő napon megtörténik.

                  4.

                  A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy amennyiben az üzenet kézbesítésének időpontjával kapcsolatban kétségek merülnének fel, az ügykezelők ellenőrizni tudják az üzenet kézbesíítésének vagy a benyújtás elmaradásának időpontját a fogadó tagállam ebMS végpontján. Ezen egyeztetési eljárás részleteit az igazgatási bizottság fogja meghatározni.

                  5.

                  Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Ezt a rendeletet a kihirdetését követő huszadik naptól kell alkalmazni.

               az igazgatási bizottság elnöke

            Agne NETTAN-SEPP

         (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

         (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

         (3)  HL L 124., 1971.6.8., 1. o.

         (4)  HL C 233., 2017.7.19., 3. o.


title: A Tanács határozata (2018. október 2.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának három, spanyol, szlovák és ciprusi tagja kinevezéséről

text:
                  4.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 355/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
         (2018. október 2.)
         az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának három, spanyol, szlovák és ciprusi tagja kinevezéséről
         (2018/C 355/02)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
         tekintettel a tagállamok kormányai által saját képviselőik vonatkozásában és a Bizottság által a munkáltatói szervezetek és a munkavállalói szervezetek képviselői vonatkozásában a Tanácsnak benyújtott jelöltlistákra,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2018. július 16-i határozatával (2) és a 2018. július 16-i tanácsi határozat helyesbítésével (3) a 2018. szeptember 18-tól2021. szeptember 17-ig tartó időszakra kinevezte az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

                     (2)

                     A Bizottság a munkavállalói szervezetek képviselői vonatkozásában egy jelölést terjesztett elő.

                     (3)

                     Spanyolország és Szlovákia a kormányképviselők vonatkozásában két jelölést terjesztett elő,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A Tanács a 2021. szeptember 17-ig tartó időszakra a következő három személyt nevezi ki az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjaivá:
            I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK:

                        Spanyolország

                        Clara SANZ LÓPEZ

                        Szlovákia

                        Juraj VANTUCH

            II.   MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI:

                        Ciprus

                        Evángelosz EVANGELU

            2. cikk
            A Tanács a még nem jelölt tagokat egy későbbi időpontban nevezi ki.

            3. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Luxembourgban, 2018. október 2-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               H. LÖGER

            (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

            (2)  A Tanács határozata (2018. július 16.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának megújításáról (HL C 253., 2018.7.19., 9. o.).

            (3)  Helyesbítés az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatótanácsának megújításáról szóló 2018. július 16-i tanácsi határozathoz (HL C 325., 2018.9.14., 20. o.).


               4.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 356/147

      P8_TA(2017)0430
      A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Karel Pinxten
      Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Karel Pinxtennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))
      (Konzultáció)
      (2018/C 356/25)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0328/2017),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0336/2017),

                  A.

                  mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

                  B.

                  mivel 2017. október 19-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

                  1.

                  kedvezőtlen véleményt nyilvánít a Tanács Karel Pinxten számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző intézményeinek.


               4.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 356/148

      P8_TA(2017)0431
      A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Pietro Russo
      Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Pietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))
      (Konzultáció)
      (2018/C 356/26)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0329/2017),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0337/2017),

                  A.

                  mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

                  B.

                  mivel 2017. október 19-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

                  1.

                  kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Pietro Russo számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


               4.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 356/149

      P8_TA(2017)0432
      A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Hannu Takkula
      Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Hannu Takkulának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))
      (Konzultáció)
      (2018/C 356/27)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0330/2017),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0338/2017),

                  A.

                  mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

                  B.

                  mivel 2017. október 19-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

                  1.

                  kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Hannu Takkula számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


               4.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 356/150

      P8_TA(2017)0433
      A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Baudilio Tomé Muguruza
      Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Baudilio Tomé Muguruza a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))
      (Konzultáció)
      (2018/C 356/28)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0331/2017),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0342/2017),

                  A.

                  mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

                  B.

                  mivel 2017. október 26-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

                  1.

                  kedvezően véleményezi a Tanács Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


               4.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 356/151

      P8_TA(2017)0434
      A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Bettina Jakobsen
      Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Bettina Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))
      (Konzultáció)
      (2018/C 356/29)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0332/2017),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0341/2017),

                  A.

                  mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

                  B.

                  mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2017. október 26-i ülésén meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

                  1.

                  kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Bettina Jakobsen számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző intézményeinek.


               4.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 356/152

      P8_TA(2017)0435
      A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo
      Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))
      (Konzultáció)
      (2018/C 356/30)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0333/2017),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0343/2017),

                  A.

                  mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

                  B.

                  mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2017. október 26-i ülésén meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

                  1.

                  kedvezően véleményezi a Tanács João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


               4.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 356/153

      P8_TA(2017)0436
      A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Iliana Ivanova
      Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Iliana Ivanovának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))
      (Konzultáció)
      (2018/C 356/31)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0334/2017),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0344/2017),

                  A.

                  mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

                  B.

                  mivel 2017. október 26-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

                  1.

                  kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Iliana Ivanova számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatról;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző intézményeinek.


               4.10.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 356/137

      P8_TA(2017)0459
      Az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem
      Az Európai Parlament 2017. november 30-i határozata az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2096(IMM))
      (2018/C 356/19)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel a Portugál Köztársaság főügyész-helyettese által aláírt és Portugália Európai Unió melletti állandó képviselete által a Peso da Régua -Vila Reale kerület bíróságának ügyészi hivatala előtt folyamatban lévő büntetőeljárással (ref. NUIPC 430/16.6T9LSBP) összefüggésben 2017. május 30-án eljuttatott, a 2017. június 12-én a plenáris ülésen bejelentett, az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

                  —

                  miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Ana Gomest,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

                  —

                  tekintettel a Portugál Köztársaság Alkotmánya 157. cikkének (2) bekezdésére és a Portugál Nemzetgyűlés képviselői statútumának 11. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0363/2017),

                  A.

                  mivel a portugáliai Peso da Régua -Vila Real kerület bíróságának ügyészi hivatala kérte Ana Gomes képviselői mentelmi jogának felfüggesztését az általa a Diàrio de Noticias napilapnak adott, a lap internetes oldalán 2016. április 29-én megjelent interjúban tett kijelentések kapcsán; mivel e kérelmet azért továbbították, hogy büntetőeljárást indíthassanak Gomes képviselő asszonnyal szemben, és hogy meghallgathassák őt az eljárás keretében;

                  B.

                  mivel az újságcikk a vianai hajógyárnál végzett házkutatásokkal kapcsolatos hírekről szól, és mivel Gomes asszony az Atlântida komphajó szerinte „fillérekért” történő eladása kapcsán kijelentette, hogy „ez azt jelzi, hogy egy nyilvánvaló korrupciós ügyben valami beindult”;

                  C.

                  mivel a feljelentés szerint Gomes képviselő asszony elméletileg három bűncselekményt követett el: egy adott szervezet, szolgálat vagy jogi személy ellen elkövetett rágalmazás két féllel szemben, amelyet a büntető törvénykönyv 187. cikkének (1) bekezdése, (2) bekezdésének a) pontja, illetve 183. cikkének (2) bekezdése rendel büntetni, és amelyért két évig terjedő szabadságvesztés, vagy minimum 120 napi pénzbüntetésnek megfelelő pénzbírság róható ki;

                  D.

                  mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem indítható velük szemben bírósági eljárás;

                  E.

                  mivel az Európai Parlament eljárási szabályzatának 5. cikke szerint a kiváltságokra és mentességekre vonatkozó hatáskörének gyakorlása során a Parlament fellép annak érdekében, hogy demokratikus jogalkotó gyűlésként megőrizze integritását és biztosítsa képviselői függetlenségét feladataik ellátása során;

                  F.

                  mivel az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata szerint egy európai parlamenti képviselő által az Európai Parlamenten kívül tett kijelentés a 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében az európai parlamenti képviselői feladatok végzése során kifejezett véleménynek minősülhet, amennyiben a szubjektív értékelés közvetlen és egyértelmű kapcsolatban áll az európai parlamenti képviselői megbízatás gyakorlásával, tehát valójában nem a hely számít, ahol a kijelentést tették, hanem annak jellege és tartalma;

                  G.

                  mivel ma már egyre több politikai vitára kerül sor a Parlamenten kívül, kommunikációs eszközökön keresztül, többek között sajtóközlemények, interjúk, blogok és az internet révén;

                  H.

                  mivel a Gomes asszony által a szóban forgó interjúban tett kijelentések európai parlamenti képviselői szerepének gyakorlása és különösen a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság alelnökeként betöltött megbízatása keretében születtek;

                  I.

                  mivel Gomes asszony állításai közvetlenül kapcsolódnak a 2013. november 29-én közvetített „TVI24 – Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim” című televíziós programban tett kijelentéseihez, melyek kapcsán az Európai Parlament nem függesztette fel mentelmi jogát (2);

                  J.

                  mivel Gomes képviselő asszony kijelentései ezért részét képezik európai parlamenti tevékenységének;

                  1.

                  úgy határoz, hogy nem függeszti fel Ana Gomes mentelmi jogát;

                  2.

                  utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Portugál Köztársaság illetékes hatóságának és Ana Gomesnek.

         (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

         (2)  Az Európai Parlament 2014. november 13-i határozata az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (HL C 285., 2016.8.5., 19. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/1552 határozata (2018. szeptember 28.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodás által létrehozott Együttműködési Tanácsban az EU–Azerbajdzsán partnerségi prioritások elfogadására tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
                  17.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 260/20

         A TANÁCS (EU) 2018/1552 HATÁROZATA
         (2018. szeptember 28.)
         az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodás által létrehozott Együttműködési Tanácsban az EU–Azerbajdzsán partnerségi prioritások elfogadására tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspontról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 1996. április 22-én aláírták és 1999. július 1-jén hatályba lépett.

                     (2)

                     A megállapodás 81. cikke értelmében a megállapodás által létrehozott Együttműködési Tanács megfelelő ajánlásokat tehet a megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében.

                     (3)

                     Az Együttműködési Tanács az EU–Azerbajdzsán partnerségi prioritásokról szóló ajánlást írásbeli eljárás útján fogja elfogadni.

                     (4)

                     Helyénvaló meghatározni az Együttműködési Tanácsban az EU–Azerbajdzsán partnerségi prioritások elfogadására tekintettel az Unió által képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodás által létrehozott Együttműködési Tanácsban az EU–Azerbajdzsán partnerségi prioritások elfogadására tekintettel az Unió által képviselendő álláspont az Együttműködési Tanácsnak az e határozathoz csatolt ajánlástervezetén alapul.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. szeptember 28-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               M. SCHRAMBÖCK

            (1)  HL L 246., 1999.9.17., 3. o.

            TERVEZET
            AZ EU–AZERBAJDZSÁN EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS 1/2018 AJÁNLÁSA
            (…)
            az EU–Azerbajdzsán partnerségi prioritásokról
            AZ EU–AZERBAJDZSÁN EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS,
            tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra (1) és különösen annak 81. cikkére,
            mivel:

                        (1)

                        Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 1996. április 22-én aláírták és 1999. július 1-jén hatályba lépett.

                        (2)

                        A megállapodás 81. cikkével összhangban az Együttműködési Tanács megfelelő ajánlásokat tehet a megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében.

                        (3)

                        A megállapodás 98. cikkével összhangban a megállapodás Felei meghozzák azokat az általános vagy konkrét intézkedéseket, amelyek a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és gondoskodnak a megállapodásban foglalt célokitűzések teljesüléséről.

                        (4)

                        Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás tekintetében egy új szakaszt javasolt, lehetőséget adva mindkét fél számára a fokozott felelősségvállalásra.

                        (5)

                        Az Európai Unió és Azerbajdzsán a 2018–2020 közötti időszakra vonatkozó, az Azerbajdzsán rezilienciájának és stabilitásának támogatását és megerősítését célzó prioritásokról való megállapodással kívánja megszilárdítani a közöttük fennálló partnerséget.

                        (6)

                        A megállapodás Felei ezért megállapodtak az EU–Azerbajdzsán partnerségi prioritások szövegéről, amely támogatja majd a megállapodás végrehajtását, és az együttesen azonosított közös érdekű területeken való együttműködésre összpontosít,

                  ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST:

               1. cikk
               Az Együttműködési Tanács ajánlja a megállapodás Feleinek, hogy hajtsák végre a mellékletben (+) fogalt EU–Azerbajdzsán partnerségi prioritásokat.

               2. cikk
               Ez az ajánlás az elfogadása napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     az Együttműködési Tanács részéről

                     az Európai Unió

                     Azerbajdzsán

               (1)  HL EU L 246., 1999.9.17., 3. o.

               (+)

                        +

                        ST 11898/18.


               24.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/201

         P8_TA(2015)0420
   A feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság felállítása (TAXE 2)
   Az Európai Parlament 2015. december 2-i határozata egy feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (TAXE 2) felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról (2015/3005(RSO))
   (2017/C 399/25)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára,

               —

               ttekintettel a Bizottság azon döntésére, hogy az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok alapján valamennyi tagállamban megvizsgálja a feltételes adómegállapítással kapcsolatban alkalmazott gyakorlatot;

               —

               tekintettel valamennyi tagállamnak az uniós adózási szabályok alapján fennálló azon kötelezettségére, hogy önkéntes információcsere útján közölje más tagállamokkal a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információkat, különösen akkor, ha egy másik tagállamban adóbevétel-kiesés következhet be, vagy a vállalkozáscsoportokon belüli mesterséges nyereségátvitel adómegtakarítást eredményezhet,

               —

               tekintettel a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó különbizottság (a „TAXE 1 különbizottság”) felállításáról, annak hatásköreiről, létszámáról és megbízatásának időtartamáról szóló, 2015. február 12-i határozatára (1),

               —

               tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló 2015. november 25-i állásfoglalására (2),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 197. cikkére,

               1.

               úgy határoz, hogy különbizottságot állít fel, amely foglalkozik egyrészt a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel (TAXE 2), vizsgálva az állami támogatásokra és az adózásra vonatkozó uniós jog alkalmazása terén fennálló gyakorlatot a tagállamok által hozott feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel kapcsolatban, ha úgy tűnik, hogy ezt a gyakorlatot tagállam vagy a Bizottság alkalmazza, másrészt foglalkozik a káros, európai és nemzetközi szintű társaságiadó-rendszerekkel és -gyakorlatokkal, és amely különbizottság:

                           a)

                           teljes mértékben a TAXE 1 különbizottság által elvégzett munkára épít és befejezi azt, különösen a fent említett, 2015. november 25-i állásfoglalásban kiemelt, megoldatlan kérdések kezelése, a munkájával kapcsolatos dokumentumokhoz – köztük a magatartási kódexszel foglalkozó csoport üléseinek jegyzőkönyveihez – való hozzáférés, valamint a nemzetközi, európai és nemzeti intézményekkel és fórumokkal, a tagállamok és harmadik országok parlamentjeivel és kormányaival, valamint a tudományos, üzleti és civil társadalmi közösség képviselőivel, köztük a szociális partnerekkel való szükséges kapcsolatok kialakítása és közös meghallgatások szervezése érdekében, az állandó bizottságokkal szoros együttműködésben;

                           b)

                           nyomon követi a fent említett, 2015. november 25-i állásfoglalásban szereplő ajánlásoknak a tagállamok és az illetékes európai intézmények általi végrehajtását, valamint a nemzetközi intézmények, például az OECD és a G20 folyamatban lévő munkáját, teljes mértékben tiszteletben tartva a Gazdasági és Monetáris Bizottság adózási ügyekkel kapcsolatos hatáskörét;

               2.

               ennek érdekében úgy határoz, hogy a TAXE 2 különbizottságot a következő hatáskörökkel kell felruházni:

                           a)

                           elemezze és vizsgálja meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazása terén fennálló gyakorlatot a tagállamok által 1991. január 1. óta hozott feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel kapcsolatban;

                           b)

                           elemezze és értékelje a Bizottság azon gyakorlatát, hogy az EUMSZ 108. cikkének megfelelően folyamatosan vizsgálja a tagállamokban létező támogatási programokat, javaslatot tesz a tagállamoknak a belső piac fokozatos fejlődése vagy működése által megkövetelt megfelelő intézkedésekre, ellenőrzi, hogy egy állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal és nem visszaélésszerűen használják-e fel, határoz arról, hogy az érintett állam köteles egy bizonyos határidőn belül a támogatást megszüntetni vagy módosítani, és az Európai Unió Bíróságához fordul, ha az érintett állam nem tesz eleget ennek a határozatnak, mely gyakorlat állítólag nagyszámú, az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal nem összeegyeztethető feltételes adómegállapítást eredményezett;

                           c)

                           elemezze és vizsgálja meg, hogy a tagállamok 1991. január 1. óta betartották-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletben (3) foglalt, az együttműködéssel és a szükséges dokumentumok átadásával kapcsolatos kötelezettségeket;

                           d)

                           elemezze és vizsgálja meg, hogy a tagállamok betartották-e a tagállamok illetékes hatóságainak a közvetlen adózás és a biztosítási díjak adózása területén történő kölcsönös segítségnyújtásáról szóló, 1977. december 19-i 77/799/EGK tanácsi irányelvben (4) és az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15-i 2011/16/EU tanácsi irányelvben (5) foglalt kötelezettségeket abban a tekintetben, hogy a tagállamok 1991. január 1. óta önkéntes információcsere útján közölték-e más tagállamokkal a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információkat;

                           e)

                           elemezze és értékelje a Bizottság gyakorlatát a 77/799/EGK és a 2011/16/EU irányelv megfelelő alkalmazása tekintetében, azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok önkéntes információcsere útján közölték-e más tagállamokkal a feltételes adómegállapításokkal kapcsolatos információkat;

                           f)

                           elemezze és értékelje, hogy a tagállamok betartották-e az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvét, így az arra irányuló kötelezettségeket, hogy segítik az Uniót feladatainak teljesítésében, és tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti az Unió célkitűzéseinek megvalósítását, tekintettel a tagállamok által lehetővé tett agresszív adótervezés állítólagos nagy arányára, és ennek az uniós költségvetésre és az Unión belüli államháztartásokra feltehetőleg gyakorolt jelentős következményeire;

                           g)

                           elemezze és értékelje a tagállamokban székhellyel rendelkező vagy ott bejegyzett vállalkozások által folytatott agresszív adótervezést, beleértve annak a harmadik országokat érintő dimenzióját is, például az érintett harmadik országokkal e tekintetben folytatott adatcserét;

                           h)

                           ezzel a kérdéssel kapcsolatban megtegye az általa szükségesnek ítélt javaslatokat;

               3.

               úgy határoz, hogy a TAXE 2 különbizottság tagjainak száma (a TAXE 1 különbizottsághoz hasonlóan) 45;

               4.

               úgy véli, az a megfelelő, ha a TAXE 1 különbizottság struktúráját a TAXE 2 különbizottság is megtartja;

               5.

               úgy határoz, hogy a TAXE 2 különbizottság megbízatásának időtartama 2015. december 2-ától számított 6 hónap;

               6.

               úgy véli, az a megfelelő, ha a TAXE 2 különbizottság munkája összefoglalásaként két társelőadó által készített állásfoglalást vagy jelentést nyújt be.

      (1)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0039.

      (2)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0408.

      (3)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

      (4)  HL L 336., 1977.12.27., 15. o.

      (5)  HL L 64., 2011.3.11., 1. o.


               24.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 399/233

         P8_TA(2015)0448
   Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: a pénzügyiszabályzat alkalmazási szabályai
   Az Európai Parlament határozata az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról szóló, 2015. október 30-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))
   (2017/C 399/47)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2015)07555),

               —

               tekintettel a Bizottság 2015. november 12-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

               —

               tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett, 2015. november 27-i levélre,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlament és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 210. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2015. október 28-i (EU, Euratom) 2015/1929 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

               —

               tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

               —

               tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2015. december 15-én járt le – nem érkezett kifogás,

               A.

               mivel a tagállamok által nemzeti jogukba 2016. április 18-ig átültetendő 2014/23/EU (3) és a 2014/24/EU (4) irányelvek miatt szükségessé vált a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek és a 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek az uniós intézmények közbeszerzési eljárásainak és saját felelősségükre kötött szerződések tekintetében történő módosítása;

               B.

               mivel a 966/2012/EU, Euratom rendeletet az (EU, Euratom) 2015/1929 rendelet 2015. október 28-án módosította, összhangba hozva a fent említett irányelvekkel, a rendelet pedig 2015. október 30-án hatályba lépett;

               C.

               mivel a Bizottság 2015. október 30-án elfogadta a felhatalmazáson alapuló rendeletet (C(2015)07555) annak érdekében, hogy a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet megfelelő naprakésszé tétele a pénzügyi év kezdetétől alkalmazandó legyen, biztosítandó az uniós közbeszerzésekre és koncessziós szerződésekre vonatkozó új szabályokra való egyértelmű áttérést;

               D.

               mivel a 966/2012/EU, Euratom rendelet 210. cikke szerint, amelyben a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, a felhatalmazáson alapuló rendelet (C(2015)07555) elvileg csak a Parlament és a Tanács általi ellenőrzési időszak eltelte után léphet hatályba, amely időszak az értesítést követő két hónapig – jelen esetben 2015. december 30-ig – tart, és további két hónappal meghosszabbítható;

               E.

               mivel azonban a Bizottság 2015. november 12-én kérte a Parlamentet, hogy amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen nem kíván kifogást emelni, erről legkésőbb 2015. december 21-ig értesítse a Bizottságot, mivel ahhoz, hogy a jogi aktus a Hivatalos Lapban kellő időben, 2015. december 31. előtt közzétételre kerüljön, biztosítandó a tervezett 2016. január 1-jei hatálybalépést, a Kiadóhivatalhoz 2015. december 21-ig el kell juttatni.

               1.

               kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

      (1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (2)  HL L 286., 2015.10.30., 1. o.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződések odaítéléséről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/13 határozata (2017. december 18.) az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról Szerbiának a 168/2007/EK rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről

text:
               9.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 4/5

         A TANÁCS (EU) 2018/13 HATÁROZATA
   (2017. december 18.)
   az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról Szerbiának a 168/2007/EK rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az uniós „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.

               (2)

               A 168/2007/EK tanácsi rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (a továbbiakban: az ügynökség) nyitva áll a tagjelölt országok megfigyelői részvétele előtt.

               (3)

               Szerbia osztja az ügynökség céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért az ügynökség 168/2007/EK rendeletben megállapított feladatainak körével és meghatározásával.

               (4)

               Szerbia végső célja, hogy az Unió tagjává váljon, az ügynökségében való részvétel pedig segíteni fogja Szerbiát e cél elérésében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyetlen cikk
   Az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Tanács e határozathoz csatolt határozattervezete határozza meg Szerbiának az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel kapcsolatban, a 168/2007/EK rendelet keretében történõ, az EU–SzerbiaStabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő európai uniós álláspontot.

      Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. SIMSON

      (1)  A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).

      TERVEZET
      AZ EU-SZERBIA STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS …/2016 HATÁROZATA
      (…)
      Szerbiának a 168/2007/EK tanácsi rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről
      AZ EU–SZERBIA STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,
      tekintettel egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik és másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1),
      tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló (2), 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 28. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.

                  (2)

                  Szerbia osztja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az ügynökség) céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért feladatainak a 168/2007/EK rendeletben megállapított terjedelmével és tartalmával.

                  (3)

                  Helyénvaló továbbá, hogy az ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel foglalkozzon Szerbiában, a 168/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.

                  (4)

                  Szerbiának ezért lehetővé kell tenni megfigyelőként való részvételét az ügynökség munkájában, és meg kell állapítani egy ilyen részvétel módozatait, amelyek kiterjednek az ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre.

                  (5)

                  Az ügynökség igazgatója kivételesen engedélyezheti Szerbia azon állampolgárai alkalmazását, akik nincsenek korlátozva állampolgári jogaikban, összhangban az Európai Unió egyéb alkalmazottainak a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (3) meghatározott alkalmazási feltételei 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjával,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Szerbia, mint tagjelölt ország megfigyelőként részt vesz Európai Unió Alapjogi Ügynökségében, amelyet a 168/2007/EK rendelet hozott létre.
      2. cikk
      (1)   Az ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel is foglalkozhat Szerbiában, a 168/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.
      (2)   Az említett célból az ügynökség végrehajhatja Szerbiában a 168/2007/EK rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott feladatokat.
      3. cikk
      Szerbia az e határozat mellékletében foglaltakkal összhangban pénzügyi hozzájárulást nyújt az ügynökség 168/2007/EK rendelet 4. cikkében említett tevékenységeihez.
      4. cikk
      (1)   Szerbia megfigyelőnek, illetve pótmegfigyelőnek nevez ki olyan személyeket, akik megfelelnek a 168/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésében lefektetett követelményeknek. Az igazgatótanács munkájában a tagállamok által kinevezett tagokkal és póttagokkal azonos módon, de szavazati jog nélkül vehetnek részt.
      (2)   Szerbia kinevez egy kormánytisztviselőt nemzeti összekötő tisztviselőnek a 168/2007/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint.
      (3)   E határozat hatálybalépésétől számított négy hónapon belül Szerbia tájékoztatja az Európai Bizottságot az (1) és (2) bekezdésben említett személyek nevéről, képzettségéről és elérhetőségéről.
      5. cikk
      Az gynökség rendelkezésére bocsátott vagy az ügynökségtől származó adatok közzétehetők és a nyilvánosság számára hozzáférhetők, feltéve, hogy a bizalmas információk ugyanolyan adatvédelmi minősítésben részesülnek Szerbiában, mint amilyent a Unión belül kapnak.
      6. cikk
      Az ügynökség Szerbiában ugyanolyan jogokkal rendelkezik, mint Szerbia belső jogának hatálya alá tartozó jogi személyek.
      7. cikk
      Szerbia az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 1–4., 5., 6., 10–13., 15., 17. és 18. cikkében meghatározott kiváltságokkal és mentességekkel azonos kiváltságokat és mentességeket biztosít az ügynökség és személyzete számára annak érdekében, hogy azok el tudják látni feladataikat.
      8. cikk
      A felek minden olyan általános vagy különös intézkedést megtesznek, amelyek szükségesek az e határozatban rögzített kötelezettségeik teljesítéséhez, és ezekről bejelentést tesznek a Stabilizációs és Társulási Tanácsnál.
      9. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napját követő második hónap első napján lép hatályba.

         Kelt …,

               az EU-Szerbia Stabilizációs és Társulási Tanács részéről

               az elnök

         (1)  HL L 278., 2013.10.18., 16. o.

         (2)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

         (3)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

      MELLÉKLET
      SZERBIA PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI ÜGYNÖKSÉGÉHEZ

                  1.

                  Szerbia által az Európai Unió Alapjogi Ügynökségében (az ügynökségben) a 2. pont szerinti részvételért az Európai Unió általános költségvetésébe fizetendő pénzügyi hozzájárulás a részvétel összes költségét jelenti az első három évre. A negyedik évtől az összegek a 6. pontnak megfelelően kerülnek meghatározásra.

                  2.

                  Szerbiának a következő módon kell pénzügyi hozzájárulást fizetnie az első három évre az Unió általános költségvetéséhez:

                              1. év:

                              180 000  EUR

                              2. év:

                              183 000  EUR

                              3. év:

                              186 000  EUR

                  3.

                  A uniós támogatási programok keretében nyújtható lehetséges pénzügyi támogatásokról külön kell megállapodni, az adott uniós programmal összhangban.

                  4.

                  Szerbia hozzájárulását az Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet (1) szerint kezelik.

                  5.

                  Szerbia képviselőinek és szakértőinek az ügynökség munkájában vagy az ügynökség munkaprogramjának végrehajtásával kapcsolatos üléseken történő részvételével kapcsolatban felmerülő utazási és tartózkodási költségeit az ügynökség az Unió tagállamaira jelenleg hatályos eljárásokkal megegyező alapon és azoknak megfelelően téríti meg.

                  6.

                  E határozat hatálybalépése után és minden egyes azt követő év elején a Bizottság fizetési felhívást küld Szerbiának az e határozatban meghatározott, az ügynökség számára teljesítendő hozzájárulásának megfelelően. Részvételének első naptári évére Szerbia a részvétel napjától az év végéig terjedő időszakra arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulás fizetésére az ezen melléklet 2. pontja alatt szereplő táblázat szerint kerül sor. A negyedik évtől számítva a hozzájárulás az ügynökség támogatásának növekedésének vagy csökkenésének függvényében kerül kiigazításra annak érdekében, hogy Szerbia hozzájárulása és az ügynökség EU–28 által fedezett költségvetése közötti párhuzam fenntartható legyen. A hozzájárulás a következő pénzügyi években is felülvizsgálatra kerülhet az Európai Unió Statisztikai Hivatala (Eurostat) által közzétett legfrissebb statisztikai adatok alapján.

                  7.

                  Ez a hozzájárulás EUR-ban értendő és a Bizottságnak EUR bankszámlájára fizetendő.

                  8.

                  Szerbia a fizetési felhívás alapján fizeti be hozzájárulását, a Bizottság fizetési felhívásának kiküldésétől számított 30 napon belül.

                  9.

                  A hozzájárulás befizetésében bekövetkező bármilyen késedelem azt vonja maga után, hogy Szerbia a lejárat napjától fennmaradó kinnlevőségre kamatot fizet. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az EUR-ban kifejezett műveleteiért alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal.

         (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).


title: A Bizottság (EU) 2018/17 végrehajtási határozata (2018. január 5.) a kékúszójútonhal-állományok kelet-atlanti és földközi-tengeri halászatára, a kardhalállományok földközi-tengeri halászatára, valamint a szardínia- és szardellaállományok észak-adriai halászatára vonatkozó egyedi ellenőrzési és vizsgálati program létrehozásáról szóló 2014/156/EU végrehajtási határozat módosításáról (az értesítés a C(2017) 8687. számú dokumentummal történt)

text:
                  9.1.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 4/20

            A BIZOTTSÁG (EU) 2018/17 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
      (2018. január 5.)
      a kékúszójútonhal-állományok kelet-atlanti és földközi-tengeri halászatára, a kardhalállományok földközi-tengeri halászatára, valamint a szardínia- és szardellaállományok észak-adriai halászatára vonatkozó egyedi ellenőrzési és vizsgálati program létrehozásáról szóló 2014/156/EU végrehajtási határozat módosításáról

            (az értesítés a C(2017) 8687. számú dokumentummal történt)

      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 95. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2014/156/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) egyedi ellenőrzési és vizsgálati programot hoz létre a kékúszójútonhal-állományok kelet-atlanti és földközi-tengeri halászatára, a kardhalállományok földközi-tengeri halászatára, valamint a szardínia- és szardellaállományok észak-adriai halászatára vonatkozóan.

                  (2)

                  Az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) megállapítja az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) által a kékúszójú tonhalra (Thunnus thynnus) vonatkozóan előterjesztett többéves helyreállítási terv Unió általi alkalmazásával kapcsolatos általános szabályokat.

                  (3)

                  2016-ban tartott 40. éves ülésén a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület 17-es és 18-as földrajzi alterületére (Adriai-tenger) vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogadott el. Ezért annak érdekében, hogy a szóban forgó intézkedéseknek való megfelelés az Adriai-tenger déli részén is biztosított legyen, indokolt kiterjeszteni az egyedi ellenőrzési és vizsgálati program hatályát.

                  (4)

                  Az említett 2016-os éves ülésen a GFCM jóváhagyta a Tuniszi-csatornában (12–16-os földrajzi alterület) folytatott szürketőkehal- és pirosostorgarnéla-halászatra irányuló többéves gazdálkodási tervre vonatkozó, GFCM 40/2016/4 számú ajánlását (4). Ezért az egyedi ellenőrzési és vizsgálati programot indokolt úgy módosítani, hogy hatálya kiterjedjen a szóban forgó halászati tevékenységekre és földrajzi alterületekre is.

                  (5)

                  2016 novemberében tartott 20. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta [16-05] számú ajánlását (5), amely többéves helyreállítási tervet határoz meg a kardhal földközi-tengeri állománya tekintetében, és egyedi intézkedéseket állapít meg a germon földközi-tengeri állományára vonatkozóan. Ezért a szóban forgó ajánlásból fakadó új nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele érdekében az egyedi ellenőrzési és vizsgálati programot indokolt módosítani.

                  (6)

                  A tagállamokra háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében a bizonyos adatoknak a Bizottság és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal részére történő megküldésére vonatkozó határidőket célszerű összehangolni az egyedi ellenőrzési és vizsgálati program hatálya alá tartozó többi halászati tevékenységre vonatkozó határidőkkel.

                  (7)

                  Indokolt, hogy a szóban forgó egyedi ellenőrzési és vizsgálati program érvényessége ne legyen korlátozott, és a programot helyénvaló rendszeresen felülvizsgálni és szükség szerint módosítani az Unió és tagállamai új nemzetközi kötelezettségeinek, továbbá a közös halászati politika keretében meghatározott bármely más releváns intézkedésnek a figyelembevétele érdekében.

                  (8)

                  Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A 2014/156/EU végrehajtási határozat módosításai
      A 2014/156/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

                  1.

                  a cím helyébe a következő szöveg lép:
                  „A Bizottság 2014. március 19-i 2014/156/EU végrehajtási határozata a kékúszójútonhal-állományok kelet-atlanti és földközi-tengeri halászatára, valamint a Földközi-tengeren folytatott bizonyos tengerfenéki és nyílt vízi halászati tevékenységekre vonatkozó egyedi ellenőrzési és vizsgálati program létrehozásáról”;

                  2.

                  az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „1. cikk
                  Tárgy és fogalommeghatározások
                  (1)   E határozat egyedi ellenőrzési és vizsgálati programot hoz létre az alábbi állományok halászatára vonatkozóan:

                              a)

                              kékúszójú tonhal az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren;

                              b)

                              kardhal a Földközi-tengeren;

                              c)

                              germon a Földközi-tengeren;

                              d)

                              szardínia és szardella az Adriai-tenger északi és déli részén; valamint

                              e)

                              szürke tőkehal és piros ostorgarnéla a Tuniszi-csatornában.

                        (2)   Az Atlanti-óceán keleti részére, a Földközi-tengerre, az Adriai-tenger északi és déli részére, valamint a Tuniszi-csatornára a továbbiakban »az érintett területek«-ként történik hivatkozás.
                  (3)   E határozat alkalmazásában:
                  a)   »az Adriai-tenger északi része«, »az Adriai-tenger déli része«: az 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) I. mellékletében meghatározott 17-es és 18-as földrajzi alterület;
                  b)   »Tuniszi-csatorna«: az 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében meghatározott 12-es, 13-as, 14-es, 15-ös és 16-os földrajzi alterület;
                  c)   »Földközi-tenger«: az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) területmeghatározása szerinti 37.1, 37.2 és 37.3 alterület;
                  d)   »az Atlanti-óceán keleti része«: a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) VII, VIII, IX és X alterülete a 218/2009/EK Európai Parlament és a tanácsi rendelet (*2) III. mellékletében szereplő területmeghatározások szerint, valamint a FAO 34.1.2 körzet.

                     (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1343/2011/EU rendelete (2011. december 13.) a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről és a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 44. o.)."

                     (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 218/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.).”;"

                  3.

                  a 2. cikk (2) bekezdését el kell hagyni;

                  4.

                  az 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                  „(3)   Amennyiben érintett tagállamnak nem minősülő tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajó vagy harmadik ország halászhajója az 1. cikkben említett terület(ek)en folytat tevékenységet, akkor e cikk (2) bekezdésével összhangban meg kell állapítani a hozzá rendelhető kockázati szintet. Információ hiányában, és amennyiben a lobogó szerinti tagállam hatóságai a 9. cikk keretében nem adják át a 4. cikk (2) bekezdése és e cikk (2) bekezdése szerint lefolytatott és más kockázati szintet mutató saját kockázatértékelésük eredményeit, az ilyen hajót »nagyon magas« kockázatú halászhajónak kell tekinteni.”

                  5.

                  a 12. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információkat elektronikus formában szeptember 15-én meg kell küldeni a Bizottságnak és az EFCA-nak, és ezeket az információkat a következő év január 31-én naprakésszé kell tenni.”

                              b)

                              a (4) bekezdést el kell hagyni;

                  6.

                  az I. és a II. melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

            2. cikk
      Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

         Kelt Brüsszelben, 2018. január 5-én.

               a Bizottság részéről

            Karmenu VELLA

               a Bizottság tagja

         (1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

         (2)  A Bizottság 2014/156/EU végrehajtási határozata (2014. március 19.) a kékúszójútonhal-állományok kelet-atlanti és földközi-tengeri halászatára, a kardhalállományok földközi-tengeri halászatára, valamint a szardínia- és szardellaállományok észak-adriai halászatára vonatkozó egyedi ellenőrzési és vizsgálati program létrehozásáról (HL L 85., 2014.3.21., 15. o.).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1627 rendelete (2016. szeptember 14.) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről, valamint a 302/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 1. o.).

         (4)  GFCM/40/2016/4 ajánlás a Tuniszi-csatornában (12–16-os földrajzi alterület) folytatott szürketőkehal- és pirosostorgarnéla-halászatra irányuló többéves gazdálkodási terv létrehozásáról.

         (5)  Az ICCAT [16-05] számú ajánlása a kardhal földközi-tengeri állományára vonatkozó többéves helyreállítási terv meghatározásáról (a [13-04] számú ajánlás helyébe lép).

         MELLÉKLET
         „
               I. MELLÉKLET

                  KOCKÁZATÉRTÉKELÉSI ELJÁRÁSOK

               Az egyes halászhajókat, halászhajócsoportokat, halászeszköz-kategóriákat, piaci szereplőket, illetve halászattal kapcsolatos tevékenységeket az 1. cikkben említett állományok és terület(ek) tekintetében a meghatározott prioritási szintnek megfelelően kell ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak alávetni. A prioritási szintet az egyes érintett tagállamok, illetve kizárólag az 5. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában bármely más tagállam által elvégzett kockázatértékelések eredményei alapján állapítják meg az alábbi eljárás szerint:

                           A kockázat leírása
                           [a kockázattól/halászattól/területtől és a rendelkezésre álló adatoktól függően]

                           Mutató
                           [a kockázattól/halászattól/területtől és a rendelkezésre álló adatoktól függően]

                           Halászati/forgalmazási lánc szakasza (mikor és hol jelenik meg a kockázat)

                           Figyelembe veendő kérdések [a kockázattól/halászattól/területtől és a rendelkezésre álló adatoktól függően]

                           Előfordulás a halászatban (*1)

                           Lehetséges következmény(ek) (*1)

                           A kockázat szintje (*1)

                           [Megjegyzés: a tagállamok által azonosított kockázatoknak a 3. cikkben meghatározott célkitűzésekhez kell igazodniuk]

                           A fogások/kirakodások mennyisége halászhajónként, állományonként és halászeszközönként
                           A halászhajók rendelkezésére álló kvóta halászhajónként, állományonként és halászeszközönként
                           Szabványos ládák használata
                           A piaci ár szintje és ingadozása kirakodott halászati termékek esetében (első értékesítés)
                           A korábban az érintett halászhajó, illetve piaci szereplő tekintetében végzett vizsgálatok és feltárt jogsértések
                           A 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a fogások kirakodására 2015. január 1-jétől vonatkozó kötelezettség
                           A kikötőhöz/helyszínhez/területhez és tevékenységcsoporthoz kapcsolódó csalás háttere, illetve potenciális veszélye, ideértve a sporthajókat és a szabadidős célú hajókat is
                           Halászati vagy halászattal összefüggő tevékenység tér- és időbeli tilalmak hatálya alatt
                           Bármely egyéb általános információ

                              Gyakori/

                              Közepes/

                              Ritka eset/vagy

                              Jelentéktelen

                              Súlyos/

                              Jelentős/

                              Elfogadható/vagy elhanyagolható

                              Nagyon alacsony/alacsony/közepes/magas/nagyon magas

               II. MELLÉKLET

                  CÉLÉRTÉKEK

               1.   A tengeren végzett vizsgálatok mértéke (adott esetben ideértve a légi felügyeletet is)

               Az 1. cikkben említett állományok halászatában részt vevő halászhajók vizsgálata tekintetében évente a következő célértékeket és célkitűzéseket kell megvalósítani:

                           Referenciaértékek évente (*2)

                           Halászat

                           A halászhajók tekintetében becsült kockázat szintje az 5. cikk (2) bekezdésével összhangban

                           magas

                           nagyon magas

                           1. számú halászat: kékúszójú tonhal

                           Az adott állomány halászatában érintett, „magas kockázatú” halászhajók által teljesített halászati utak legalább 2,5 %-ának tengeri vizsgálata

                           Az adott állomány halászatában érintett, „nagyon magas kockázatú” halászhajók által teljesített halászati utak legalább 5 %-ának tengeri vizsgálata

                           2. számú halászat: kardhal

                           Az adott állomány halászatában érintett, „magas kockázatú” halászhajók által teljesített halászati utak legalább 2,5 %-ának tengeri vizsgálata

                           Az adott állomány halászatában érintett, „nagyon magas kockázatú” halászhajók által teljesített halászati utak legalább 5 %-ának tengeri vizsgálata

                           Bármely kockázati kategória

                           4. számú halászat: szardínia és szardella

                           A megfelelő halászati idényben az érintett állományokra halászó hajók legalább 20 %-ának tengeri vizsgálata

                           5. számú halászat: szürke tőkehal és piros ostorgarnéla

                           A megfelelő halászati idényben az érintett állományokra halászó hajók legalább 30 %-ának tengeri vizsgálata.

                           Célkitűzések

                           Halászat

                           Bármely kockázati kategória

                           1. számú halászat: kékúszójú tonhal

                           A fentiekben meghatározott célértékek sérelme nélkül az áthelyezési műveletek tekintetében a célkitűzés az, hogy a lehető legtöbb művelet vizsgálaton essen át.

                           3. számú halászat: germon

                           A tengeri vizsgálatok során kiemelten kell kezelni a technikai intézkedések és a halászati tilalmi időszakok betartásának ellenőrzését.

                           1. számú halászat: kékúszójú tonhal
                           2. számú halászat: kardhal
                           5. számú halászat: szürke tőkehal és piros ostorgarnéla

                           A fentiekben meghatározott célértékek sérelme nélkül a tengeri vizsgálatok tekintetében kiemelten kell kezelni a technikai intézkedések és a térbeli halászati tilalmi időszakok betartásának ellenőrzését, beleértve a halászati korlátozás alá vont területeket is.

                     2.   A parton végzett vizsgálatok mértéke (ideértve a dokumentumok ellenőrzését, valamint a kikötőben vagy az első értékesítés alkalmával végzett vizsgálatokat)

               Az 1. cikkben említett állományok halászatában részt vevő halászhajók és egyéb piaci szereplők parti vizsgálata tekintetében (ideértve a dokumentumok ellenőrzését, valamint a kikötőben vagy az első értékesítés alkalmával végzett vizsgálatokat) évente a következő célértékeket és célkitűzéseket kell megvalósítani:

                           Referenciaértékek évente (*3)

                           Halászat

                           A kockázat szintje a halászhajók, illetve más piaci szereplők (első vevő) tekintetében

                           magas

                           nagyon magas

                           1. számú halászat: kékúszójú tonhal

                           A „magas kockázatú” halászhajók által kirakodott összmennyiség legalább 10 %-ának kikötői vizsgálata

                           A „nagyon magas kockázatú” halászhajók által kirakodott összmennyiség legalább 15 %-ának kikötői vizsgálata

                           2. számú halászat: kardhal

                           A „magas kockázatú” halászhajók által kirakodott összmennyiség legalább 10 %-ának kikötői vizsgálata

                           A „nagyon magas kockázatú” halászhajók által kirakodott összmennyiség legalább 15 %-ának kikötői vizsgálata

                           4. számú halászat: szardínia és szardella

                           A „magas kockázatú” halászhajók által kirakodott összmennyiség legalább 10 %-ának kikötői vizsgálata

                           A „nagyon magas kockázatú” halászhajók által kirakodott összmennyiség legalább 15 %-ának kikötői vizsgálata

                           Bármely kockázati kategória

                           5. számú halászat: szürke tőkehal és piros ostorgarnéla

                           Az érintett állományok halászatában részt vevő halászhajók által kirakodott összmennyiség legalább 20 %-ának kikötői vizsgálata

                           Célkitűzések

                           Halászat

                           Bármely kockázati kategória

                           3. számú halászat: germon

                           A parti vizsgálatok során kiemelten kell kezelni a technikai intézkedések és a halászati tilalmi időszakok betartásának ellenőrzését.

                           1. számú halászat: kékúszójú tonhal
                           2. számú halászat: kardhal
                           4. számú halászat: szardínia és szardella

                           A fentiekben meghatározott célérték sérelme nélkül kiemelten kell kezelni a technikai intézkedések és a halászati tilalmi időszakok betartásának ellenőrzését.

                     A kirakodást vagy átrakást követően végzett vizsgálatokat kiegészítő kereszt-ellenőrzési mechanizmusként kell használni a fogásokról és kirakodásokról nyilvántartott és bejelentett információk megbízhatóságának ellenőrzésére.
               3.   A csapdákat és halgazdasági létesítményeket érintő vizsgálat mértéke

               Az 1. cikkben említett területeken a kékúszójú tonhal állományát érintő csapdák és halgazdasági létesítmények vizsgálata tekintetében évente a következő célértékeket kell megvalósítani:

                           Referenciaértékek évente (*4)

                           A kockázat szintje a csapdák, illetve más piaci szereplők (halgazdasági üzemeltető vagy első vevő) tekintetében

                           Bármely kockázati kategória

                           1. számú halászat: kékúszójú tonhal

                           A ketrecbehelyezési és áthelyezési műveletek 100 %-ának vizsgálata a csapdáknál és halgazdasági létesítményekben, a halak visszaengedését is beleértve

                     ”

            (*1)

            Megjegyzés: A tagállamoknak kell értékelniük. A kockázatértékelés a múltbéli tapasztalatok alapján és a rendelkezésre álló valamennyi információ felhasználásával áttekinti, hogy mekkora a szabályok be nem tartásának valószínűsége, illetve a szabályok be nem tartása esetén mik a lehetséges következmények.

            (*2)  Az adott területen a magas/nagyon magas kockázatú halászhajók által évente teljesített halászati utak százalékában kifejezve.

            (*3)  A magas/nagyon magas kockázatú hajók által évente kirakodott mennyiségek százalékában kifejezve.

            (*4)  A ketrecbehelyezési műveletekkel, magas/nagyon magas kockázatú csapdákkal és halgazdasági létesítményekkel érintett éves mennyiségek százalékában kifejezve.


               12.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/130

         P8_TA(2016)0002
   Czesław Adam Siekierski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem
   Az Európai Parlament 2016. január 19-i határozata a Czesław Adam Siekierski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2268(IMM))
   (2018/C 011/16)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a Lengyel Köztársaság főügyésze által 2015. szeptember 7-én a lengyel közlekedésrendészeti főfelügyelő által indítandó (CAN-PST-SCW.7421.573278.2015.3.A.0475. ügyszámú) eljárásokkal összefüggésben eljuttatott és 2015. október 5-én a plenáris ülésen bejelentett, a Czesław Adam Siekierski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

               —

               tekintettel arra, hogy Czesław Adam Siekierski az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése értelmében lemondott az őt megillető, meghallgatáshoz való jogról,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

               —

               tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkére, valamint, a képviselői vagy szenátori mandátumok gyakorlásáról szóló, 1996. május 9-i lengyel törvény 7b. cikkének (1) bekezdésére és 7c. cikkének (1) bekezdésére a 10b. cikkel összhangban,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0005/2016),

               A.

               mivel a Lengyel Köztársaság főügyésze továbbított egy, a lengyel közlekedésrendészeti főfelügyelőtől érkezett kérelmet, amely egy lengyel európai parlamenti képviselő, Czesław Adam Siekierski mentelmi jogának felfüggesztésére irányul a közúti közlekedés szabályairól szóló, 1997. június 20-i törvény 20. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett, az 1971. május 20-i szabálysértési kódex 92a. cikke szerinti szabálysértés miatt; mivel a feltételezett szabálysértés abban áll, hogy lakott területen túllépték a maximális megengedett sebességet;

               B.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke kimondja, hogy az Európai Parlament képviselői saját tagállamuk területén a tagállam parlamentjének tagjaira vonatkozó mentességeket élvezik;

               C.

               mivel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdése és 108. cikke rögzíti, hogy képviselő a Szejm, illetve szenátor a Szenátus hozzájárulása nélkül nem vonható büntetőjogi felelősségre;

               D.

               mivel ezért az Európai Parlament feladata határozni arról, hogy Czesław Adam Siekierski mentelmi jogát fel kell-e függeszteni, vagy sem;

               E.

               mivel az eljárási szabályzat 9. cikkének (7) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság semmiképpen nem nyilatkozhat a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban;

               F.

               mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionisra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy a kérelmet az érintett képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából terjesztették volna elő;

               1.

               úgy határoz, hogy felfüggeszti Czesław Adam Siekierski mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Czesław Adam Siekierskinek.

      (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.