title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 277/15/COL sz. határozata (2015. július 6.) a Posten Norge AS bizonyos logisztikai szolgáltatásainak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről [2016/488]

text:
               7.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 92/68

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 277/15/COL sz. HATÁROZATA
   (2015. július 6.)
   a Posten Norge AS bizonyos logisztikai szolgáltatásainak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről [2016/488]
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: HATÓSÁG) –
   TEKINTETTEL a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásait megállapító, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XVI. mellékletének 4. pontjában említett jogszabályra (az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (1) és különösen annak 30. cikke (1), (5) és (6) bekezdésére,
   TEKINTETTEL az EFTA-tagállamok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás), különösen az ahhoz csatolt 1. jegyzőkönyv 1. és 3. cikkére,
   TEKINTETTEL a Hatóság 2012. április 19-i határozatára, amely a tagot – a közbeszerzés terén döntések meghozatalára vonatkozóan – közbeszerzési eljárás lefolytatására irányuló felelősséggel ruházza fel (136/12/COL sz. határozat),
   Az EFTA Közbeszerzési Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   I.   TÉNYEK

               (1)

               A Hatósághoz a 2015. március 20-án kelt levélben (2) és a prenotifikációs megbeszéléseket követően kérelem érkezett a Posten Norge AS (a továbbiakban: Norvég Posta) vállalkozástól, melyben bizonyos logisztikai szolgáltatások tekintetében a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságát megállapító határozat elfogadását kéri. A Hatóság tájékoztatta Norvégiát e kérelem megérkezéséről (3). A Norvég Posta 2015. június 1-jén kelt levelében (4) a Hatósággal folytatott konzultációt követően módosította a kérelme tárgyi hatályát. 2015. június 10-én kelt leveleiben a Hatóság konzultált az EFTA Közbeszerzési Bizottsággal, amelynek írásbeli véleményét kérte (5). Az EFTA Közbeszerzési Bizottság 2015. június 26-án egyhangú szavazással pozitív véleményt fogadott el a Hatóság határozattervezetéről (6).

               (2)

               A Norvég Posta módosított kérelme a Norvég Posta által meghatározott, következő logisztikai szolgáltatásokra vonatkozik:

                           a)

                           Standard vállalkozások közötti (B2B) csomagkézbesítés – nemzeti, a 35 kilogrammnál kisebb tömegű, norvégiai vállalkozások által norvégiai vállalkozásoknak küldött csomagok elosztása (ideértve a beérkező csomagokat, ami azt jelenti, hogy Norvégiában működő postai vagy logisztikai szolgáltató kézbesíti a csomagokat valamely külföldi postai vagy logisztikai szolgáltató nevében).

                           b)

                           Standard B2B csomagkézbesítés – nemzetközi kimenő, a 35 kilogrammnál kisebb tömegű, norvégiai vállalkozások által külföldi vállalkozásoknak feladott csomagok elosztása.

                           c)

                           Expressz csomagkézbesítés (1 napos/éjszakai) – nemzeti, csomagok és áruk elosztása norvégiai vállalkozásoknak, valamely meghatározott határidő előtti napon történő garantált kézbesítéssel.

                           d)

                           Expressz csomagkézbesítés – nemzetközi (beérkező és kimenő), expressz csomagszállítás Norvégiába és Norvégiából.

                           e)

                           Gyűjtő áruszállítmány vagy általános rakomány, terminálhálózatban kezelt, 35 kilogramm és 2,5 tonna közötti tömegű áruk (nem csomagok) elosztása – a szabályozott hőmérsékletű áruk szállítása és az ömlesztett áruk szállítása kivételével –, amelynek során többféle árut kézbesítenek ugyanazoknak a címzetteknek.

                           f)

                           Részrakomány, mely a 2–2,5 tonnánál nagyobb tömegű, nem terminálokban feldolgozott, hanem a feladótól a címzetthez közvetlenül közúton vagy vasúton szállított áruk elosztását jelenti, kivéve a szabályozott hőmérsékletű áruk szállítását és az ömlesztett áruk szállítását.

               (3)

               A kérelmet a nemzeti versenyhatóság, a Konkurransetilsynet (a továbbiakban: a Norvég Versenyhatóság) jelentése kísérte, melyben megállapította, hogy a Norvég Posta jelentős mértékű versenynyomásnak van kitéve a Hatóságnak bejelentett valamennyi piacon.

         II.   A JOGI KERET

               (4)

               A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a közbeszerzési szabályokra vonatkozó követelmények alóli mentesítést abban az esetben, amikor a piaci szereplők versenykörnyezetben működnek. Az irányelv 30. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
               „A 3–7. cikkben említett tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozhat ezen irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.”

               (5)

               Az irányelv 30. cikkének (1) bekezdése két követelményt ír elő, amelyeknek teljesülniük kell, mielőtt a Hatóság a 30. cikk (5) bekezdésén alapuló mentesítést nyújthat, figyelembe véve az irányelv 30. cikkének (6) bekezdését.

               (6)

               A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott első követelmény szerint a tevékenységet olyan piacon kell végezni, amelyekre a belépés nem korlátozott. Az irányelv 30. cikkének (3) bekezdése szerint akkor tekinthető úgy, hogy valamely piacra a belépés nem korlátozott, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, vonatkozó EGT-jogszabályt.

               (7)

               A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése szerint, ha az érintett tagállamban jogszabály úgy rendelkezik, az ajánlatkérők kérhetik a Hatóságtól, hogy a 30. cikk (1) bekezdése alapján határozatokat fogadjon el. Norvégia tekintetében ez a követelmény teljesül. A 2004/17/EK irányelvet a norvég jogrendbe a közbeszerzésről szóló, 1999. július 16-i 69. törvény (7) és az ellátási ágazatokban (víz- és energiaellátás, közlekedés és postai szolgáltatások) alkalmazandó közbeszerzési szabályokról szóló, 2006. április 7-i 403. sz. rendelet (8) ültette át. A 403. sz. rendelet 15-1. szakasza meghatározza az irányelv 30. cikkének norvég ajánlatkérőkre való alkalmazásának feltételeit és eljárását. A 403. sz. rendelet szerint az ajánlatkérők kérhetik a Hatóságtól, hogy határozatot fogadjon el a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének egy adott tevékenységre történő alkalmazhatóságáról Norvégiában. Az ajánlatkérők a kérelem benyújtását megelőzően – adott esetben – kérhetik a nemzeti versenyhatóság véleményét.

               (8)

               E kérelmet illetően az irányelv 30. cikkének (3) bekezdése szerinti, vonatkozó EGT-jogszabály a 2004/17/EK irányelv XI. mellékletének F. pontjában említett jogszabály, nevezetesen a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: a 97/67/EK irányelv) (9). Norvégia a 97/67/EK irányelvet, és annak a 2002/39/EK módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10) bevezetett első módosításait átültette a nemzeti jogrendjébe. Azonban a 97/67/EK irányelvnek a 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) bevezetett legutóbbi módosításait a ma napig még nem foglalták bele az EGT-megállapodásba. Ennek ellenére a 97/67/EK irányelv legutóbbi módosításaiban foglalt rendelkezések nem érintik a kérelemben meghatározott tevékenységeket, következésképpen nincs jogi akadálya annak megállapításának, hogy teljesül a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (3) bekezdésében meghatározott vélelem.

               (9)

               A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott második követelmény szerint a tevékenység abban az EFTA-államban, ahol azt folytatják, közvetlen módon ki van téve a versenynek. Az arra vonatkozó kérdést, hogy valamely tevékenység közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, „olyan szempontok alapján kell eldönteni, amelyek megfelelnek a Szerződés versennyel kapcsolatos rendelkezéseinek, mint például az érintett áruk vagy szolgáltatások jellemzői, a helyettesítő áruk vagy szolgáltatások megléte, az árak, valamint az, hogy van-e ténylegesen vagy potenciálisan az érintett árunak, illetve szolgáltatásnak egynél több szállítója, illetve szolgáltatója” (12).

               (10)

               A versenynek való közvetlen kitettség meglétét több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. A határozat által érintett piacokra vonatkozóan az egyik fontos, figyelembe veendő paraméter az adott piac főbb szereplőinek piaci részesedése. További szempont az adott piacokon fennálló koncentráció szintje (13). A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. Mivel az e határozat hatálya alá tartozó különböző tevékenységek feltételei eltérőek, külön értékelés készül valamennyi érintett tevékenységre vagy piacra vonatkozóan.

               (11)

               Bár bizonyos esetekben más piacmeghatározások is figyelembe vehetők, a Norvég Posta által benyújtott bejelentésben felsorolt szolgáltatások közül több esetében nem szükséges dönteni az érintett piac pontos meghatározásáról, mivel az értékelés eredménye azonos marad, függetlenül attól, hogy az értékelés a piac szűk vagy tágabb meghatározására épül-e.

               (12)

               E határozat kizárólag a 2004/17/EK irányelv 30. cikke szerinti mentesítés biztosításának céljából készült, és nem sérti a versennyel kapcsolatos szabályok alkalmazását.

         III.   ÉRTÉKELÉS

               (13)

               Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelem által érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés a 2004/17/EK irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok által biztosított beszerzési fegyelem nélkül is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.

               (14)

               Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a meghatározott piacokon jellemzően számos logisztikai szolgáltató van jelen. Azonban ezen irányelv alkalmazásában és általánosabban a versenyjog alkalmazásának sérelme nélkül, a versenynek való kitettség elemzése csupán azt vizsgálja, hogy a Norvég Posta tevékenységei ki vannak-e téve jelenleg versenynek azokon a piacokon, amelyeken a belépés nem korlátozott.

               (15)

               A fentieknek megfelelően a Hatóságnak meg kell állapítania, hogy az érintett tevékenységek közvetlen módon ki vannak-e téve a versenynek. A Hatóság ebből a célból megvizsgálta a Norvég Posta által benyújtott bizonyítékokat, valamint a Norvég Versenyhatóság, a versenytársak és a Norvég Posta ügyfelei által szolgáltatott információkat. Megjegyzendő, hogy a Hatóság a piaci részesedés és a koncentráció szintjének értékelésekor elsősorban a Norvég Posta által szolgáltatott piaci adatokra támaszkodott. Az adatok közül néhányat megerősítettek a Hatóság piacra vonatkozó információgyűjtése során, azonban a Hatóság nem tudta megerősíteni a piaci részesedésre vonatkozó valamennyi adatot.

      A piac meghatározása – termékpiac

               (16)

               Az Európai Bizottság versenyjogi ügyekben (14), valamint a csomagkézbesítési szolgáltatások tekintetében a 2004/17/EK irányelv (15) 30. cikke szerinti mentesítésekhez kapcsolódó ügyekben alkalmazott döntéshozatali gyakorlatának megfelelően, a kérelmező a következők alapján határozta meg az érintett piacokat:

                           a)

                           standard/késleltetett és expressz csomagkézbesítés, a küldemény sürgőssége szerint;

                           b)

                           belföldi és nemzetközi csomagkézbesítés;

                           c)

                           vállalkozások és fogyasztók közötti (B2C), továbbá vállalkozások közötti (B2B) csomagkézbesítés, valamint

                           d)

                           csomagok és teheráruk, súly, formátum és a kezeléshez szükséges eszközök alapján.

      A piac meghatározása – földrajzi piac

               (17)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) számos versenyhatározatban (16), de a 2004/17/EK irányelv (17) 30. cikkének kontextusában is megállapította, hogy a belföldi és a nemzetközi B2B csomagkézbesítési szolgáltatások, a nemzeti és a nemzetközi expressz szolgáltatások, valamint az általános rakomány/gyűjtő szállítmány (vagy könnyű áruk) és a részrakomány-szolgáltatások földrajzi piacai nemzeti kiterjedésűek. E piacok közül néhány esetében a Bizottság megvizsgálta, hogy ezek a piacok lehetnek-e a nemzeti piacnál tágabbak, de végső soron nem vont le következtetést ebben a kérdésben (18). Ez a szegmentáció elsősorban arra a tényre épül, hogy az ilyen szolgáltatásokat nemzeti szinten nyújtják. A kérelmező álláspontja megfelel a fent említett bizottsági gyakorlatnak.

               (18)

               A Norvég Versenyhatóság arra a következtetésre jutott, hogy az érintett piac pontos földrajzi meghatározása nyitva hagyható, mivel az elemzés ugyanazzal az eredménnyel járna, függetlenül attól, hogy az elemzés a piac szűk vagy tág meghatározására épül-e (19).

               (19)

               Mivel nincs arra utaló jel, hogy a piacok földrajzi kiterjedése tágabb vagy szűkebb volna, annak értékelése céljából, hogy teljesülnek-e a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek, továbbá a versenyjog sérelme nélkül, a Hatóság szerint e határozat alkalmazásában az érintett földrajzi piacok Norvégia területére terjednek ki.

               (20)

               A kérdések részletesebben a Norvég Posta által bejelentett termékpiacok szerint az alábbiakban kerülnek ismertetésre.

         1.1.   A standard B2B csomagkézbesítés piaca – nemzeti

   1.1.1.   Az érintett termékpiac

               (21)

               A kérelmező előadta, hogy a B2B standard nemzeti csomagkézbesítést mint a 35 kilogrammnál kisebb tömegű, Norvégiában kézbesített csomagok vállalkozások közötti elosztását kellene meghatározni (ideértve a beérkező csomagokat, ami azt jelenti, hogy Norvégiában működő postai vagy logisztikai szolgáltató kézbesíti a csomagokat valamely külföldi postai vagy logisztikai szolgáltató nevében) (20).

               (22)

               A Hatóság a Norway Post/Privpak határozatában (21) megállapította, hogy a B2B csomagkézbesítési szolgáltatásokat olyan vállalati ügyfelek veszik igénybe, akik más vállalkozásoknak munkaidőn belüli, „háztól házig” kézbesítést kérnek. Ezen üzleti ügyfelek számára kiemelkedően fontos az időtényező, és ők készek arra, hogy e szolgáltatásokért jelentősen magasabb árat fizessenek. A Hatóság megállapította, hogy a B2B csomagkézbesítési szolgáltatások a B2C csomagkézbesítési szolgáltatásoktól eltérő jellemzőkkel, árakkal és igénybevétellel rendelkeznek (22). Úgy tűnik, hogy ez a következtetés összhangban van a Bizottság azon gyakorlatával, amely szerint a Bizottság a vállalati ügyfelek és a magánügyfelek tekintetében külön csomagkézbesítési piacokat határozott meg, mivel a B2B és a B2C kézbesítéseket nem tekintette egymással helyettesíthetőknek (23).

               (23)

               A kérelmező megkülönbözteti továbbá a B2B csomagkézbesítési szolgáltatások piacát és a teheráruszállítás piacát a kezelés és az árak közötti különbségek alapján. A B2B szolgáltatók válogató-létesítményeire súlykorlátozás vonatkozik, melynek alapja az egy személy által lehetséges kézi teheremelésre és a gépi tehermozgatásra alkalmas csomagok. A kérelmező szerint a 35 kilogrammnál nagyobb tömegű csomagokat nem ugyanabban a válogatóban dolgozzák fel, mint az ennél kisebb tömegűeket, és a szolgáltatók a jelek szerint súlyhatárokat alkalmaznak a 30–35 kilogramm közötti sávban (24).

               (24)

               Ez megfelel a Bizottság gyakorlatának, mely szerint a kisméretűcsomag-kézbesítési szolgáltatásoknak külön termékpiaca van. A vizsgálat szerint külön termékpiaca van a kisméretűcsomag-kézbesítési szolgáltatásoknak, melyek tekintetében a 31,5 kg megfelelő küszöbértéknek tűnt a kisméretű csomagok és a teheráru közötti különbségtételhez. Ezt az indokolja, hogy a teherárut és a kisméretű csomagokat különböző felépítésű, egymástól eltérő infrastruktúrákban szállítják. A Bizottság által az egyik aktuális ügyben elvégzett piaci vizsgálat szerint a válaszadók megerősítették, hogy az iparágban nincs egységes súlyhatár annak meghatározására, hogy mely csomagok fogadhatók el a kisméretű csomagok hálózatában. Ugyanakkor a legtöbb versenytárs 25 és 35 kilogramm közötti súlyhatárokat említett (25).

               (25)

               Továbbá, a Norvég Posta szerint a nemzeti és a nemzetközi standard B2B csomagkézbesítési szolgáltatások is két külön termékpiacot képeznek. A nemzetközi kimenő csomagok esetében általában két szolgáltatóra és különböző infrastruktúrákra van szükség (26). Ez szintén megfelel a Bizottság határozatainak, melyekben megkülönbözteti a belföldi és a nemzetközi kisméretűcsomag-kézbesítési szolgáltatások piacát (27).

               (26)

               A kérelmező szerint a belföldi B2B csomagkézbesítési szolgáltatások és a nemzetközi beérkező csomagok kézbesítési szolgáltatása ugyanannak a piacnak a részei. Úgy tűnik, a Bizottság több határozatában az ilyen nemzetközi beérkező csomagok kézbesítése a nemzeti piac részét képezi (28). A végleges értékelést nem fogja érinteni, hogy ezeket a piacokat különállónak, vagy ugyanazon piac részének tekintik, így e határozat alkalmazásában nem kerül sor további megkülönböztetésre, és ezért nyitva hagyható az érintett piac pontos meghatározása.

               (27)

               Ez előbbiek alapján a Hatóság e határozat alkalmazásában arra a következtetésre jut, hogy a 35 kilogrammnál kisebb tömegű csomagok vállalkozások közötti elosztásának külön termékpiaca van Norvégiában.

         1.1.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

               (28)

               A Norvég Posta érték alapján mért piaci részesedése a B2B belföldi piacon 2013-ban a becslések szerint 35 % volt. A három legnagyobb versenytárs becsült teljes piaci részesedése 33 % volt, ami 2011 óta minden évben folyamatosan nőtt. E tekintetben az érték alapján mért piaci részesedés 2013-ban a PostNord esetében 13 %, a Schenker esetében 11 % és az UPS esetében 9 % volt (29). Továbbá, a Norvég Posta versenytársai nemzetközi szolgáltatók, melyek pénzügyileg elég erősek a terjeszkedéshez, az ügyfelek pedig a jelek szerint nagy mértékben pályáztatják a szolgáltatások nyújtását, ami viszonylag megkönnyíti az új szolgáltatóhoz váltást. Továbbá, a szerződés időtartama általában rövid, és az ügyfelek kevésbé lojálisak a szolgáltatóikhoz (30).

               (29)

               Bár a Norvég Versenyhatóság kijelentette, hogy a birtokában levő információk alapján nem tudja megerősíteni a Norvég Posta által a piaci részesedésre vonatkozóan szolgáltatott adatokat, arra a következtetésre jutott, hogy a Norvég Posta a nagy nemzetközi versenytársak részéről versennyel néz szembe és „a standard [B2B] csomagszolgáltatások piacán nem jelentéktelen mértékű versenynek van kitéve” (31).

               (30)

               A fentiek alapján, különös tekintettel a versenytársak jelenlegi piaci helyzetére és pénzügyi erejére, a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a standard nemzeti B2B csomagkézbesítés piaca közvetlen módon ki van téve a versenynek.

         1.2.   A standard B2B csomagkézbesítés piaca – nemzetközi kimenő

   1.2.1.   Az érintett termékpiac

               (31)

               A kérelmező azzal érvel, hogy a standard B2B nemzetközi csomagkézbesítés piacát a norvégiai vállalkozások által külföldi vállalkozásoknak küldött csomagok elosztásaként kellene meghatározni, továbbá meg kellene különböztetni a nemzeti B2B csomagkézbesítési piactól (32).

               (32)

               A fenti (16) bekezdésben említettek alapján és a Bizottság gyakorlatának (33) megfelelően a nemzeti és a nemzetközi standard csomagkézbesítési szolgáltatások két külön termékpiacot képeznek. Továbbá, a fent említettek alapján a kérelmezőnek az a véleménye, hogy a nemzetközi beérkező csomagok kézbesítési szolgáltatása piaci szegmensnek a nemzeti belföldi B2B csomagszolgáltatások piacának részét kellene képeznie, számos bizottsági határozatnak megfelelően (34).

               (33)

               A nemzetközi kimenő csomagok kézbesítése esetében a gyűjtés, a nemzetközi szállítás és a csomagok kézbesítése a belföldi csomagkézbesítési szolgáltatásoktól teljesen eltérő elosztóhálózaton keresztül történik. A nemzetközi kimenő csomagok kézbesítéshez rendes esetben két logisztikai szolgáltató szükséges, egy a küldeményt gyűjtő országban, és egy másik a rendeltetési országban. A küldeményt gyűjtő országban a logisztikai szolgáltató összegyűjti a csomagokat a különböző rendeltetési országokba való szállítás céljából. A csomagot ugyanaz vagy valamely más logisztikai szolgáltató osztja el a végső rendeltetési helyen a rendeltetési országban.

               (34)

               Ez előbbiek alapján a Hatóság e határozat alkalmazásában arra a következtetésre jut, hogy a norvégiai vállalkozások által külföldi vállalkozásoknak küldött, 35 kilogrammnál kisebb tömegű csomagok elosztásának külön termékpiaca van.

         1.2.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

               (35)

               Míg a Norvég Posta érték alapján mért piaci részesedése 2013-ban a nemzetközi kimenő B2B standard csomagszolgáltatások piacán 9 % volt, addig a legnagyobb versenytársainak piaci részesedése 26 % (DHL), 24 % (UPS) és 11 % (TNT) volt (35). Úgy tűnik, hogy a piacon jelenlevő erősebb versenytársak jelentős versenynyomást gyakorolnak.

               (36)

               A fentiek alapján a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a nemzetközi kimenő B2B standard csomagszolgáltatások piaca közvetlen módon ki van téve a versenynek. Ez a következtetés megfelel a Norvég Versenyhatóság értékelésének (36).

         1.3.   Az expressz 1 napos/éjszakai csomagkézbesítés piaca – nemzeti

   1.3.1.   Az érintett termékpiac

               (37)

               A kérelmező szerint Norvégiában külön piaca van a csomagok és áruk vállalkozásoknak való, valamely meghatározott határidő előtti napon történő garantált kézbesítés mellett történő elosztásának. A kérelmező szerint az ilyen expressz szolgáltatások (más néven 1 napos vagy éjszakai szolgáltatások) a standard B2B szolgáltatástól külön termékpiacot képeznek, másnap délutáni kézbesítési határidővel. Az expressz 1 napos/éjszakai szolgáltatás kétszer-háromszor drágább a standard vagy késleltetett B2B szolgáltatásnál (37).

               (38)

               A fent említettek alapján úgy tűnik, hogy az expressz csomagkézbesítés külön termékpiacának a kézbesítés gyorsasága alapján történő elhatárolása megfelel a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának (38). Az elhatárolás azon a tényen alapul, hogy a két szolgáltatást különböző infrastruktúrák és hálózatok igénybevételével nyújtják, továbbá, hogy az expressz szolgáltatások gyorsabbak és megbízhatóbbak, és az expressz kézbesítési szolgáltatások jóval drágábbak. Az expressz szolgáltatások jellemzően 1 napon belüliek, határidősek és a következő, hozzáadott értéket képviselő szolgáltatások közül többet tartalmaznak: kézbesítési igazolás, nyomkövetés, lehetőség a rendeltetési hely vagy a cím megváltoztatására (árutovábbításban), asztaltól asztalig kézbesítés, rugalmas számlázás és árazás, biztosítás és pénzvisszafizetési garancia (39). Bár a különböző expressz kézbesítési szolgáltatások esetében eltérőek lehetnek a kézbesítési idők (szemben az expressz és a késleltetett csomagkézbesítési szolgáltatások közötti eltérésekkel), a Bizottság nemrég arra a következtetésre jutott, hogy az ilyen különböző szolgáltatások nem képeznek külön termékpiacot, hanem azok a tágabb expressz piac szegmensei (40).

               (39)

               Az előbbiek alapján a Hatóság e határozat alkalmazásában arra a következtetésre jut, hogy a vállalkozásoknak történő expressz csomag- és árukézbesítésnek külön termékpiaca van Norvégiában.

         1.3.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

               (40)

               A Norvég Posta érték alapján mért piaci részesedése 2013-ban a nemzeti expressz piacon a becslések szerint 28 % volt, míg a PostNord piaci részesedése 33 %, a Jetpak és a Schenker esetében a piaci részesedés 11 % illetve 12 % volt. A Norvég Posta piaci részesedése 2011 óta csökkent. Ezen a piacon számos nemzetközi vállalkozás tevékeny, és sok ügyfél pályáztatja a szolgáltatásokat, mielőtt szerződéseket kötne a szolgáltatókkal (41). Tekintettel ezekre a tényezőkre, továbbá a Norvég Versenyhatóság értékelésének és következtetésének (42) megfelelően, a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a nemzeti expressz csomagkézbesítés piaca közvetlen módon ki van téve a versenynek.

         1.4.   Az expressz csomagkézbesítés piaca – nemzetközi (beérkező és kimenő)

   1.4.1.   Az érintett piac

               (41)

               A kérelmező szerint a Norvégiába beérkező és onnan kimenő csomagok és áruk expressz szállításának külön piaca van (43). A piac eme elhatárolása ismét megfelel a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának (44). A Bizottság fenntartotta, hogy a nemzetközi csomagkézbesítés esetében a csomagok gyűjtése, nemzetközi szállítása és kézbesítése teljesen más elosztási hálózatban történik (45). A nemzetközi expressz szolgáltatások esetében jóval nagyobb a rendeltetési helyek száma, specifikus és összetett logisztikát, képzettebb személyzetet igényelnek, és kiegészítő szabályozási követelményeknek is meg kell felelniük. Még ha néhány szereplő tevékeny is mind a belföldi, mind a nemzetközi expressz piacokon, az a tendencia figyelhető meg, hogy az üzletágaikat szervezetileg elkülönítik. Ezért a szolgáltató szemszögéből a nemzetközi és a belföldi expressz-szolgáltatások értékesítése, marketingje és műveletei jelentősen eltérnek egymástól (46). A nemzetközi expressz kézbesítést megkülönböztették a belföldi expressz kézbesítéstől is az infrastruktúra nemzeti jellege miatt (47).

               (42)

               Ez előbbiek alapján a Hatóság e határozat alkalmazásában arra a következtetésre jut, hogy a nemzetközi expressz csomagkézbesítésnek külön termékpiaca van.

         1.4.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

               (43)

               A Norvég Posta érték alapján mért piaci részesedése 2013-ban a nemzetközi expressz csomagkézbesítés piacán 4,4 % volt, azonban erős versenynek van kitéve az olyan jelentős nemzetközi vállalkozások részéről, mint a DHL (piaci részesedése 38 %), a TNT (21 %) és az UPS (19 %) (48). A Norvég Posta piaci részesedése a versenytársaihoz képest 2011 óta folyamatosan csökkent. Tekintettel ezekre a tényezőkre, továbbá a Norvég Versenyhatóság értékelésének és következtetésének (49) megfelelően, a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a nemzetközi expressz csomagkézbesítés piaca közvetlen módon ki van téve a versenynek.

         1.5.   Szárazföldi szállítmányozás – általános rakomány/gyűjtő szállítmány

   1.5.1.   Az érintett termékpiac

               (44)

               A kérelmező szerint a „szállítmányozás – általános rakomány” külön piac, mely a 35 kg és 2,5 tonna közötti tömegű, terminálok hálózatában kezelt áruk elosztását jelenti. A kérelmező szerint ebből a piacból ki kellene zárni a szabályozott hőmérsékletű áruk szállítását és az ömlesztett áruk szállítását (50).

               (45)

               A kérelmező megkülönbözteti a B2B csomagok szállítását a teheráru szállításától, mert a teheráru kezeléséhez más eszközök szükségesek, mint a csomagok kezeléséhez. A csomagokat jellemzően válogató-létesítményekben kezelik, melyek képesek nagy mennyiségek kezelésére 30–35 kilogramm súlyhatárig, automatizált módon és szabványos formátumokban. Ezzel ellentétben a teheráru jellemzően nagyobb és nehezebb egységekből áll, melyek kezeléséhez speciális eszközök szükségesek (pl. targoncák stb.). Továbbá, a teheráru szállítása terén a csomagszállítástól eltérő árazási modelleket alkalmaznak, ami a teheráru-kézbesítés esetében gyakran alacsonyabb árakat eredményez (51).

               (46)

               Továbbá, a kérelmező szerint a teheráruszállítás piaca felosztható az általános rakomány/gyűjtő szállítmány piacára és a nehezebb rakomány vagy ún. részrakomány piacára. Ez az elhatárolás az eltérő árakra épül, de leginkább arra a tényre, hogy ezek a termékek a szállítás és a kezelés tekintetében eltérő hálózatot vagy infrastruktúrát igényelnek. Az általános rakomány vagy gyűjtő szállítmány esetében terminálhálózatra van szükség, mivel az áru kezelése terminálokban történik, ezzel szemben a részrakományok szállítmányozása nagy járműparkot feltételez, mivel ezeket az árukat általában közvetlenül a feladótól a címzettnek küldik.

               (47)

               Bár a Bizottság nem fogadott el végleges álláspontot a szállítmányozási szolgáltatások érintett piacáról, több esetben is egyértelműen elhatárolta egymástól a csomagkézbesítési és az teheráru-kézbesítési szolgáltatásokat súly, formátum és a kezeléshez szükséges eszközök alapján (a csomagszolgáltatások esetében nagy számban kezelnek csomagokat, ezeknek a tömege korlátozott és szabványos formátumúak, kezelésük és szállításuk standardizált az alacsony fajlagos költségek elérése céljából) (52). A Bizottság a szállítmányozást a következőképpen határozta meg: „árucikkek szállításának (ideértve az olyan esetleges kiegészítő szolgáltatásokat, mint a vámkezelést, a raktározást, földi kiszolgálást stb.) ügyfelek nevében, azok igényeinek megfelelően történő megszervezése” (53).

               (48)

               Továbbá, a 2004/17/EK irányelv 30. cikke szerinti, mentességet megállapító határozatában a Bizottság különbséget tett a könnyű árukkal kapcsolatos, a 35 kg–2,5 tonna tömegű szállítási egységek egyszeri szállítmányban való szállítását jelentő szolgáltatások piaca, és a 2,5–5 tonna tömegű vagy az 5 tonna feletti tömegű nehéz konténerekben való szállítást jelentő szolgáltatások piaca között (54). Úgy tűnik, hogy ez az érvelés megfelel a Bizottság összefonódási határozatának, melyben tovább szegmentálta a közúti szállítmányozást a következő kategóriák szerint: „kevesebb, mint teljes kamion rakomány vagy gyűjtő szállítmány”, „félpótkocsis rakomány vagy részrakomány” és „pótkocsis rakomány”. A „pótkocsisnál kevesebb rakomány vagy gyűjtő szállítmány” a meghatározás szerint a csomagnál nagyobb de 2 tonnánál kisebb tömegű áru, míg a „félpótkocsis rakomány vagy részrakomány” a meghatározás szerint 2 tonnától a teljes kamion rakományig terjed. A „pótkocsis rakomány” bármilyen rakomány, amely kitölt egy egész pótkocsit. A Bizottság szerint a különböző kezelési követelmények külön termékpiacokra engednek következtetni, mivel más volt az infrastruktúra és mások voltak a piaci résztvevők. Végezetül a Bizottság szükségtelennek tartotta a piacok pontos elhatárolását, mivel még a piac lehető legszűkebb meghatározása esetében sem voltak arra utaló jelek, hogy a felek dominánssá válnának (55).

               (49)

               Bár a Bizottság mérlegelte a szállítmányozási szolgáltatások műveletek szerinti további szegmentálását belföldi és nemzetközi szállítmányozásra, valamint a szállítmányozási eszközök alapján légi, szárazföldi és tengeri szállítmányozásra (56), a Hatóság ebben az esetben szükségtelennek tartja az érintett termékpiacok további, a fent említett meghatározáson túlmutató elhatárolását. Hasonlóképpen, a végleges értékelést nem fogja érinteni, hogy az ömlesztett áruk szállítását és a szabályozott hőmérsékletű áruk szállítását külön piacnak, vagy a „szállítmányozás – általános rakomány” piac részének tekintik, ezért e határozat alkalmazásában nem kerül sor további megkülönböztetésre, és ezért nyitva hagyható az érintett piac pontos meghatározása.

         1.5.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

               (50)

               A Norvég Posta érték alapján mért piaci részesedése 2013-ban a „szállítmányozás – általános rakomány” piacon 10 % volt, míg a Schenker és a PostNord piaci részesedése 13 % illetve 12 % volt. A Norvég Posta piaci részesedése a 2011–2013 közötti időszakban stabil volt, és ugyanez állapítható meg a főbb versenytársairól is (57). Továbbá, ezen a piacon nagy számban működnek nagy nemzetközi szolgáltatók, melyek jelentős versenynyomást gyakorolnak a Norvég Postára. Tekintettel ezekre a tényezőkre, továbbá a Norvég Versenyhatóság értékelésének és következtetésének (58) megfelelően, a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a „szállítmányozás – általános rakomány” piac közvetlen módon ki van téve a versenynek.

         1.6.   Szárazföldi szállítmányozás – részrakomány

   1.6.1.   Az érintett termékpiac

               (51)

               A kérelmező az 1.5.1. szakaszban ismertetett érvek alapján azzal érvvel, hogy a „szárazföldi szállítmányozás – részrakomány” külön piacot képez, mely a 2–2,5 tonnánál nagyobb tömegű, nem terminálokban feldolgozott, hanem a feladótól a címzetthez közvetlenül közúton vagy vasúton szállított áruk elosztását jelenti. A kérelmező szerint ebben az esetben is ki kellene zárni a piac meghatározásából a szabályozott hőmérsékletű áruk szállítását és az ömlesztett áruk szállítását (59).

               (52)

               A végső értékelést nem érinti, hogy az érintett termékpiacot szűken vagy tágan határozzák-e meg. Ezért a Hatóság szükségtelennek tartja az érintett termékpiacok további, a fent említett meghatározáson túlmenő elhatárolását és értékelni fogja, hogy a Norvég Posta közvetlen módon ki van-e téve a versenynek a „szárazföldi szállítmányozás – részrakomány” piacon, mely nem tartalmazza a szabályozott hőmérsékletű áruk szállítását és az ömlesztett áruk szállítását.

         1.6.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

               (53)

               A Norvég Posta érték alapján mért piaci részesedése 2013-ban a „szállítmányozás – részrakomány” piacon 16 % volt, míg a Schenker és a PostNord piaci részesedése 11 % illetve 9 %. A Norvég Posta piaci részesedése 2011 óta folyamatosan kis mértékben csökkent. Továbbá, ezen a piacon nagy számban működnek nagy nemzetközi szolgáltatók, melyek jelentős versenynyomást gyakorolnak a Norvég Postára (60). A Norvég Versenyhatóság értékelésének és következtetésének (61) megfelelően a Hatóság e tényezők alapján arra a következtetésre jut, hogy a „szállítmányozás – részrakomány” piac közvetlen módon ki van téve a versenynek.

         IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

               (54)

               Tekintettel a fent említett mutatókra, a Norvégiában nyújtott következő szolgáltatások tekintetében teljesül a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésében említett, versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltétel:

                           a)

                           standard B2B csomagkézbesítés (nemzeti);

                           b)

                           standard B2B csomagkézbesítés (nemzetközi kimenő);

                           c)

                           expressz 1 napos/éjszakai csomagkézbesítés (nemzeti);

                           d)

                           expressz csomagkézbesítés (nemzetközi, beérkező és kimenő);

                           e)

                           szárazföldi szállítmányozás (általános rakomány/gyűjtő szállítmány);

                           f)

                           szárazföldi szállítmányozás (részrakomány).

               (55)

               Mivel teljesítettnek tekinthető az a feltétel, hogy a piacra való belépés nem korlátozott, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők az (54) preambulumbekezdés a)–f) pontjában felsorolt szolgáltatások nyújtását Norvégiában lehetővé tevő szerződéseket ítélik oda, sem pedig akkor, ha az ilyen tevékenység Norvégiában való folytatására szerveznek tervpályázatot.

               (56)

               Ez a határozat a Hatóságnak benyújtott információra épül. E határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek nem teljesülnek.

               (57)

               E határozat kizárólag a 2004/17/EK irányelv 30. cikke szerinti mentesítés biztosításának céljából készült, és nem sérti a versennyel kapcsolatos szabályok alkalmazását.

               (58)

               Ez a határozat nem zárja ki a közbeszerzésre vonatkozó EGT-szabályok alkalmazását azokon a területeken, amelyek nem tartoznak a hatálya alá. A Bizottság ismét felhívja továbbá a figyelmet, hogy a több tevékenységet magukban foglaló közbeszerzési szerződéseket a 2004/17/EK irányelv 9. cikkével összhangban kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2004/17/EK irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő tárgyát képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az alapvető cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2004/17/EK irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni.

               (59)

               Az e határozatban ismertetett intézkedések összhangban vannak az EFTA Közbeszerzési Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A közüzemi ágazatban a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásait megállapító, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XVI. mellékletének 4. pontjában említett jogszabály (2004/17/EK irányelv) nem vonatkozik az ajánlatkérők által a következő szolgáltatások a Norvégiában való elvégzésének lehetővé tétele céljából odaítélt szerződésekre:

               a)

               standard B2B csomagkézbesítés (nemzeti);

               b)

               standard B2B csomagkézbesítés (nemzetközi kimenő);

               c)

               expressz 1 napos/éjszakai csomagkézbesítés (nemzeti);

               d)

               expressz csomagkézbesítés (nemzetközi, beérkező és kimenő);

               e)

               szárazföldi szállítmányozás (általános rakomány/gyűjtő szállítmány);

               f)

               szárazföldi szállítmányozás (részrakomány).

         2. cikk
   Ennek a határozatnak a címzettje a Norvég Királyság.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 6-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Helga JÓNSDÓTTIR

            testületi tag

         Markus SCHNEIDER

            megbízott igazgató

      (1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  A levél 2015. március 23-án érkezett a Hatósághoz – lásd a 752259 sz. dokumentumot.

      (3)  A 760094., 757507. és 758208. sz. dokumentumok.

      (4)  A 758924. sz. dokumentum.

      (5)  A 758020., 759785. és 759788. sz. dokumentumok.

      (6)  A 762175. sz. dokumentum.

      (7)  Lov 16. juli 1999 nr. 69 om offentlige anskaffelser.

      (8)  Forskrift 7. april 2006 nr. 403 om innkjopsregler i forsyningssektorene (vann- og energiforsyning, transport og posttjenester).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. december 15-i 97/67/EK irányelve a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról (HL L 15., 1998.1.21., 14. o.). Az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5d. pontjában említett jogszabály.

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 10-i 2002/39/EK irányelve a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében történő módosításáról (HL L 176., 2002.7.5., 21. o.). Az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5d. pontjában említett jogszabály.

      (11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. február 20-i 2008/6/EK irányelve a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról (HL L 52., 2008.2.27., 3. o.).

      (12)  A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (2) bekezdése.

      (13)  Lásd továbbá: a Hatóság 2012. május 22-i 189/12/COL sz. határozata a norvégiai villamosenergia-termelésnek és -nagykereskedelemnek a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 287., 2012.10.18., 21. o., valamint 58. EGT-kiegészítés, 2012.10.18., 14. o.).

      (14)  A Bizottság Deutsche Post/ASG ügyben hozott, 1999. július 8-i IV/M.1549 sz. határozata, 10. pont; a Bizottság Deutsche Post/Securicor ügyben hozott, 2003. június 19-i COMP/M.3155 sz. határozata, 8. pont; a Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 49–63. pont; és a Bizottság UPS/TNT Express ügyben hozott, 2013. január 30-i COMP/M.6570 sz. határozata, 156. és 164. pont.

      (15)  A Bizottság 2013. március 22-i 2013/154/EU végrehajtási határozata bizonyos magyarországi postai ágazati szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 86., 2013.3.26., 22. o.), (9) és (18) preambulumbekezdés; a Bizottság 2010. március 3-i 2010/142/EU határozata bizonyos ausztriai postai ágazati szolgáltatásoknak a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 56., 2010.3.6., 8. o.), (9)–(14) preambulumbekezdés; a Bizottság 2008. december 19-i 2009/46/EK határozata bizonyos svédországi postai ágazati szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 19., 2009.1.23., 50. o.), (16)–(24) preambulumbekezdés; és a Bizottság 2007. augusztus 6-i 2007/564/EK határozata bizonyos finnországi – az Åland-szigetek kivételével – postai ágazati szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 215., 2007.8.18., 21. o.), (17)–(23) preambulumbekezdés.

      (16)  A Bizottság Deutsche Post/Securicor ügyben hozott, 1999. február 23-i COMP/M.1347 sz. határozata, 32–34. pont; A Bizottság TNT Post Group/Jet Services ügyben hozott, 1999. február 15-i IV/M.1405 sz. határozata, 29–31. pont; a Bizottság Deutsche Post/Danzas/Nedlloyd ügyben hozott, 1999. július 1-jei IV/M.1513 sz. határozata, 15–19. pont; a Bizottság Deutsche Post/ASG ügyben hozott, 1999. július 8-i COMP/M.1549 sz. határozata, 15–18. pont; a Bizottság Deutsche Post/DHL (II) ügyben hozott, 2002. október 21-i COMP/M.2908 sz. határozata, 19. és 20. pont; a Bizottság Deutsche Post/Securicor ügyben hozott, 2003. június 19-i COMP/M.3155 sz. határozata, 11. pont; a Bizottság Deutsche Post/Exel ügyben hozott, 2005. november 24-i COMP/M.3971 sz. határozata, 31–32. pont; a Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 64–74. pont; a Bizottság La Poste/Swiss Post/JV ügyben hozott, 2002. július 4-i COMP/M.6503 sz. határozata, 53–56. pont; és a Bizottság UPS/TNT Express ügyben hozott, 2013. január 30-i COMP/M.6570 sz. határozata, 241–243. pont.

      (17)  A Bizottság 2013/154/EU határozata, (19) preambulumbekezdés.

      (18)  A Bizottság Deutsche Post/Exel ügyben hozott, 2005. november 24-i COMP/M.3971 sz. határozata, 25–27. pont;

      (19)  Lásd a Norvég Versenyhatóság 2015. január 29-én kelt álláspontját (746121 sz. dokumentum), 4. oldal.

      (20)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 23. oldal.

      (21)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság Norway Post/Privpak ügyben hozott, 2010. július 14-i 322/10/COL sz. határozata.

      (22)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság Norway Post/Privpak ügyben hozott, 2010. július 14-i 322/10/COL sz. határozata, 12.1.2. szakasz, 360. pont.

      (23)  A Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 58–63. pont; a Bizottság 2009/46/EK határozata, (17) és (18) preambulumbekezdés; és a Bizottság 2007/564/EK határozata, (17) és (18) preambulumbekezdés.

      (24)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 26. oldal.

      (25)  A Bizottság UPS/TNT Express ügyben hozott, 2013. január 30-i COMP/M.6570 sz. határozata, 159–164. pont, és a Bizottság Deutsche Post/Danzas/Nedlloyd ügyben hozott, 1999. július 1-jei IV/M.1513 sz. határozata, 10. pont.

      (26)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 25. oldal.

      (27)  A Bizottság UPS/TNT Express ügyben hozott, 2013. január 30-i COMP/M.6570 sz. határozata, 165–182. pont, és a Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 54–74. pont.

      (28)  A Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 54–57. pont; Lásd még: a Bizottság 2010/142/EU határozata, (10) és (11) preambulumbekezdés és a Bizottság 2014. április 2-i 2014/184/EU végrehajtási határozata bizonyos ausztriai postai ágazati szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 101., 2014.4.4., 4. o.), (29), (44) és (45) preambulumbekezdés (levélkézbesítések tekintetében).

      (29)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 102–105. oldal.

      (30)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 107. és 115. oldal.

      (31)  Lásd a Norvég Versenyhatóság 2015. január 29-én kelt álláspontját (746121 sz. dokumentum), 6. oldal.

      (32)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 25. oldal.

      (33)  A Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 54–74. pont, és a Bizottság UPS/TNT Express ügyben hozott, 2013. január 30-i COMP/M.6570 sz. határozata, 165–182. pont.

      (34)  Lásd a fenti (26) pontot.

      (35)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 119. és 121. oldal.

      (36)  Lásd a Norvég Versenyhatóság 2015. január 29-én kelt álláspontját (746121 sz. dokumentum), 6. oldal.

      (37)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 53–54. oldal.

      (38)  A Bizottság Deutsche Post/Exel ügyben hozott, 2005. november 24-i COMP/M.3971 sz. határozata, 21. és 22. pont; a Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 50–53. pont; a Bizottság UPS/TNT Express ügyben hozott, 2013. január 30-i COMP/M.6570 sz. határozata, 188–219. pont. Lásd még: a Bizottság 2013/154/EU végrehajtási határozata, (9) preambulumbekezdés; a Bizottság 2010/142/EU határozata, (11) preambulumbekezdés; a Bizottság 2009/46/EK határozata, (19) preambulumbekezdés; és a Bizottság 2007/564/EK határozata, (19) preambulumbekezdés.

      (39)  A Bizottság Deutsche Post/Exel ügyben hozott, 2005. november 24-i COMP/M.3971 sz. határozata, 21. pont.

      (40)  a Bizottság UPS/TNT Express ügyben hozott, 2013. január 30-i COMP/M.6570 sz. határozata, 220–226. pont.

      (41)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 134–147. oldal.

      (42)  Lásd a Norvég Versenyhatóság 2015. január 29-én kelt álláspontját (746121 sz. dokumentum), 6. oldal.

      (43)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 23. és 148. oldal.

      (44)  A Bizottság Deutsche Post/DHL (II) ügyben hozott, 2002. október 21-i COMP/M.2908 sz. határozata, 10–18. pont; a Bizottság Deutsche Post/Exel ügyben hozott, 2005. november 24-i COMP/M.3971 sz. határozata, 22. pont; a Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 54–57. pont; és a Bizottság UPS/TNT Express ügyben hozott, 2013. január 30-i COMP/M.6570 sz. határozata, 165–187. pont. Lásd még: a Bizottság 2013/154/EU határozata, (9) preambulumbekezdés és a Bizottság 2007/564/EK határozata, (19) preambulumbekezdés.

      (45)  A Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 55. pont.

      (46)  a Bizottság Deutsche Post/Exel ügyben hozott, 2005. november 24-i COMP/M.3971 sz. határozata, 22. pont.

      (47)  a Bizottság Deutsche Post/DHL (II) ügyben hozott, 2002. október 21-i COMP/M.2908 sz. határozata, 12. pont.

      (48)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 150–151. oldal.

      (49)  Lásd a Norvég Versenyhatóság 2015. január 29-én kelt álláspontját (746121 sz. dokumentum), 6–7. oldal.

      (50)  A Norvég Posta a szabályozott hőmérsékletű áruk szállítását adott hőmérsékletű (hideg) áruk szállításaként határozza meg, melyet speciálisan felszerelt járművekkel, speciális árakon, gyakran igénybe vett speciális útvonalakon végeznek (a Norvég Posta kérelme, 29. oldal). A Norvég Posta az ömlesztett áruk szállítását a csomagolatlan, gyakran folyékony, gáz vagy granulált halmazállapotú, szállításra alkalmatlan áruk és más típusú áruk (mint pl. kavics, föld, műtrágya, olaj és gáz) speciális járműtípusokat – elsősorban tartályokat vagy nyitott teherautókat/pótkocsikat – igénybe vevő szállításaként határozza meg (a Norvég Posta 2015. május 13-án kelt levele, 757562 sz. dokumentum).

      (51)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 23. és 26. oldal.

      (52)  A Bizottság Deutsche Post/Danzas/Nedlloyd ügyben hozott, 1999. július 1-jei IV/M.1513 sz. határozata, 10. pont; A Bizottság Deutsche Post/ASG ügyben hozott, 1999. július 8-i IV/M.1549 sz. határozata, 10. pont. A Bizottság Deutsche Post/DHL (II) ügyben hozott, 2002. október 21-i COMP/M.2908 sz. határozata, 10. pont. és a Bizottság UPS/TNT Express ügyben hozott, 2013. január 30-i COMP/M.6570 sz. határozata, 159–164. pont.

      (53)  A Bizottság Deutsche Post/Air Express International ügyben hozott, 2000. február 7-i COMP/M.1794 sz. határozata, 8. pont, és a Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 108–110. pont.

      (54)  A Bizottság 2007/564/EK határozata, (20) preambulumbekezdés.

      (55)  A Bizottság Deutsche Post/ASG ügyben hozott, 1999. július 8-i IV/M.1549 sz. határozata, 11–13. pont; Lásd még a Bizottság Deutsche Post/Danzas/Nedlloyd ügyben hozott, 1999. július 1-jei COMP/M.1513 sz. határozatát, 11. pont, utolsó mondat.

      (56)  A Bizottság továbbá azzal érvelt, hogy a szárazföldi szállítmányozás tovább szegmentálható vasúti és közúti szállítmányozásra. A Bizottság Deutsche Post/Air Express International ügyben hozott, 2000. február 7-i COMP/M.1794 sz. határozata, 8–11. pont, és a Bizottság Posten AB/Post Danmark A/S ügyben hozott, 2009. április 21-i COMP/M.5152 sz. határozata, 108–110. pont.

      (57)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 166. és 168. oldal.

      (58)  Lásd a Norvég Versenyhatóság 2015. január 29-én kelt álláspontját (746121 sz. dokumentum), 7. oldal.

      (59)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 23. oldal.

      (60)  Lásd a Norvég Posta kérelmét, 183–195. oldal.

      (61)  Lásd az 58. lábjegyzetet.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2016/457 határozata (2016. március 16.) a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságáról (EKB/2016/5)

text:
               30.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 79/41

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/457 HATÁROZATA
   (2016. március 16.)
   a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságáról (EKB/2016/5)
   Az EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, 12.1. cikkére, 18. cikkére, és 34.1. cikke második francia bekezdésére,
   tekintettel az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról szóló, 2014. december 19-i (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatásra (az általános dokumentációra vonatkozó iránymutatás) (EKB/2014/60) (1) és különösen annak 1. cikke (4) bekezdésére, negyedik része I., II., IV., V., VI. és VIII. címére, valamint hatodik részére,
   tekintettel az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről és az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról szóló, 2014. július 9-i EKB/2014/31 iránymutatásra (2) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére, valamint 8. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke szerint az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro, hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel, megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. A forgalomképes eszközöknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára fedezetként való elfogadhatóságát meghatározó általános kritériumokat és hitelminőségi minimumkövetelményeket az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60), különösen annak 59. cikke és negyedik részének II. címe rögzíti.

               (2)

               Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Kormányzótanács az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, instrumentumait, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja. Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 59. cikkének (6) bekezdése értelmében az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy az eurorendszer kockázatokkal szembeni megfelelő védelmének biztosítása szempontjából általa relevánsnak tartott bármely információ alapján meghatározza, hogy egy kibocsátás, kibocsátó, adós vagy garanciavállaló megfelel-e az eurorendszer hitelminőségi követelményeinek.

               (3)

               Az eurorendszer forgalomképes eszközökre vonatkozó hitelminőségi követelményeitől eltérve, az EKB/2014/31 iránymutatás 8. cikke értelmében az eurorendszer hitelminőségi követelményei nem vonatkoznak azokra a forgalomképes adósságinstrumentumokra, amelyeket az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjában részt vevő euroövezeti tagállam központi kormányzata bocsátott ki vagy garantált teljes mértékben, kivéve, ha a Kormányzótanács úgy dönt, hogy az érintett tagállam nem felel meg a pénzügyi támogatásban és/vagy a makrogazdasági programban foglalt követelményeknek.

               (4)

               Az EKB/2013/13 határozat (3) kivételes intézkedésként átmenetileg felfüggesztette az eurorendszer hitelminőségi küszöbökre vonatkozó, a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumokra alkalmazandó minimumkövetelményeit. Miután a Ciprusi Köztársaság befejezett egy adósságkezelési programot, és megerősítésre került, hogy megfelelt az általa megindított gazdasági és pénzügyi kiigazítási program feltételrendszerének, az EKB/2013/22 határozat (4) ismételten visszaállította a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumoknak az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben történő elfogadhatóságát azzal, hogy az ilyen instrumentumokra egyedi haircutokat kell alkalmazni, és úgy rendelkezett, hogy a Ciprusi Köztársaság olyan euroövezeti tagállamnak minősül, amely megfelel az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjában foglaltaknak.

               (5)

               Jelenleg az EBK/2014/31 iránymutatás 1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Ciprusi Köztársaság az említett iránymutatás 8. cikke alkalmazásában olyan euroövezeti tagállamnak minősül, amely megfelel az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjában foglaltaknak. Az említett iránymutatás 8. cikkének (3) bekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumokra az említett iránymutatás II. mellékletében meghatározott egyedi haircutok vonatkoznak.

               (6)

               A Ciprusi Köztársaság kérése nyomán a Nemzetközi Valutaalap programját 2016. március 7-étől megszüntették (5). Az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM), a Ciprusi Köztársaság és a Central Bank of Cyprus közötti, pénzügyi segítségnyújtási konstrukcióról szóló megállapodás (6) 1. cikke értelmében az ESM-program befejeződésének időpontja 2016. március 31. Ennek következtében a Ciprusi Köztársaság 2016. április 1-jétől már nem minősül az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjában részt vevő tagállamnak. Ettől az időponttól az eurorendszer hitelminőségi követelményeinek a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok tekintetében történő átmeneti felfüggesztésére vonatkozó, az EKB/2014/31 iránymutatás 8. cikke (2) bekezdésében rögzített feltételek már nem fognak teljesülni.

               (7)

               Ezért a Kormányzótanács úgy határozott, hogy 2016. április 1-jétől a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok tekintetében az eurorendszer általános kritériumai és hitelminőségi követelményei alkalmazandók, és hogy az ilyen adósságinstrumentumokra az (EU) 2016/65 európai központi banki iránymutatásban (EKB/2015/35) (7) meghatározott általános haircutok fognak vonatkozni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatósága
   (1)   Az EKB/2014/31 iránymutatás 8. cikke alkalmazásában a Ciprusi Köztársaság a továbbiakban nem minősül az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjában részt vevő tagállamnak.
   (2)   Az eurorendszer hitelminőségi küszöbökre vonatkozó, az (EU) 2015/510 iránymutatásban (EKB/2014/60) és különösen annak 59. cikkében és negyedik részének II. címében rögzített minimumkövetelményei alkalmazandók a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumokra.
   (3)   A Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumokra a továbbiakban nem vonatkoznak az EKB/2014/31 iránymutatás II. mellékletében meghatározott egyedi haircutok.
   (4)   Az ezen határozat és a nemzeti szinten azon tagállamok nemzeti központi bankjai által, amelyek pénzneme az euro, végrehajtott (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) vagy EKB/2014/31 iránymutatás közötti eltérés esetén ez a határozat alkalmazandó.
   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2016. április 1-jén lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. március 16-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 91., 2015.4.2., 3. o.

      (2)  HL L 240., 2014.8.13., 28. o.

      (3)  Az Európai Központi Bank EKB/2013/13 határozata (2013. május 2.) a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről (HL L 133., 2013.5.17., 26. o.).

      (4)  Az Európai Központi Bank EKB/2013/22 határozata (2013. július 5.) a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről (HL L 195., 2013.7.18., 27. o.).

      (5)  A Nemzetközi Valutaalap vezérigazgatója, Christine Lagarde Cipruson tett nyilatkozata, 2016. március 7., 16/94. sz. sajtóközlemény.

      (6)  Elérhető az ESM honlapján: www.esm.europa.eu

      (7)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/65 iránymutatása (2015. november 18.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtása során alkalmazott haircutokról (EKB/2015/35) (HL L 14., 2016.1.21., 30. o.).


title: A Tanács (EU) 2016/298 határozata (2016. február 29.) az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
               3.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 57/4

         A TANÁCS (EU) 2016/298 HATÁROZATA
   (2016. február 29.)
   az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (1) III. mellékletére és különösen annak 2. cikke (6) bekezdésére,
   tekintettel az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) pénzügyi szabályzatáról szóló, 2004. december 17-i 5/2004 határozatára (2),
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Kenyában, Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a Vállalkozásfejlesztési Központ rendezett bezárásáról és az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a AKCS–EU partnerségi megállapodás) III. mellékletének módosításáról, valamint arról hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok elfogadása céljából.

               (2)

               Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 4/2014 határozatában (3) emlékeztet arra, hogy a CDE bezárása folyamán tiszteletben kell tartani a CDE felügyeleti hatóságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletében meghatározott hatásköreit, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által az együttes nyilatkozatban rögzített részletes szabályokat.

               (3)

               Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nyomon követi a CDE általános stratégiáját és felügyeletet gyakorol az igazgatótanács munkája felett.

               (4)

               Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete előírja, hogy a CDE igazgatótanácsa „megállapítja a pénzügyi és személyzeti szabályzatot és a működési szabályokat”.

               (5)

               A CDE igazgatótanácsa 2015. október 19-én kelt levelében azzal a kéréssel fordult az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához, hogy a CDE bezárására való tekintettel el kíván térni az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról szóló, 2004. december 17-i 5/2004 határozata (a továbbiakban: a CDE pénzügyi szabályzat) 27. cikkének (1) bekezdésétől és 27. cikkének (5) bekezdésétől, és ennek előzetes jóváhagyását kérte a felügyeleti hatóságoktól.

               (6)

               A CDE pénzügyi szabályzatának és a CDE személyzeti szabályzatának (4) a CDE rendezett bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé váló módosítása vagy az azoktól való eltérések rugalmas eljárást tesznek szükségessé.

               (7)

               A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmény, miszerint ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki, valamint összhangban az említett szabályzat 27. cikkének (5) bekezdésében szereplő követelménnyel, miszerint e vállalkozásnak évente jogszabályban előírt könyvvizsgálati jelentést kell készítenie, kiigazításra szorul annak érdekében, hogy biztosítva legyen a szervezet bezárásával összefüggésben az eljárás hatékonyabbá tétele,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontot az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága az e határozathoz csatolt határozattervezete alapján alakítják ki.
   (2)   Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az Unió képviseletében eljáró személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatnak kisebb módosításokat a határozattervezethez.
   2. cikk
   Elfogadását követően az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         H.G.J. KAMP

      (1)  A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.), Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

      (2)  HL L 70., 2006.3.9., 52. o.

      (3)  Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 4/2014 határozata (2014. október 23.) a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) igazgatótanácsának adandó megbízatásról (HL L 330., 2014.11.15., 61. o.).

      (4)  Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 9/2005 határozata (2005. július 27.) a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) személyzeti szabályzatáról (HL L 348., 2005.12.30., 54. o.).

      TERVEZET
      AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK HATÁROZATA
      (…)
      a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyásáról
      AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,
      tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (1) III. mellékletére és különösen annak 2. cikke (6) bekezdésére,
      tekintettel az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) pénzügyi szabályzatáról szóló, 2004. december 17-i 5/2004 határozatára (2),
      mivel:

                  (1)

                  Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a AKCS–EU partnerségi megállapodás) III. melléklete értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nyomon követi a CDE általános stratégiáját és felügyeletet gyakorol az igazgatótanács munkája felett.

                  (2)

                  Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete előírja, hogy a CDE igazgatótanácsa „megállapítja a pénzügyi és személyzeti szabályzatot és a működési szabályokat”.

                  (3)

                  A Vállalkozásfejlesztési Központnak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 8/2005 határozatával (3) elfogadott alapszabálya és eljárási szabályzata (a továbbiakban: a CDE alapszabálya) és az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának az 5/2004 határozata (4) (a továbbiakban: a CDE pénzügyi szabályzata) tartalmaz biztosítékokat az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának tájékoztatásával és az általa gyakorolt felügyelettel kapcsolatban.

                  (4)

                  Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a CDE rendezett bezárásáról és az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításáról, valamint arról, hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok elfogadása céljából.

                  (5)

                  Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 4/2014 határozatában (5) emlékeztet arra, hogy a CDE bezárása folyamán tiszteletben kell tartani a CDE felügyeleti hatóságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletében meghatározott hatásköreit, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által az együttes nyilatkozatban rögzített részletes szabályokat.

                  (6)

                  A CDE igazgatótanácsa 2015. október 19-én kelt levelében azzal a kéréssel fordult az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához, hogy a CDE bázárására való tekintettel el kíván térni a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) és (5) bekezdésétől, és ennek előzetes jóváhagyását kérte a felügyeleti hatóságoktól.

                  (7)

                  A CDE pénzügyi szabályzatának és a CDE személyzeti szabályzatának (6) a CDE rendezett bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé váló módosítása vagy az azoktól való eltérések rugalmas eljárást tesznek szükségessé.

                  (8)

                  A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmény, miszerint ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki, valamint összefüggésben az említett szabályzat 27. cikkének (5) bekezdésében szereplő követelménnyel miszerint e vállalkozásnak évente jogszabályban előírt könyvvizsgálati jelentést kell készítenie, kiigazításra szorul annak érdekében, hogy biztosítva legyen a szervezet bezárásával összefüggésben az eljárás hatékonyabbá tétele,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      (1)   Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága kedvező véleményt nyilvánít a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésétől és 27. cikkének (5) bekezdésétől való, azonnali hatályú eltérés tekintetében.
      (2)   A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a CDE egyetlen könyvvizsgálói vállalkozást nevezhet ki a 2013–2016. pénzügyi éveket érintő, négyéves időszak egészére. Ezt a vállalkozást a CDE pénzügyi szabályzatában szereplő közbeszerzési eljárásnak megfelelően választják ki.
      A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (5) bekezdésétől eltérve többéves pénzügyi felülvizsgálatot indítanak a még nem felülvizsgált pénzügyi évek tekintetében, és egyetlen végső jelentést fognak benyújtani a CDE igazgatótanácsának.
      2. cikk
      Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága felhatalmazza a CDE igazgatótanácsát, hogy eltérjen a CDE pénzügyi szabályzatától és a CDE személyzeti szabályzatától és/vagy módosítsa azokat, amennyiben ez a CDE rendezett bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé válik. A CDE igazgatótanácsa haladéktalanul értesíti az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságát bármely ilyen, a CDE pénzügyi szabályzatától történő eltérésről és/vagy annak módosításáról szóló döntésről.
      3. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt […],

               az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága részéről

               az elnök

         (1)  A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.), a Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

         (2)  HL L 70., 2006.3.9., 52. o.

         (3)  HL L 66., 2006.3.8., 16. o.

         (4)  Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának az 5/2004 határozata (2004. december 17.) a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról (HL L 70., 2006.3.9., 52. o.).

         (5)  HL L 330., 2014.11.15., 61. o.

         (6)  HL L 348., 2005.12.30., 54. o.


title: 2005/512/EK: A Tanács határozata (2005. július 12.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a De Nederlandsche Bank külső könyvvizsgálója tekintetében történő módosításáról

text:
               19.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/20

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. július 12.)
   a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a De Nederlandsche Bank külső könyvvizsgálója tekintetében történő módosításáról
   (2005/512/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányáról szóló, az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyvre, és különösen annak 27.1. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Bank által az Európai Unió Tanácsához intézett, a De Nederlandsche Bank külső könyvvizsgálójáról szóló, 2005. május 20-i EKB/2005/9 ajánlására (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és az euró-rendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által ajánlott és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

               (2)

               A De Nederlandsche Bank (a továbbiakban: DNB) jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása lejárt és nem kerül meghosszabbításra. Ezért a 2005-ös pénzügyi évtől külső könyvvizsgálót szükséges kijelölni.

               (3)

               A DNB Josephus Andreas Nijhuis bejegyzett könyvvizsgálót, a PricewaterhouseCoopers BV igazgatótanácsának elnökét választotta ki, mint a bank – saját személyében eljáró – új külső könyvvizsgálóját, az EKB pedig úgy ítéli meg, hogy a kiválasztott könyvvizsgáló a kinevezéshez szükséges követelményeknek megfelel.

               (4)

               Az EKB Kormányzótanácsa ajánlotta, hogy a külső könyvvizsgáló megbízatása határozatlan időre szóljon, és évente történő megerősítés tárgyát képezze.

               (5)

               Helyénvaló az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követni, és az 1999/70/EK határozatot (2) ennek megfelelően módosítani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az 1999/70/EK határozat 1. cikkének (8) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(8)   Josephus Andreas Nijhuis bejegyzett könyvvizsgálót, a PricewaterhouseCoopers BV igazgatótanácsának elnökét, mint a De Nederlandsche Banknak a 2005-ös pénzügyi évtől kezdődően határozatlan, évente megerősítendő időre megbízott – saját személyében eljáró – külső könyvvizsgálóját, a Tanács jóváhagyja.”

   2. cikk
   Erről a határozatról az Európai Központi Bankot értesíteni kell.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2005. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. BROWN

      (1)  HL C 151., 2005.6.22., 29. o.

      (2)  HL L 22., 1999.1.29., 69. o. A legutóbb a 2005/377/EK határozattal (HL L 125., 2005.5.18., 8. o.) módosított határozat.


title: 2010/131/: A Tanács határozata ( 2010. február 25. ) a belső biztonságra vonatkozó operatív együttműködéssel foglalkozó állandó bizottság létrehozásáról

text:
               3.3.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 52/50

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. február 25.)
   a belső biztonságra vonatkozó operatív együttműködéssel foglalkozó állandó bizottság létrehozásáról
   (2010/131/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 71. cikke előírja, hogy a belső biztonságra vonatkozó operatív együttműködés unión belüli előmozdításának és erősítésének biztosítására a Tanácson belül egy állandó bizottság jön létre.

               (2)

               Ezért helyénvaló elfogadni egy határozatot e bizottság létrehozásáról, és meg kell határozni a bizottság feladatait,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanácson belül létrejön a Szerződés 71. cikkében előírt, a belső biztonságra vonatkozó operatív együttműködéssel foglalkozó állandó bizottság (a továbbiakban: állandó bizottság).
   2. cikk
   Az állandó bizottság segíti, előmozdítja és megerősíti a belső biztonság területén hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok operatív intézkedéseinek összehangolását.
   3. cikk
   (1)   Az 5. cikkben említett szervek megbízatásának sérelme nélkül, az állandó bizottság segíti és biztosítja a Szerződés harmadik részének V. címe szerinti hatékony operatív együttműködést és koordinációt, beleértve a rendőrségi és vámügyi együttműködés körébe, valamint a külső határok ellenőrzéséért és védelméért felelős hatóságok hatáskörébe tartozó területeket is. Feladata adott esetben kiterjed a belső biztonság területén folytatott operatív együttműködés szempontjából lényeges, büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre is.
   (2)   Az állandó bizottság továbbá értékeli az operatív együttműködés általános irányát és eredményességét; feltárja az esetleges hiányosságokat vagy hibákat, és orvosolásukra megfelelő egyedi ajánlásokat fogad el.
   (3)   Az állandó bizottság a Szerződés 222. cikkének rendelkezéseivel összhangban segíti a Tanácsot.
   4. cikk
   (1)   Az állandó bizottság nem vesz részt műveletek végrehajtásában, ami továbbra is a tagállamok feladata.
   (2)   Az állandó bizottság nem vesz részt jogalkotási aktusok előkészítésében.
   5. cikk
   (1)   Adott esetben az Eurojust, az Europol, az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) és más érintett szervek képviselői felkérést kapnak, hogy megfigyelőként vegyenek részt az állandó bizottság ülésein.
   (2)   Az állandó bizottság segíti az e szervek által hozott intézkedések összhangjának biztosítását.
   6. cikk
   (1)   Az állandó bizottság rendszeresen jelentést nyújt be a Tanácsnak tevékenységeiről.
   (2)   A Tanács tájékoztatja az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket az állandó bizottság munkájáról.
   7. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. PÉREZ RUBALCABA


title: 2010/496/EU, Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2010. május 5. ) a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/33

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2010/496/EU, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (SEC(2009) 1089 – C7-0172/2009) (2),
   tekintettel a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Bizottságnak a 2007-es mentesítési határozatok nyomon követéséről szóló, az Európai Parlament számára készített éves jelentésére (COM(2009) 526) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009) 1427),
   tekintettel „A Bizottság 2008. évi igazgatási eredményeinek összefoglalása” című bizottsági közleményre (COM(2009) 256),
   tekintettel a Bizottságnak a 2008-ban elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére (COM(2009) 419) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009) 1102),
   tekintettel a Számvevőszéknek a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hivatal válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az elfogadható hibakockázat fogalmának egységes értelmezéséről szóló, 2008. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2008) 866) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008) 3054),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására a 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a végrehajtó ügynökségeknek adandó mentesítésről (5828/2010 – C7-0055/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 274., 275. és 276. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317., 318. és 319. cikkére, valamint az Euratom-Szerződés 179a. és 180b. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 55., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 2004. szeptember 21-i 1653/2004/EK bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 66. cikke első és második bekezdésére,
   tekintettel az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában az energia területén megvalósuló közösségi intézkedések igazgatása céljából az intelligens energiával foglalkozó végrehajtó hivatal elnevezésű végrehajtó hivatal létrehozásáról szóló, 2003. december 23-i 2004/20/EK bizottsági határozatra (8),
   tekintettel a 2004/20/EK határozatnak az Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatal Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatallá történő átalakítása céljából történő módosításáról szóló, 2007. május 31-i 2007/372/EK bizottsági határozatra (9),
   tekintettel eljárási szabályzatának 76. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A7-0099/2010),

               A.

               mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikke szerint a Bizottság a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával és a tagállamokkal együttműködve, saját felelősségi körében hajtja végre a költségvetést,

               1.

               mentesítést ad a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal igazgatója számára a Hivatal 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatot és az e határozatok szerves részét képező állásfoglalást a Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, valamint a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 304., 2009.12.15., 77. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

      (7)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

      (8)  HL L 5., 2004.1.9., 85. o.

      (9)  HL L 140., 2007.6.1., 52. o.