title: A Bizottság (EU) 2015/667 határozata (2015. február 4.) a hajóűrtartalomadó-rendszer keretében az időbérlőknek nyújtott támogatások feltételeinek módosítása révén Franciaország által végrehajtott SA.14551 (2013/C) állami támogatásról (az értesítés a C(2015) 434. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               29.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 110/15

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/667 HATÁROZATA
   (2015. február 4.)
   a hajóűrtartalomadó-rendszer keretében az időbérlőknek nyújtott támogatások feltételeinek módosítása révén Franciaország által végrehajtott SA.14551 (2013/C) állami támogatásról

         (az értesítés a C(2015) 434. számú dokumentummal történt)

   (Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett cikkek értelmében nyújtsák be észrevételeiket (1), és tekintettel ezen észrevételekre,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

               (1)

               2013. november 6-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Franciaországot arról, hogy a hajóűrtartalomadó-rendszer keretében az időbérlők számára nyújtott támogatásokkal kapcsolatosan az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előirányzott eljárás megindításáról határozott. Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot (a továbbiakban: „az eljárás megindításáról szóló határozat”) kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a támogatási intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

               (2)

               A francia hatóságok 2014. április 28-i, 2014. május 14-i és 2014. november 28-i leveleikben terjesztették elő észrevételeiket és az eljárás megindításáról szóló határozatba foglalt kérdésekre adott válaszaikat. 2014. október 20-án, Brüsszelben találkozóra került sor a francia hatóságokkal.

               (3)

               A harmadik felek (a Francia Hajótulajdonosok Szövetsége és az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA)) előterjesztették észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló határozatban e célra megjelölt időszakon belül. A Bizottság 2014. március 20-i levelében továbbította ezeket az észrevételeket a francia hatóságoknak. Franciaország 2014. április 28-i levelében tudomásul vette a harmadik felek észrevételeit.

         2.   TÉNYÁLLÁS

               (4)

               A francia hajóűrtartalomadó-rendszer – amelyet a Bizottság 2003-ban engedélyezett a tengeri szállítási ágazatnak nyújtott állami támogatásokról szóló 1997. évi közösségi iránymutatás (a továbbiakban: az 1997. évi iránymutatás) (3) alapján – nem szabott meg semmilyen általános feltételt az e rendszer kedvezményezettjei által üzemeltetett flottát alkotó hajók lobogói vonatkozásában.

               (5)

               Ezzel szemben az időbérletbe vett hajókkal (4) kapcsolatos tevékenységek támogathatósága olyan egyedi korlátozás alá tartozik, amely a nem közösségi lobogó alatti hajók által képviselt flotta nettó űrtartamának százalékos arányára vonatkozik. A francia hajóűrtartalomadó-rendszert engedélyező, 2003. május 13-i C(2003) 1476fin bizottsági határozat (5) (35) preambulumbekezdése szerint a nem az Európai Közösség tagállamának lobogója alatti, időbérletbe vett hajókkal végzett tevékenység csak a vállalkozás által üzemeltetett flotta űrtartamának 75 %-áig támogatható. E határozat (36) franciabekezdése többek között azt is pontosította, hogy az említett korlátozás nem vonatkozik a tagállami lobogó alatti hajókra, mivel azok stratégiai és kereskedelmi irányítását feltétlenül egy tagállam területéről valósítják meg.

               (6)

               Miután a 2005-re vonatkozóan készülő pótköltségvetés (a 2005. december 30-i 2005-1720. sz. törvény) révén elfogadták a tengeri szállítási ágazatnak nyújtott állami támogatásokról szóló 2004. évi közösségi iránymutatást (a továbbiakban: a 2004. évi iránymutatás) (6), Franciaország a lobogókra vonatkozó általános szabályozást vezetett be, és eltörölte az időbérletbe vett hajókra vonatkozó különös szabályozást.

               (7)

               Az intézkedések általános felépítését a 4-H-3-08. közigazgatási utasítás is leírja, amely a Bulletin officiel des impôts2008. április 11-i 41. számában jelent meg:
               „A 2005-re vonatkozó pótköltségvetési törvény (a 2005. december 30-i 2005-1720. sz. törvény) 47. cikke összhangba hozta az általános adótörvény 209-0 B. cikkében előirányzott, opcionális hajóűrtartalomadó-rendszert a tengeri szállítási ágazatnak nyújtott állami támogatásokról szóló új közösségi iránymutatással, amelyet 2004. január 17-én tettek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

                  E rendszer kedvezménye ezentúl azzal a feltétellel illeti meg a tengeri szállítási vállalkozásokat, hogy úgy döntenek, a rendelkezés időbeli hatálya során fenntartják vagy növelik au Európai Közösség tagállamainak lobogója alatti flottájuk arányát. […]”

               (8)

               Ami az időbérletbe vett hajók támogathatóságát illeti, a 4-H-3-08. sz. közigazgatási utasítás pontosítja az alábbiakat:
               „[…] hatályon kívül helyezték […] az [általános adótörvény] 209-0- B cikke I. cikkének utolsó albekezdésébe foglalt azon feltételt, amely kizárta e rendszer kedvezményéből az időbérletbe vett és harmadik ország lobogója alatti hajókat, ha azok az üzemeltetett flotta több mint 75 %-át teszik ki.” (7)

               „Tehát az időbérletbe vett és harmadik ország lobogója alatti kereskedelmi hajók támogathatók a hajóűrtartalomadó-rendszer alapján, még akkor is, ha a vállalkozás által üzemeltetett flotta nettó űrtartamának több mint 75 %-át teszik ki.

                  Más szóval, az időbérletbe vett és harmadik ország lobogója alatti, támogatható hajók korlátozás nélkül igénybe vehetik a hajóűrtartalomadó-rendszer előnyeit, feltéve, hogy tiszteletben tartják a fent meghatározott kötelezettségvállalást […].”
                (8)

         3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

               (9)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a hajóűrtartalomadó-rendszer 2005-ben bevezetett módosítása összeegyeztethető a belső piaccal.

               (10)

               A Bizottság úgy vélte, hogy az időbérletbe vett és harmadik ország lobogója alatti hajókkal kapcsolatos tevékenységre vonatkozó korlátozás eltörlése új támogatásnak minősülő intézkedés, mivel nincs összhangban a francia hajóűrtartalomadó-rendszert engedélyező C(2003) 1476fin határozattal, és Franciaország nem jelentette be a Bizottságnak.

               (11)

               A Bizottság szerint az 1997. évi és a 2004. évi iránymutatás célkitűzéseinek megvalósítása indokolja az időbérletbe vett és harmadik ország lobogója alatti hajókkal kapcsolatos tevékenység támogathatóságára vonatkozó korlátozás fenntartását.

         4.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

               (12)

               A francia hatóságok előzetesen megerősítették, hogy az általános adótörvény 209-0 B. cikkének a 2002-re vonatkozó pótköltségvetés (a 2002. december 30-i 2002-1576. sz. törvény) 19. cikkével megállapított szövege feltételhez kötötte a hajóűrtartalomadó-rendszer alkalmazását a vállalkozás által üzemeltetett, időbérletbe vett és harmadik ország lobogója alatti hajókból álló flotta nettó űrtartamának maximum 75 %-ára vonatkozó támogathatósági küszöb tekintetében (9). A Bizottság C(2003) 1476fin határozatának (35) preambulumbekezdése érvényesnek nyilvánította ezt az arányt (10).

               (13)

               A francia adójogi igazgatóság által összegyűjtött részletes adatok e rendszer választása óta évente, társaságonként tanúsítják az időbérletbe vett és harmadik ország lobogója alatti hajóknak az adott vállalkozás által üzemeltetett teljes űrtartalomhoz viszonyított százalékarányának tiszteletben tartását. A Bizottságnak elküldött összefoglaló táblázatok nem csupán a Francia Hajótulajdonosok Szövetségéhez csatlakozott összes olyan vállalkozást tartalmazzák, amelyek a hajóűrtartalomadó-rendszert (11) választott ák, hanem a vízi szállítási közszolgáltatást (12) végző társaságok hajóit is. A fennmaradó 15 %-ot olyan társaságok alkotják, amelyek nem a hajóűrtartalomadó-rendszert választott ák, és nem csatlakoztak egyetlen hajótulajdonosi csoportosuláshoz (főként az SNCM-hez és a CMN-hez sem). A megadott adatok azt mutatják, hogy a hajóűrtartalomadó-rendszer 2003-as bevezetése óta 2014-ig egyetlen kedvezményezett sem lépte át a szóban forgó küszöbértéket. A közelmúltban megállapított legmagasabb arány 41 % volt, ami jócskán alatta marad a 2003-ban engedélyezett küszöbértéknek.

               (14)

               Az arány a szóban forgó vállalatok egyike esetében sem haladta meg a 75 %-ot a hajóűrtartalomadó-rendszerre vonatkozó választási lehetőség által lefedett évben.

               (15)

               Ezenfelül mindegyik jelenlegi kedvezményezett legalább flottája nettó űrtartalma 25 %-ának megfelelő hányadát üzemelteti az Európai Unió valamely tagállamának vagy az EGT-megállapodás valamely részes államának lobogója (a továbbiakban: európai lobogó) alatt. Mivel a rendszer kedvezményezettjei kötelesek fenntartani vagy növelni az európai lobogó alatti flottájuk szintjét, flottájuk nettó űrtartalmának több mint 75 %-a soha nem állhat időbérletbe vett, nem európai lobogó alatti hajókból. Tehát tiszteletben tartják a C(2003) 1476fin határozat feltételeit.

               (16)

               A Bizottsággal folytatott eszmecserék alkalmával a francia hatóságok mindazonáltal elismerték, hogy a hatályos francia jogszabályok nem írnak elő olyan jogi kötelezettséget, amely garantálja, hogy az időbérletbe vevő, kedvezményezett vállalkozások mindig kellő mértékben hozzájáruljanak a 2004. évi iránymutatás célkitűzéseinek teljesítéséhez. Nevezetesen az új piacra lépők esetében nem léteznek konkrét kötelezettségek sem a lobogó, sem a minimális saját tengerészeti tevékenység tekintetében.

               (17)

               E helyzet orvoslása érdekében a francia hatóságok vállalták, hogy a 2015-ös pénzügyi évtől (13) a hajóűrtartalomadó-rendszerre vonatkozó választási lehetőség csak azzal a feltétellel lesz érvényes, hogy az adott vállalkozás európai lobogó alatt üzemelteti a flottájának legalább 25 %-ának megfelelő nettó űrtartalmat, továbbá hogy kötelezettséget vállal ennek az aránynak a fenntartására vagy növelésére az opció időbeli hatályát jelentő évtizedes időszak folyamán. Integrált adócsoport esetében ezt a kötelezettségvállalást az adócsoporthoz tartozó társaságok teljes nettó űrtartalmára tekintettel kell értékelni.

         5.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

   5.1.   A Francia Hajótulajdonosok Szövetségének észrevételei

               (18)

               A Francia Hajótulajdonosok Szövetsége (a továbbiakban: AdF) a tengeri szállítási és szolgáltatási vállalkozásokat képviselő szakmai szakszervezet.

               (19)

               Az AdF emlékeztet rá, hogy a Bizottság az 1997. évi iránymutatás alapján hagyta jóvá 2003-ban a Franciaország által bejelentett eredeti rendszert.

               (20)

               A 2003-as francia rendszer előírta, hogy az időbérletbe vett, harmadik országbeli lobogó alatti hajókkal végzett tevékenységek csak a flotta nettó űrtartalmának 75 %-áig támogathatók. Más szóval elegendő volt, ha az időbérletbe vett, harmadik országbeli lobogó alatti hajók százalékos aránya nem haladta meg az adott vállalkozás által üzemeltetett teljes űrtartalom 75 %-át.

               (21)

               2004-ben – azt követően, hogy Franciaország bejelentette a rendszert – az 1997. évi iránymutatást felváltották és pontosították. A 2004. évi iránymutatás először is felidézi annak célkitűzéseit, különösen az alábbiakat: „a tagállami hajólajstromok szerinti fellobogózás vagy átlobogózás ösztönzése”, vagy „a tengeri know-how megőrzése és javítása, […]az európai tengerészek foglalkoztatásának biztosítása és támogatása”.

               (22)

               Franciaország az új iránymutatásnak való megfelelés céljából döntött arról, hogy új kritériummal helyettesíti a 75 %-os küszöbértéket. Ez az új kritérium – vagyis „a tagállami lobogó alatti flotta szintjének fenntartása vagy […] növelése” – még több garanciát kínált a közösségi munkahelyek megőrzésére és elősegítésére, mint az időbérbe vett és közösségen kívüli lobogó alatti hajókra vonatkozó korlátozás.

               (23)

               Tekintve, hogy a francia szabályozás pusztán átveszi a 2004. évi iránymutatás szövegét, semmilyen összeegyeztethetetlenség sem tételezhető fel. Következtetésképpen hivatkozni kell a jogbiztonság és a bizalomvédelem elveire.

               (24)

               Figyelemmel a folyamatban lévő hivatalos vizsgálatra, a Francia Hajótulajdonosok Szövetségének tagjai ellenőrizték, hogy kezdettől fogva, és a 2003 óta eltelt idő folyamán mindvégig tiszteletben tartották-e a 75 %-os küszöbértéket.

               (25)

               Az említett ellenőrzés eredményeként bebizonyosodott, hogy az időbérbe vett és harmadik ország lobogója alatti hajóknak az üzemeltetett teljes űrtartalomhoz viszonyított százalékaránya évente és társaságonként nem haladta meg a 2003-ban engedélyezett kezdeti 75 %-os arányt, annak ellenére sem, hogy módosították a francia szabályozást. A közösségi lobogó alatti flotta fenntartására vagy növelésére vonatkozó kötelezettség a gyakorlatban ugyanazon eredményre vezetett, mint a korábbi kritérium, tehát önmagában véve is kellően hathatósnak tekinthető.

               (26)

               A ma hatályos francia kritériumok különösen az, amely „a tagállami lobogó alatti flotta szintjének fenntartására vagy […] növelésére” vonatkozik, teljes mértékben összhangban áll a 2004. évi iránymutatásban rögzített célokkal.

         5.2.   Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetségének (a továbbiakban: ECSA) észrevételei

               (27)

               Az ECSA először is azt hangsúlyozza, hogy az időbérlet a tengerészeti társaságok rendelkezésére álló egyik legfontosabb mechanizmus, amely lehetővé teszi a bérbevevő számára a hajó kereskedelmi és operatív irányítását a meghatározott időszakban, miközben a tulajdonjog és a hajó üzemeltetésének egyéb vonatkozásai továbbra is a tulajdonost illetik meg. A tengerészeti társaságok tehát bizonyos mértékű rugalmassággal rendelkeznek ahhoz, hogy optimálisan reagálhassanak ügyfeleik igényeire, és így biztosíthassák globális versenyképességüket. Az időbérlet révén biztosított rugalmasságnak köszönhetően az európai tengerészeti vállalatok elég gyorsan növelni tudták piaci részesedésüket.

               (28)

               A tengerészeti ágazatban a legfontosabb a hajók kereskedelmi és operatív irányításához közvetlenül kapcsolódó szárazföldi foglalkoztatás, és közvetetten a tengerészeti vállalatok vonzerejének fenntartása. Az utóbbi évtizedekben az európai hajótulajdonosok kétségtelenül kiváló operatív és irányítási kapacitásokról tettek tanúságot. Tehát magas szintű munkahelyek és szaktudás épült ki és maradt fenn az európai vállalatokon belül a hajók bérletének köszönhetően, függetlenül azok lobogójától.

               (29)

               Az ECSA véleménye szerint a Franciaország által, hajóűrtartalomadó-rendszerében 2005-ben bevezetett módosítások összhangban voltak a 2004. évi iránymutatásban rögzített célokkal. Ha ragaszkodnának ahhoz, hogy hivatalosan ismét bevezessék az időbérletbe vett, nem uniós tagállami lobogó alatti hajókra meghatározott korlátozást, az megfosztaná az európai tengerészeti vállalatokat az ahhoz szükséges rugalmasságtól, hogy megfelelően és optimálisan reagáljanak ügyfeleik igényeire, és megerősítsék globális versenyképességüket.

               (30)

               Mindazonáltal amennyiben a Bizottság kitartana amellett, hogy a tengerészeti vállalatoknak a kereskedelmi hajók bizonyos százalékarányát kell birtokolniuk és üzemeltetniük ahhoz, hogy igénybe vehessék a hajóűrtartalom-adót, akkor az ECSA szerint a Bizottságnak lehetővé kellene tennie az európai tengerészeti vállalatok számára legfeljebb 10 TPL (14) bérelt hajónak a hajóűrtartalomadó-rendszer keretében történő üzemeltetését, a birtokukban lévő vagy személyzet nélkül bérelt hajók minden egyes tonna hordképessége után. Az említett arány alkalmazására nem vonatkozhatnak olyan kritériumok, mint a közösségi lajstromozás.

               (31)

               Összefoglalásképpen; a közösségi iránymutatásnak továbbra is rugalmas keretet kell alkotnia. Lehetővé kell tennie a tagállamoknak, hogy szükségleteik szerint megfelelő intézkedéseket fogadjanak el flottájuk érdekében, feltéve, hogy gondoskodnak az említett iránymutatás célkitűzéseihez való hozzájárulásról. Az ECSA úgy véli, hogy azok az európai tengerészeti vállalatok, amelyek időbérlet alapján üzemeltetnek hajókat szintén elérik ezeket a célkitűzéseket, függetlenül attól, hogy az említett hajók tagállami lobogó alatt hajóznak-e vagy sem.

         6.   FRANCIAORSZÁGNAK AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATOS MEGJEGYZÉSEI

               (32)

               Franciaország levelében tudomásul vette a harmadik felek álláspontját támogató észrevételeit.

         7.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

   7.1.   Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás megléte

               (33)

               A C(2003) 1476fin határozatban a francia hajóűrtartalomadó-rendszert támogatási rendszerként ismerték el.

               (34)

               Továbbra is érvényesek azok az indokok, amelyek alapján a Bizottság megállapította, hogy a hajóűrtartalomadó-rendszer az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatási rendszernek minősül. Először is a hajóűrtartalomadó-rendszer opcionális eltérést tesz lehetővé a társasági adó kiszámítására vonatkozó szabályoktól, és a csökkentett adóalaphoz kapcsolódó gazdasági előnyt biztosít egyes vállalatok – a tengeri szállítási vállalkozások – számára, ami azt jelenti, hogy általában kevesebb adott fizetnek a bevételeik után. A tengerészeti szállítási vállalkozások intenzív, nemzetközi szintű versenyt folytató piacokon tevékenykednek, így a hajóűrtartalom-adóhoz kapcsolódó előny alkalmas a verseny torzítására, és érintheti az EGT-megállapodás részes államai közötti kereskedelmet.

               (35)

               Az időbérbe vett és nem tagállami lobogó alatti hajókkal végzett tevékenység támogathatóságával kapcsolatos korlátozás megszüntetése újonnan bevezetett támogatásnak minősül, amelyet – az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésében előírtak megsértésével – előzetesen nem jelentettek be a Bizottságnak. Új támogatásról van szó, mivel a támogatás nem felel meg a hajóűrtartalomadó-rendszert engedélyező C(2003) 1476fin határozatnak, és Franciaország nem jelentette be azt a Bizottságnak. A Francia Hajótulajdonosok Szövetségének állításával szemben (15), e korlátozás eltörlése nem tekinthető megfelelő intézkedésnek ahhoz, hogy a francia hajóűrtartalomadó-rendszert összhangba hozzák a 2004. évi iránymutatással (16), mivel e megszüntetés nem áll összhangban a 2004. évi iránymutatás céljaival, amint e határozat 7.2 pontjában kifejtettük. Ennek megfelelően az időbérletbe vett és nem tagállami lobogó alatti hajókkal végzett tevékenység támogathatóságával kapcsolatos korlátozás megszüntetése nem minősülhet létező támogatásnak a 2004. évi iránymutatás 13. pontja értelmében (17).

         7.2.   Összhang a belső piaccal az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében

               (36)

               A 2004. évi iránymutatás tisztázta, hogy milyen feltételekkel alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja a tengeri szállítás területén. Ennek megfelelően a 2004. évi iránymutatás alapján kell értékelni az e határozat tárgyát képező intézkedést.

               (37)

               A 2004. évi iránymutatás – az 1997. évi iránymutatáshoz hasonlóan – nem irányoz elő kifejezett korlátozást a hajóűrtartalomadó-rendszereknek az időbérletbe vett hajókra történő kiterjesztése tekintetében. Mindazonáltal a Bizottság korábbi határozataiban (18) mégis úgy vélte, hogy a valamely hajóűrtartalomadó-rendszer kedvezményezettjévé váló időbérlőknek hozzá kell járulniuk a tagállami hajólajstromok szerinti fellobogózás célkitűzéséhez, vagy a flottájuk bizonyos százalékára vonatkozó tengerészeti irányítást biztosító tengerészeti szaktudás megőrzésének célkitűzéséhez. Vagyis egyetlen vállalkozás sem vehet igénybe hajóűrtartalomadó-rendszert anélkül, hogy hozzájárulna a 2004. évi iránymutatás alapvető célkitűzéseihez.

               (38)

               Tekintettel a francia hatóságok által szolgáltatott statisztikai adatokra, a Bizottság megállapítja, hogy az időbérletbe vett hajókra vonatkozó korlátozások 2005-ös eltörlése ellenére a francia hajóűrtartalomadó-rendszer kedvezményezettjei megfelelően hozzájárultak a fenti célkitűzésekhez, mivel az időbérletbe vett és nem közösségi lobogó alatti hajók százalékaránya nem lépte túl a kedvezményezett vállalkozások által üzemeltetett teljes űrtartalom 41 %-át. Ezt az eredményt az európai lobogó alatti hajók magas aránya, vagy a flotta bizonyos százalékának tengerészeti irányítása (vagy e két tényező ötvözete) biztosította.

               (39)

               A Bizottság ezenfelül megállapítja, hogy a francia hatóságok szerint minden jelenlegi kedvezményezett flottája nettó űrtartalmának legalább 25 %-os arányát európai lobogó alatt üzemelteti. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy külső tanulmányok – például az Oxford Economics által 2014-ben közzétett „The economic value of the EU shipping industry” (Az uniós hajózási ágazat gazdasági értéke) című tanulmány – szintén megerősítik a francia tengerészeti ágazat jó teljesítményét az európai lobogók használata tekintetében. Az említett tanulmány szerint megállapítható, hogy a francia lobogó alatti űrtartalom aránya jelentősen meghaladja az üzemeltetett űrtartalom 25 %-át (19). Mivel a rendszer kedvezményezettjei kötelesek fenntartani vagy növelni az európai lobogó alatti flottájuk szintjét, nem lehetséges, hogy flottájuk nettó űrtartalmának több mint 75 %-a időbérletbe vett, nem európai lobogó alatti hajókból álljon.

               (40)

               A Bizottság ugyanakkor kénytelen megállapítani, hogy a hatályos francia jogszabályok nem írnak elő olyan jogi kötelezettséget, amely garantálja, hogy az időbérletbe vevő, kedvezményezett vállalkozások mindig kellő mértékben hozzájáruljanak a 2004. évi iránymutatás célkitűzéseinek teljesítéséhez. Konkrétan, az új piacra lépők esetében nem léteznek konkrét kötelezettségek sem a lobogó, sem a megfelelő tengerészeti irányítás tekintetében.

               (41)

               A Bizottság ennek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a hatályos francia jogszabályok nem tartalmazzák a szükséges garanciákat, és nem tekinthetők összeegyeztethetőnek a 2004. évi iránymutatással.

               (42)

               A Bizottság a fentiekkel összefüggésben tudomásul veszi, hogy Franciaország kötelezettséget vállal a helyzet orvoslására, és az átalányadó-rendszer választására vonatkozó feltételként bevezeti azt a kötelezettséget, hogy az adott vállalkozásnak a hajók egy minimális százalékarányát európai lobogó alatt kell üzemeltetnie. Ezt a százalékarányt a 2015-ös pénzügyi évtől fogva a flotta nettó űrtartalmának 25 %-ában rögzítik, és a hajóűrtartalom-adózási lehetőség igénybevételének évtizede során mindvégig tiszteletben kell tartani.

               (43)

               E feltétel ugyanolyan szigorú, mint a francia hajóűrtartalomadó-rendszert engedélyező eredeti C(2003) 1476fin határozatban foglalt feltétel. Figyelemmel a 2004. évi iránymutatás célkitűzéseire, különösen annak szükségességére, hogy a kedvezményezettek hozzájáruljanak a tagállami hajólajstromok szerinti fellobogózás célkitűzéséhez vagy a flottájuk egy részére vonatkozó tengerészeti irányítást biztosító tengerészeti szaktudás megőrzésének célkitűzéséhez, a Bizottság megfelelőnek tekinti Franciaország kötelezettségvállalását. E kötelezettségvállalás révén ugyanis a hajóűrtartalomadózási-rendszerbe újonnan belépők is hozzájárulnak a tagállami hajólajstromok szerinti fellobogózás célkitűzéséhez.

         7.3.   Következtetés

               (44)

               A Bizottság megállapítja, hogy az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével Franciaország 2005-ben jogellenesen hajtotta végre a hajóűrtartalom-adóról szóló francia jogszabálynak az időbérletbe vett hajókra vonatkozó módosítását.

               (45)

               E módosítás nem egyeztethető össze az EUMSZ-el amennyiben nem biztosítja, hogy a hajóűrtartalomadó-rendszerbe újonnan belépők megfelelően hozzájáruljanak a 2004. évi iránymutatás célkitűzéseihez, tekintve, hogy nem terheli őket jogi kötelezettség sem a flotta fellobogózása, sem a minimális saját tengerészeti tevékenység tekintetében.

               (46)

               A francia hatóságokkal kötött megállapodás értelmében a hatályos hivatalos szabályokat ki kell igazítani annak érdekében, hogy a jövőben kizárólag azok a vállalatok léphessenek be a hajóűrtartalomadó-rendszerbe, amelyek flottája nettó űrtartalmának legalább 25 %-a európai lobogó alatt üzemel. Továbbá a hajóűrtartalomadó-rendszer kedvezményezettjei még akkor is hozzájárulnak a 2004. évi iránymutatás célkitűzéseihez, ha teljes flottájuk időbérletben üzemel.

               (47)

               Mivel a jelenlegi kedvezményezettek már most is tiszteletben tartják az említett küszöbértéket és az európai lobogó alatti flottájuk százalékarányának fenntartására vagy növelésére vonatkozó kötelezettséget, nincs szükség a támogatások visszafizettetésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A hajóűrtartalomadó-rendszer módosítása – amelyet Franciaország 2005-ben jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtott végre – az időbérletbe vett hajókra vonatkozó szabályozás tekintetében nem egyeztethető össze a belső piaccal.
   2. cikk
   Franciaország a 2015. pénzügyi évtől módosítja a hajóűrtartalomadó-rendszerre vonatkozó jogszabályt az általa vállalt azon kötelezettségnek megfelelően, amely szerint az említett rendszer kedvezményezettjeinek – a hajóűrtartalomadó-rendszerbe való belépésüktől fogva – flottájuk legalább 25 %-át valamely uniós tagállam vagy az EGT-megállapodás valamely részes felének lobogója alatt kell üzemeltetniük, és a későbbiekben fenn kell tartaniuk vagy növelniük kell ezt az arányt.
   3. cikk
   Franciaország tájékoztatja a Bizottságot a 2. cikkben előírt jogszabályi módosítások elfogadását követően.
   4. cikk
   E határozat címzettje a Francia Köztársaság.

      Kelt Brüsszelben, 2015. február 4-én.

            a Bizottság részéről

         Margrethe VESTAGER

            a Bizottság tagja

      (1)  HL C 380., 2013.12.28., 29. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL C 205., 1997.7.5., 5. o.

      (4)  Az időbérlet (angolul: „time charter”) olyan szerződés, amely szerint a bérbeadó bérleti díj ellenében, a bérleti szerződésben meghatározott időre a bérlő rendelkezésére bocsát egy teljes körűen felszerelt hajót. A bérlő gondoskodik a kereskedelmi igazgatásról, a bérbeadó pedig megtartja a tengerészeti igazgatást.

      (5)  A tengerhajózási társaságok számára biztosított, űrtartalom szerinti francia átalányadó-rendszerre vonatkozó 737/02. sz. állami támogatásról szóló, 2003. május 13-i bizottsági határozat (HL C 38., 2004.2.12., 5. o.).

      (6)  HL C 13., 2004.1.17., 3. o. Lásd a 3.1. pont hetedik albekezdését.

      (7)  1. sz., a 4-H-3-08. sz. közigazgatási utasítás negyedik albekezdése.

      (8)  22. sz., a 4-H-3-08. sz. közigazgatási utasítás második és harmadik albekezdése. A „fent meghatározott kötelezettségvállalás” a tengeri szállítási vállalkozások azon kötelezettségvállalása, hogy a rendelkezés időbeli hatálya során fenntartják vagy növelik az Európai Közösség tagállamainak lobogója alatti flottájuk arányát.

      (9)  Az általános adótörvény 209-0 B. cikke I. szakaszának harmadik albekezdése kimondja, hogy „az időbérletbe vett és harmadik ország lobogója alatti hajók nem élvezhetik e rendszer előnyeit, ha a vállalkozás által üzemeltetett flotta nettó űrtartamának több mint 75 %-át teszik ki”.

      (10)  A C(2003) 1476fin határozat (35) preambulumbekezdése:„Tehát az időbérletbe vett és harmadik ország lobogója alatti hajók kizárólag akkor élvezhetik az űrtartalom szerinti átalányadó-rendszer előnyeit, ha legfeljebb a vállalkozás által üzemeltetett flotta nettó űrtartamának 75 %-át teszik ki.”

      (11)  A Francia Hajótulajdonosok Szövetségének tagjai a francia hajótulajdonosok által üzemeltetett űrtartalom 80 %-át képviselik.

      (12)  Ez utóbbi a francia hajótulajdonosok birtokában lévő teljes űrtartalom 5 %-át teszi ki.

      (13)  Az általános adótörvény 209-0 В. cikkében előírt francia hajóűrtartalomadó-rendszert a 2014-re vonatkozó második pótköltségvetési törvény (a 2014. december 29-i 2014-1655. sz. törvény) 75. cikke módosította. Az új feltétel azokra a vállalkozásokra vonatkozik, amelyek a 2014. november 27-én lezárt üzleti évtől fogva élnek a választási lehetőséggel.

      (14)  Tonna hordképesség.

      (15)  Lásd e határozat (21)–(23) preambulumbekezdését.

      (16)  Lásd a 2004. évi iránymutatás 13. pontját.

      (17)  Ellentétben „a tagállami lobogó alatti flotta szintjének fenntartására vagy […] növelésére” vonatkozó kritériummal, amelyet a 2004. évi iránymutatásnak való megfelelés érdekében léptettek hatályba.

      (18)  Lásd például az eredeti C(2003) 1476fin határozatot, valamint az ír hajóűrtartalomadó-rendszer módosítására vonatkozó C 2/08 (ex N 572/07) állami támogatási rendszerről szóló 2009. február 25-i 2009/626/EK bizottsági határozatot. Lásd továbbá az eljárás megindításáról szóló határozat 24–26. pontját.

      (19)  Lásd például a tanulmány 2.3d. és 2.4b. ábráját (http://www.oxfordeconomics.com/my-oxford/projects/272456).


title: Az Európai Központi Bank határozata (2004. április 22.) az euróbankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozat módosításáról (EKB/2004/9)

text:
               9.6.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 205/17

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2004. április 22.)
   az euróbankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozat módosításáról
   (EKB/2004/9)
   (2004/506/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106. cikke (1) bekezdésére, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 16. cikkére,
   tekintettel az euróbankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozatra (1),
   mivel:

               (1)

               Tekintettel arra, hogy a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság 2004. május 1-jén csatlakozik az Európai Unióhoz, illetve arra, hogy ezen országok NKB-jai 2004. május 1-jén a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) részeivé válnak, a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2004. április 22-i EKB/2004/5 határozat (2) meghatározza 2004. május 1-jétől az Európai Központi Bank (EKB) tőkejegyzési kulcsában a nemzeti központi bankokhoz (NKB-k) rendelt új súlyokat.

               (2)

               Az EKB/2001/15 határozat 1. cikkének d) pontja a „bankjegyelosztási kulcs” fogalmát az EKB/2001/15 határozatnak a 2004. január 1-jétől alkalmazandó kulcsokat meghatározó mellékletére való hivatkozással határozta meg. A 2004. május 1-jétől alkalmazandó bankjegyelosztási kulcs meghatározásának érdekében az EKB/2001/15 határozatot megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az EKB/2001/15 határozat módosítása
   Az EKB/2001/15 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk d) pontjának utolsó mondata helyébe az alábbi szöveg lép:
               „E határozat melléklete határozza meg a 2004. május 1-jétől hatályos bankjegyelosztási kulcsot.”

               2.

               Az EKB/2001/15 határozat melléklete helyébe e határozat mellékletében meghatározott szöveg lép.

         2. cikk
   Záró rendelkezések
   Ez a határozat 2004. május 1-jén lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2004. április 22-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 337., 2001.12.20., 52. o. A legutóbb az EKB/2003/23 határozattal (HL L 9., 2004.1.15., 40. o.) módosított határozat.

      (2)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak az 5. oldalát.


title: 2008/531/EK: Az Európai Parlament határozata (2007. április 24.) az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/163

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2007. április 24.)
   az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2008/531/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Hatóság válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 – C6-0080/2007),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 44. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (5) 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0112/2007),

               1.

               mentesítést ad az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság igazgatója számára a 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL C 266., 2006.10.31., 22. o.

      (2)  HL C 312., 2006.12.19., 42. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb 2006/575/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/164

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2007. április 24.)
   az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Hatóság válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 – C6-0080/2007),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 44. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (5) 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0112/2007),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2005. december 31-én zárt pénzügyi év éves beszámolójának megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek – fenntartások megfogalmazása mellett – egészében véve jogszerűek és szabályszerűek;

               B.

               mivel 2006. április 27-én a Parlament megadta a mentesítést a Hatóság 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan az igazgatónak (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           csalódottságát fejezte ki amiatt, hogy a Számvevőszék újfent rendellenességeket fedezett fel a személyzeti felvételi szabályok alkalmazásában és sürgette a Hatóságot, hogy alkalmazza átláthatóbb módon a kiválasztási eljárások szabályait,

                           —

                           aggodalmát fejezte ki a Számvevőszék által a szerződések odaítélésével kapcsolatos eljárásban feltárt szabálytalanságok miatt,

         Általános észrevételek az egyedi mentesítést igénylő EU-ügynökségek többségével kapcsolatban

               1.

               úgy véli, hogy a közösségi ügynökségek folyamatosan növekvő száma, valamint számos ügynökség tevékenysége nem illeszkedik egy átfogó politikai keretbe; és úgy véli, hogy egyes ügynökségek feladatköre nem mindig tükrözi az Unió valós igényeit, sem pedig a polgárok elvárásait, valamint megállapítja, hogy nem mindig rendelkeznek jó hírnévvel és sajtónyilvánossággal;

               2.

               felkéri a Bizottságot ezért, hogy határozzon meg az új közösségi ügynökségek létrehozására vonatkozó átfogó politikai keretet; és bármely új ügynökség létrehozása előtt nyújtson be költség-haszon tanulmányt, az ügynökségek, illetve az egyéb európai szervezetek képviseletei közötti párhuzamos tevékenységek elkerülése érdekében;

               3.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy a Parlament határozatát megelőzően nyilvánítson véleményt a költség-haszon tanulmányról;

               4.

               felhívja a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy amennyiben egy ügynökség hozzáadott értékéről negatív értékelés születik, tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának újrafogalmazására vagy az ügynökség bezárására;

               5.

               figyelembe véve a szabályozó ügynökségek folyamatosan növekvő számát, sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ezen intézmények irányításáról szóló intézményközi megállapodástervezetre vonatkozó tárgyalások nem vezettek eredményre, és felkéri a Bizottság illetékes szolgálatait, hogy a Számvevőszékkel együttműködve tegyenek meg minden intézkedést egy ilyen megállapodás gyors létrehozására;

               6.

               megállapítja, hogy a Bizottság költségvetési felelőssége az ügynökségek és a Bizottság közötti kapcsolat szorosabbá tételét teszi szükségessé; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést, hogy a Bizottság számára 2007. december 31-ig biztosítsanak blokkoló kisebbséget a szabályozó ügynökségek felügyelő testületeiben és újraalapításuk során ezt előzetesen vegyék figyelembe;

               7.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy éves jelentésében hozzon létre egy kiegészítő fejezetet a Bizottság elszámolása alatt mentesítésben részesülő ügynökségek számára annak érdekében, hogy sokkal tisztább képet lehessen kapni az uniós források ügynökségek által történő felhasználásáról;

               8.

               emlékeztet arra az elvre, amelynek értelmében a Parlament általi mentesítés valamennyi közösségi ügynökségre vonatkozik – függetlenül attól, hogy részesülnek-e támogatásban vagy nem –, még abban az esetben is, ha alapszabályzatuk alapján egy másik mentesítő hatóság is közreműködik;

               9.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy minden ügynökség esetében ellenőrizze a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, és készítsen erről jelentést a Parlament illetékes bizottsága számára, beleértve a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot is;

               10.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek száma egyre nő, valamint összhangban a Bizottság ügynökségek működésére vonatkozó politikai felelősségével, amely felelősség jelentősen túlmegy egyfajta egyszerű logisztikai támogatásnál, még nagyobb szükség van arra, hogy a Bizottság ügynökségek felállításával és ellenőrzésével megbízott főigazgatóságai közös megközelítést dolgozzanak ki az ügynökségekkel kapcsolatban; az ügynökségekkel kapcsolatos valamennyi ügyre vonatkozó közös bizottsági megközelítés kialakítása felé pragmatikus lépés lenne egy olyan struktúra kidolgozása, amely hasonló ahhoz, amelyet az ügynökségek hoztak létre az illetékes főigazgatóságok közötti koordináció érdekében;

               11.

               felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az ügynökségeknek nyújtott adminisztratív és technikai segítséget tekintettel a Közösség egyre összetettebb adminisztratív szabályaira és technikai problémáira;

               12.

               megállapítja az összes uniós ügynökségben a felügyeleti szerv hiányát, és felkéri a Bizottság szolgálatait, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket egy ilyen mechanizmus lehető leggyorsabban történő létrehozására;

               13.

               üdvözli az uniós ügynökségek közötti koordinációban bekövetkezett jelentős javulást, amelynek köszönhetően az ügynökségek kezelni tudják az ismétlődő problémákat és hatékonyabban tudnak együttműködni a Bizottsággal és a Parlamenttel;

               14.

               úgy véli, hogy a több ügynökség által létrehozandó közös támogató szolgálat, amelynek célja a pénzügyi gazdálkodás informatikai rendszerének a Bizottság rendszerével történő összehangolása, olyan intézkedés, amelyet folytatni és bővíteni kell;

               15.

               felszólítja az ügynökségeket az adott terület kulcsszereplőivel való fokozottabb együttműködésre és összehasonlító teljesítményértékelésük (benchmarking) javítására; kéri a Bizottságot az általa szükségesnek ítélt olyan eszközök elfogadására, amelyek segítik az ügynökségeket abban, hogy javítsák hírnevüket és megerősítsék tevékenységeik láthatóságát;

               16.

               felszólítja a Bizottságot, tegyen javaslatot az ügynökségek által készítendő éves jelentések formátumának összehangolására, és fejlesszen ki teljesítménymutatókat, amelyek segítségével az ügynökségek hatékonysága összehasonlíthatóvá válik;

               17.

               felszólítja az ügynökségeket, hogy minden év elején határozzanak meg mutatókat, amelyek alapján teljesítményük mérhető lesz;

               18.

               felszólítja az ügynökségeket, hogy a reális tervezés és a kitűzött célok végrehajtása érdekében fokozottabban alkalmazzák a SMART célokat;

               19.

               egyetért abban a Számvevőszékkel, hogy a Bizottság felelősséggel tartozik az ügynökségek (pénz)gazdálkodásáért; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy ellenőrizze, illetve ahol szükséges irányítsa és segítse a különböző ügynökségek vezetőségét, különösen a pályázati eljárások megfelelő alkalmazása, a felvételi eljárások átláthatósága, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás (alulköltés és az túlzott költségvetés) vonatkozásában és, és leginkább az integrált belső ellenőrzési keretre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásában;

               20.

               úgy véli, hogy az ügynökségeknek munkaprogramjukban operatív és mérhető módon kell kifejezni tevékenységüket, és kellő figyelmet kell fordítaniuk a Bizottság belső ellenőrzési szabványaira;

         Egyedi észrevételek

               21.

               megállapítja, hogy a 2005-ös pénzügyi évet a költségvetés jelentős alulköltése jellemezte, a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatoknak csupán 80 %-át használták fel; úgy véli, hogy a Hatóságnak komoly erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy a számára biztosított előirányzatok felhasználását a célkitűzések elérése érdekében javítsa;

               22.

               nehezményezi, hogy a létszámterv módosítására tett javaslatát nem vették figyelembe és hogy a Hatóság 19 álláshely esetén a Parlament értesítése nélkül visszaállította a költségvetési tervezetben eredetileg szereplő fokozatokat;

               23.

               megállapítja, hogy nem sikerült tevékenységalapú irányítást bevezetni, holott a Hatóság pénzügyi szabályzata ezt írja elő, az általános költségvetésre alkalmazottaknak megfelelően, az ellenőrzés teljesítményének javítása céljából;

               24.

               sajnálja, hogy a Hatóság nem végzett kockázatelemzést és hivatalosan nem határozta meg az általa alkalmazott belső ellenőrző rendszereket és eljárásokat, és felhívja a Hatóságot, hogy ezt mielőbb tegye meg;

               25.

               a munkaerő-felvétellel kapcsolatban megjegyzi, hogy a Hatóság az álláshirdetésekben szereplő kritériumoktól eltérő kritériumok alapján utasított el jelölteket, és ezenkívül nem vette figyelembe a felvételi bizottság tagjainak fokozatára vonatkozó szabályokat a beöltendő állások vonatkozásában; ragaszkodik a vonatkozó kritériumok szigorú alkalmazásához és annak hatékony ellenőrzéséhez, hogy a jelöltek által a jelentkezésük alátámasztásához benyújtott dokumentumok valóban bizonyító erejűek-e;

               26.

               tudomásul veszi, hogy a Hatóság nehézségekkel szembesült jól képzett tudományos személyzet toborzása terén Pármában;

               27.

               sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy jelentős számú anomáliára derült fény a szerződések odaítélésének és megkötésének ellenőrzése során; felkéri a Hatóságot, hogy sürgősen szigorítsa meg belső ellenőrzési rendszerét;

               28.

               megjegyzi, hogy még mindig nem állnak rendelkezésre a Hatóságnak állandó otthont nyújtó épületek, ezért a Hatóság kénytelen volt ideiglenes irodákat bérelni és kialakítani (ennek költsége 2005-ben: megközelítőleg 3 500 000 EUR); a Bizottsággal együtt felkéri a Hatóságot, hogy tisztázza a helyzetet a nemzeti hatóságokkal, különösen a pénzügyi kártérítés vonatkozásában.

      (1)  HL C 266., 2006.10.31., 22. o.

      (2)  HL C 312., 2006.12.19., 42. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 340., 2006.12.6., 134. o.


title: 2012/428/EU: A Tanács határozata ( 2012. július 23. ) az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               26.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 199/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. július 23.)
   az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2012/428/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (1)2008. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               2011. április 11-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Ukrajnával az említett, az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról. A tárgyalások 2012 februárjában az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) parafálásával sikeresen lezárultak.

               (3)

               A megállapodást – feltételezve annak megkötését – alá kell írni.

               (4)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (2) összhangban nem vesz részt. Ennél fogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodás aláírására – feltételezve az említett megállapodás megkötését – a Tanács az Unió nevében felhatalmazást ad (4).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 332., 2007.12.18., 68. o.

      (2)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

      (3)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

      (4)  A megállapodás szövegét a megkötésről szóló határozattal együtt teszik közzé.


title: 2006/210/EK: A Bizottság határozata ( 2006. február 28. ) magas szintű nemzeti szabályozási szakértői csoport létrehozásáról

text:
               15.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 76/3

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2006. február 28.)
   magas szintű nemzeti szabályozási szakértői csoport létrehozásáról
   (2006/210/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               2005. március 16-án a Bizottság Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban
                   (1) címmel közleményt fogadott el, amelyben kifejezte arra irányuló szándékát, hogy 2005 folyamán egy magas szintű nemzeti szabályozási szakértői csoportot hoz létre a jobb szabályozási intézkedések nemzeti és uniós szintű kifejlesztésének megkönnyítése érdekében.

               (2)

               A csoport feladata tanácsokkal szolgálni a Bizottságot a jobb szabályozásról általában, nem feladata viszont, hogy véleményét fejezze ki különleges jogalkotási javaslatokhoz kapcsolódó kezdeményezésekről vagy projektekről.

               (3)

               A csoport magas szintű nemzeti szakértőkből áll, akiket a tagállamok javaslatai alapján a Bizottság nevez ki; a csoport nyitva áll a csatlakozó országokból érkező megfigyelők előtt.

               (4)

               Következésképpen létre kell hozni a magas szintű nemzeti szabályozási szakértői csoportot, valamint részletesen meg kell állapítani feladatmeghatározását és felépítését,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottság létrehoz egy szakértői csoportot, amelynek neve: „Magas szintű nemzeti szabályozási szakértői csoport” (a továbbiakban: a csoport).
   2. cikk
   Feladat
   A Bizottság valamennyi olyan kérdésben tanácsot kérhet a csoporttól, amely a jobb szabályozási politikára és az ezzel kapcsolatos intézkedések nemzeti és uniós szintű kifejlesztésére vonatkozik.
   A csoport feladata, hogy:

               —

               hatékony közvetítő szerepet játsszon a Bizottság és a főbb kormányzati hatóságok között a vállalkozásokra, az iparra, a fogyasztókra, a szociális partnerekre és az állampolgárokra vonatkozó szabályozási környezet javítása érdekében,

               —

               hozzájáruljon a jobb szabályozás területére vonatkozó legjobb nemzeti és uniós gyakorlatok unión belüli elterjedéséhez,

               —

               megerősítse a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködést, a jobb szabályozás nemzeti szintű végrehajtása céljából; közös vizsgálatot folytasson az uniós jogszabályok tagállami szintre történő átültetésének és végrehajtásának mikéntjéről (azaz kiegészítő követelményeknek vagy eljárásoknak az átültetés során történő bevezetéséről,

               —

               hozzájáruljon olyan közös mutatók koherens rendszerének kidolgozásához, amely alkalmas a szabályozási környezet minőségében bekövetkezett fejlődés mind uniós, mind tagállami szinten történő nyomon követésére, ami a nemzeti lisszaboni programon belüli teljesítményértékelés alapját képezné,

               —

               tanácsokkal lássa el a Bizottságot a jobb szabályozás témakörében, különösen a következő területeken: egyszerűsítés, a gazdasági, társadalmi és környezeti következmények vizsgálata – beleértve az igazgatási költségekét is –, a különböző lehetséges rendelettípusok.

         3. cikk
   A csoport tagjai – kinevezés
   (1)   A Bizottság a főtitkárt bízza meg azzal, hogy a tagállamok által javasolt jelöltek alapján kinevezze a csoport tagjait.
   (2)   A csoport tagállamonként egy, illetve néhány kivételes esetben (2) két tagból áll. A Bizottság főtitkára a tagállamok javaslata alapján póttagokat nevezhet ki, akik automatikusan helyettesítik a tagot annak távolléte vagy akadályoztatása esetén.
   (3)   A következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

               —

               a tagok az érintett területen tapasztalattal rendelkező és a hatóságot képviselő magas rangú tisztviselők,

               —

               a tagok kinevezése egy évre szól, amely meghosszabbítható. A tagok helyettesítésükig vagy megbízásuk időtartamának végéig maradnak hivatalban,

               —

               a megbízásuk hátralévő idejére fel lehet váltani azokat a tagokat, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, akik lemondanak, vagy akik nem tartják tiszteletben az e cikk első, illetve második pontjában meghatározott feltételeket, illetve az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 287. cikkét,

               —

               a kinevezett tagok nevét a Bizottság honlapján hozzák nyilvánosságra.

         4. cikk
   Működés
   (1)   A csoport ülésein az elnöki teendők ellátásáért a Bizottság a felelős.
   (2)   A Bizottsággal egyetértésben a csoport feladatkörébe tartozó egyedi kérdések tanulmányozására alcsoportokat lehet létrehozni, amelyeket feladataik teljesítése után közvetlenül fel kell oszlatni.
   (3)   Az elnök napirenden lévő témában különleges hozzáértéssel rendelkező szakértőket, illetve megfigyelőket – ideértve a csatlakozó országok (3) megfigyelőit is – hívhat meg a csoport vagy alcsoportok üléseire, amennyiben ez hasznosnak és/vagy szükségszerűnek mutatkozik.
   (4)   A csoport vagy alcsoport munkáihoz való hozzájárulás keretében nyert információk nem terjeszthetők, amennyiben a Bizottság titoktartást kíván meg.
   (5)   A csoport és az alcsoportok rendszerint a Bizottság által megállapított eljárásoknak és menetrendnek megfelelően a Bizottság és szervezeti egységeinek egyik épületében ülésezik. A titkársági teendők ellátásáról a Bizottság gondoskodik.
   (6)   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta (4) alapján alakítja ki saját eljárási szabályzatát.
   (7)   A csoport és az e határozat 4. cikkének (2) bekezdése keretében felállított bármelyik albizottság titkársági feladatait a Bizottság látja el.
   (8)   A Bizottság a csoport munkanyelvén (munkanyelvein) interneten közzéteheti a csoport bármely összefoglalóját, következtetését (illetve annak részletét) vagy munkadokumentumát. A munkadokumentumokat a rendelkezésre álló nyelveken teszik közzé.
   5. cikk
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
   A csoport tevékenységeinek keretében a tagok, szakértők és megfigyelők utazási és adott esetben tartózkodási költségeit a Bizottság a külső szakértők költségtérítéséről szóló belső szabályainak megfelelően visszatéríti. A Bizottság a magas szintű nemzeti szabályozási szakértői csoport egy tagjának költségeit téríti meg tagállamonként. A betöltött tisztségek nem járnak díjazással.
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások azon éves költségvetés keretein belül kerülnek megtérítésre, amelyet a Bizottság felelős szolgálatai utaltak ki a csoportnak.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   E határozat azon a napon lép hatályba, amelyen a Bizottság elfogadja. Rendelkezéseit 2009. december 31-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. február 28-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  COM(2005) 97 végleges, 2005. március 16.

      (2)  A Bizottság abban az esetben nevezhet ki tagállamonként két tagot, ha az érintett tagállam igazgatási szintjén a hatáskör megosztott.

      (3)  A csatlakozási szerződést már aláíró csatlakozó államokból érkező szakértők, „A kibővített Unió felé, az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma és jelentése az egyes tagjelölt országok által a csatlakozás érdekében megtett előrehaladásról” című 2002. október 9-i közleménnyel [COM(2002) 700 végleges] és a 2005. március 24-i C(2005) 874 bizottsági határozattal összhangban, a csatlakozó országoknak a közösségi szerkezetbe történő fokozatos beilleszkedése érdekében.

      (4)  Lásd a Bizottság által 2005. július 27-én elfogadott SEC(2005) 1004 dokumentum III. mellékletét.


title: A Tanács 2013/144/KKBP határozata ( 2013. március 21. ) az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP határozat módosításáról

text:
               22.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 82/54

         A TANÁCS 2013/144/KKBP HATÁROZATA
   (2013. március 21.)
   az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a 2011/172/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2011/172/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2014. március 22-ig meg kell újítani.

               (3)

               A 2011/172/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/172/KKBP határozat 5. cikke második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „Ezt a határozatot 2014. március 22-ig kell alkalmazni.”.

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. március 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. HOGAN

      (1)  HL L 76., 2011.3.22., 63. o.


title: 2008/271/EK: A Tanács határozata ( 2008. február 25. ) az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült második kiegészítő jegyzőkönyv elfogadásáról

text:
               28.3.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 86/27

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. február 25.)
   az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült második kiegészítő jegyzőkönyv elfogadásáról
   (2008/271/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, 133. cikke (1) bekezdésére, 133. cikke (5) bekezdésére és 181. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében az első és a második mondattal és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt második kiegészítő jegyzőkönyvet 2007. február 21-én aláírták az Európai Közösség és tagállamai nevében.

               (2)

               A második kiegészítő jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és tagállamai jóváhagyják az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült második kiegészítő jegyzőkönyvet.
   A második kiegészítő jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (1).
   2. cikk
   A második kiegészítő jegyzőkönyv 5. cikkében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. VIZJAK

      (1)  HL L 141., 2007.6.2., 69. o.


title: 2014/639/EU: Az Európai Tanács határozata ( 2014. augusztus 30. ) az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének kinevezéséről

text:
               2.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 262/6

         AZ EURÓPAI TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. augusztus 30.)
   az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének kinevezéséről

      (2014/639/EU)

   AZ EURÓPAI TANÁCS,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács a Bizottság elnökének egyetértésével 2009. december 4-én hozott 2009/950/EU határozatával (1) kinevezte az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét a 2014. október 31-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke (7) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében az elnöknek, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottság többi tagjának mint testületnek a jóváhagyásáról az Európai Parlament szavaz.

               (3)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét a Bizottság jelenlegi hivatali idejének lejártától a 2019. október 31-ig terjedő időszakra ki kell nevezni.

               (4)

               A Bizottság megválasztott elnöke jóváhagyta az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének kinevezését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Tanács Federica MOGHERINI-t nevezi ki az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjévé a Bizottság jelenlegi hivatali idejének lejártától a 2019. október 31-ig terjedő időszakra.
   2. cikk
   Az Európai Tanács elnöke értesíti Federica MOGHERINI-t erről a határozatról.
   Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 30-án.

            az Európai Tanács részéről

            az elnök

         H. VAN ROMPUY

      (1)  HL L 328., 2009.12.15., 69. o.


title: A Tanács (EU) 2015/1947 határozata (2015. október 1.) a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               30.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 284/1

         A TANÁCS (EU) 2015/1947 HATÁROZATA
   (2015. október 1.)
   a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               2001 novemberében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) elindította a kereskedelmi tárgyalások dohai fordulóját, ismertebb nevén a dohai fejlesztési menetrendet. 2004 júliusában megkezdődtek a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló tárgyalások az áruk – köztük a tranzitáruk – mozgásának, kiadásának és vámkezelésének további felgyorsítása érdekében, amely tárgyalások alapját az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: az 1994. évi GATT) következő cikkeinek pontosítására és tökéletesítésére irányuló kötelezettségvállalás képezte: V. cikk (szabad árutovábbítás), VIII. cikk (a behozatallal és a kivitellel kapcsolatban kivetett díjak és alakiságok) és X. cikk (a kereskedelmi szabályozások közzététele és igazgatása). A meghatalmazás emellett olyan rendelkezésekre hivatkozott, amelyek a vám- és egyéb megfelelő hatóságok közötti, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésével és a vámszabályok betartásával kapcsolatos kérdésekre irányuló hatékony együttműködést szolgálják.

               (2)

               A Bizottság a tárgyalásokat a Szerződés 207. cikkének (3) bekezdésével létrehozott bizottsággal konzultálva folytatta.

               (3)

               A WTO 2013. december 3–6. között Balin megrendezett 9. miniszteri konferenciáján elfogadásra került a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló miniszteri határozat, amellyel – a szöveg jogi felülvizsgálatától eltekintve – lezárultak a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásról folytatott tárgyalások. A miniszteri határozattal létrejött a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésével foglalkozó előkészítő bizottság is, valamint a WTO Általános Tanácsa utasítást kapott arra, hogy fogadjon el jegyzőkönyvet a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezménynek 1A. mellékletként a megállapodással való kiegészítéséről, és nyissa meg a jegyzőkönyvet az egyes WTO-tagországok által saját belső szabályaik szerint történő elfogadására.

               (4)

               A WTO Általános Tanácsa 2014. november 27-i ülésén elfogadta a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), és megnyitotta a WTO-tagok általi elfogadásra.

               (5)

               A jegyzőkönyv magában foglalja a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást, valamint az említett megállapodás mellékleteként a fejlődő országok kötelezettségvállalásait. Az A kategóriába sorolt kötelezettségvállalásokról szóló értesítést a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás 15. cikkének (1) bekezdése szerint már több fejlődő ország benyújtotta. A kereskedelmi eljárások egyszerűsítésével foglalkozó bizottság megkapja a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás 15. cikkének (2) bekezdése szerint a legkevésbé fejlett országok által A kategóriába sorolt, valamint a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás 16. cikkének (5) bekezdése szerint a fejlődő és legkevésbé fejlett országok által B és C kategóriába sorolt kötelezettségvállalásokról szóló értesítéseket. A kötelezettségvállalások a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás szerves részét képezik.

               (6)

               A jegyzőkönyvet az Unió nevében jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli azon személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) az elfogadásra vonatkozó okiratot az Európai Unió nevében, a jegyzőkönyv 4. pontjának megfelelően letétbe helyezni (1).
   3. cikk
   Ez a jegyzőkönyv nem értelmezhető úgy, mint amely olyan jogokat biztosít vagy kötelességeket ír elő, amelyekre az uniós és tagállami bíróságok és törvényszékek előtt közvetlenül hivatkozni lehet.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 1-jén.

            a Tanács részéről

            az elnök

         É. SCHNEIDER

      (1)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a jegyzőkönyv aláírása napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéséről.


title: 2009/658/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2009. április 23. ) az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2007-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               26.9.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/148

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2009. április 23.)
   az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2007-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   (2009/658/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Fordítóközpont válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2009. február 10-i ajánlására (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,

               —

               tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0178/2009),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja végleges éves beszámolója megfelel a Számvevőszék jelentése mellékletének;

               2.

               jóváhagyja az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2007-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 278., 2008.10.31., 42. o.

      (2)  HL C 311., 2008.12.5., 116. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Tanács határozata (2002. március 25.) az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. és 97. cikke alapján Libériával folytatott tárgyalások lezárásáról

text:
11/41. kötet          HU                             Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                      63
32002D0274
L 96/23                                      AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA                                                2002.4.13.
                                                      A TANÁCS HATÁROZATA
                                                            (2002. március 25.)
             az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. és 97. cikke alapján Libériával folytatott tárgyalások lezárásáról
                                                               (2002/274/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA                                                        kötelezettségvállalás teljesítése és a helyzet tartós fenntar-
                                                                               tása érdekében,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö-
nösen annak 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
                                                                        A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
tekintettel a tagállamok kormányainak képviselői által
2000. szeptember 18-án hozott határozattal ideiglenesen alkal-                                         1. cikk
mazott, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása során
hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső           Az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. és 97. cikke alapján
megállapodásra (1), és különösen annak 3. cikkére,                      Libériával folytatott tárgyalások lezárulnak.
tekintettel a Bizottság javaslatára,                                                                   2. cikk
                                                                        A mellékelt levéltervezetben felsorolt intézkedéseket az AKCS–EK
mivel:                                                                  partnerségi megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének c) pontja és
                                                                        a 97. cikkének (3) bekezdése értelmében megfelelőnek minősülő
(1)    Libéria kormánya számos alkalommal nem tett eleget az            intézkedésként a Tanács elfogadja. Ezen intézkedések két évvel azt
       AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikkében említett            követően járnak le, hogy a Tanács e határozatot elfogadta.
       lényeges elemekkel összhangban álló kötelezettségeinek.
       Megsértette továbbá a helyes kormányzás követelményeit
       is, tekintettel arra, hogy súlyos korrupciós esetekre derült                                    3. cikk
       fény.                                                            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
(2)    2001. november 9-én az AKCS–EK partnerségi megállapo-
       dás 96. és 97. cikke alapján konzultációkat folytattak Libé-                                    4. cikk
       riával, amely során a libériai hatóságok kifejtették állás-      Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell
       pontjukat és konkrét kötelezettségvállalásokat tettek,           hirdetni.
       különös tekintettel az emberi jogi helyzetre, a demokrati-
       kus elvekre, a jogállamiságra és a helyes kormányzásra
       vonatkozóan.                                                     Kelt Brüsszelben, 2002. március 25-én.
                                                                                a Tanács részéről
(3)    Az utóbbi időben már több pozitív lépésre is sor került e
       kötelezettségek teljesítése érdekében. Mindazonáltal                                                    az elnök
       további lényeges intézkedések szükségesek valamennyi                                          A. M. BIRULÉS Y BERTRÁN
(1) HL L 317., 2000.12.15., 376. o.
 ---pagebreak--- 64     HU                                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 11/41. kötet
                                                          MELLÉKLET
                                  LEVÉLTERVEZET A KÜLÜGYMINISZTER RÉSZÉRE
                                                                                Brüsszel, …
   Őexcellenciája Monie CAPTAN úr
   külügyminiszter
   Libéria
   Tisztelt Miniszter Úr!
   Az Európai Unió rendkívüli jelentőséget tulajdonít az AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikke előírásainak.
   Kapcsolataink alapját – a partnerségi megállapodás lényeges elemeiként – az emberi jogok tiszteletben tartása, a
   demokratikus intézményrendszer és a jogállamiság, valamint további alapvető elemként a helyes kormányzás képezi.
   Ezért az Európai Uniót aggodalommal töltik el a polgárháború vége óta az emberi jogok megsértéséről, valamint a
   biztonsági erőknek a polgári lakossággal szembeni nyilvánvaló büntetlenségéről érkező jelentések. Mély aggodalmat
   keltenek továbbá a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozásáról érkező beszámolók, valamint a politikai
   ellenzéki tevékenység hiánya az országban, különös tekintettel a 2003. évi választásokat megelőző időszakra. Az
   Európai Uniót erősen nyugtalanítja továbbá az állami számviteli rendszer átláthatóságának hiánya és a súlyos
   korrupció veszélye, különösen a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás és a monopóliumok kiaknázása területén.
   Továbbá, az emberi jogok súlyos megsértésével vádolt Sierra Leone-i uni révolutionnaire front (RUF) részére Libéria
   által nyújtott segítség arra késztette az Európai Uniót, hogy támogassa az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának
   2001. márciusi határozatával bevezetett büntető szankciókat.
   Ezért az Európai Unió Tanácsa 2001. július 23-án úgy határozott, hogy az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96.
   és 97. cikke alapján konzultációt kezdeményez a libériai kormánnyal a helyzet részletes értékelése és orvoslása
   céljából.
   A tárgyalások nyitóértekezletére 2001. november 9-én Brüsszelben került sor. Számos kulcsfontosságú témakört
   vetettek fel; a libériai kormány kifejtette álláspontját, és kötelezettségek sorát vállalta, az alábbiak szerint:
   –   módszeres vizsgálat indítása a megfelelő jogi úton minden olyan esetben, amikor komoly és igazolt jelentés
       érkezik a fegyveres erők tagjai által a polgári lakossággal szemben alkalmazott súlyos erőszakról, beleértve a Lofa
       megyei háborús övezetet is,
   –   a folyamatban lévő emberi jogi képzési program kiterjesztése a biztonsági erők valamennyi tagjára,
   –   a vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata a civil társadalom képviseletével megvalósuló hiteles és független emberi
       jogi bizottság létrehozása érdekében,
   –   a vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata a civil társadalom képviseletével megvalósuló hiteles és független
       nemzeti egyeztető bizottság létrehozása érdekében,
   –   a főbb ellenzéki vezetők visszatérésének további támogatása, különösen az ellenük felhozott vádak
       visszavonásával; személyi védelmük biztosítása,
   –   a nem kormányzati szervezeteket és az újságírókat a kormány elleni megnyilatkozásaik miatt ért zaklatások
       beszüntetése és a kormány erre vonatkozó nyilvános kötelezettségvállalása,
   –   a rövidhullámú rádióadók működésének engedélyezésére vonatkozó eljárás egyszerűsítése és lerövidítése; a
       vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata módosításuk céljából, és – kérésükre – a Radio Veritas és a Star Radio
       esetének felülvizsgálata,
   –   a vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata hiteles és független választási bizottság létrehozása céljából, a főbb
       politikai partnerekkel folytatott szoros konzultációt követően,
   –   a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatát végző testület ismételt életre hívása azzal a céllal, hogy
       tanácsokkal és független ajánlásokkal lássa el kormányt,
   –   a köztisztviselők megfelelő díjazása és működési kiadásaik fedezése, különös tekintettel az igazságszolgáltatás
       működésére,
   –   valamennyi közüzemi és 50 % feletti állami tulajdonrészből származó bevétel – az erdészeti ágazatot is beleértve
       – átlátható elszámolása,
   –   a tüzelőanyag- és a rizságazat további liberalizációja a verseny és az átláthatóság biztosítása érdekében,
   –   az ENSZ Libériának a Sierra Leone-i konfliktusba való beavatkozásával kapcsolatos felszólításában foglaltak
       betartása, különös tekintettel a RUF-fal fenntartott valamennyi kapcsolat megszakítására.
 ---pagebreak--- 11/41. kötet     HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 65
             Megállapodás született továbbá a libériai hatóságokkal a konzultációs értekezleten felvetett különböző témákban a
             tárgyalások lezárása céljából folytatandó intenzív párbeszédről is. E folyamat most zárult le. A tárgyalások
             középpontjában azon intézkedések álltak, amelyek végrehajtását maga a kormány javasolta a kötelezettségvállalások
             teljesítése érdekében.
             A libériai hatóságok jelezték készségüket arra, hogy lépéseket tegyenek az Európai Unió által felvetett különböző
             témákban. Különösen üdvözöljük az alábbiakat:
             –    az utóbbi időszakban a biztonsági erők több tagjának jogi vizsgálat alá vonása az emberi jogok megsértésével
                  kapcsolatos ügyekben,
             –    az emberi jogi képzési programnak a biztonsági erők valamennyi tagjára való kiterjesztésének terve,
             –    a meglévő emberi jogi és egyeztető bizottságok felülvizsgálatának folyamatba helyezése; az egyeztetést illetően
                  nemzeti fórum összehívásának bejelentése 2002. júliusára, amelyre valamennyi ellenzéki vezető hivatalos,
             –    Taylor elnök nyilvános felhívása az ellenzéki vezetőkhöz, hogy térjenek vissza Libériába, biztosítva őket személyes
                  védelmükről,
             –    a választási bizottságok tervezett megerősítése és kibővítése,
             –    döntés a Radio Veritas rövidhullámú rádiós műsorszórási engedélyének visszaadásáról, valamint a Star Radio
                  ismételt működésének elbírálásáról; rövidhullámú rádiós műsorszóró berendezéseknek az ellenzéki vezetők
                  rendelkezésére bocsátása a választási kampányidőszak során,
             –    a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatát végző testület („Igazságügyi Reform Bizottság”) ismételt életre
                  hívása,
             –    az erdészeti ágazatból és a hajólajstrom vezetéséből eredő pénzügyi bevételek nyilvános kezelésének javítása
                  érdekében tervezett intézkedések,
             –    a rizságazat további liberalizációja a fő importőr által betöltött meghatározó szerep csökkenésével párhuzamosan,
             –    az 50 % feletti állami tulajdonrésszel rendelkező szervezetek és a kormány pénzügyi intézményeinek külső
                  könyvszakértői vizsgálatára vonatkozó elv elfogadása.
             Általánosabb megfogalmazásban a kormány kifejezte készségét Libéria valamennyi állampolgára és lakosa alapvető
             jogainak tiszteletben tartására.
             Az eddigi kötelezettségvállalások ellenére azonban a következő pontokban felsoroltak továbbra is aggodalomra adnak
             okot:
             –    az emberi jogi helyzetet tovább kell javítani,
             –    még nem áll rendelkezésre kellő biztosíték arra nézve, hogy valamennyi jelölt egyenlő bánásmódban részesül a
                  2003. évi választások során,
             –    nem biztosított a közpénzekkel való gazdálkodás átláthatósága, különösen a tüzelőanyagokból, a fűrészáruból és
                  a rizságazatból származó pénzügyi forrásokat illetően.
             Az Európai Unió felszólítja továbbá a libériai hatóságokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket a Sierra Leone-i RUF-fal
             kapcsolatos viszonyukat illető ENSZ-felszólításban foglaltak betartására.
             A fentiekre tekintettel az Európai Közösség és tagállamai úgy határoztak, hogy az AKCS–EK partnerségi megállapodás
             96. és 97. cikke értelmében folytatott tárgyalásokat lezárják. Feltételezve, hogy az emberi jogok tisztelete, a
             demokrácia, a jogállamiság és a helyes kormányzás elveinek betartására tett kötelezettségvállalások teljesítése
             érdekében jelentős lépések történnek, határozat született a politikai párbeszéd, a közvetlen támogatási intézkedések
             és a választásra való felkészülés folytatásáról. Az Európai Unió az elért haladással párhuzamosan, annak függvényében,
             készen áll az együttműködés fokozatos bővítésére.
             Az Európai Unió különösen felszólítja a libériai kormányt, hogy kölcsönösen egyeztetett munkaterv alapján tegye meg
             a közeljövőben az alábbi intézkedéseket:
             –    hatékony bíróság független működésének biztosítása,
             –    külső, független könyvszakértői vizsgálat végzésének biztosítása a kormányzat pénzügyi intézményeinél és az
                  50 % feletti állami tulajdonrésszel rendelkező szervezeteknél,
             –    az ellenzéki vezetők személyes biztonságának és szabad mozgásának tényleges biztosítása Libériában,
             –    független és jól működő emberi jogi bizottság létrehozása,
             –    a biztonsági erők valamennyi tagjára kiterjedő emberi jogi képzési program megvalósítása,
             –    független és hiteles egyeztető bizottság létrehozása az egyeztető fórum (2002. július) megszervezése és felügyelete
                  céljából,
             –    a rövidhullámú rádiós műsorszóráshoz történő csatlakozás kiszélesítésére hozott határozatok végrehajtása,
             –    független és hiteles választási bizottság létrehozása,
             –    a tüzelőanyag-behozatal monopóliumának megszüntetése.
 ---pagebreak--- 66    HU                                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                               11/41. kötet
   Az Európai Unió elvárása szerint e lépések egy olyan általános irányvonal részét kell, hogy képezzék Libériában, amely
   az emberi jogi helyzet, a demokrácia, a jogállamiság és a helyes kormányzás fejlődéséhez vezet, beleértve a
   következőket:
   –   az emberi jogi helyzet javulása és a büntetlenség elleni hatékony harc,
   –   a sajtószabadság folyamatos támogatása és biztosítása,
   –   a nemzetközi normáknak megfelelő szabad és tisztességes választások tartása 2003-ban, amelyen valamennyi
       ellenzéki vezető a jelenleg hatalmon lévő párt jelöltjével egyenlő feltételekkel vehet részt,
   –   az állami koncessziók és engedélyek kiadásának, valamint az azokból származó bevételeknek a fokozott
       átláthatósága.
   Az Európai Unió elvárja továbbá, hogy Libériáról hamarosan megállapítható legyen, hogy teljesítette az ENSZ
   Biztonsági Tanácsának a Sierra Leone-i helyzettel kapcsolatos felszólításában foglaltakat.
   Az általa nyújtott támogatás megvalósítását illetően a Közösség a 96. cikk (2) bekezdésének c) pontja és a 97. cikk
   (3) bekezdése értelmében az alábbi intézkedéseket határozta el:
   –   az események rendszeres figyelemmel követése érdekében szoros politikai párbeszéd folytatása az Európai Unió
       Elnöksége és az Európai Bizottság bevonásával, és félévente politikai felülvizsgálat végrehajtása,
   –   az AKCS–EK partnerségi megállapodás 72. cikke alapján finanszírozott, jelenleg 25 millió EUR összértékű
       projektek megvalósításának folytatása, amelyek célja a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek
       szükségleteinek fedezése,
   –   a regionális projektekhez való hozzájárulást, a humanitárius természetű intézkedéseket, a kereskedelmi
       együttműködést, és a kereskedelmi vámkedvezményeket nem érintik a szóban forgó intézkedések,
   –   intézményi támogatás biztosításának lehetősége a konzultációk során vállalt kötelezettségek teljesítéséhez
       szükséges intézkedések végrehajtása érdekében,
   –   a 8. EFA nemzeti indikatív program (NIP) kidolgozása; a program két részből áll: az első az intézmények
       felépítésére és a lakosság közvetlen támogatására, a második pedig strukturáltabb támogatásra szolgál. Aláírása
       és az első részprogram megvalósítása a hatékony demokratikus struktúrák helyreállításában és a közpénzekkel
       való gazdálkodás nyilvánosságának javításában ténylegesen elért haladás függvényében történik. A második
       részprogram a 2003. évi szabad és tisztességes választásoktól, továbbá a politikai helyzet és a helyes kormányzás
       tekintetében elért fejlődéstől függ,
   –   a választási előkészületek támogatása a szabad és tisztességes választásokra vonatkozó általános feltételek
       betartásának függvénye,
   –   a 9. EFA kiutalásának bejelentésére a szabad és tisztességes választásokat követően kerül sor,
   –   a Bizottság mindaddig folytatja az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselő feladatkörének ellátását az utóbbi
       fél nevében, amíg a 8. EFA NIP második része meg nem valósul.
   Az Európai Unió folyamatosan szoros figyelemmel kíséri a libériai helyzet alakulását. Az AKCS–EK partnerségi
   megállapodás 8. cikke alapján javasoljuk az intenzív politikai párbeszéd folytatását.
   Őszinte tisztelettel:
                 a Bizottság részéről                                                a Tanács részéről
                         …                                                                  …


title: 2010/805/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2010. december 15. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Lengyelország „EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive” referenciaszámú kérelme)

text:
               28.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 342/17

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. december 15.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Lengyelország „EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive” referenciaszámú kérelme)
   (2010/805/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben.

               (2)

               A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (4)

               Lengyelország a Wielkopolskie (PL41) NUTS II. szintű régióban a NACE rev. 2 rendszer szerinti 29. ágazatban („Gépjárművek, pótkocsik és félpótkocsik gyártása”) működő két vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2010. február 5-én kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevételére, 2010. július 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 633 077 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (5)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Lengyelország által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 633 077 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2010. december 15-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         O. CHASTEL

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.