title: A Tanács 2003/567/KKBP határozata (2003. július 21.) az Európai Uniónak az Átfogó Atomcsend-szerződés (CTBT) gyors hatálybalépése támogatásához való hozzájárulásáról szóló 1999/533/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0567

Hivatalos Lap L 192 , 31/07/2003 o. 0053 - 0053

		A Tanács 2003/567/KKBP határozata(2003. július 21.)az Európai Uniónak az Átfogó Atomcsend-szerződés (CTBT) gyors hatálybalépése támogatásához való hozzájárulásáról szóló 1999/533/KKBP együttes fellépés végrehajtásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Uniónak az Átfogó Atomcsend-szerződés (CTBT) gyors hatálybalépése támogatásához való hozzájárulásáról szóló, 1999. július 29-i 1999/533/KKBP tanácsi együttes fellépésre [1], és különösen annak 1. és 4. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben,mivel:(1) Az 1999/533/KKBP együttes fellépés 4. cikkének megfelelően az Európai Unió vállalta, hogy a CTBT haladéktalan aláírására és ratifikálására ösztönöz minden olyan államot, amely ezt eddig még nem tette meg, különösen a 44-ek listáján szereplő azon államokat, amelyek ratifikálására a CTBT hatálybalépéséhez szükség van.(2) Helyénvaló hozzájárulni a CTBT XIV. cikke alapján Bécsben, 2003. szeptember 3-5-ig megrendezésre kerülő harmadik konferencia eredményességéhez, amely a CTBT ratifikálási folyamatának felgyorsítását célozza, annak gyors hatálybalépése elősegítésének érdekében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz 1999/533/KKBP együttes fellépés 1. cikkében meghatározott, a CTBT mielőbbi hatálybalépése támogatásának keretén belül az Európai Unió a CTBT késedelem nélküli aláírására és ratifikálására ösztönzi azon államokat, amelyek ezt még nem tették meg.Az Európai Unió ennek érdekében ösztönzi:a) elsődleges fontosságú célkitűzésként a 44-ek listáján szereplő azon államokat, amelyek aláírására és ratifikálására szükség van a CTBT hatálybalépéséhez;b) azon államokat, amelyek aláírták, de nem ratifikálták a CTBT-t, különös tekintettel azon államokra, amelyek területén a nemzetközi megfigyelő rendszer (IMS) állomásait elhelyezik;c) azon államokat, amelyek nem írták alá a CTBT-t, különös tekintettel azon államokra, amelyek területén az IMS állomásait elhelyezik.2. cikkAz Európai Unió politikai szinten támogatja a CTBT XIV. cikke szerinti konferencia összehívását.3. cikkA ratifikálási folyamat meggyorsítása és a CTBT gyors hatálybalépésének elősegítése érdekében az Európai Unió kapcsolatba léphet regionális szervezetekkel [pl. az Afrikai Unióval, az Amerikai Államok Szervezetével (OAS) és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN)].4. cikkAz elnökség tájékoztatja a CTBT Ideiglenes Technikai Titkárságát az 1. és 2. cikk végrehajtásáról.5. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.6. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 2003. július 21-én.a Tanács részérőlaz elnökF. Frattini[1] HL L 204., 1999.8.4., 1. o.--------------------------------------------------


title: 2011/410/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2011. július 7. ) a portugál kormány által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről (EKB/2011/10)

text:
               12.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 182/31

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2011. július 7.)
   a portugál kormány által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről
   (EKB/2011/10)
   (2011/410/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 12.1. cikkére, valamint 34.1. cikkének második francia bekezdésére, a 3.1. cikk első francia bekezdésével és a 18.2. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               A KBER Alapokmányának 18.1. cikkében foglaltak alapján az Európai Központi Bank („EKB”) és az eurót bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjai hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel, megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez elfogadható fedezetre vonatkozó egyes követelmények az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i EKB/2000/7 iránymutatás (1) I. számú mellékletében kerültek meghatározásra (a továbbiakban: általános dokumentáció).

               (2)

               Az általános dokumentáció 1.6. szakaszában foglaltak alapján az EKB Kormányzótanácsa az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja. Az általános dokumentáció 6.3.1. szakaszában foglaltak alapján az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy az általa relevánsnak tartott bármely információ alapján meghatározza, hogy egy kibocsátás, kibocsátó, adós vagy garanciavállaló megfelel-e a magas hitelminőségi követelményeknek.

               (3)

               A pénzügyi piacon kivételes körülmények, a portugál kormány pénzügyi helyzetével összefüggésben, zavart keltettek a portugál kormány által kibocsátott értékpapírok szokásos piaci értékelésében, ami kedvezőtlen hatással jár a pénzügyi rendszer stabilitására. Ez a kivételes körülmény megköveteli az euroredszer monetáris politikai keretrendszerének gyors és átmeneti módosítását.

               (4)

               A Kormányzótanács értékelte azt a tényt, hogy a portugál kormány az Európai Bizottsággal, az EKB-val, valamint a Nemzetközi Valutaalappal tárgyalásos úton egyeztetett gazdasági és pénzügyi kiigazítási programot fogadott el, amelynek végrehajtása folyamatban van, és amelynek teljes végrehajtására a portugál kormány kötelezettséget vállalt. A Kormányzótanács az eurorendszer hitelkockázat-kezelési szempontjából értékelte továbbá egy ilyen programnak a portugál kormány által kibocsátott értékpapírokra gyakorolt hatását. A Kormányzótanács megfelelőnek tartja a programot, ennélfogva hitelkockázat-kezelési szempontból a portugál kormány által kibocsátott vagy a portugál kormány által garantált forgalomképes adósságinstrumentumok továbbra is az eurorendszer monetáris politikai műveleteire vonatkozó minőségi előírásoknak folyamatosan megfelelő elfogadható fedezetnek minősülnek, tekintet nélkül bármely külső hitelminősítésre. Ezek a kedvező értékelések alapot nyújtanak az eurorendszer monetáris politikai keretrendszerének kivételes és ideiglenes módosítására, amelynek bevezetése a pénzügyi intézmények biztonságos és megbízható mûködésének előmozdítását szolgálja, ezáltal erősítve a pénzügyi rendszer egészének stabilitását és védve ezen intézmények ügyfeleit.

               (5)

               A Kormányzótanács szoros figyelemmel fogja kísérni a portugál kormánynak az eurorendszer monetáris politikai keretrendszerének kivételes és ideiglenes módosítása alapjául szolgáló gazdasági és pénzügyi korrekciós program maradéktalan végrehajtása melletti szilárd elkötelezettségét.

               (6)

               Az eurorendszer monetáris politikai keretrendszerének e kivételes kiigazítását a Kormányzótanács 2011. július 7-én határozta el és hozta nyilvánosságra. A kiigazítás ideiglenesen lesz alkalmazandó mindaddig, amikor a Kormányzótanács megítélése szerint a pénzügyi rendszer stabilitása lehetővé teszi az eurorendszer monetáris politikai keretrendszerének szokásos alkalmazását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az általános dokumentáció egyes rendelkezéseinek a felfüggesztése
   (1)   Az eurorendszer hitelminőségi küszöbének a forgalomképes eszközök hitelminősítésére vonatkozó, az általános dokumentáció 6.3.2. szakaszában meghatározottak szerinti minimumkövetelményei a 2. és 3. cikkel összhangban felfüggesztésre kerülnek.
   (2)   Jelen határozat és az általános dokumentáció közötti eltérés esetén az előbbiben foglaltak az irányadók.
   2. cikk
   A portugál kormány által kibocsátott forgalomképes adósságinstrumentumok fedezetként való elfogadhatóságának folyamatossága
   Az eurorendszer hitelminőségi küszöbe nem vonatkozik a portugál kormány által kibocsátott forgalomképes adósságinstrumentumokra. Az ilyen eszközök továbbra is az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez elfogadható fedezetnek minősülnek, tekintet nélkül azok külső hitelminősítésére.
   3. cikk
   A portugál kormány által garantált forgalomképes adósságinstrumentumok fedezetként való elfogadhatóságának folyamatossága
   Az eurorendszer hitelminőségi küszöbe nem vonatkozik a Portugáliában letelepedett jogalanyok által kibocsátott és a portugál kormány által teljeskörűen garantált forgalomképes adósságinstrumentumokra. A portugál kormány által nyújtott garanciának továbbra is az általános dokumentáció 6.3.2. szakaszában meghatározott követelményeknek kell megfelelnie. Az ilyen eszközök továbbra is az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez elfogadható fedezetnek minősülnek, tekintet nélkül azok külső hitelminősítésére.
   4. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2011. július 7-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. július 7-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 310., 2000.12.11., 1. o.


title: A Tanács 2011/380/KKBP határozata ( 2011. június 28. ) az Európai Unió iraki integrált jogállamiság-missziójáról (EUJUST LEX – IRAQ) szóló 2010/330/KKBP határozat módosításáról

text:
               29.6.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 169/27

         A TANÁCS 2011/380/KKBP HATÁROZATA
   (2011. június 28.)
   az Európai Unió iraki integrált jogállamiság-missziójáról (EUJUST LEX – IRAQ) szóló 2010/330/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére és 43. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. június 14-én elfogadta a 2010/330/KKBP határozatot (1), amely további 24 hónappal, 2012. június 30-ig meghosszabbította az Európai Unió iraki integrált jogállamiság-misszióját (EUJUST LEX – IRAQ) (a továbbiakban: misszió). A 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra szóló pénzügyi referenciaösszegről a Tanácsnak kell határoznia.

               (2)

               A misszió megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését.

               (3)

               A 2010/330/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/330/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(4)   A képzési tevékenységre Irakban és a régió területén, illetve az Unióban kerül sor. Az EUJUST LEX – IRAQ irodát tart fenn Brüsszelben és Bagdadban, ideértve egy képviseleti irodát Bászrában is, a megfelelő döntést követően egy lehetséges önálló iroda megnyitásának előkészítése céljából. Az EUJUST LEX – IRAQ irodát tart fenn továbbá Erbílben (kurdisztáni régió).”.

               2.

               A 11. cikk (2) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:
               „(2)   A misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra EUR 27 250 000.”.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. június 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         FAZEKAS S.

      (1)  HL L 149., 2010.6.15., 12. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 633/2009/EK határozata ( 2009. július 13. ) a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról

text:
               22.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 190/1

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 633/2009/EK HATÁROZATA

   (2009. július 13.)
   a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 179. és 181a. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) 1963 óta hajt végre a Közösség területén kívüli műveleteket a Közösség külső politikáinak támogatása céljából.

               (2)

               E műveletek többségét a Tanács kérésére hajtották végre, és azok a Bizottság által nyújtott közösségi költségvetési garanciában részesültek. Legújabban, a 2000–2007-es időszakra nézve a közösségi garanciát a Közösségen kívüli (a dél-keleti szomszédság, mediterrán országok, Latin-Amerika és Ázsia és a Dél-afrikai Köztársaság) projektekhez adott hitelek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló, 2008. június 23-i 2008/580/EK tanácsi határozat (2), valamint a térségspecifikus hitelnyújtással kapcsolatban az Északi Dimenzió keretében, Oroszország balti-tengeri medencéjében kijelölt környezeti projektekhez egy speciális hitelakció keretében nyújtott hitelek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló, 2001. november 6-i 2001/777/EK tanácsi határozat (3) és a közösségi garancia megadásáról az Európai Beruházási Bank számára az Oroszországban, Ukrajnában, Moldovában és Belaruszban megvalósuló bizonyos típusú projektekhez nyújtott hitelekkel kapcsolatos veszteségekre szóló, 2004. december 22-i 2005/48/EK tanácsi határozat (4) hozta létre.

               (3)

               A Közösség külső fellépéseinek az EBB hitelbesorolását nem érintő támogatása céljából az EBB számára költségvetési garanciát kell nyújtani a Közösségen kívüli műveletek végrehajtására. A Közösségen kívüli, közösségi garancia igénybevétele nélküli műveletek növelésére kell ösztönözni az EBB-t, különösen a csatlakozás előtt álló és a mediterrán országokban, valamint más térségek befektetési besorolással rendelkező országaiban, emellett világossá kell tenni, hogy a közösségi garanciafedezet jellegénél fogva meghatározott politikai, illetve országjellegű kockázatok fedezetéül szolgál.

               (4)

               A közösségi garanciának az EBB által támogatható beruházási projektekhez tartozó hitelek és hitelgaranciák veszteségeit kell fedeznie az előcsatlakozási támogatási eszköz (5) (IPA), az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (6) (ENPI) és a fejlesztési együttműködési eszköz (7) (DCI) által lefedett országokban, amennyiben a szóban forgó hitelfinanszírozást vagy -garanciát egy le nem járt és meg nem szüntetett, aláírt megállapodás alapján nyújtották (a továbbiakban: az EBB finanszírozási műveletei).

               (5)

               A közösségi garancia által e határozat szerint fedezett összegek az EBB közösségi garancia alapján történő finanszírozásának felső határait képviselik. Ezek az összegek nem célösszegeket jelölnek, amelyeket az EBB-nek kötelessége lenne teljesíteni.

               (6)

               A Közösség külkapcsolati politikáit az elmúlt években felülvizsgálták és kibővítették. Ez történt különösen az előcsatlakozási stratégia, az európai szomszédságpolitika, a Latin-Amerikával és Délkelet-Ázsiával megújított partnerségek, valamint az Európai Unió Oroszországgal, Közép-Ázsiával, Kínával és Indiával fennálló stratégiai partnerségei esetében. Ez a helyzet továbbá a közösségi fejlesztési politikák tekintetében is, amelyek ma már valamennyi fejlődő országra kiterjednek. E fejlesztési politikák alkotják a Közösség külkapcsolatainak egyik pillérét, és egyben a fejlődő országok szükségleteinek ténylegesen megfelelő megoldást jelentenek.

               (7)

               2007-től a Közösség külkapcsolatait támogatják az új pénzügyi eszközök is, azaz az IPA, az ENPI, a DCI és az Európai finanszírozási eszköz a demokráciáért és az emberi jogokért (EIDHR) (8), valamint a stabilitási eszköz (9).

               (8)

               Az EBB finanszírozási műveleteinek összhangban kell lenniük a Közösség külső politikáival és támogatniuk kell azokat, beleértve az egyedi regionális célkitűzéseket is, továbbá hozzá kell járulniuk a Szerződés 177. és 179. cikkében megfogalmazott, a demokrácia és a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdítására és megszilárdítására irányuló általános célkitűzés eléréséhez, valamint az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények tiszteletben tartásához, amelyekben a Közösség részes fél. Az EBB finanszírozási műveleteinek különösen a fejlődő országokkal kapcsolatban a következőket kell előmozdítaniuk: a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődést ezen országokban és különösen a leghátrányosabb helyzetben lévők esetében; zavartalan és fokozatos integrációjukat a világgazdaságba; a szegénység elleni küzdelmet; a demokrácia és a jogállamiság előmozdítását és megszilárdítását mint általános célkitűzést; az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának általános célkitűzését; valamint a Közösség megfelelését az ENSZ és egyéb érintett nemzetközi szervezetek keretében jóváhagyott célkitűzéseknek. A Közösség fellépéseivel való általános összhang biztosítása révén az EBB által nyújtott finanszírozásnak ki kell egészítenie a megfelelő közösségi támogatási politikákat, programokat és eszközöket a különböző térségekben. Emellett az EBB által nyújtott finanszírozásnak valamennyi támogatásra jogosult térségben figyelembe kell vennie a környezet védelmét és a tagállamok energiabiztonságát. Az EBB finanszírozási műveleteinek a megfelelő – a Közösség politikai és makrogazdasági szempontokra vonatkozó magas szintű megállapodásaival összhangban lévő – feltételeknek eleget tevő országokban kell megvalósulniuk.

               (9)

               Meg kell erősíteni a Bizottság és az EBB közötti politikai párbeszédet, valamint az EBB és a Bizottság finanszírozási tevékenysége tekintetében a stratégiai tervezést és összehangolást. Az EBB Közösségen kívüli tevékenységei és a Közösség politikái közötti kapcsolatot az EBB és a Bizottság – központi és cselekvési szinten egyaránt megvalósuló – fokozott együttműködésén keresztül meg kell erősíteni. Ennek a megerősített együttműködésnek magában kell foglalnia többek között a politikai kérdésekkel, a kölcsönös jelentőségű dokumentumok elkészítésével és a projektcsatornákkal kapcsolatos korai konzultációt. Különösen fontos a Bizottság vagy az EBB által készített stratégiai programozási dokumentumokkal kapcsolatos korai konzultáció az EBB és a Bizottság tevékenységei közötti szinergiák maximalizálása és a Közösség vonatkozó politikai célkitűzéseinek teljesítése felé való haladás mérése érdekében.

               (10)

               A csatlakozás előtt álló országok tekintetében, az EBB ezen országokban végzett finanszírozási tevékenységének tükröznie kell a csatlakozási és európai partnerségben, a stabilizációs és társulási megállapodásokban, valamint a Közösséggel való tárgyalások során megállapított prioritásokat. A Nyugat-Balkánon a közösségi fellépés fő irányának az újjáépítésről mindinkább az előcsatlakozási támogatásra kell áttérnie. Ilyen értelemben az EBB tevékenységének törekednie kell az intézményteremtés szempontjának előtérbe helyezésére is, adott esetben más, a térségben aktív nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve. A 2007–2011-es időszakban a tagjelölt országokban (Horvátországban, Törökországban és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban) a finanszírozásnak egyre nagyobb mértékben az EBB által biztosított előcsatlakozási hitellehetőség keretében kell megvalósulnia, amelyet – csatlakozásuk folyamatának előrehaladásával párhuzamosan – idővel ki kell terjeszteni a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országokra is.

               (11)

               Az ENPI támogatási körébe tartozó országok tekintetében az EBB-nek folytatnia kell a mediterrán térséggel kapcsolatos tevékenységeinek megszilárdítását, mind nagyobb hangsúlyt helyezve a magánszektor fejlesztésére. E tekintetben szükség van a partnerországokkal való együttműködésre a magánszektor fejlesztésének megkönnyítése és a strukturális reformok – különös tekintettel a pénzügyi ágazat reformjára – ösztönzése érdekében, valamint az EBB tevékenységét elősegítő további intézkedésekre, különösen annak biztosítása érdekben, hogy az EBB értékpapírokat bocsáthasson ki a helyi piacokon. Kelet-Európa, a Dél-Kaukázus és Oroszország vonatkozásában az EBB-nek fokoznia kell tevékenységét az érintett országokban, a Közösségnek az adott országgal kötött, politikai és makrogazdasági szempontokat érintő magas szintű megállapodásainak megfelelő feltételek szerint. Ebben a térségben az EBB-nek a Közösség számára nagy jelentőségű projekteket kell finanszíroznia a közlekedési, energia-, távközlési és környezeti infrastruktúra terén. Elsőbbséget élveznek a transzeurópai hálózatok kibővített fő tengelyeihez kapcsolódó projektek, az egy vagy több tagállam számára határokon átnyúló hatású projektek, valamint a fokozott összekapcsolhatóság révén a regionális integrációt elősegítő nagyobb projektek. A környezetvédelmi ágazatban, az EBB-nek Oroszországban kiemelt jelentőséget kell tulajdonítania az északi dimenzióra vonatkozó környezeti partnerség keretén belül megvalósuló projekteknek. Az energiaágazaton belül különösen fontosak a stratégiai energiaellátási és energiaszállítási projektek, összhangban az energiaforrások diverzifikációjára vonatkozó közösségi politika célkitűzésével és az állandó és biztos forrásoknak a fogyasztók számára történő biztosítása érdekében. Ebben a térségben az EBB finanszírozási műveleteit az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (EBRD) szorosan együttműködve kell végrehajtani, különösen a Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú egyetértési megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

               (12)

               Az ázsiai és latin-amerikai országokban az EBB finanszírozási tevékenységét fokozatosan az Unió e térségekre vonatkozó együttműködési stratégiájához igazítják, és az kiegészíti a közösségi költségvetési forrásokból finanszírozott eszközöket. Az EBB-nek törekednie kell arra, hogy tevékenységeit fokozatosan az említett térségek egyre több országára terjessze ki, beleértve a kevésbé gazdag országokat is. A Közösség célkitűzéseit támogatva, az EBB ázsiai és latin-amerikai országokban végzett finanszírozási tevékenységének a környezeti fenntarthatóságra (beleértve az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését is) és az energiabiztonsági projektekre kell összpontosítania, továbbá folyamatosan támogatnia kell az Unió közvetlen külföldi befektetésekben, valamint technológia és know-how átadásában megnyilvánuló ázsiai és latin-amerikai jelenlétét. A költséghatékonyságot figyelembe véve, az EBB-nek képesnek kell lennie arra, hogy közvetlenül együttműködjön a helyi vállalatokkal, különösen a környezeti fenntarthatóság és az energiabiztonság területén. A középtávú felülvizsgálat újra meg fogja vizsgálni az EBB ázsiai és latin-amerikai finanszírozásának célkitűzéseit.

               (13)

               Közép-Ázsiában az EBB-nek a főbb energiaellátási és energiaszállítási projektekre kell összpontosítania, amelyek egyúttal a Közösség energiapolitikai érdekeit is szolgálják, és összhangban állnak az energiaforrások diverzifikációjára irányuló közösségi politikai célkitűzésekkel és a kiotói követelményekkel, valamint a környezetvédelem javítására irányuló törekvésekkel, illetve támogatják azokat. Az EBB Közép-Ázsiában végzett finanszírozási műveleteit az EBRD-vel szorosan együttműködve kell végrehajtani, különösen a Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú egyetértési megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

               (14)

               Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (Cotonou-i megállapodás) (10) keretében az érintett országok vonatkozásában végzett EBB-tevékenységek kiegészítése érdekében az EBB-nek Dél-Afrikában a közérdekű infrastruktúra-projektekre (beleértve a települési infrastruktúrát, az energia- és vízellátást) és a magánszektor, többek között a kis- és középvállalkozások támogatására kell összpontosítania. Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött, kereskedelmi forgalomról, fejlesztésről és együttműködésről szóló megállapodás (11) keretében történő gazdasági együttműködésre vonatkozó rendelkezések végrehajtása tovább ösztönzi az EBB tevékenységeit ebben a térségben.

               (15)

               Az érintett régiókban megvalósuló közösségi támogatások összességének összehangolása céljából lehetőségeket kell keresni arra, hogy az EBB finanszírozási tevékenységét – a projektek előkészítésével és a jogszabályi és szabályozási keretrendszer végrehajtásával vagy fokozásával kapcsolatos technikai segítségnyújtás mellett, pénzügyi segély, kockázati tőke és kamattámogatás formájában – megfelelően összekapcsolják a Közösség költségvetési forrásaival az IPA, az ENPI, a stabilitási eszköz, az EIDHR, és Dél-Afrika esetében a DCI révén.

               (16)

               Az EBB már jelenleg is szorosan együttműködik a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és az európai kétoldalú intézményekkel. Erre az együttműködésre az egyes térségekre vonatkozó egyetértési megállapodások az irányadók, amelyeket az EBB irányító szerveinek jóvá kell hagyniuk. A Közösségen kívüli, e határozat hatálya alá tartozó finanszírozási műveletei során az EBB-nek törekednie kell az összehangolás és az együttműködés fokozására a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és adott esetben az európai kétoldalú intézményekkel, beleértve adott esetben az ágazati feltételrendszerrel kapcsolatos együttműködést, a globális kezdeményezések – mint például a segélyek összehangolásának és hatékonyságának előmozdítása – keretében a más nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott fokozott együttműködést és társfinanszírozást.

               (17)

               Meg kell erősíteni az EBB és a Bizottság jelentési és információátadási tevékenységét az EBB finanszírozási műveleteivel kapcsolatban. Az EBB-től kapott információk alapján a Bizottságnak évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozási műveleteiről. A jelentésnek tartalmaznia kell különösen a stratégiai dokumentumokat és egy olyan részt, amely ismerteti a közösségi politikákkal kapcsolatban jelentkező hozzáadott értéket, valamint egy olyan részt, amely a Bizottsággal, más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és kétoldalú adományozókkal folytatott együttműködést, többek között a társfinanszírozást ismerteti.

               (18)

               Az e határozattal létrehozott közösségi garancia az EBB-nek a 2007. február 1-jétől2011. október 31-ig tartó időszak során aláírt finanszírozási műveleteire terjed ki. Az ezen időszak első felében végrehajtott fejlesztések számbavételének lehetővé tétele érdekében az EBB és a Bizottság elvégzi e határozat félidős felülvizsgálatát. A felülvizsgálat külső értékelést is tartalmaz, amelynek szempontjait e határozat II. melléklete határozza meg.

               (19)

               Az EBB finanszírozási műveleteit továbbra is az EBB saját szabályainak és eljárásainak – beleértve a megfelelő ellenőrzési intézkedéseket –, valamint a Számvevőszékkel és az Európai Csaláselleni Hivatallal (OLAF) kapcsolatos vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell irányítani.

               (20)

               A 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelettel (12) létrehozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (garanciaalap) továbbra is biztosítja a közösségi költségvetés számára az EBB finanszírozási műveleteihez kapcsolódó veszteségek fedezéséhez szükséges likviditási tartalékot.

               (21)

               Az EBB a Bizottsággal folytatott konzultáció alapján elkészíti finanszírozási műveletei aláírásának indikatív többéves programját annak érdekében, hogy biztosítható legyen a garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezése. A Bizottság figyelembe veszi ezt a tervet a költségvetési hatóság részére benyújtott rendes költségvetési tervezése során.

               (22)

               A C-155/07 sz. ügyben (Parlament kontra Tanács) 2008. november 6-án hozott ítéletével az Európai Közösségek Bírósága a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló, 2006. december 19-i 2006/1016/EK tanácsi határozatot (13) megsemmisítette. A 2006/1016/EK határozat értelmében a közép-ázsiai országok jogosultságáról szóló 2008. november 4-i 2008/847/EK tanácsi határozat (14) öt közép-ázsiai országra (Kazahsztánra, Kirgizisztánra, Tádzsikisztánra, Türkmenisztánra és Üzbegisztánra) kiterjesztette a 2006/1016/EK határozat hatályát.

               (23)

               A Bíróság azonban elrendelte, hogy az EBB-nek a megfelelő jogalap, nevezetesen a Szerződés 179. és 181a. cikke szerint elfogadott új határozat – az említett ítélet kihirdetésének napjától számított 12 hónapon belüli – hatálybalépése előtt vállalt finanszírozási műveletei tekintetében a 2006/1016/EK határozat hatályát fenn kell tartani. Az említett ítélet eredményeként az együttdöntési eljárás lesz alkalmazandó az opcionális hitelezési mandátum aktiválására, az I. mellékletben felsorolt országok támogathatóságára, valamint az új EBB finanszírozás felfüggesztésére, amennyiben egy adott ország politikai vagy gazdasági helyzete súlyos aggodalmakra adna okot.

               (24)

               Ezért egy új európai parlamenti és tanácsi határozatot kell elfogadni annak érdekében, hogy az EBB vonatkozó Közösségen kívüli finanszírozási műveletei folyamatos és változatlan garanciában részesüljenek.

               (25)

               Mindazonáltal e határozatot mielőbb el kell fogadni, ügyelve arra, hogy az Európai Parlament előjogait teljes mértékben tiszteletben tartsák; ennek érdekében a Bizottság 2010. április 30-ig új határozatra irányuló javaslatot terjeszt elő, amely többek között figyelembe veszi a félidős felülvizsgálat következtetéseit.

               (26)

               Az új határozatra irányuló javaslatnak foglalkoznia kell többek között az EIB és a Bizottság által az új határozat keretében hozott költségvetési és politikai döntések szigorúbb európai parlamenti és tanácsi ellenőrzésének kérdésével, az egész finanszírozási mechanizmus átláthatóságának, valamint a közösségi garancia kifizetett előirányzatokhoz viszonyított aránya korlátozásának kérdésével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Garancia és felső határok
   (1)   A Közösség globális garanciát (közösségi garancia) nyújt az Európai Beruházási Banknak (EBB) az esedékes, de a bankhoz be nem folyt kifizetésekre, az e határozat hatálya alá tartozó országokban végrehajtott, az EBB által támogatható beruházási projektekhez nyújtandó hitelek és hitelgaranciákkal kapcsolatban, amennyiben a hitelfinanszírozást vagy -garanciát le nem járt és meg nem szüntetett, aláírt megállapodás értelmében (az EBB finanszírozási műveletei), valamint az EBB saját szabályaival és eljárásaival és a Közösség vonatkozó külpolitikai célkitűzései támogatása érdekében nyújtották.
   (2)   A közösségi garancia az EBB finanszírozási műveletei keretében megnyitott hitelek és nyújtott garanciák teljes összegének 65 %-ára, valamint az összes kapcsolódó összegre korlátozódik, a visszafizetett összegek levonásával.
   (3)   A 2007–2013 közötti időszak teljes hosszára vonatkozóan az EBB finanszírozási műveleteinek maximális felső összeghatára, a törölt összegek levonásával, legfeljebb 27 800 000 000 EUR. Ez a maximális felső összeghatár két részre oszlik:

               a)

               alapösszeg, amelynek maximális felső összeghatára 25 800 000 000 EUR, és amely regionális elosztását a (4) bekezdés határozza meg, és a 2007–2013 közötti időszak teljes hosszára vonatkozik;

               b)

               2 000 000 000 EUR összegű opcionális hitelezési mandátum. Ezen opcionális összeg teljes vagy részleges aktiválásáról, valamint regionális elosztásáról az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz. A határozat a 9. cikkben meghatározott félidős felülvizsgálat eredményén alapul.

         (4)   A (3) bekezdés a) pontjában említett alapösszeg az alábbi, kötelező, regionális felső összeghatárokra bontható:

               a)

               csatlakozás előtt álló országok: 8 700 000 000 EUR;

               b)

               szomszédos és partnerségi országok: 12 400 000 000 EUR,
               az alábbi indikatív felső összeghatárokra való további lebontás szerint:

                           i.

                           mediterrán országok: 8 700 000 000 EUR;

                           ii.

                           Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország: 3 700 000 000 EUR;

               c)

               Ázsia és Latin-Amerika: 3 800 000 000 EUR,
               az alábbi indikatív felső összeghatárokra való további lebontás szerint:

                           i.

                           Latin-Amerika: 2 800 000 000 EUR;

                           ii.

                           Ázsia (ideértve Közép-Ázsiát): 1 000 000 000 EUR;

               d)

               Dél-afrikai Köztársaság: 900 000 000 EUR.

         (5)   A regionális felső összeghatárokon belül az EBB kormányzó szervei határozhatnak úgy, hogy az adott regionális felső összeghatár 10 %-ának megfelelő összeget átcsoportosítják a lebontott felső összeghatárok között.
   (6)   A közösségi garancia az EBB-nek a 2007. február 1-jén kezdődő és 2011. október 31-ig tartó időszak során aláírt finanszírozási műveleteire vonatkozik. Az EBB-nek a 2006/1016/EK és a 2008/847/EK határozat értelmében aláírt finanszírozási műveletei e határozat értelmében továbbra is közösségi garanciában részesülnek.
   (7)   Amennyiben a (6) bekezdésben említett időtartam lejártáig a Tanács nem fogad el az EBB Közösségen kívüli finanszírozási műveleteihez kapcsolódó új közösségi garancia nyújtásáról szóló határozatot, az említett időtartam automatikusan hat hónappal meghosszabbodik.
   2. cikk
   Érintett országok
   (1)   Az EBB által a közösségi garancia alapján nyújtott finanszírozásra jogosult vagy potenciálisan jogosult országok felsorolását az I. melléklet tartalmazza.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt és „*”-gal megjelölt országok, valamint más, az I. mellékletben fel nem sorolt országok esetében, az adott ország közösségi garancia alapján nyújtott EBB-finanszírozásra való jogosultságáról az Európai Parlament és a Tanács eseti alapon, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz.
   (3)   A közösségi garancia kizárólag az EBB azon finanszírozási műveleteire terjed ki, amelyeket olyan országokban hajtanak végre, amelyek az ilyen műveletek végrehajtására vonatkozó jogszabályi feltételeket meghatározó keretmegállapodást kötöttek az EBB-vel.
   (4)   Egy adott országban a politikai vagy gazdasági helyzettel kapcsolatos komoly aggályok esetén az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határozhat a közösségi garancia alapján nyújtott újabb EBB-finanszírozás adott országban való felfüggesztéséről.
   (5)   A közösségi garancia nem nyújt fedezetet az EBB finanszírozási műveleteire abban az adott országban, ahol az ilyen műveletekről szóló megállapodást az adott ország Európai Unióhoz történő csatlakozása után írták alá.
   3. cikk
   Összhang a Közösség politikáival
   (1)   Az EBB finanszírozási tevékenysége és a Közösség költségvetési forrásai közötti szinergiák maximalizálása érdekében megerősítik az EBB külső fellépéseinek az Európai Unió külső politikáival és célkitűzéseivel való összhangját, különösen az alábbiakra vonatkozó rendszeres és módszeres párbeszéden és korai konzultáción keresztül:

               a)

               a Bizottság által elkészített stratégiai dokumentumok, mint például országos és regionális stratégiai dokumentumok, cselekvési tervek és előcsatlakozási dokumentumok;

               b)

               az EBB stratégiai tervezési dokumentumai és projektcsatornái;

               c)

               egyéb politikai és műveleti szempontok.

         (2)   Ezt az együttműködést térségenként differenciált módon kell megvalósítani, figyelemmel az EBB szerepére és a Közösség egyes térségekben folytatott politikáira.
   (3)   Az EBB finanszírozási műveletei nem tartoznak a közösségi garancia hatálya alá, abban az esetben, ha a Bizottság az EBB alapokmányának 21. cikkében meghatározott eljárás keretei között kedvezőtlen véleményt fogalmaz meg egy ilyen művelettel kapcsolatban.
   (4)   Az EBB finanszírozási műveleteinek a Közösség külső politikáival és célkitűzéseivel való összhangját a 6. cikk szerint kell ellenőrizni.
   4. cikk
   Más nemzetközi pénzügyi intézményekkel való együttműködés
   (1)   Az EBB finanszírozási műveleteit, amennyiben lehetséges, egyre inkább az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények vagy európai kétoldalú intézmények közötti együttműködés, és/vagy társfinanszírozás keretében kell végrehajtani a szinergiák, az együttműködés és a hatékonyság maximalizálása, a kockázatok ésszerű megosztása és a projektre és az ágazatra vonatkozó feltételekhez kötöttség biztosításának érdekében.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett együttműködést megkönnyíti az – elsősorban egyetértési megállapodások keretében megvalósuló – összehangolás a Bizottság, az EBB és a különböző régiókban működő főbb nemzetközi pénzügyi intézmények és európai kétoldalú intézmények között.
   (3)   A nemzetközi pénzügyi intézményekkel és más adományozókkal való együttműködést a 9. cikkben meghatározott félidős felülvizsgálat keretében értékelik.
   5. cikk
   A közösségi garancia fedezete és feltételei
   (1)   Valamely állammal megkötött vagy valamely állam által garantált EBB finanszírozási műveletek, valamint egyéb, regionális vagy helyi hatóságokkal, kormányzati tulajdonú, és/vagy kormányzati ellenőrzés alatt álló közvállalkozásokkal vagy intézményekkel megkötött EBB finanszírozási műveletek esetében, amennyiben az EBB ilyen egyéb finanszírozási műveletei megfelelő, az érintett ország hitelkockázati helyzetét figyelembe vevő EBB hitelkockázati értékeléssel rendelkeznek, a közösségi garancia fedez valamennyi esedékes, de az EBB-hez be nem folyt kifizetést (átfogó garancia).
   E cikk és a 6. cikk (4) bekezdésének alkalmazásában az állam fogalma magában foglalja a Palesztin Hatóság által képviselt Ciszjordániát és a Gázai övezetet, valamint az ENSZ ideiglenes igazgatási missziója által képviselt Koszovót (15).
   (2)   Az EBB (1) bekezdésben megjelölteken kívüli finanszírozási műveletei esetében a közösségi garancia fedez minden esedékes, de az EBB-hez be nem folyt kifizetést, amennyiben a kifizetés elmaradásának oka a következők valamelyike volt (politikai kockázati garancia):

               a)

               deviza át nem utalása;

               b)

               kisajátítás;

               c)

               háború vagy zavargások;

               d)

               szerződésszegés esetén az igazságszolgáltatás megtagadása.

         6. cikk
   Jelentéstétel és számvitel
   (1)   A Bizottság évente beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozási műveleteiről. A jelentésnek tartalmaznia kell az EBB finanszírozási műveletei hatásának és eredményességének értékelését projekt-, ágazati, országos és regionális szinten, valamint az EBB finanszírozási műveleteinek a Közösség külpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulásának értékelését, figyelemmel az EBB műveleti célkitűzéseire. Tartalmaznia kell továbbá az EBB és a Bizottság, valamint az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények, valamint kétoldalú adományozók közötti együttműködés mértékének értékelését.
   (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az EBB éves jelentéseket nyújt be a Bizottságnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozási műveleteiről és a Közösség célkitűzéseinek megvalósításáról, beleértve a más nemzetközi pénzügyi intézményekkel való együttműködést is.
   (3)   Az EBB benyújtja a Bizottságnak az EBB valamennyi finanszírozási műveletére vonatkozó, a Bizottságnak az Európai Számvevőszék felé történő jelentési kötelezettségeinek vagy felszólításainak teljesítéséhez szükséges statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat, valamint az EBB finanszírozási műveleteinek kintlévőségeiről szóló könyvvizsgálói igazolást.
   (4)   A Bizottságnak az átfogó garancia által fedezett kockázatokkal kapcsolatos számviteli és jelentéstételi feladatai teljesítése érdekében az EBB benyújtja a Bizottságnak az EBB kockázatértékelését és a besorolási információkat az EBB nem állami hitelfelvevőkkel vagy garantált adósokkal kapcsolatos finanszírozási műveleteire vonatkozóan.
   (5)   Az EBB a (2), (3) és (4) bekezdésben említett információkat saját költségén nyújtja be.
   7. cikk
   A bizottsági kifizetések beszedése
   (1)   Ahol a Bizottság a közösségi garancia alapján végez kifizetést, az EBB a Bizottság nevében és részéről behajtja a kifizetett összegekre vonatkozó követeléseket.
   (2)   Az EBB és a Bizottság a követelések beszedésével kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó megállapodást köt, legkésőbb a 8. cikkben hivatkozott megállapodás megkötésének időpontjáig.
   8. cikk
   Garanciamegállapodás
   Az EBB és a Bizottság a közösségi garanciával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó garanciamegállapodást köt.
   9. cikk
   Felülvizsgálat
   (1)   A Bizottság 2010. április 30-ig – módosító javaslatával együtt – félidős jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e határozat alkalmazásáról, amely többek között az e határozat II. mellékletében meghatározott szempontok alapján készült külső értékelésen is alapul.
   (2)   A Bizottság 2013. július 31-ig végleges jelentést nyújt be e határozat alkalmazásáról.
   10. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 2008/847/EK határozat hatályát veszti.
   11. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 13-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ERLANDSSON

      (1)  Az Európai Parlament 2009. március 25-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a 2009. július 7-i tanácsi határozat.

      (2)  HL L 186., 2008.7.15., 30. o.

      (3)  HL L 292., 2001.11.9., 41. o.

      (4)  HL L 21., 2005.1.25., 11. o.

      (5)  A Tanács 1085/2006/EK rendelete (HL L 210., 2006.7.31., 82. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1638/2006/EK rendelete (HL L 310., 2006.11.9., 1. o.).

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1905/2006/EK rendelete (HL L 378., 2006.12.27., 41. o.).

      (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1889/2006/EK rendelete (HL L 386., 2006.12.29., 1. o.).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1717/2006/EK rendelete (HL L 327., 2006.11.24., 1. o.).

      (10)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (11)  HL L 311., 1999.12.4., 3. o.

      (12)  HL L 293., 1994.11.12., 1. o.

      (13)  HL L 414., 2006.12.30., 95. o.

      (14)  HL L 301., 2008.11.12., 13. o.

      (15)  Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244. (1999) sz. határozata.

      I. MELLÉKLET

         AZ 1. ÉS A 2. CIKK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TÉRSÉGEK ÉS ORSZÁGOK

      A.   Csatlakozás előtt álló országok

      1.   Tagjelölt országok

      Horvátország, Törökország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.
      2.   Potenciális tagjelölt országok

      Albánia, Bosznia és Hercegovina, Montenegró, Szerbia, Koszovó az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244. (1999) sz. határozata szerint.
      B.   Szomszédos és partnerségi országok

      1.   Mediterrán országok

      Algéria, Egyiptom, Ciszjordánia és a Gázai övezet, Izrael, Jordánia, Libanon, Líbia*, Marokkó, Szíria, Tunézia.
      2.   Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország

      Kelet-Európa: Moldovai Köztársaság, Ukrajna, Belarusz*;
      Dél-Kaukázus: Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia;
      Oroszország: Oroszország.
      C.   Ázsia és Latin-Amerika

      1.   Latin-Amerika

      Argentína, Bolívia, Brazília, Chile, Kolumbia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mexikó, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela.
      2.   Ázsia

      Ázsia (Közép-Ázsia kivételével):
      Afganisztán*, Banglades, Bhután*, Brunei, Kambodzsa*, Kína (beleértve Hongkongot és Makaó Különleges Közigazgatási Területet), India, Indonézia, Irak*, Dél-Korea, Laosz, Malajzia, Maldív-szigetek, Mongólia, Nepál, Pakisztán, Fülöp-szigetek, Szingapúr, Srí Lanka, Tajvan*, Thaiföld, Vietnam, Jemen.
      Közép-Ázsia:
      Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán.
      D.   Dél-Afrika

      Dél-Afrikai Köztársaság.

      II. MELLÉKLET

         Félidős felülvizsgálat és az EBB külső hitelezési mandátuma értékelésének szempontjai

         Félidős felülvizsgálat

      2010-ig el kell végezni az EBB külső hitelnyújtásának átfogó felülvizsgálatát. A felülvizsgálat egy független külső értékelésből fog meríteni, amelyet szintén az Európai Parlament és a Tanács elé tárnak. A felülvizsgálat lesz az alapja az Európai Parlament és a Tanács azzal kapcsolatos döntésének, hogy a 2010 utáni időszakban a határozatban előirányzott garanciát kiegészítő opcionális hitelezési mandátumra sor kerüljön-e, és milyen nagyságrendben, szükséges-e a hitelezési mandátumot egyéb tekintetben módosítani, valamint hogyan biztosítható az EBB műveleteinek maximális hozzáadott értéke és hatékonysága. A Bizottság 2010. április 30-ig nyújtja be a félidős felülvizsgálatot az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, mint a hitelezési mandátum módosítására vonatkozó esetleges javaslat alapját.

         Az értékelés keretei

      Az értékelés magában foglalja az alábbiakat:

                  a)

                  az EBB külső finanszírozási tevékenységeinek értékelése. Az értékelés egyes részeit az EBB és a Bizottság értékeléssel foglalkozó osztályaival együttműködésben kell elkészíteni;

                  b)

                  az EBB külső hitelnyújtásának az egyéb nemzetközi pénzügyi szervekkel és más finanszírozási forrásokkal való kölcsönhatásra gyakorolt szélesebb körű hatásának értékelése.

            Az értékelést az EBB Kormányzótanácsa által kinevezett több „bölcsből”, valamint az EBB és a Bizottság egy-egy képviselőjéből álló irányítóbizottság felügyeli és irányítja. Az irányítóbizottság elnöke a „bölcsek” egyike.
      Az irányítóbizottságot az EBB és a Bizottság értékeléssel foglalkozó osztályai és külső szakértők segítik. A külső szakértőket a Bizottság által szervezett pályázati eljárás során választják ki. A külső szakértők kiválasztásának szempontjai és kritériumai tekintetében konzultációt kell folytatni az irányítóbizottsággal. A külső szakértők költségeit a Bizottság viseli, és azokat a garanciaalap feltöltésével kapcsolatos költségvetési tételben tüntetik fel.
      Az irányítóbizottság nyújtja be a végleges értékelési jelentést, amely az összegyűjtött információk alapján világos következtetéseket von le annak érdekében, hogy a félidős felülvizsgálatról szóló döntéshez szükséges információt nyújtson arról, hogy a hitelezési mandátum további időtartamára felszabadítsák-e az opcionális részt, valamint hogyan alakuljon az esetleges kiegészítő finanszírozás térségek szerinti elosztása.

         Az értékelés hatóköre

      Az értékelés kiterjed a korábbi hitelezési mandátumok időtartamára (2000–2006), valamint a 2007–2013-as hitelezési mandátum első éveire, 2009 végéig. Megvizsgálja a projektfinanszírozás mértékét és az országok szerinti lehívásokat, valamint a technikai segítségnyújtási és kockázati tőkével kapcsolatos műveleteket. Az értékelés a projekt-, ágazati, országos és regionális szintű hatások figyelembevételével az alábbiakra alapozza következtetéseit:

                  a)

                  az EBB műveletei relevanciájának és hatásának (eredményesség, hatékonyság és fenntarthatóság) értékelése a vonatkozó közösségi külső politikákban eredetileg meghatározott térségspecifikus célkitűzések szempontjából, valamint a műveletek hozzáadott értékének értékelése (az EBB értékelési osztályával és a Bizottság szolgálataival együttműködésben végzendő);

                  b)

                  az EBB műveleteinek a vonatkozó közösségi külső politikákkal és stratégiákkal való összeegyeztethetősége, azok kiegészítő jellege és hozzáadott értéke a 2007–2013-as hitelezési mandátum első éveiben, a 2007–2013-as hitelezési mandátum térségspecifikus célkitűzései és az EBB által meghatározandó megfelelő teljesítményjelzők összefüggésében (az EBB értékelési osztályával és a Bizottság szolgálataival együttműködésben végzendő);

                  c)

                  a kedvezményezettek pénzügyi igényeinek, abszorpciós kapacitásának, valamint az adott beruházások tekintetében más magán- vagy közfinanszírozási források rendelkezésre állásának elemzése;

                  d)

                  az EBB és a Bizottság együttműködésének és tevékenységeik összehangolásának értékelése;

                  e)

                  az EBB és a nemzetközi és kétoldalú pénzügyi intézmények és ügynökségek közötti együttműködés és szinergiák értékelése.

            Az a) és b) pont szerinti értékelésekben az EBB műveleteinek hozzáadott értékét az alábbi három elem vonatkozásában mérik:

                  —

                  a közösségi politikai célkitűzések támogatása,

                  —

                  a projektek minősége, valamint

                  —

                  a finanszírozás alternatív forrásai.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 533/09/COL határozata ( 2009. december 16. ) az állami támogatásokra vonatkozó anyagi jogi és eljárásjogi szabályok hetvenhetedik, az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló új fejezet bevezetésével történő módosításáról

text:
               15.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 75/26

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 533/09/COL HATÁROZATA
   (2009. december 16.)
   az állami támogatásokra vonatkozó anyagi jogi és eljárásjogi szabályok hetvenhetedik, az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló új fejezet bevezetésével történő módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára;
   Mivel:
   A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit.
   A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság köteles közleményeket vagy iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.
   A Hatóság 1994. január 19-én elfogadta az állami támogatásokra vonatkozó anyagi jogi és eljárásjogi szabályokat (4).
   A Bizottság 2009. június 16-án elfogadta az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleményt (5).
   E közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti.
   Az EGT állami támogatásra vonatkozó szabályainak egységes alkalmazását az egész Európai Gazdasági Térségben biztosítani kell.
   Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet végén szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.
   Az ügyben az Európai Bizottsággal 2009. december 8-án és az EFTA-államokkal a 2009. november 20-án kelt levelek útján folytatott konzultációt követően,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatásokról szóló iránymutatásokat módosítani kell az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló új fejezet bevezetésével. Az új fejezet e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Per SANDERUD

            elnök

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: a Hatóság.

      (2)  A továbbiakban: EGT-Megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve: az Európai Unió Hivatalos Lapja (a továbbiakban: HL) L 231., 1994.9.3., 1. o., és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változata a Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  HL C 136., 2009.6.16., 3. o.

      I. MELLÉKLET

         IRÁNYMUTATÁS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK BIZONYOS TÍPUSAINAK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ EGYSZERŰSÍTETT ELJÁRÁSRÓL
          (1)

      1.   Bevezetés

                  1.

                  Ez az iránymutatás egy egyszerűsített eljárást határoz meg, amellyel a Hatóság – az érintett EFTA-államokkal szoros együttműködésben – rövidebb időn belül szándékozik megvizsgálni az állami támogatási intézkedések bizonyos olyan típusait, amelyeknél a Hatóságnak – mérlegelési jogkörének gyakorlása nélkül – csak azt kell ellenőriznie, hogy az intézkedés összhangban áll a meglévő szabályokkal és gyakorlatokkal. Az EGT-megállapodás 61. cikkének, valamint a 61. cikk alapján elfogadott rendeleteknek, keretszabályoknak, iránymutatásoknak és közleményeknek (2) az alkalmazása során nyert hatósági tapasztalatok azt mutatják, hogy a bejelentett támogatások egyes kategóriáit általában jóváhagyják anélkül, hogy bármiféle aggály merülne fel az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségüket illetően, feltéve, hogy nem álltak fenn különleges körülmények. E támogatási kategóriákat a 2. szakasz írja le. A Hatóságnak bejelentett egyéb támogatási intézkedésekre a megfelelő eljárások (3) és általában az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexe alkalmazandó.

                  2.

                  Ezen iránymutatás célja, hogy meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a Hatóság általában elfogad egy, az állami támogatási intézkedések bizonyos típusait az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, rövidített határozatot az egyszerűsített eljárás során, valamint hogy iránymutatást adjon magáról az eljárásról. Amikor ezen iránymutatásban meghatározott valamennyi feltétel teljesül, a Hatóság törekedni fog arra, hogy a bejelentés időpontjától számított 20 munkanapon belül egy rövidített határozatot fogadjon el arról, hogy – az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részében a 4. cikk (2) bekezdésével vagy 4. cikk (3) bekezdésével összhangban – az intézkedés nem minősül támogatásnak, vagy hogy nem emel kifogást.

                  3.

                  Mindazonáltal, ha ezen iránymutatás 6–12. pontjában meghatározott biztosítékok és kizárások bármelyike alkalmazandó, a Hatóság visszatér a 3. jegyzőkönyv II. fejezetében részletezett, a bejelentett támogatásokra vonatkozó szokásos eljáráshoz, majd ezt követően teljes határozatot fogad el az e jegyzőkönyv 4. és/vagy 7. cikke szerint. Jogi úton kizárólag a 3. jegyzőkönyv 4. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (6) bekezdésében megállapított határidők érvényesíthetők.

                  4.

                  Ezen iránymutatásban meghatározott eljárást követve a Hatóság célja az, hogy az EGT-n belül az állami támogatások ellenőrzése kiszámíthatóbb és hatékonyabb legyen. Ezen iránymutatás egyetlen része sem értelmezendő úgy, hogy az olyan támogatási intézkedést, amely nem minősül az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében vett állami támogatásnak, be kellene jelenteni a Hatóságnak, mindazonáltal a jogbiztonság érdekében az EFTA-állam bejelentést tehet az ilyen támogatási intézkedésekről is.

            2.   Az egyszerűsített eljárásban kezelhető állami támogatások kategóriái

         Az egyszerűsített eljárásban kezelhető állami támogatások kategóriái

                  5.

                  Az intézkedések következő kategóriái felelnek meg elvben az egyszerűsített eljárás szerinti kezelésre:

                              a)

                              1. kategória: A létező iránymutatások „általános értékelés” szakaszai alá tartozó támogatási intézkedések
                              A horizontális iránymutatások „általános értékelése” (ún. „biztonságos kikötő” szakaszok) (4) vagy azzal egyenértékű értékelés (5) alá tartozó, az általános csoportmentességi rendelet által nem szabályozott támogatási intézkedések elvben megfelelnek az egyszerűsített eljárás szerinti kezelésre.
                              Az egyszerűsített eljárás alkalmazására csak abban az esetben kerül sor, ha a Hatóság a bejelentést megelőző szakasz után (lásd 13–16. pont) megbizonyosodott arról, hogy a vonatkozó iránymutatások alkalmazandó szakaszaiban előírt összes lényegi és eljárási követelményt teljesítették. Ez azt jelenti, hogy a bejelentést megelőző szakasz megerősíti, hogy a bejelentett támogatási intézkedés első látásra teljesíti az egyes alkalmazandó horizontális eszközökben tovább részletezett feltételeket az alábbi pontok vonatkozásában:

                                          —

                                          a kedvezményezettek típusa,

                                          —

                                          támogatható költségek,

                                          —

                                          támogatási intenzitás és többlettámogatás,

                                          —

                                          egyedi bejelentési korlát vagy maximális támogatási összeg,

                                          —

                                          az alkalmazott támogatási eszköz típusa,

                                          —

                                          kumuláció,

                                          —

                                          ösztönző hatás,

                                          —

                                          átláthatóság,

                                          —

                                          azon kedvezményezettek kizárása, akikkel szemben visszafizettetési határozat van érvényben (6).

                                    Azok az intézkedéstípusok, amelyekre e kategórián belül a Hatóság kész megfontolni az egyszerűsített eljárás alkalmazását, különösen a következőket foglalják magukban:

                                          i.

                                          kockázati tőkével kapcsolatos intézkedések, amelyek a magántőke-befektetési alapban való részvételtől eltérőek, és teljesítik a kockázati tőkéről szóló iránymutatás 4. szakaszának összes feltételét;

                                          ii.

                                          környezetvédelmi befektetési támogatás, amely teljesíti a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 3. szakaszának feltételeit:

                                                      —

                                                      amelynek támogatható költségeinek alapját a teljesköltség-számítás módszere alapján határozták meg a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 82. pontjával összhangban (7), illetve

                                                      —

                                                      a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 78. pontjával bizonyítottan összhangban lévő, ökoinnovációért járó többletjuttatást tartalmaz (8);

                                          iii.

                                          fiatal innovatív vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amelyet a kutatás-fejlesztésről és innovációról szóló iránymutatás 5.4. szakaszának megfelelően biztosítanak, és amelynek innovatív jellegét az iránymutatás 5.4. szakasza b) pontjának i. alpontja alapján határozták meg (9);

                                          iv.

                                          innovációs klasztereknek nyújtott támogatás, amelyet a kutatás-fejlesztésről és innovációról szóló iránymutatás 5.8. és 7.1. szakasza alapján biztosítanak;

                                          v.

                                          a szolgáltatások területén az eljárási és szervezési innovációhoz a kutatás-fejlesztésről és innovációról szóló iránymutatás 5.5. szakaszával összhangban nyújtott támogatás;

                                          vi.

                                             ad hoc regionális támogatás, amely a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 53. szakaszában meghatározott egyedi bejelentési értékhatár alatt van (10);

                                          vii.

                                          megmentési támogatás a feldolgozóiparban és a szolgáltatóágazatban (kivéve a pénzügyi szektort), amely teljesíti a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 3.1.1. és 3.1.2. szakaszának valamennyi lényegi feltételét (11);

                                          viii.

                                          megmentési és szerkezetátalakítási programok kisvállalkozásoknak, amelyek teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 4. szakaszának valamennyi feltételét (12);

                                          ix.

                                             ad hoc szerkezetátalakítási támogatás kis- és középvállalkozásoknak, feltéve, hogy teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 3. szakaszában előírt valamennyi feltételt (13);

                                          x.

                                          exporthitelek a hajógyártási ágazatban, amely teljesíti a hajógyártásról szóló iránymutatások 3.3.4. szakaszának valamennyi feltételét (14);

                                          xi.

                                          audiovizuális támogatási programok, amelyek teljesítik a filmművészetről szóló iránymutatások 2.3. szakaszában előírt valamennyi feltételt az audiovizuális alkotások létrehozása, gyártása, forgalmazása és népszerűsítése tekintetében (15).

                                    A fenti felsorolás példálózó jellegű, és a jelenleg alkalmazandó eszközök jövőbeni módosítása vagy új eszközök elfogadása következtében változhat. A Hatóság időről időre felülvizsgálhatja e felsorolást, hogy az összhangban legyen az állami támogatásokra alkalmazandó szabályokkal.

                              b)

                              2. kategória: A Hatóság szokásos döntéshozatali gyakorlatának megfelelő intézkedések
                              Azok a támogatási intézkedések, amelyeknek jellemzői megfelelnek legalább három korábbi hatósági határozatban (a továbbiakban: korábbi határozatok) (16) jóváhagyott támogatási intézkedések jellemzőinek, és amelyek értékelését ezért a Hatóság e szokásos döntéshozatali gyakorlata alapján azonnal el lehet végezni, elvben alkalmasak az egyszerűsített eljárás szerinti kezelésre. Csak azok a hatósági határozatok minősülnek korábbi határozatoknak, amelyeket az előzetes bejelentés időpontját megelőző tíz éven belül (lásd a 14. pontot) fogadtak el.
                              Az egyszerűsített eljárás alkalmazására azonban csak abban az esetben kerül sor, amennyiben a Hatóság a bejelentést megelőző szakasz után (lásd a 13–16. pontot) megbizonyosodott arról, hogy a korábbi határozatok alapjául szolgáló összes vonatkozó lényegi és eljárási követelményt teljesítették, különösen a következők tekintetében: az intézkedés célkitűzései és általános tartalma, a kedvezményezettek típusai, támogatható költségek, egyedi bejelentési értékhatárok, támogatási intenzitás és esetenként alkalmazandó többlettámogatások, kumulációs rendelkezések, ösztönző hatás, valamint átláthatósági követelmények. Továbbá, amint azt a 11. pont megállapítja, a Hatóság visszatér a szokásos eljáráshoz, ha a bejelentett támogatási intézkedésből olyan vállalkozás tehet szert előnyre, amelyre egy, a támogatást jogellenesnek és az EGT-megállapodással összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi hatósági határozatot követő, támogatás-visszafizettetési határozat van érvényben (az ún. Deggendorf-tényállás).
                              Azok az intézkedéstípusok, amelyekre e kategórián belül a Hatóság kész megfontolni az egyszerűsített eljárás alkalmazását, különösen a következőket foglalják magukban:

                                          i.

                                          a nemzeti kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, amely a történelmi helyszínekre, régészeti lelőhelyekre és nemzeti műemlékekre vonatkozó tevékenységekkel kapcsolatos, feltéve, hogy a támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a kulturális örökség megőrzésére korlátozódik, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával (17);

                                          ii.

                                          színházi, táncművészeti és zenei tevékenységekhez nyújtott támogatási programok (18);

                                          iii.

                                          a kisebbségi nyelvek használatának ösztönzésére nyújtott támogatási programok (19);

                                          iv.

                                          a kiadói ágazat javára hozott támogatási intézkedések (20);

                                          v.

                                          a vidéki területek szélessávú összeköttetése érdekében hozott támogatási intézkedések (21);

                                          vi.

                                          a hajógyártás finanszírozására nyújtott kezességvállalási programok (22);

                                          vii.

                                          az általános csoportmentességi rendelet valamennyi egyéb alkalmazandó rendelkezését teljesítő, de annak alkalmazásából pusztán a következő okok miatt kizárt támogatási intézkedések:

                                                      —

                                                      az intézkedések ad hoc támogatásnak minősülnek (23);

                                                      —

                                                      az intézkedéseket nem átlátható formában hozzák meg (az általános csoportmentességi rendelet 5. cikke), viszont bruttó támogatástartalmukat a Hatóság által 2007. január 1-je után elfogadott három egyedi határozatban jóváhagyott módszer alapján számítják ki;

                                          viii.

                                          a helyi infrastruktúra fejlesztését támogató intézkedések, amelyek nem minősülnek az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, figyelembe véve, hogy – tekintettel az ügy jellegzetességeire – a szóban forgó intézkedés nem érinti majd az EGT-n belüli kereskedelmet (24);

                                          ix.

                                          az EFTA-államok között létrejött, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének II. része 27. cikkében említett végrehajtási intézkedésekről szóló, 2004. július 14-i 195/04/COL hatósági határozatban (25) megállapított egyszerűsített eljárás hatályán kívül eső, létező támogatási programok meghosszabbítása és/vagy módosítása (lásd az alábbi 3. kategóriát), például a létező támogatási programok új horizontális iránymutatásokhoz való kiigazítása tekintetében (26).

                                    E felsorolás példálózó jellegű, mivel e kategória pontos terjedelme a Hatóság döntéshozatali gyakorlatával összhangban változhat. A Hatóság időről időre felülvizsgálhatja e példálózó jellegű felsorolást, hogy az összhangban legyen alakuló gyakorlatával.

                              c)

                              3. kategória: Létező támogatási programok meghosszabbítása vagy bővítése
                              A 195/04/COL hatósági határozat 4. cikke a létező támogatás meghatározott módosításaihoz egyszerűsített bejelentési eljárást ír elő. E cikk értelmében „[…] az e határozat II. mellékletében megjelölt egyszerűsített bejelentési nyomtatványon a következő meglévő támogatásokban történt változtatásokat kell bejelenteni:

                                          a)

                                          egy jóváhagyott támogatási rendszer költségvetésének 20 %-ot meghaladó növekedése;

                                          b)

                                          egy jóváhagyott támogatási rendszer legfeljebb hat évvel történő meghosszabbítása, a költségvetés növekedésével együtt vagy anélkül;

                                          c)

                                          egy jóváhagyott támogatási rendszer feltételeinek szigorítása, a támogatásintenzitás vagy a támogatható kiadások csökkentése”.

                        Ezen iránymutatás nem befolyásolja a 195/04/COL hatósági határozat 4. cikke alkalmazásának lehetőségét. A Hatóság azonban felkéri a bejelentést tevő EFTA-államot, hogy bejelentését – az érintett támogatási intézkedések előzetes bejelentését is ideértve – ezen iránymutatásnak megfelelően tegye meg, a 195/04/COL hatósági határozathoz csatolt egyszerűsített bejelentési formanyomtatvány használatával. Ezen eljárás keretében a Hatóság arra is felhívja az érintett EFTA-államot, hogy járuljon hozzá e bejelentés összefoglalójának a Bizottság weboldalán történő közzétételéhez.

         Biztosítékok és kizárások

                  6.

                  Mivel az egyszerűsített eljárás csak az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdése alapján bejelentett támogatásra vonatkozik, a jogellenes támogatások ki vannak zárva ezen eljárásból. Továbbá – amennyiben az EGT-megállapodás vonatkozik a következő ágazatokra – az egyszerűsített eljárás nem alkalmazandó a halászati és az akvakultúra-ágazatnak nyújtott állami támogatások esetén, elsődleges mezőgazdasági termelési tevékenységekhez kapcsolódóan, illetve a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatban nyújtott állami támogatások esetén, az érintett ágazatok sajátosságai miatt. Továbbá az egyszerűsített eljárás nem alkalmazandó visszamenőlegesen a 2010. január 1. előtt előzetesen bejelentett intézkedésekre.

                  7.

                  Annak megítélése során, hogy egy bejelentett támogatási intézkedés beletartozik-e az 5. pontban meghatározott támogatható kategóriák egyikébe, a Hatóság gondoskodik arról, hogy azok az alkalmazandó iránymutatások és/vagy szokásos hatósági döntéshozatali gyakorlat, amelyek alapján a bejelentett támogatási intézkedést értékelik, továbbá minden vonatkozó tényszerű körülmény kellőképpen tisztázott legyen. Mivel a bejelentés hiánytalansága kulcsfontosságú elem annak meghatározásakor, hogy az egyszerűsített eljárás alkalmazható-e, a bejelentést tevő EFTA-államot felkérik, hogy a bejelentést megelőző szakasz kezdetekor minden vonatkozó információt – ideértve adott esetben a hivatkozott korábbi határozatokat is – bocsásson rendelkezésre (lásd 14. pont).

                  8.

                  Amennyiben a bejelentési formanyomtatvány nem teljes, illetve félrevezető vagy pontatlan információt tartalmaz, a Hatóság nem alkalmazza az egyszerűsített eljárást. Ezen kívül amennyiben a bejelentés általános érdeklődésre számot tartó, új jogi problémákat vet fel, a Hatóság általában nem alkalmazza az egyszerűsített eljárást.

                  9.

                  Noha általában vélelmezhető, hogy az 5. pontban meghatározott kategóriákba tartozó támogatási intézkedések nem vetnek fel aggályokat az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségükkel kapcsolatban, mindazonáltal adódhatnak különös körülmények, amelyek alaposabb vizsgálatot igényelnek. Ilyen esetekben a Hatóság bármikor visszatérhet a szokásos eljárásra.

                  10.

                  Az ilyen különleges körülmények különösen a következőket foglalhatják magukban: olyan támogatási formák, amelyekre a Hatóság döntéshozatali gyakorlatában még nem volt példa; korábbi határozatok, amelyeknek hatósági újraértékelése a legújabb bírósági ítélkezési gyakorlat vagy az EGT alakulása alapján folyamatban van; újszerű technikai kérdések; illetve az intézkedésnek az EGT-megállapodás egyéb rendelkezéseivel (például a megkülönböztetés tilalma, a négy szabadság stb.) való összeegyeztethetőségére vonatkozó aggályok.

                  11.

                  A Hatóság visszatér a szokásos eljáráshoz, ha a bejelentett támogatási intézkedésből olyan vállalkozás tehet szert előnyre, amelyre egy a támogatást jogellenesnek és az EGT-megállapodással összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi hatósági határozatot követő, támogatás-visszafizettetési határozat van érvényben (az ún. Deggendorf-tényállás).

                  12.

                  Végül, ha egy harmadik fél megalapozott aggályokat juttat kifejezésre a bejelentett támogatási intézkedéssel kapcsolatban az ezen iránymutatás 21. pontjában meghatározott határidőn belül, a Hatóság visszatér a szokásos eljáráshoz (27), és erről tájékoztatja az EFTA-államot.

            3.   Eljárási rendelkezések

         Az előzetes bejelentés

                  13.

                  A Hatóság úgy találja, hogy a bejelentést megelőző kapcsolat a bejelentő EFTA-állam és a Hatóság között még a látszólag problémamentes esetekben is hasznos. Az ilyen kapcsolat különösen azt teszi lehetővé a Hatóság és az EFTA-államok számára, hogy már korai szakaszban meghatározzák a vonatkozó hatósági eszközöket vagy korábbi határozatokat, a hatósági értékelés valószínűsíthető összetettségének fokát, valamint a Hatóság számára az ügy teljes körű értékeléséhez szükséges információk terjedelmét és mélységét.

                  14.

                  Az egyszerűsített eljárás szigorú időbeli korlátaira tekintettel egy állami támogatási intézkedés egyszerűsített eljárás alapján történő értékelésének feltétele tehát az, hogy az EFTA-állam a bejelentést megelőzően felvegye a kapcsolatot a Hatósággal. Ebben az összefüggésben az EFTA-államot felkérik, hogy a Hatóság erre meghatározott informatikai alkalmazásán keresztül nyújtson be bejelentési formanyomtatvány-tervezetet a 195/04/COL hatósági határozat 2. cikkében előírt szükséges kiegészítő adatlapokkal, és adott esetben a vonatkozó korábbi határozatokat is. Az EFTA-állam ebben a szakaszban azt is kérheti, hogy a Hatóság adjon felmentést a bejelentési formanyomtatvány bizonyos részeinek teljességére vonatkozó feltétel alól. Az EFTA-állam és a Hatóság az előzetes bejelentéssel összefüggésben arról is megállapodhat, hogy a tagállamnak a bejelentést megelőző időszakban nem kell benyújtania a bejelentési formanyomtatvány-tervezetet és a kiegészítő információkat. Ilyen megállapodás bizonyos támogatási intézkedések ismétlődő jellege miatt lehet például indokolt (például ezen iránymutatás 5. pontja c) alpontjában meghatározott támogatási kategória). Ebben az összefüggésben felkérhetik az EFTA-államot, hogy közvetlenül tegye meg a bejelentést, amennyiben a Hatóság nem tartja szükségesnek a tervezett támogatási intézkedésekről szóló alapos megbeszélést.

                  15.

                  A bejelentési formanyomtatvány-tervezet beérkezését követően a hatósági szolgálatok megszervezik a bejelentést megelőző első kapcsolatfelvételt. A Hatóság a kapcsolattartásra az e-mailt vagy a konferenciahívásokat javasolja, illetve az érintett az EFTA-állam külön kérésére találkozókat szervez. A hatósági szolgálatok a bejelentést megelőző utolsó kapcsolat után 5 munkanapon belül tájékoztatják az érintett az EFTA-államot, hogy szerintük az ügy első látásra jogosult-e az egyszerűsített eljárás alapján történő kezelésre; milyen információkat kell még benyújtani ahhoz, hogy az intézkedést ilyen eljárásban lehessen kezelni; illetve, hogy az ügy a szokásos eljárás tárgya marad-e.

                  16.

                  A Hatóság azon visszajelzése, mely szerint az érintett ügyet egyszerűsített eljárásban lehet kezelni, azt vonja maga után, hogy az EFTA-állam és a Hatóság első látásra egyetért abban, hogy az előzetes bejelentés keretében benyújtott információk – amennyiben hivatalos bejelentésként nyújtják be – teljes bejelentésnek minősülnének. A Hatóság elvben így abban a helyzetben lesz, hogy további információkérés nélkül jóváhagyja az intézkedést, amint azt az előzetes bejelentés eredményét tartalmazó bejelentési formanyomtatvánnyal hivatalosan bejelentik.

         Bejelentés

                  17.

                  Az EFTA-államnak az érintett támogatási intézkedés(eke)t legkésőbb két hónappal azután be kell jelentenie, hogy megkapta a hatósági szolgálatok tájékoztatását arra vonatkozóan, hogy az intézkedés első látásra egyszerűsített eljárásban kezelhető. Amennyiben a bejelentés a bejelentést megelőző dokumentumokban bemutatott információkhoz képest bármilyen változást tartalmaz, ezeket a változásokat a bejelentési formanyomtatvánnyal összefüggésben jól láthatóan ki kell emelni.

                  18.

                  A bejelentés érintett EFTA-állam általi benyújtása a 2. pontban említett időszak kezdetét jelenti.

                  19.

                  Az egyszerűsített eljárás nem ír elő különleges egyszerűsített bejelentési formanyomtatványt. Ezen iránymutatás 5. pontja c) alpontjában meghatározott támogatási kategóriába tartozó eseteket kivéve a bejelentést a 195/04/COL hatósági határozatban szereplő szabványos bejelentési formanyomtatványok alapján kell lefolytatni.

         A bejelentés összefoglalójának közzététele

                  20.

                  A Hatóság az EFTA-állam által az ezen iránymutatás mellékletében előírt formanyomtatványon benyújtott információk alapján közzéteszi weboldalán a bejelentés összefoglalóját. E formanyomtatvány utalást tartalmaz arra nézve, hogy az EFTA-állam által benyújtott információ alapján a támogatási intézkedés alkalmas lehet az egyszerűsített eljárásban történő kezelésre. Ha egy EFTA-állam kérelmet intéz a Hatósághoz, hogy egy bejelentett intézkedést ezen iránymutatás alapján bíráljon el, akkor úgy tekintik, hogy az érintett EFTA-állam egyetért azzal, hogy a bejelentésében benyújtott információk, amelyeket az ezen iránymutatás mellékletében meghatározott formanyomtatvány alakjában a weboldalon kell közzétenni, nem bizalmas jellegűek. Az EFTA-államokat továbbá felkérik annak egyértelmű jelzésére, hogy a bejelentés tartalmaz-e bármilyen üzleti titkot.

                  21.

                  Az érdekelt feleknek ezután 10 munkanap áll rendelkezésre észrevételeik benyújtására (a bizalmas adatokat nem tartalmazó változatot is ideértve), különösen az olyan körülményekkel kapcsolatban, amelyek alaposabb vizsgálatot tehetnek szükségessé. Azokban az esetekben, amelyekben az érdekelt felek részéről megalapozott aggályok merülnek fel a bejelentett intézkedés versenyszabályoknak való megfelelésével kapcsolatban, a Hatóság visszatér a szokásos eljáráshoz, és erről tájékoztatja az érintett EFTA-államot és az érdekelt fele(ke)t. Az érintett EFTA-államot ezenkívül tájékoztatják bármilyen megalapozott aggályról is, és lehetőséget biztosítanak arra, hogy ezekre észrevételeket tegyen.

         Rövidített határozat

                  22.

                  Amennyiben a Hatóság meggyőződött arról, hogy a bejelentett intézkedés megfelel az egyszerűsített eljárás feltételeinek (lásd különösen az 5. pontot), rövidített határozatot bocsát ki. A Hatóság ezért minden tőle telhetőt megtesz, hogy a bejelentés időpontjától számított 20 munkanapon belül a 3. jegyzőkönyv II. része 4. cikkének (2) vagy (3) bekezdése szerint határozatot fogadjon el arról, hogy az intézkedés nem minősül támogatásnak, vagy hogy nem emel kifogást, hacsak nem alkalmazandó ezen iránymutatás 6–12. pontjában említett valamelyik biztosíték vagy kizárás.

         A rövidített határozat közzététele

                  23.

                  A Hatóság a 3. jegyzőkönyv II. része 26. cikkének (1) bekezdésével összhangban a határozatról összefoglaló közleményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében. A határozat rövidített nyilvános változatát hozzáférhetővé teszik a Hatóság weboldalán. Ez a változat tartalmazza a Hatóság weboldalán a bejelentés időpontjában közzétett, a bejelentésről szóló összefoglalóra való hivatkozást; az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedés általános értékelését; valamint adott esetben egy nyilatkozatot, amely a támogatási intézkedést az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja, mivel az beletartozik az ezen iránymutatás 5. pontjában leírt egy vagy több kategóriába, amihez a vonatkozó kategóriá(ka)t kifejezetten meg kell nevezni, és hivatkozni kell az alkalmazandó horizontális intézkedésekre és/vagy a korábbi határozatokra.

            4.   Záró rendelkezések

                  24.

                  A Hatóság az érintett EFTA-állam kérelmére az ezen iránymutatásban meghatározott elveket a 17. pont szerint bejelentett intézkedésekre 2010. január 1-jétől alkalmazza.

                  25.

                  A Hatóság jelentős versenypolitikai megfontolások alapján, illetve az állami támogatásokra vonatkozó szabályozás és a döntéshozatali gyakorlat fejlődésének figyelembevétele érdekében felülvizsgálhatja ezen iránymutatást. A Hatóságnak szándékában áll a közlemény közzététele után legkésőbb négy évvel elvégezni ezen iránymutatás első felülvizsgálatát. Ebben az összefüggésben a Hatóság megvizsgálja majd, hogy ezen iránymutatás végrehajtásának elősegítése érdekében milyen mértékben kellene különleges egyszerűsített bejelentési formanyomtatványokat kidolgozni.

         (1)  E fejezet megfelel az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló bizottsági közleménynek (HL C 136., 2009.6.16., 3. o.).

         (2)  Lásd különösen a következőket: a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (HL L 305., 2009.11.19., 1. o. és 60. EGT-kiegészítés, 2009.11.19., 1. o., a továbbiakban: kutatás-fejlesztésről és innovációról szóló iránymutatás); a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló iránymutatás (HL L 184., 2009.7.16., 18. o., a továbbiakban: a kockázati tőkéről szóló iránymutatás); a környezetvédelem állami támogatásáról szóló iránymutatás (HL L 144., 2010.6.10., 1. o. és 29. EGT-kiegészítés, 2010.6.10., 1. o., a továbbiakban: a környezetvédelem állami támogatásáról szóló iránymutatás); a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (HL L 54., 2008.2.28., 1. o., a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás); a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás meghosszabbításáról szóló határozat (HL L 148., 2009.6.11., 55. o., a továbbiakban: hajógyártásról szóló iránymutatás); a filmművészeti és más audiovizuális alkotásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (HL L 105., 2010.4.21., 32. o. és 23. EGT-kiegészítés, 2010.4.21., 1. o., a továbbiakban: filmművészetről szóló iránymutatás). Az EGT-megállapodás XV. mellékletébe a 120/2008 EGT vegyes bizottsági határozattal (HL L 339., 2008.12.18., 111. o. és 79. EGT-kiegészítés, 2008.12.18., 20. o.) átvett, a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (HL L 214., 2008.8.9., 3. o.).

         (3)  A jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben a Hatóságnak „Az állami támogatásokról szóló szabályok alkalmazása a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre” (HL L 17., 2011.1.20., 1. o. és 3. EGT-kiegészítés, 2011.1.20., 1. o.) és az „Ideiglenes keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” (HL L 15., 2011.1.20., 26. o. és 3. EGT-kiegészítés, 2011.1.20., 31. o.) című hatósági iránymutatások alapján bejelentett intézkedések nem képezik az ezen iránymutatásban meghatározott egyszerűsített eljárás tárgyát. Ezen esetek gyors kezelése érdekében külön ad hoc megállapodások bevezetésére került sor.

         (4)  Mint például a kutatás-fejlesztésről és innovációról szóló iránymutatás 5. szakasza, a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 3. szakasza, valamint a kockázati tőkéről szóló iránymutatás 4. szakasza.

         (5)  A regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatások; a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 3.1.2. szakasza (HL C 107., 2005.4.28., 28. o., a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás).

         (6)  A Hatóság visszatér a szokásos eljáráshoz, ha a bejelentett támogatási intézkedésből olyan vállalkozás tehet szert előnyre, amelyre vonatkozóan egy a támogatást jogellenesnek és az EGT-megállapodással összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi hatósági határozatot követő, támogatás-visszafizettetési határozat van érvényben (az ún. Deggendorf-tényállás). Lásd a C-188/92. sz., TWD Textilwerke Deggendorf ügyben hozott ítéletet (EBHT 1994., I–833. o.).

         (7)  Az általános csoportmentességi rendelet 18. cikkének (5) bekezdése egyszerűsített költségszámolási módszert irányoz elő.

         (8)  Az általános csoportmentességi rendelet nem mentesíti az ökoinnovációért járó többletjuttatásokat.

         (9)  Az általános csoportmentességi rendelet csak a fiatal innovatív vállalkozásoknak nyújtott olyan támogatásra vonatkozik, amely teljesíti a kutatás-fejlesztésről és innovációról szóló iránymutatás 5.4. szakasza b) pontjának ii. alpontjában előírt feltételeket.

         (10)  Ilyen esetekben az EFTA-állam által benyújtandó információnak egyértelműen bizonyítania kell a következőket: i. a támogatási összeg a bejelentési értékhatár alatt marad (részletes nettó jelenérték-számítások nélkül); ii. a támogatás új beruházásra vonatkozik (nem helyettesítő beruházás); valamint iii. a támogatás regionális fejlődésre gyakorolt előnyös hatásai nyilvánvalóan meghaladják a támogatás miatt keletkezett versenytorzulásokat. Lásd például az N 721/2007. sz. (Lengyelország, Reuters Europe SA) ügyben hozott bizottsági határozatot.

         (11)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 28/2006. sz. ügy (Lengyelország, Techmatrans), N 258/2007. sz. ügy (Németország, az Erich Rohde KG-nak nyújtott megmentési támogatás) és az N 802/2006. sz. ügy (Olaszország, a Sandretto Industrie-nak nyújtott megmentési támogatás).

         (12)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 85/2008. sz. ügy (Ausztria, kis- és középvállalkozásoknak nyújtott kezességvállalási rendszer Salzburg régióban), N 386/2007. sz. ügy (Franciaország, kkv-k megmentési és szerkezetátalakítási támogatási programja), N 832/2006. sz. ügy (Olaszország, megmentési és szerkezetátalakítási program Valle d’Aosta-ban). Ez a megközelítés összhangban áll az általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (7) bekezdésével.

         (13)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 92/2008. sz. ügy (Ausztria, a Der Bäcker Legatnak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás) és az N 289/2007. sz. ügy (Olaszország, a Fiem SRL-nek nyújtott megmentési támogatás).

         (14)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 76/2008. sz. ügy (Németország, A hajók kivitelére nyújtott CIRR finanszírozási rendszer meghosszabbítása), N 26/2008. sz. ügy (Dánia, A hajók kivitelére nyújtott finanszírozási rendszer változásai) és az N 760/2006. sz. ügy (Spanyolország, Exportfinanszírozási rendszer meghosszabbítása – spanyol hajógyártás).

         (15)  Noha az iránymutatás feltételei közvetlenül csak a gyártási tevékenységre vonatkoznak, a gyakorlatban a feltételeket ehhez hasonlóan arra is alkalmazzák, hogy értékeljék az audiovizuális alkotások gyártás előtti és utáni tevékenységeinek összeegyeztethetőségét, valamint az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a szükségesség és az arányosság elvét. Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 233/2008. sz. ügy (Lett filmtámogatási program), N 72/2008. sz. ügy (Spanyolország, Filmek népszerűsítését célzó program Madridban), N 60/2008. sz. ügy (Olaszország, Filmtámogatás Szardínia térségében) és az N 291/2007. sz. ügy (Holland Filmalap).

         (16)  A megítélés során a Hatóság támaszkodhat a Bizottság által elfogadott határozatokra is, amennyiben jól megalapozott döntéshozatali gyakorlatról van szó.

         (17)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 393/2007. sz. ügy (Hollandia, az NV Bergkwartiernek nyújtott támogatás), N 106/2005. sz. ügy (Lengyelország, Hala Ludowa Wroclawban) és az N 123/2005. sz. ügy (Magyarország, Idegenforgalmi és kulturális célelőirányzat Magyarországon).

         (18)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 340/2007. sz. ügy (Spanyolország, Színházi, táncművészeti, zenei és audiovizuális tevékenységekre nyújtott támogatás Baszkföldön), N 257/2007. sz. ügy (Spanyolország, Színházi produkciók előmozdítása Baszkföldön) és az N 818/99. sz. ügy (Franciaország, Előadásokra és koncertekre vonatkozó adójellegű közteher).

         (19)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 776/2006. sz. ügy (Spanyolország, A baszk nyelv használatának ösztönzésére nyújtott támogatás), N 49/2007. sz. ügy (Spanyolország, A baszk nyelv használatának ösztönzésére nyújtott támogatás) és az N 161/2008. sz. ügy (Spanyolország, Támogatás a baszk nyelvnek).

         (20)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 687/2006. sz. ügy (Szlovák Köztársaság, A Kalligram s.r.o.-nak egy folyóirat javára nyújtott támogatás), N 1/2006. sz. ügy (Szlovénia, A kiadói ágazat támogatása Szlovéniában) és az N 268/2002. sz. ügy (Olaszország, A szicíliai kiadói ágazatnak nyújtott támogatás).

         (21)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 264/2006. sz. ügy (Olaszország, Szélessávú szolgáltatások a vidéki Toszkána számára), N 473/2007. sz. ügy (Olaszország, Szélessávú szolgáltatások Alto Adige számára) és az N 115/2008. sz. ügy (Szélessávú szolgáltatások Németország vidéki területein).

         (22)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 325/2006. sz. ügy (Németország, A hajógyártás finanszírozásához nyújtott kezességvállalási program meghosszabbítása), N 35/2006. sz. ügy (Franciaország, Hajók finanszírozásához és vámraktárba helyezéséhez nyújtott kezességvállalási program) és az N 253/2005. sz. ügy (Hollandia, Hajók finanszírozásához nyújtott kezességvállalási program).

         (23)  Az ad hoc támogatás gyakran kizárt az általános csoportmentességi rendelet hatálya alól. Ez a kizárás valamennyi nagyvállalkozásra (az általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (5) bekezdése) vonatkozik, illetve bizonyos esetekben a kis- és középvállalkozásokra is (lásd a következőket: a regionális támogatásról szóló 13. és 14. cikk, a női vállalkozóknak nyújtott támogatásról szóló 16. cikk; a kockázati tőke formájában nyújtott támogatásról szóló 29. cikk; valamint a hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez nyújtott támogatásról szóló 40. cikk). Az ad hoc regionális befektetési támogatást szabályozó különös feltételek tekintetében lásd a fenti 10. lábjegyzetet. Ezen iránymutatás továbbá nem sért semmilyen, az egyedi bejelentés tárgyát képező ügyek összeegyeztethetőségi elemzéséhez szükséges részletes gazdasági értékelési kritériumokat meghatározó hatósági közleményt vagy útmutatót.

         (24)  Lásd a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 258/2000. sz. ügy (Németország, szabadidős medence Dorstenben), N 486/2002. sz. ügy (Svédország, Egy Visbyben lévő kongresszusi terem javára nyújtott támogatás), N 610/2001. sz. ügy (Németország, baden-württembergi idegenforgalmi infrastruktúra program) és az N 377/2007. sz. ügy (Hollandia, A Bataviawerf-nek nyújtott támogatás – egy 17. századi hajó rekonstrukciója). Annak érdekében, hogy a szóban forgó intézkedést úgy tekintsék, hogy az nem érinti az EGT-n belüli kereskedelmet, a négy korábbi határozat alapján az EFTA-államnak nevezetesen a következő jellemzőket kell bemutatnia: 1. a támogatás nem vezet befektetések vonzásához az érintett térségben; 2. a kedvezményezett által nyújtott termékek/szolgáltatások tisztán helyi jellegűek és/vagy földrajzilag korlátozott vonzáskörzettel bírnak; és 3. a szomszédos EFTA-államok fogyasztóira csak marginális hatást gyakorolnak; valamint 4. a kedvezményezett piaci részesedése bármely felhasznált érintett piaci meghatározás tekintetében minimális és a kedvezményezett nem tartozik nagyobb vállalkozáscsoporthoz. E jellemzőket ki kell emelni az ezen iránymutatás 14. pontjában említett bejelentési formanyomtatvány-tervezetben.

         (25)  HL L 139., 2006.5.25., 37. o., 26. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o. A 2005. december 14-i 319/05/COL határozat (HL L 113., 2006.4.27., 24. o., 21. EGT-kiegészítés, 2006.4.27., 46. o.) és a 2008. december 17-i 789/08/COL határozat (HL L 340., 2010.12.22., 1. o., 72. EGT-kiegészítés, 2010.12.22., 1. o.) által módosított határozat. A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

         (26)  Lásd például a következő ügyekben hozott bizottsági határozatokat: N 585/2007. sz. ügy (Egyesült Királyság, a Yorkshire-i kutatás-fejlesztési program meghosszabbítása), N 275/2007. sz. ügy (Németország, a brémai kis- és középvállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatási program meghosszabbítása), N 496/2007. sz. ügy (Olaszország [Lombardia], Kezességvállalási Alap a kockázati tőke fejlesztésére) és az N 625/2007. sz. ügy (Lettország, kis- és középvállalkozásoknak kockázati tőkére nyújtott támogatás).

         (27)  Az EFTA-bíróság és a közösségi bíróságok joggyakorlatára tekintettel ez nem vonja maga után harmadik felek jogainak bármilyen bővülését. Lásd a következő ügyeket: T-95/03. sz., Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad Autónoma de Madrid és Federación Catalana de Estaciones de Servicio kontra Bizottság ügy (EBHT 2006., II-4739. o.) 139. pontja, és a T-73/98. sz., Prayon-Rupel kontra Bizottság ügy (EBHT 2001., II-867. o.), 45. pontja.

      II. MELLÉKLET

         A BEJELENTÉS ÖSSZEFOGLALÓJA: HARMADIK FELEK FELHÍVÁSA ÉSZREVÉTELEIK MEGTÉTELÉRE

         ÁLLAMI TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS BEJELENTÉSE

      A Hatósághoz …-án/én bejelentés érkezett az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti támogatási intézkedésről. A Hatóság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés az állami támogatások bizonyos típusainak kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló hatósági iránymutatás (HL C …, … o.) hatálya alá tartozhat.
      A Hatóság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy a tervezett intézkedéssel kapcsolatban esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Hatóságnak.
      A támogatási intézkedés főbb jellemzői a következők:

                  Támogatás sorszáma: N …

                  EFTA-állam:

                  Az EFTA-állam azonosító száma

                  Régió:

                  A támogatást nyújtó hatóság:

                  A támogatási intézkedés címe:

                  Nemzeti jogalap:

                  Az értékelés javasolt EGT (jog)alapja: A(z) … -ról/ről szóló iránymutatás vagy a(z) (1, 2 és 3) hatósági határozatban kiemelt, szokásos hatósági gyakorlat.

                  Az intézkedés típusa: támogatási program/ad hoc támogatás

                  Létező támogatási intézkedés módosítása:

                  A támogatási program időtartama:

                  A támogatás odaítélésének időpontja:

                  Érintett gazdasági ágazat(ok):

                  A kedvezményezett típusa (kis- és középvállalkozás/nagyvállalkozás):

                  Költségvetés:

                  Támogatási eszköz (közvetlen támogatás, kamattámogatás, …):

            A bejelentett intézkedéshez kapcsolódó versenykérdéseket felvető észrevételeknek a közzétételt követő 10 munkanapon belül kell a Hatósághoz beérkezniük, és tartalmazniuk kell ezen észrevételek bizalmas adatokat nem tartalmazó változatát is, amelyet az érintett EFTA-állam és/vagy egyéb érdekelt fél rendelkezésére bocsátanak. Az észrevételeket az N … hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Hatósághoz faxon, postai úton vagy e-mailben a következő címre:

                  EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság)

                  Rue Belliard 35

                  1040 Brüsszel

                  BELGIUM

                  Fax: +32 (0) 22861800

                  E-mail: registry@eftasurv.int