title: Az Európai Központi Bank (EU) 2015/656 határozata (2015. február 4.) az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésével összhangban az évközi vagy év végi nyereség elsődleges alapvető tőkébe történő, hitelintézetek általi beszámításának engedélyezésére vonatkozó feltételekről (EKB/2015/4)

text:
               25.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 107/76

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/656 HATÁROZATA
   (2015. február 4.)
   az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésével összhangban az évközi vagy év végi nyereség elsődleges alapvető tőkébe történő, hitelintézetek általi beszámításának engedélyezésére vonatkozó feltételekről (EKB/2015/4)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjára és 4. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 26. cikkének (2) bekezdése új eljárást vezetett be, amelynek értelmében az illetékes hatóság előzetes engedélye szükséges ahhoz, hogy valamely intézmény az évközi vagy év végi nyereséget beleszámíthassa az elsődleges alapvető tőkébe azelőtt, hogy az intézmény hivatalos döntés keretében megerősítette volna éves végső eredményét. Az ilyen engedélyt a következő két feltétel teljesülése esetén adják meg: a nyereséget az intézménytől olyan független személyek ellenőrizték, akik az adott intézmény kimutatásainak könyvvizsgálatáért felelősek; és az intézmény bizonyította, hogy a nyereség összegéből levontak minden előre látható terhet vagy osztalékot.

               (2)

               A 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 2. és 3. cikke meghatározza az „előre látható” kifejezés jelentését az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában.

               (3)

               A 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) egységes követelményeket rögzít a felügyeleti adatszolgáltatás vonatkozásában.

               (4)

               Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban az Európai Központi Bank (EKB) az az illetékes hatóság, amely engedélyezi a közvetlen felügyelete alatt álló intézmények számára a fent említett feltételek teljesülése esetén az évközi vagy év végi nyereségnek az elsődleges alapvető tőkébe történő beszámítását.

               (5)

               Figyelemmel arra, hogy a 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet harmonizálta az előre látható osztalékok évközi vagy év végi nyereségből történő levonására vonatkozó megközelítést az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésében hivatkozott engedély megadásával összefüggésben, az évközi vagy év végi nyereségnek az elsődleges alapvető tőkébe történő beszámítását bizonyos feltételek teljesülése esetén engedélyezni kell.

               (6)

               Azokban az esetekben, amikor ezen határozat alkalmazásának feltételei nem állnak fenn, az EKB egyedileg fogja értékelni az évközi vagy év végi nyereség elsődleges alapvető tőkébe történő beszámításának engedélyezése iránti kérelmeket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy és hatály
   (1)   E határozat rögzíti azokat a feltételeket, amelyeket az EKB a hitelintézetek számára az évközi vagy év végi nyereségnek az elsődleges alapvető tőkébe való beszámítása engedélyezése érdekében határozott meg az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében.
   (2)   E határozat nem érinti a hitelintézetek ahhoz való jogát, hogy az e határozat hatálya alá nem tartozó esetekben kérjék az EKB-től az évközi vagy év végi nyereség elsődleges alapvető tőkébe történő beszámításának engedélyezését.
   (3)   E határozat azokra a hitelintézetekre alkalmazandó, amelyek fölött az EKB a 468/2014/EU európai központi banki rendelettel (EKB/2014/17) (5) összhangban közvetlen felügyeletet gyakorol.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat tekintetében a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
   1.   „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet, amely fölött az EKB gyakorolja a felügyeletet;
   2.   „összevont alapon”: jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 48. pontjában meghatározott jelentéssel;
   3.   „szubkonszolidált alapon”: jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 49. pontjában meghatározott jelentéssel;
   4.   „konszolidáló szervezet”: az a hitelintézet, amely összevont alapon vagy adott esetben szubkonszolidált alapon teljesíti az 575/2013/EU rendeletben rögzített követelményeket, az 575/2013/EU rendelet 11. és 18. cikkével összhangban;
   5.   „évközi nyereség”: az alkalmazandó számviteli szabályozásban meghatározottak szerinti nyereség, amelyet egy teljes pénzügyi évnél rövidebb referencia-időszakra számítanak ki, azelőtt, hogy a hitelintézet hivatalos döntés keretében megerősítette volna éves eredményét;
   6.   „év végi nyereség”: az alkalmazandó számviteli szabályozásban meghatározottak szerinti nyereség, amelyet egy teljes pénzügyi évnek megfelelő referencia-időszakra számítanak ki, azelőtt, hogy a hitelintézet hivatalos döntés keretében megerősítette volna éves eredményét;
   7.   „osztalékfizetési arány összevont szinten”: az alábbiak közötti arány: a) az elsődleges alapvető tőkét nem csökkentő formában kifizetett osztaléktól eltérő (például részvény formájú osztalék), a konszolidáló szervezet tulajdonosai részére kifizetett osztalék; és b) a konszolidáló szervezet tulajdonosaihoz hozzárendelendő adózás utáni nyereség. Amennyiben egy adott év tekintetében az a) és a b) közötti arány negatív vagy 100 % fölött van, az osztalékfizetési arány 100 %-nak tekintendő. Amennyiben egy adott év tekintetében a b) nulla, az osztalékfizetési arány 0 %-nak tekintendő, amennyiben az a) nulla, és 100 %-nak, amennyiben az a) nulla fölött van.
   8.   „osztalékfizetési arány egyedi szinten”: az alábbiak közötti arány: a) az elsődleges alapvető tőkét nem csökkentő formában kifizetett osztaléktól eltérő (például részvény formájú osztalék), a szervezet tulajdonosai részére kifizetett osztalék; és b) az adózás utáni nyereség. Amennyiben egy adott év tekintetében az a) és a b) közötti arány negatív vagy 100 % fölött van, az osztalékfizetési arány 100 %-nak tekintendő. Amennyiben egy adott év tekintetében a b) nulla, az osztalékfizetési arány 0 %-nak tekintendő, amennyiben az a) nulla, és 100 %-nak, amennyiben az a) nulla fölött van.
   3. cikk
   Az évközi vagy év végi nyereség elsődleges alapvető tőkébe történő beszámításának engedélyezése
   (1)   Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában a hitelintézetek számára engedélyezésre kerül, hogy az évközi vagy év végi nyereséget beszámítsák az elsődleges alapvető tőkébe azelőtt, hogy az intézmény hivatalos döntés keretében megerősítette volna az intézmény éves végső eredményét, feltéve, hogy a hitelintézet megfelel az e határozat 4. és 5. cikkében rögzített feltételeknek.
   (2)   A 4. és az 5. cikkben foglalt feltételeknek azelőtt kell megfelelni, hogy 680/2014/EU végrehajtási rendelet 3. cikkében rögzített adatszolgáltatás-beküldési határidőknek megfelelően a szavatoló tőkére és a tőkekövetelményekre vonatkozó alkalmazandó adatszolgáltatást benyújtanák.
   (3)   Azok a hitelintézetek, amelyek az évközi vagy év végi nyereségüket be kívánják számítani az elsődleges alapvető tőkébe, az e határozat 4. és 5. cikkében előírt dokumentációt tartalmazó levelet küldenek az EKB-nek. Az EKB a vonatkozó dokumentáció kézhezvételétől számított három munkanapon belül értesíti a hitelintézetet, hogy a dokumentáció tartalmazza-e az e határozatban előírt információkat.
   4. cikk
   A nyereség ellenőrzése
   (1)   Az EKB akkor tekinti úgy, hogy teljesítették az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti ellenőrzésre vonatkozó követelményt, ha a bejelentő hitelintézet a külső könyvvizsgálója által aláírt, a (3) és (4) bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelő dokumentumot bocsát az EKB rendelkezésére.
   (2)   Az évközi vagy év végi nyereségnek – a konszolidáció különböző szintjein vagy egyedi alapon – az elsődleges alapvető tőkébe történő beszámítására vonatkozó szándékukat bejelentő hitelintézetek az (1) bekezdésben említett dokumentumot a konszolidáció legmagasabb szintjén bocsáthatják rendelkezésre.
   (3)   Az év végi nyereség tekintetében az ellenőrzés vagy könyvvizsgálói jelentésből, vagy egy megerősítő levélből áll, amely rögzíti, hogy az ellenőrzés még nem zárult le, és semmi olyan nem jutott a könyvvizsgálók tudomására, ami alapján azt feltételeznék, hogy a végleges jelentés korlátozott véleményt (záradékot) fog tartalmazni.
   (4)   Az évközi nyereség tekintetében az ellenőrzés könyvvizsgálói jelentésből, vagy felülvizsgálati jelentésből (a Nemzetközi Könyvvizsgálati és Bizonyosságot Nyújtó Szolgáltatási Standardok Testület által kibocsátott, a felülvizsgálati megbízásokra vonatkozó 2410. sz. nemzetközi standard [International Standard on Review Engagements], illetve valamely nemzeti szinten alkalmazandó hasonló standard által meghatározottak szerinti), vagy pedig – feltéve, hogy a hitelintézet által végzett ellenőrzés könyvvizsgálói jelentésből áll – a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő megerősítő levélből áll.
   5. cikk
   Az előre látható terhek vagy osztalékok levonása a nyereségből
   (1)   Annak bizonyítása érdekében, hogy az előre látható terhek vagy osztalékok levonásra kerültek a nyereség összegéből, a hitelintézet:

               a)

               olyan nyilatkozatot bocsát rendelkezésre, amely szerint e nyereséget az alkalmazandó számviteli szabályozásban meghatározott elveknek megfelelően könyvelték le, és a prudenciális konszolidáció köre lényegesen nem tágabb, mint a külső könyvvizsgáló 4. cikkben említett dokumentumában említett ellenőrzés köre; és

               b)

               jogosult személy által aláírt dokumentumot nyújt be az EKB-hoz, amely részletezi a szóban forgó évközi vagy évi végi nyereség fő összetevőit, beleértve az előre látható terhek vagy osztalékok miatti levonásokat.

         (2)   Azokban az esetekben, amikor az évközi vagy év végi nyereséget összevont vagy szubkonszolidált alapon kívánják figyelembe venni, az (1) bekezdésben említett követelményeket a konszolidáló szervezetnek kell teljesítenie.
   (3)   A levonandó osztalék a vezető testület által formálisan javasolt vagy eldöntött összegnek felel meg. Amennyiben ilyen formális döntés meghozatalára még nem került sor, a levonandó osztalék az alábbiak közül a legmagasabbnak felel meg:

               a)

               a belső osztalékfizetési politikával összhangban kiszámított maximális osztalék;

               b)

               az elmúlt három év átlagos osztalékfizetési aránya alapján kiszámított osztalék;

               c)

               az előző év osztalékfizetési aránya alapján kiszámított osztalék.

         (4)   Az osztalékoknak a (3) bekezdésben fel nem sorolt módszerektől eltérő bármely levonása nem tartozik e határozat hatálya alá.
   (5)   Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában a jogosult személy olyan személy, akit az intézmény vezető testülete a nevében történő aláírásra megfelelő módon felhatalmazott.
   (6)   Az intézmények az (1) bekezdés céljára az e határozat mellékletében található mintalevelet használják.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ez a határozat 2015. február 6-án lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban a 2014. december 31-i adatszolgáltatási vonatkozási időponttól alkalmazandó.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. február 4-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

      (3)  A Bizottság felhatalmazáson alapuló 241/2014/EU rendelete (2014. január 7.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az intézményekre vonatkozó tőkekövetelményekre alkalmazandó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről (HL L 74., 2014.3.14., 8. o.).

      (4)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).

      (5)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

      MELLÉKLET
      [Intézmény neve és adatai]
      [Közös felügyeleti csoport koordinátorának neve és adatai]
      [Hely, idő]
      [Intézmény hivatkozási száma]

         Nyereség bevonása az elsődleges alapvető tőkébe

      Tisztelt [Hölgyem/Uram]!
      Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése és az (EU) 2015/656 európai központi banki határozat (EKB/2015/4) szerinti, [a szabályzásban szereplő adatszolgáltatási vonatkozási időpont]-i felügyeleti adatszolgáltatás benyújtásával összefüggésben ezúton bejelentem a/z [intézmény/bankcsoport/banki alcsoport neve] azon szándékát, hogy a [mérleg fordulónapja]-i [évközi/éves] pénzügyi kimutatásából eredő nettó nyereségét [egyedi/összevont] elsődleges alapvető tőkéjébe bevonja.
      Az elsődleges alapvető tőkébe bevonandó nettó nyereség az alábbiak szerint került kiszámításra:

                  a)

                  adózás előtti fel nem osztott nyereség

                  [0 EUR]

                  b)

                  adók

                  [0 EUR]

                  c)

                  a felügyeleti szerv által kirótt egyéb terhek (1)

                  [0 EUR]

                  d)

                  az eredménykimutatásban nem szereplő egyéb előre látható terhek (2)

                  [0 EUR]

                  e)

                  terhek összesen (b + c + d)

                  [0 EUR]

                  f)

                  eldöntött vagy javasolt osztalék (3)

                  [0 EUR/üres]

                  g)

                  belső politika szerinti maximális osztalék (4)

                  [0 EUR]

                  h)

                  az átlagos (elmúlt három év) osztalékfizetés arány szerinti osztalék (5)

                  [0 EUR]

                  i)

                  az előző év osztalékfizetési aránya szerinti osztalék

                  [0 EUR]

                  j)

                  levonandó osztalék (max [g,h,i], ha az f üres; egyébként az f)

                  [0 EUR]

                  k)

                  szabályozói korlátozások hatása (6)

                  [0 EUR]

                  l)

                  az elsődleges alapvető tőkébe bevonható nyereség (a – e – j + k)

                  [0 EUR]

            A fentiekkel összefüggésben ezúton kijelentem, hogy:

                  —

                  a fenti adatok legjobb tudomásom szerint pontosak,

                  —

                  a nyereséget ezen intézménytől független, az intézmény beszámolóinak könyvvizsgálatáért felelős személyek ellenőrizték, az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése és az (EU) 2015/656 határozat (EKB/2015/4) által előírtaknak megfelelően. E tekintetben csatolom a/z [könyvvizsgáló neve]-tól származó [könyvvizsgálati jelentést/felülvizsgálati jelentést/megerősítő levelet],

                  —

                  a nyereség az alkalmazandó számviteli szabályozásban meghatározott elveknek megfelelően került értékelésre,

                  —

                  a nyereség összegéből minden előre látható teher vagy osztalék levonásra került, a fentiekben kimutatottaknak megfelelően,

                  —

                  a levonandó osztalék összege az (EU) 2015/656 határozattal (EKB/2015/4) összhangban került megbecsülésre. Így különösen a levonható osztalék formális döntésen/javaslaton alapul, vagy, amennyiben ilyen formális döntés/javaslat nem áll rendelkezésre, az alábbiak közül a legmagasabbon: i. az osztalékfizetési politika szerinti maximális osztalék; ii. az elmúlt három év átlagos osztalékfizetési arányán alapuló osztalék; iii. az előző év osztalékfizetési arányán alapuló osztalék. Amennyiben a várható osztalékfizetés kiszámítása fix érték helyett kifizetési tartomány felhasználásával történt, e tartomány felső határértéke került felhasználásra,

                  —

                  a/z [intézmény/bankcsoport/banki alcsoport neve] vezető testülete vállalja, hogy az osztalékfizetésre vonatkozóan olyan javaslatot terjeszt elő, amely a nettó nyereség fenti számításával teljes mértékben összhangban áll.

            Tisztelettel,
      [Aláírásra jogosult neve és beosztása]

         (1)  A 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

         (2)  A 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének (2) bekezdése.

         (3)  A 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (2) és (10) bekezdése. Ez csak akkor lehet nulla, ha formális döntés született arról, hogy osztalékfizetésre nem kerül sor, vagy ezt formálisan javasolták. Amennyiben nincs formális döntés vagy javaslat, a mezőt üresen kell hagyni.

         (4)  A 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (4)–(6) bekezdése.

         (5)  A 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (7) bekezdése.

         (6)  A 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (9) bekezdése.


title: 2013/786/EU: A Tanács határozata ( 2013. december 16. ) az Európai Unió és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

text:
                  2013.12.21.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 349/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
         (2013. december 16.)
         az Európai Unió és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról
         (2013/786/EU)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2006. október 5-én – az 1563/2006/EK rendelet (1) elfogadásával – jóváhagyta az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a partnerségi megállapodás).

                     (2)

                     A partnerségi megállapodás jelenleg hatályban lévő jegyzőkönyve (2)2013. december 30-án lejár.

                     (3)

                     A Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat folytasson egy új jegyzőkönyvről, amely a Comore-szigeteki vizeken halászati lehetőségeket biztosít az európai uniós hajóknak. E tárgyalások eredményeképpen egy új jegyzőkönyv parafálására került sor 2013. július 5-én.

                     (4)

                     Az európai uniós hajók halászati tevékenysége folytonosságának biztosítása érdekében az új jegyzőkönyvet 2014. január 1-jétől – a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig –ideiglenesen alkalmazni kell.

                     (5)

                     Az új jegyzőkönyvet alá kell írni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az Európai Unió és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) az Európai Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad.
            A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

            2. cikk
            A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

            3. cikk
            A jegyzőkönyvet 2014. január 1-jétől – a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig –ideiglenesen alkalmazni kell.

            4. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               V. JUKNA

            (1)  A Tanács 2006. október 5-i 1563/2006/EK rendelete az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről (HL L 290., 2006.10.20., 6. o.).

            (2)  Jegyzőkönyv az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségeknek és pénzügyi hozzájárulásnak a megállapításáról (HL L 335., 2010.12.18., 3. o.).


title: 2014/345/EU: A Bizottság határozata ( 2014. június 6. ) a nyomtatott papír uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról szóló 2012/481/EU határozat módosításáról (az értesítés a C(2014) 3590. számú dokumentummal történt)  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               11.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 170/64

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2014. június 6.)
   a nyomtatott papír uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról szóló 2012/481/EU határozat módosításáról

         (az értesítés a C(2014) 3590. számú dokumentummal történt)

   (EGT-vonatkozású szöveg)

      (2014/345/EU)

   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
   az Európai Unió ökocímkézésért felelős bizottságával folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A 2012/481/EU bizottsági határozat (2) kizárja a 400 g/m2-t meghaladó karton hordozófelületeket, mivel e határozat előírja, hogy a nyomtatott papírtermék kizárólag a 2011/333/EU bizottsági határozat (3) vagy a 2012/448/EU bizottsági határozat (4) szerinti uniós ökocímkével ellátott papírra nyomtatható. Ugyanakkor a 2012/481/EU határozat hatálya alá tartozó bizonyos termékkategóriák, így például az írótömbök, a jegyzetfüzetek, füzetek, spirálfüzetek és fedeles naptárak esetében olyan karton hordozófelület használata szükséges, amelynek súlya meghaladja a 400 g/m2-t. Ezért bizonyos termékek esetében a kritériumok teljesítése nem volt lehetséges.

               (2)

               A 2014/256/EU bizottsági határozat (5) hatálya alá tartoznak azok az irodai papírtermékek, amelyek legalább 70 tömegszázalékban papírt, kartont vagy egyéb papíralapú hordozófelületet tartalmaznak, és a határozat követelményeket határoz meg a 400 g/m2 alapsúlyt meghaladó hordozófelületek vonatkozásában.

               (3)

               Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikkében létrehozott bizottság véleményével.

               (4)

               A 2012/481/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2012/481/EU határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A »nyomtatott papír« termékcsoportba a legalább 90 tömegszázalékban papírt, kartonpapírt vagy egyéb papíralapú hordozófelületet tartalmazó nyomtatott papírtermékek tartoznak azon könyvek, katalógusok, füzetek vagy űrlapok kivételével, amelyek csak legalább 80 tömegszázalékban tartalmaznak papírt, kartonpapírt vagy papíralapú hordozófelületet. A nyomtatott papírból álló késztermék összes nyomtatott papír része, inzert- és fedőlapja a nyomtatott papírtermékhez tartozónak tekintendő.”.

               2.

               Az 1. cikk (3) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „c)

                           mappák, borítékok, gyűrűs irattartók és irodai papírtermékek.”.

               3.

               A 2. cikk 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „1.

                           »könyv«: fűzött és/vagy ragasztott, kemény vagy puha kötésű nyomtatott papírtermék, például tankönyv, szépirodalmi vagy tényirodalmi kiadvány, napló, kézikönyv és zsebkönyv. A folyóiratok, brosúrák, képes újságok, rendszeres időközönként megjelenő katalógusok és éves jelentések nem minősülnek könyvnek.”.

               4.

               A 2. cikk 9. pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „9.

                           »nyomtatott papírtermék«: nyomtatáshoz használt anyag feldolgozása révén előállított termék. Feldolgozás alatt elsősorban a papírra való nyomtatás értendő. A nyomtatáson kívül a feldolgozás lehet kikészítés, például összehajtás, nyomtatás, vágás vagy összeállítás, adott esetben ragasztás, kötés vagy fűzés segítségével. Nyomtatott papírtermékek többek között az újságok, a reklámanyagok és a hírlapok, a folyóiratok, a katalógusok, a könyvek, a füzetek, a brosúrák, a poszterek, a névjegykártyák és a címkék.”.

               5.

               A 2012/481/EU határozat mellékletében a 3. kritérium a következőképpen módosul:

                  „3. kritérium: Újrafeldolgozhatóság

               A nyomtatott papírterméknek újrafeldolgozhatónak kell lennie. Követelmény továbbá, hogy a nyomtatott papírt mentesíteni lehessen a festéktől, és a nyomtatott papírtermék nem papíralapú összetevőit könnyen el lehessen távolítani annak érdekében, hogy ne gátolják az újrafeldolgozást.

                           a)

                           Nedvesszilárdságot növelő anyagok kizárólag akkor alkalmazhatók, ha a késztermék újrafeldolgozhatósága bizonyítható.

                           b)

                           Ragasztóanyagok kizárólag akkor alkalmazhatók, ha eltávolíthatóságuk bizonyítható.

                           c)

                           Bevonólakkok és lamináló szerek, köztük a polietilén és/vagy polietilén/polipropilén kizárólag könyvek, képes újságok és katalógusok borítólapjához alkalmazhatók.

                           d)

                           A nyomdafesték eltávolíthatóságát bizonyítani kell.

                  Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek be kell nyújtania a nedvesszilárdságot növelő anyagok újrafeldolgozhatóságával és a ragasztóanyagok eltávolíthatóságával kapcsolatos vizsgálati eredményeket. A referenciának tekintett vizsgálati módszer a nedvesszilárdságot növelő anyagok esetében a PTS-módszer (PTS-RH 021/97), a nem oldható ragasztók eltávolíthatóságával kapcsolatban pedig a 12. INGEDE-módszer, illetve az ezekkel egyenértékű módszerek. A nyomdafesték eltávolíthatóságának bizonyítására a European Recovered Paper Council (az európai papírhasznosítók tanácsa) által kiadott »festékeltávolítási eredménytábla« (6) vagy azzal egyenértékű vizsgálati módszer használható. A vizsgálatokat 3 különböző típusú papíron: bevonat nélküli, bevont és felületileg enyvezett papíron kell elvégezni. Amennyiben egy adott nyomdafestéket csak egy vagy két papírtípushoz forgalmaznak, elegendő mindössze a kérdéses papírtípus(oka)t vizsgálni. A kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a bevont és a laminált nyomtatott papírtermékek megfelelnek a 3. c) pontban foglaltaknak. Ha a nyomtatott papírtermék könnyen eltávolítható alkotórészt tartalmaz (például műanyag borítót), az újrafeldolgozhatóságot ezen összetevő nélkül is lehet vizsgálni. A nem papíralapú összetevők eltávolíthatóságának egyszerű voltát a hulladékpapír-begyűjtő vagy az újrafeldolgozást végző vállalat, illetve az ilyen tevékenységeket végző egyéb szervezetek nyilatkozatával kell igazolni. E kritérium vonatkozásában olyan vizsgálati módszerek is alkalmazhatók, amelyek e kérdésekben illetékes, független harmadik fél tanúsítása szerint egyenértékű eredményekre vezetnek.

                  (6)  Assessment of Print Product Recyclability – Deinkability Score – User's Manual (Nyomdai termékek újrahasznosíthatóságának értékelése – Festékmentesítési eredménytábla – Felhasználói kézikönyv), www.paperrecovery.org, »Publications« (Kiadványok).”"

         2. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2014. június 6-án.

            a Bizottság részéről

         Janez POTOČNIK

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 27., 2010.1.30., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2012. augusztus 16-i 2012/481/EU határozata a nyomtatott papír uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 223., 2012.8.21., 55. o.).

      (3)  A Bizottság 2011. június 7-i 2011/333/EU határozata a másolópapírra és a grafikai célra szánt papírra vonatkozó uniós ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 149., 2011.6.8., 12. o.).

      (4)  A Bizottság 2012. július 12-i 2012/448/EU határozata az újságnyomópapír uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 202., 2012.7.28., 26. o.).

      (5)  A Bizottság 2014. május 2-i 2014/256/EU határozata a feldolgozott papírtermékek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 135., 2014.5.8., 24. o.).


title: A Tanács határozata (2001. június 26.) az Európai Közösségnek a veszélyes áruk szállítására szolgáló járművek egyedi szerkezeti sajátosságainak jóváhagyásáról szóló, az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 105. számú rendeletéhez való csatlakozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0505

Hivatalos Lap L 183 , 06/07/2001 o. 0033 - 0033

		A Tanács határozata(2001. június 26.)az Európai Közösségnek a veszélyes áruk szállítására szolgáló járművek egyedi szerkezeti sajátosságainak jóváhagyásáról szóló, az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 105. számú rendeletéhez való csatlakozásáról(2001/505/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához ("1958. évi felülvizsgált megállapodás") való csatlakozásáról szóló, 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozatra [1] és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére, valamint 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [2],tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására [3],mivel:(1) Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a veszélyes áruk szállítására szolgáló járművek egyedi szerkezeti sajátosságainak jóváhagyásáról szóló 105. számú rendelete egységes követelményrendszerének célja a szerződő felek közötti gépjármű-kereskedelemben a veszélyes áruk szállítására szolgáló járművek egyedi szerkezeti sajátosságaival kapcsolatos műszaki akadályok kiküszöbölése, valamint magas szintű biztonság és környezetvédelem megvalósítása.(2) A 105. számú rendeletről a szerződő feleket értesítették, és a jogszabály - az 1958-as felülvizsgált megállapodáshoz csatolt rendeletként - minden olyan szerződő fél tekintetében hatályba lépett, amely a rendeletben meghatározott határidőn vagy határidőkön belül nem jelentette be egyet nem értését.(3) A 105. számú rendeletet be kell építeni a közösségi gépjármű-engedélyezési rendszerbe, és ezzel a közösségi jogalkotás részévé kell tenni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkAz Európai Közösség csatlakozik az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a veszélyes áruk szállítására szolgáló járművek egyedi szerkezeti sajátosságainak jóváhagyásáról szóló 105. számú rendeletéhez.A rendelet szövegét a melléklet tartalmazza [4].Kelt Luxembourgban, 2001. június 26-án.a Tanács részérőlaz elnökT. Östros[1] HL L 346., 1997.12.17., 78. o.[2] HL C 274. E, 2000.9.26., 76. o.[3] Az Európai Parlament 2001. május 15-i hozzájárulása (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] A rendeletet a Hivatalos Lap egy későbbi számában teszik közzé.--------------------------------------------------


title: 2007/620/EK,Euratom: A Tanács határozata ( 2007. szeptember 26. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy lett tagjának kinevezéséről

text:
               28.9.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 253/37

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. szeptember 26.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy lett tagjának kinevezéséről
   (2007/620/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 259. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság cseh, német, észt, spanyol, francia, olasz, lett, litván, luxemburgi, magyar, máltai, osztrák, szlovén és szlovák tagjainak – a 2006. szeptember 21-től2010. szeptember 20-ig tartó időszakra történő – kinevezéséről szóló, 2006. július 11-i 2006/524/EK, Euratom tanácsi határozatra (1),
   tekintettel a lett kormány által benyújtott jelölésre,
   a Bizottság által kiadott vélemény kézhezvételét követően,
   mivel Andris BĒRZIŅŠ lemondását követően a fent említett bizottság egyik lett tagjának helye betöltetlen maradt,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Andris BĒRZIŅŠ helyére Gundars STRAUTMANIS-t nevezi ki az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2010. szeptember 20-ig.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. SILVA

      (1)  HL L 207., 2006.7.28., 30. o.


title: 2011/167/EU: A Tanács határozata ( 2011. március 10. ) az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról

text:
               22.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 76/53

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. március 10.)
   az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megvalósítandó megerősített együttműködésre való felhatalmazásról
   (2011/167/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 329. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Ciprusi Köztárság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, Málta, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság és Nagy- Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Unió belső piacot hoz létre, Európa kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen alapuló fenntartható fejlődéséért munkálkodik, és elősegíti a tudományos és műszaki haladást. E célkitűzés eléréséhez járul hozzá azon jogi feltételek megteremtése, amelyek lehetővé teszik a vállalkozások számára, hogy tevékenységüket a termékeknek a nemzeti határokon átnyúló előállításához és forgalmazásához igazítsák, és amelyek szélesebb választékot és több lehetőséget biztosítanak a számukra. A vállalkozások rendelkezésére álló jogi eszközök között lennie kell egy olyan egységes szabadalomnak, amely az Unióban mindenütt egyforma joghatást fejt ki.

               (2)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 118. cikke szerint, valamint a belső piac létrehozása, illetve működése keretében az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk az egész Unióra érvényes egységes szabadalmi oltalom létrehozását, valamint az egész Unióra kiterjedő, központosított engedélyezési, együttműködési és felügyeleti szabályok megállapítását.

               (3)

               2000. július 5-én a Bizottság az egész Unióban egyforma oltalmat nyújtó egységes szabadalom létrehozását célzó közösségi szabadalomról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot fogadott el. 2010. június 30-án a Bizottság az európai uniós szabadalom fordítási szabályairól szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (a továbbiakban: a fordítási szabályokról szóló rendeletjavaslat) fogadott el, amely az uniós szabadalomra alkalmazandó fordítási szabályokról rendelkezik.

               (4)

               A Tanács 2010. november 10-i ülésén megállapították, hogy nincs meg az egyhangú támogatás, mely lehetővé tenné a fordítási szabályokról szóló rendeletjavaslat előbbre vitelét. 2010. december 10-én megerősítést nyert, hogy leküzdhetetlen nehézségek állnak fenn, amelyek akkor és a belátható jövőben egyaránt lehetetlenné teszik az egyhangú döntést igénylő határozathozatalt. Mivel az uniós szintű egységes szabadalmi oltalomról szóló végleges megállapodáshoz szükség van a fordítási szabályokról szóló rendeletjavaslattal kapcsolatos megállapodásra, megállapítást nyert, hogy az uniós szintű egységes szabadalmi oltalom létrehozásának célkitűzését a szerződések vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásával ésszerű időn belül nem lehet megvalósítani.

               (5)

               Ebben a helyzetben tizenkét tagállam, azaz Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Hollandia, Litvánia, Lengyelország, Luxemburg, Németország, Svédország és Szlovénia 2010. december 7-i, 8-i és 13-i keltezésű levelükkel kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, amelyben jelezték azon szándékukat, hogy egymás között az e tagállamok által a tárgyalások során támogatott meglévő javaslatok alapján az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megerősített együttműködést kívánnak létrehozni, és kérték, hogy a Bizottság ebből a célból terjesszen javaslatot a Tanács elé. A szóban forgó tagállamok a kérelmeket a Versenyképességi Tanács 2010. december 10-i ülésén megerősítették. Ezzel egyidejűleg még tizenhárom tagállam, nevezetesen Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Írország, Görögország, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Ausztria, Portugália, Románia és Szlovákia írásban fordultak a Bizottsághoz, amelyben kifejezték azon óhajukat, hogy részt kívánnak venni a tervezett megerősített együttműködésben. A megerősített együttműködést összesen huszonöt tagállam kérte.

               (6)

               A megerősített együttműködésnek a részt vevő tagállamokban meg kell teremtenie az egységes szabadalmi oltalom létrehozásához szükséges jogi keretet, az uniós vállalkozások számára biztosítania kell a lehetőséget arra, hogy a részt vevő tagállamokban az egységes szabadalmi oltalom igénylése által javíthassák versenyképességüket, valamint elő kell segítenie a tudományos és műszaki haladást.

               (7)

               A megerősített együttműködés célja a részt vevő tagállamok területén egyforma oltalmat nyújtó egységes szabadalom létrehozása, amelyet e tagállamok tekintetében az Európai Szabadalmi Hivatal (ESZH) ad meg. Az egységes szabadalmi oltalom szükséges részeként az alkalmazandó fordítási szabályoknak egyszerűeknek és költséghatékonyaknak kell lenniük, és meg kell felelniük a Bizottság által 2010. június 30-án előterjesztett, a fordítási szabályokról szóló tanácsi rendeletjavaslatban foglalt, az elnökség által 2010 novemberében javasolt és a Tanács által széleskörűen támogatott kompromisszumos elemekkel kiegészített rendelkezéseknek. A fordítási szabályoknak fenn kell tartaniuk azt a lehetőséget, hogy az ESZH-hoz benyújtandó szabadalmi bejelentéseket az Unió bármely nyelvén be lehessen adni, és szavatolniuk kell az ESZH hivatalos nyelveitől különböző nyelveken benyújtott bejelentések fordíttatásával összefüggő költségek térítését. Az egységes joghatással bíró szabadalmat az ESZH-nak az európai szabadalmak megadásáról szóló egyezmény (európai szabadalmi egyezmény) meghatározott hivatalos nyelvei közül csak az egyiken kell megadni. További fordítások nem követelhetők meg, ami nem érinti a joghatással nem bíró és kizárólagosan tájékoztatási célú ideiglenes további fordításokról rendelkező, arányos átmeneti szabályok tiszteletben tartását. Az átmeneti szabályok mindenképpen megszűnnének, amint – objektív értékelés függvényében – rendelkezésre állnának színvonalas gépi fordítások. Jogvita esetén a szabadalmasra kötelező erejű fordítási kötelezettségek hárulnak.

               (8)

               Az EUSZ 20. cikkében, valamint az EUMSZ 326. és 329. cikkében írt feltételek teljesülnek.

               (9)

               A területet, amelyen belül a megerősített együttműködés megvalósul, az egész Unióban érvényes oltalmat nyújtó egységes szabadalom létrehozását célzó intézkedések meghozatalát, valamint az egész Unióra kiterjedő, központosított engedélyezési, együttműködési és felügyeleti szabályok megállapítását az EUMSZ 118. cikke a szerződések hatálya alá tartozó egyik területként határozza meg.

               (10)

               A Tanács 2010. november 10-i ülésén megállapításra, majd 2010. december 10-én megerősítésre került, hogy az Unión belüli egységes szabadalmi oltalom létrehozásának célkitűzését az egész Unió ésszerű időn belül nem tudja elérni, így teljesül az EUSZ 20. cikkének (2) bekezdésében írt követelmény, amelynek értelmében megerősített együttműködést csak végső lehetőségként lehet elfogadni.

               (11)

               Az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén létrejövő megerősített együttműködés célja a tudományos és technológiai haladás, valamint a belső piac működésének serkentése. A tagállamok egy csoportjára érvényes egységes szabadalmi oltalom létrehozása javítaná a szabadalmi oltalom színvonalát azáltal, hogy a részt vevő tagállamok területén lehetőséget teremt egységes szabadalmi oltalom megszerzésére, valamint azáltal, hogy e területekre kiterjedően megszüntetné a költségeket és a bonyolult ügyintézést. Ily módon az EUSZ 20. cikkének (1) bekezdése értelmében előmozdítja az Unió célkitűzéseit, védi az Unió érdekeit, és erősíti az integráció folyamatát.

               (12)

               Az egységes szabadalmi oltalom létrehozása nem tartozik az Uniónak az EUMSZ 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kizárólagos hatáskörei közé. Az európai oltalmi jogcímek létrehozásának jogalapját az EUMSZ 118. cikke képezi, amely a versenyre, az adózásra és a jogszabályok közelítésére vonatkozó közös szabályokról szóló VII. címnek a jogszabályok közelítéséről szóló 3. fejezetébe tartozik, és kifejezett utalást tartalmaz a belső piac létrehozására és működésére, amely az EUMSZ 4. cikkének megfelelően az Unió egyik megosztott hatásköre. Tehát az egységes szabadalmi oltalom létrehozása, beleértve az alkalmazandó fordítási szabályokat is, az Unió nem kizárólagos hatáskörei közé tartozik.

               (13)

               Az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén létrejövő megerősített együttműködés megfelel a szerződéseknek és az uniós jognak, és nem befolyásolja hátrányosan a belső piacot vagy a gazdasági, szociális és területi kohéziót. Nem jelent akadályt vagy megkülönböztetést a tagállamok közötti kereskedelemben, és nem torzítja a tagállamok közötti versenyt.

               (14)

               Az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén létrejövő megerősített együttműködés tiszteletben tartja a részt nem vevő tagállamok hatásköreit, jogait és kötelezettségeit. Az a lehetőség, hogy a részt vevő tagállamok területén egységes szabadalmi oltalom szerezhető, nem érinti a szabadalmi oltalom rendelkezésre állását vagy feltételeit a részt nem vevő tagállamok területén. Mi több, a részt nem vevő tagállamok vállalkozásainak lehetőséget kell nyújtani arra, hogy a részt vevő tagállamok területén ugyanolyan feltételekkel szerezhessék meg az egységes szabadalmi oltalmat, mint a részt vevő tagállamok vállalkozásai. A részt nem vevő tagállamoknak a szabadalmi oltalom saját területükön történő megszerzésének feltételeit meghatározó meglévő szabályai érintetlenek maradnak.

               (15)

               Az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén létrejövő megerősített együttműködésnek meg kell felelnie mindenekelőtt a szabadalmakra vonatkozó uniós szabályoknak, mivel a megerősített együttműködésnek tiszteletben kell tartania az előzőleg már létező vívmányokat.

               (16)

               Az EUMSZ 328. cikke értelmében az e határozatban foglalt részvételi feltételeknek való megfelelés esetén az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén létrejövő megerősített együttműködés bármikor nyitva áll azon tagállamok előtt, amelyek meg kívánnak felelni az ennek keretében már elfogadott jogi aktusoknak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács felhatalmazza a Belga Királyságot, a Bolgár Köztársaságot, a Cseh Köztársaságot, a Dán Királyságot, a Németországi Szövetségi Köztársaságot, az Észt Köztársaságot, Írországot, a Görög Köztársaságot, a Francia Köztársaságot, a Ciprusi Köztárságot, a Lett Köztársaságot, a Litván Köztársaságot, a Luxemburgi Nagyhercegséget, a Magyar Köztársaságot, Máltát, a Holland Királyságot, az Osztrák Köztársaságot, a Lengyel Köztársaságot, a Portugál Köztársaságot, Romániát, a Szlovén Köztársaságot, a Szlovák Köztársaságot, a Finn Köztársaságot, a Svéd Királyságot és Nagy- Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát, hogy a szerződések vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásával az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén megerősített együttműködést hozzanak létre.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         CSÉFALVAY Z.


title: 2011/726/: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2011. október 25. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Portugália EGF/2010/026 PT/Rohde referenciaszámú kérelme)

text:
               8.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 289/32

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. október 25.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Portugália „EGF/2010/026 PT/Rohde” referenciaszámú kérelme)
   (2011/726/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

               (2)

               A 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (4)

               Portugália a Rohde vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2010. november 26-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2011. május 19-ig további információval egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 1 449 500 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (5)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Portugália által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy az 1 449 500 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2011. október 25-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.