title: A Bizottság (EU) 2018/702 határozata (2018. május 8.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről (az értesítés a C(2018) 2721. számú dokumentummal történt)

text:
               14.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 118/7

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/702 HATÁROZATA
   (2018. május 8.)
   a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről

         (az értesítés a C(2018) 2721. számú dokumentummal történt)

   (Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (6) bekezdésére,
   mivel:
   I.   TÉNYÁLLÁS ÉS ELJÁRÁS

               (1)

               Az (EU) 2015/826 bizottsági határozat (1) jóváhagyta az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2013. május 27-i 542. sz. rendeletben (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsesdato: 2013.5.31., Fødevareministeriet) szereplő, a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) (a továbbiakban: nitritek) húskészítményekhez történő hozzáadásáról szóló azon dán nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2014. november 25-én kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése szerint. Ezen nemzeti rendelkezéseket a Bizottság 2018. május 22-ig hagyta jóvá.

               (2)

               Az 1333/2008/EK európai parlamenti én tanácsi rendelet (2) meghatározza a nitritek húskészítményekre tekintett felhasználási szintjeit és egyéb felhasználási feltételeit.

               (3)

               Az (EU) 2015/826 határozat értelmében Dániának figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása megteremti-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében.

               (4)

               2017. november 10-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való felhasználására vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. Értesítésének alátámasztására Dánia információkat nyújtott be, köztük a húskészítmények fogyasztásáról és behozataláról, a nitriteknek való kitettségről, a húskészítményekben található nitritek elemzéséről, a botulizmus előfordulási gyakoriságáról, valamint a Dán Műszaki Egyetem (DTU) Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete által készített frissített kockázatértékelésről.

         1.   UNIÓS JOGSZABÁLYOK

   1.1.   AZ EUMSZ 114. CIKKÉNEK (4) ÉS (6) BEKEZDÉSE

               (5)

               Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.”

               (6)

               Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésének előírása értelmében a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

         1.2.   AZ 1333/2008/EK RENDELET

               (7)

               Az 1333/2008/EK rendeletben megállapított általános elvek értelmében egy élelmiszer-adalékanyag csak akkor hagyható jóvá, ha észszerű technológiai igény van rá, egészségügyi szempontból elfogadható és használata nem vezeti félre a fogyasztót.

               (8)

               Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és azok felhasználási feltételeit. Kizárólag olyan élelmiszer-adalékanyagok hozhatók forgalomba és használhatók élelmiszerekben, amelyek szerepelnek az uniós listán, mégpedig az ott meghatározott felhasználási feltételekkel.

               (9)

               A nitriteket már sok évtizede használják húskészítményekben, többek között azért, hogy egyéb tényezőkkel együtt biztosítsák a húskészítmények, különösen a pácolt húskészítmények tartósságát és mikrobiológiai biztonságát, meggátolva többek között a Clostridium botulinum baktérium elszaporodását, amely az életveszélyes botulizmusért felelős. Ugyanakkor elismert tény, hogy a nitritek húskészítményekben való jelenléte nitrózaminok képződéséhez vezethet, amelyek némelyikéről megállapításra került, hogy rákkeltő hatású. Az e területre vonatkozó jogszabályoknak ezért kellő egyensúlyt kell teremteniük a rákkeltő nitrózaminok képződésének a nitritek húskészítményekben való előfordulása által előidézett kockázata és az életveszélyes botulizmus kialakulásáért felelős baktériumok elszaporodását megakadályozó nitritek védő hatása között.

               (10)

               Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 8.3. kategóriára vonatkozóan („Húskészítmények”) meghatározza a húskészítményekhez az előállítás során hozzáadható kálium-nitrit (E249) és nátrium-nitrit (E250) maximális mennyiségeit. A maximális hozzáadható mennyiség a legtöbb húskészítmény vonatkozásában általában 150 mg/kg, míg a sterilezett húskészítmények esetében 100 mg/kg. Néhány tagállam hagyományosan előállított, pácolt húskészítményei esetében a maximális hozzáadható mennyiség 180 mg/kg-ban került megállapításra.

               (11)

               Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 8.3.4 kategóriában („Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel”) a főszabálytól eltérő felső maradékanyag-határértékeket határoz meg bizonyos, hagyományos gyártási módszerekkel előállított, hagyományosan pácolt húskészítmények tekintetében. Ezek körében létezik egy 50 mg/kg-os, egy 100 mg/kg-os és egy 175 mg/kg-os felső maradékanyag-határérték, amelyeket e termékek különböző csoportjaira kell alkalmazni, például a 175 mg/kg-ot a „wiltshire bacon, a dry cured bacon és hasonló termékek” vonatkozásában, a 100 mg/kg-ot pedig a „wiltshire ham és hasonló termékek” tekintetében.

               (12)

               A felső maradékanyag-határértékek kivételt képeznek a maximális hozzáadható mennyiségekre vonatkozó általános szabály alól. Ezen határértékek csak olyan, egyedi termékekre vonatkoznak, amelyeket hagyományosan állítanak elő egyes tagállamokban, és amelyek tekintetében az előállítási eljárás természete miatt nem ellenőrizhető a hús által felvett pácsó beviteli mennyisége. A rendelet bemutatja e sajátos termékek gyártási eljárását, hogy lehetővé tegye a „hasonló termékek” azonosítását, és hogy egyértelművé tegye, hogy az egyes különböző felső határértékekhez mely termékek tartoznak.

               (13)

               Az 1333/2008/EK rendeletben előírt felső határértékek az élelmiszerügyi tudományos bizottság (továbbiakban: ÉTB) 1990. (3) és 1995. (4) évi véleményein, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2003. november 26-i véleményén (5) alapulnak. A maximális hozzáadható mennyiségek megfelelnek az említett tudományos szakvéleményekben meghatározott értéktartományoknak, amelyek szerint a sterilezett húskészítményekben legfeljebb 100 mg/kg, míg az egyéb húskészítményekben legfeljebb 150 mg/kg nitrit használata engedélyezett. Tekintettel a (pácolt) húskészítmények és a gyártási módszerek széles választékára az Európai Unióban, az uniós jogalkotó úgy vélte, hogy nem lehetséges a nitrit megfelelő szintjének meghatározása minden egyes termék tekintetében.

         2.   AZ ÉRTESÍTÉSBEN SZEREPLŐ NEMZETI RENDELKEZÉSEK

               (14)

               Azok a nemzeti rendelkezések, amelyekről Dánia 2017. november 10-én értesítést küldött, az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2015. szeptember 4-i 1044. sz. rendeletben szerepelnek (BEK nr 1044 af 2015.9.4., Udskriftsdato: 2017.9.25., Fødevareministeriet). Az említett rendelet módosítja a 2013. május 27-i 542. számú rendeletet, amelyről Dánia korábban értesítette a Bizottságot, és amelynek értékelésére az (EU) 2015/826 határozat fényében sor került.

               (15)

               Az 1044. sz. rendelet előírja, hogy a nitriteket (E249–250) a húskészítményekben csak a szóban forgó rendelet 3. mellékletében megadott feltételek szerint lehet felhasználni. Az említett mellékletben szereplő élelmiszercsoportok megegyeznek az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-kategóriákkal, és felülírják az abban meghatározott felhasználási előírásokat:

                           Élelmiszer

                           A hozzáadható nitritek mennyisége (mg/kg)

                           8.3.1
                           Nem hőkezelt húskészítmények

                           Összesen 60 mg/kg.
                           Az erjesztett „salami” esetében azonban összesen 100 mg/kg.

                           8.3.2
                           Hőkezelt húskészítmények

                           Összesen 60 mg/kg.
                           A (teljesen) tartósított vagy féltartós termékekben összesen 150 mg/kg.
                           A rullepølse-ban (göngyölt húskolbász) összesen 100 mg/kg.
                           A hagyományos dán húsgolyóban és májpástétomban 0 mg/kg.

                           8.3.4
                           Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel

                           Összesen 60 mg/kg.
                           A wiltshire baconban és a kapcsolódó termékek esetében összesen 150 mg/kg.
                           A hagyományos pácolt sonka (spesgeske) és a kapcsolódó termékek esetében 150 mg/kg.

               (16)

               Megállapítható tehát, hogy a nitritekre (E 249 és E 250) számos húskészítmény esetében egy alacsonyabb, 60 mg/kg-os felső határérték alkalmazandó ott, ahol az 1333/2008/EK rendeletben egy 100 mg/kg-os vagy 150 mg/kg-os felső határérték szerepel.

         3.   AZ ELJÁRÁS

               (17)

               2017. november 10-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való felhasználására vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. Értesítésének alátámasztására Dánia információkat nyújtott be, köztük a húskészítmények fogyasztásáról és behozataláról, a nitriteknek való kitettségről, a húskészítményekben található nitritek elemzéséről, a botulizmus előfordulási gyakoriságáról, valamint a DTU Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete által készített frissített kockázatértékelésről.

               (18)

               A Bizottság közleményt (6) tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában, hogy tájékoztassa az érdekelt feleket Dánia nemzeti rendelkezéseiről, valamint a kérelem alátámasztására felhozott indokokról. 2018. március 28-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot is az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra, hogy azt 30 napon belül észrevételezzék. A Bizottsághoz a megadott határidőig Ciprustól érkeztek észrevételek.
               Ciprusnak azt illetően, hogy Dánia szigorúbb nemzeti intézkedéseket kíván fenntartani a nitritek húskészítményekben való felhasználása terén, nem volt ellenvetése a kérelemmel szemben, és igazat adott a dán álláspontnak, miszerint a kért intézkedésekre a közegészség védelme érdekében van szükség. Ciprus kifejtette, hogy a kérelmet el tudja fogadni, azzal a feltétellel, hogy ezek a szabályok nem lehetnek gátjai a kereskedelemnek és nem akadályozhatják aránytalan mértékben a belső piac működését, továbbá nem eredményezhetik a más tagállamban előállított és Dániában forgalmazott termékek esetleges hátrányos megkülönböztetését.

         4.   A NITRITEK ÚJRAÉRTÉKELÉSE

               (19)

               A 257/2010/EU bizottsági rendelet (7) előírta az EFSA számára, hogy értékelje újra a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) élelmiszer-adalékanyagként való felhasználásának biztonságosságát. Ezen újraértékeléshez az EFSA megvizsgálta az ÉTB és az EFSA korábbi véleményeit, az eredeti dokumentációt, amennyiben ilyen rendelkezésre állt, az érdekelt vállalkozó(k) és/vagy bármely más érdekelt fél által benyújtott adatokat, valamint a Bizottság és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott adatokat, és minden egyes élelmiszer-adalékanyag kapcsán meghatározta a legutóbbi értékelés óta közzétett, vonatkozó szakirodalmat.

               (20)

               A Dánia által az előző értesítés (8) alátámasztására szolgáltatott, a húskészítmények fogyasztására, a nitriteknek való kitettségre, a botulizmus előfordulási gyakoriságára, valamint a feldolgozott húskészítményekben történő nitrózamin-képződésre vonatkozó adatokat a Bizottság továbbította az EFSA-nak azzal a kéréssel, hogy vegye azokat figyelembe a biztonságosság újraértékelésénél.

               (21)

               Az EFSA 2017. június 15-én tudományos szakvéleményt (9) adott ki a kálium-nitrit (E 249) és a nátrium-nitrit (E 250) újraértékeléséről. Az EFSA számításai szerint a nitritionokra vonatkozó megengedhető napi bevitel értéke 0,07 mg/ttkg/nap; a Hatóság továbbá megállapította, hogy becslése szerint a nitrittel szembeni, annak élelmiszer-adalékanyagként való használatából eredő expozíció az általános népesség körében nem haladta meg az említett megengedhető napi beviteli értéket, csupán a legmagasabb percentilis tartományába eső gyermekeknél fordult elő ezen érték csekély mértékű túllépése. Ugyanakkor ha a táplálkozásból eredő nitritexpozíció valamennyi forrását (élelmiszer-adalékanyagok, természetes előfordulás és szennyeződés) együtt vizsgáljuk, a megengedhető napi bevitel értékének túllépése figyelhető meg a csecsemőknél, a kisgyermekeknél és az átlagos mértékű expozíció által érintett gyermekeknél, valamint minden korcsoportban a legmagasabb expozícióval jellemzett személyeknél. Az élelmiszer-adalékanyagként felhasznált nitritek teljes kitettséghez való hozzájárulása körülbelül 17 %-ot (1,5 – 36,0 %) tett ki.

               (22)

               Az EFSA ezenfelül arra a következtetésre jutott, hogy az endogén nitrózaminokkal szembeni expozíció kevés aggodalomra ad okot. Az exogén nitrózaminokkal szembeni expozíció tekintetében – a húskészítményekhez hozzáadott nitrit és az egyes, toxikológiai szempontból fokozottan aggályosnak tekintendő illékony nitrózaminok képződése közötti összefüggés értékelésére végzett szisztematikus felülvizsgálat eredményei alapján – az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy nem volt lehetséges egyértelműen megkülönböztetni az engedélyezett mennyiségben hozzáadott nitritekből származó N-nitro-vegyületeket azoktól, amelyek az élelmiszermátrixban már külső nitrit hozzáadása nélkül jelen voltak. Ezért a kiszámított teljes kitettség nem kizárólag a nitritek élelmiszer-adalékanyagként való felhasználását tükrözni. Az idősek kivételével minden korcsoport esetében aggodalomra adott okot az exogén nitrózaminokkal szembeni általánosan magas expozíció.

               (23)

               Végül az EFSA megerősítette, hogy bizonyított kapcsolat áll fenn az N-nitrozo-dimetil-amin és a vastagbélrák között, továbbá hogy néhány bizonyíték azt mutatja, hogy összefüggés van egyrészt a táplálkozási eredetű nitrit és a gyomorrák, másrészt a feldolgozott húsból származó nitrit és nitrát kombinációja és a vastagbélrák között.

         5.   A BIZOTTSÁG ÁLTAL VÉGZETT NYOMONKÖVETÉS

               (24)

               A Bizottság 2014-ben véglegesítette a nitritekre vonatkozó uniós szabályok tagállami végrehajtásának nyomon követésére irányuló másodelemzést. Az elemzés egy – valamennyi tagállamnak megküldött – kérdőívre adott válaszokon alapult. Az elemzésből az derült ki, hogy – néhány kivételtől eltekintve – a sterilizálatlan húskészítményekhez hozzáadott nitritek mennyisége tipikusan alacsonyabb a maximálisan engedélyezett uniós mennyiségnél, de magasabb a dániai szinteknél. A jelentés ebből azt a következtetést vonta le, hogy alaposabban meg kell vizsgálni a nitritekre vonatkozóan jelenleg érvényben lévő maximális szintek felülvizsgálatának lehetőségét.

               (25)

               A Bizottság ezért egy ad hoc tanulmányt kezdeményezett a nitritek különböző húskészítményekben történő ipari felhasználására vonatkozóan. A 2016-ben lezárult tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy megfontolandó az uniós jogszabályokban engedélyezett nitritek jelenlegi maximális szintjének felülvizsgálata.

               (26)

               A Bizottságnak akkor, amikor alaposabban is megvizsgálja az 1333/2008/EK rendelet hatályába tartozó nitritekre vonatkozó maximális határértékek felülvizsgálatának lehetőségét, figyelembe kell vennie a tagállamok közreműködésével elkészített másodelemzésekből, a nitritek ipari használatát vizsgáló ad-hoc tanulmányból, az EFSA által végzett újraértékelésből és a Dánia által szolgáltatott adatokból levont következtetéseket.

         II.   ÉRTÉKELÉS

   1.   ELFOGADHATÓSÁG

               (27)

               Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint egy harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket.

               (28)

               A Dániától származó értesítés az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezésekre vonatkozik a kálium-nitrittel (E 249) és a nátrium-nitrittel (E 250) kapcsolatban. A jelenlegi dán szabályozás lényegében már akkor is létezett, amikor a 2006/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) eredetileg meghatározta ezeket a felső határértékeket.

               (29)

               Az 1044. sz. dán rendelet a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadását csak bizonyos meghatározott mennyiségek erejéig engedélyezi. Ezek az értékek adott terméktől függően 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg vagy 150 mg/kg maximális mennyiségben kerültek megállapításra, és ezzel bizonyos termékek esetében alacsonyabbak az 1333/2008/EK rendeletben meghatározott értékeknél. Ezenfelül az 1333/2008/EK rendelettől eltérően a dán rendelkezések nem tartalmaznak a nitritek maximális hozzáadható mennyiségének rögzítését előíró elv alól kivételeket, és ebből kifolyólag nem teszik lehetővé egyes hagyományos eljárással készített, más tagállamból származó húskészítmények forgalomba hozatalát.

               (30)

               A dán rendelkezések tehát szigorúbbak az 1333/2008/EK rendelet rendelkezéseinél, amennyiben a maximális hozzáadható mennyiségeket alacsonyabb szinten (sok esetben 60 mg/kg-ban) állapítják meg számos terméktípus tekintetében, és amennyiben nem teszik lehetővé egyes hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát a felső maradékanyag-határérték alapján.

               (31)

               Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban az értesítést kiegészítették az EUMSZ 36. cikkében említett egy vagy több lényeges követelménnyel, ebben az esetben az emberi élet és egészség védelmével kapcsolatos indokok bemutatásával. A dán környezetvédelmi és élelmiszerügyi minisztérium jelentése és a DTU Nemzeti Élelmiszerügyi Intézete által készített frissített kockázatértékelés további információkat nyújt a húskészítmények fogyasztásáról és behozataláról, a nitriteknek való kitettségről, a dán piacon forgalomban lévő húskészítményekben található nitritek elemzéséről, a botulizmus előfordulási gyakoriságáról, valamint a feldolgozott húskészítményekben való nitrózamin-képződésről.

               (32)

               Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott kérelem, amely a nitritek húskészítményekben történő felhasználására vonatkozó dán nemzeti rendelkezések fenntartásának engedélyezésére irányul, az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadható.

         2.   ÉRDEMI VIZSGÁLAT

               (33)

               Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy teljesül az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel, amely lehetővé teszi egy tagállam számára az uniós harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezések fenntartását.

               (34)

               A Bizottságnak különösen azt kell vizsgálnia, hogy a nemzeti rendelkezéseket indokolják-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez. Ezenfelül, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti rendelkezés megfelel a fenti feltételeknek, az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében ellenőriznie kell, hogy a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

               (35)

               Meg kell jegyezni, hogy – az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése által megállapított időkeret fényében – annak vizsgálatakor, hogy indokoltak-e azok a nemzeti intézkedések, amelyekről az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében értesítést küldtek, a Bizottságnak az értesítést küldő tagállam által előterjesztett „indokokat” kell alapul vennie. A bizonyítási teher a nemzeti intézkedéseit fenntartani szándékozó megkereső tagállamra hárul.

               (36)

               Ha azonban a Bizottság olyan információ birtokában van, amelynek fényében azt az uniós harmonizációs intézkedést, amelytől az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezés eltér, felül kell vizsgálni, ezt az információt az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezések értékelésekor figyelembe veheti.

         2.1.   DÁNIA ÁLLÁSPONTJA

               (37)

               Dánia álláspontja szerint jogszabályai az emberi élet és egészség magasabb fokú védelmét biztosítják, amennyiben a nitritek tekintetében az 1333/2008/EK rendeletben előírtaknál kisebb mértékű maximális hozzáadható mennyiségeket állapítanak meg, és nem teszik lehetővé olyan hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében nem lehet megállapítani a beviteli mennyiséget. Dánia kifejti, hogy rendelkezései teljes mértékben összhangban vannak az ÉTB 1990-ben és 1995-ben kiadott véleményével, és figyelembe veszik azokat az előírásokat is, amelyek az EFSA 2003. november 26-i véleménye fényében és az EFSA legutóbbi, 2017. június 15-i véleményének dán értékelése alapján indokoltak.

               (38)

               Dánia véleménye szerint az átfogó tudományos értékelés rávilágít a következőkre: a) a nitritek és a nitrátok felhasználást a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell, a felhasznált mennyiségeknek a különböző élelmiszerek technikai szükségleteinek megfelelő differenciálása révén; b) a nitritek és a nitrátok felhasználását a hozzáadott mennyiségek vonatkozásában kell szabályozni, nem pedig a maradékanyag mennyiségei vonatkozásában; valamint c) az EFSA által (2003-ban) ajánlott mennyiségek biztosítják a szükséges tartósítást. Dánia úgy véli, hogy nemzeti rendelkezései ebben a tekintetben következetesen illeszkednek az említett ajánlásokhoz, míg az 1333/2008/EK rendeletről a nitritek tekintetében ez nem mondható el.

               (39)

               Dánia megállapítja, hogy a nitritek 1333/2008/EU rendeletben engedélyezett mennyiségeinek felhasználásával kapcsolatos aggályok különösen a nitrózaminok képződésének fokozott kockázatához kapcsolódnak. Az EFSA nemrégiben kiadott véleményével ellentétben Dánia úgy véli, hogy mind az illékony, mind a nem illékony nitrózaminok képződése függ a hozzáadott nitritek mennyiségétől, míg az EFSA csak ez utóbbiakra vonatkozóan ismeri el a kapcsolat fennállását. Tudományosan bizonyított, hogy számos illékony nitrózamin rákkeltő és genotoxikus, és több aktuális járványtani vizsgálat is megállapítja, hogy kapcsolat van a húskészítmények fogyasztása és a rák különböző formáinak kialakulása között. Mindez a nitritek adalékanyagként való felhasználásának korlátozását támasztja alá. Dánia azt is kiemeli, hogy a megengedhető napi bevitel felső határértéke nem nagy a kisgyermekek esetében, akik a dán népességet nézve a nitritekre tekintve a jelenlegi beviteli számítások szerint a legnagyobb mértékű expozíciónak vannak kitéve.

               (40)

               Dánia azt is hangsúlyozza, hogy nemzeti rendelkezései több éve hatályban vannak, és hogy az érintett termékek tartósságával kapcsolatban soha nem merült fel probléma. Ezen túlmenően kiemelte, hogy más tagállamokhoz viszonyítva Dániában alacsony a botulizmus előfordulási aránya; 1980 óta egyetlen olyan esetet sem regisztráltak, amely húskészítmény fogyasztása miatt következett volna be. Dánia leszögezi: az országban 2006 óta nem regisztráltak botulizmus megbetegedést. A dán rendelkezések a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása terén tehát még mindig átfogó védelmet nyújtanak az ételmérgezéssel szemben.

               (41)

               A dán környezetvédelmi és élelmezésügyi minisztérium jelentése további adatokkal szolgált a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, valamint a nitriteknek való kitettségről, továbbá egy, a dán piacon forgalomban lévő húskészítményekben található nitritekre vonatkozó elemzésről.

               (42)

               A dán hatóságok szerint a legfrissebb – azaz a 2012 és 2014 közötti – adatok összehasonlítása azt mutatja, hogy a hozzáadott nitriteket tartalmazó húskészítmények fogyasztása növekedett, beleértve a felvágottakét is. Ez összhangban van a 2000 óta megfigyelhető tendenciával, miszerint a dánok egyre inkább ki vannak téve a húskészítményekben található nitriteknek, még akkor is, ha e készítmények közül sokra az alacsony, 60 mg/kg-os nitrit-határérték vonatkozik.

               (43)

               A kereskedelmet illetően Dánia azt a következtetést vonta le, hogy a vizsgált időszakban a külön dán szabályozás nem gyakorolt negatív hatást a kiválasztott termékek Dániába történő behozatalára; ezt mutatja az is, hogy a behozatal 2013 és 2016 között mintegy 5 %-kal nőtt, ha a Németországra vonatkozó számadatokat nem vesszük figyelembe (11). A húskészítményekben található nitritre vonatkozó elemzés alapján Dánia azt állítja, hogy a Dániába importált termékek nitrittartalma nem magasabb a dán termékekénél.

               (44)

               Dánia ezért jogszerűnek tartja a nitritek húskészítményekben való felhasználására vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben előírt követelményeknél szigorúbb nemzeti szabályok fenntartását. Dánia megítélése szerint az (EU) 2015/826 határozata alapján végzett nyomon követés megerősíti, hogy a korábban figyelembe vett egészségügyi megfontolások továbbra is érvényesek. Végül határozottan állítja, hogy a rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a dán rendelkezések nem jelentenek kereskedelmi korlátozást az érintett termékek tekintetében.

         2.2.   A DÁN ÁLLÁSPONT ÉRTÉKELÉSE
   2.2.1.
         Az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelményeken alapuló indoklás

               (45)

               A dán jogszabályok az emberi élet és egészség nagyobb fokú védelmét kívánják biztosítani a nitriteknek való kitettség és a húskészítményekben végbemenő esetleges nitrózamin-képződés tekintetében azáltal, hogy a nitritek maximális hozzáadható mennyiségét az 1333/2008/EK rendeletben foglalt határértékeknél alacsonyabb szinten határozzák meg bizonyos húskészítményeket illetően, és nem teszik lehetővé olyan termékek forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében csak felső maradékanyag-határértékeket lehet megállapítani.

               (46)

               Annak értékelésekor, hogy a dán jogszabályok ténylegesen megfelelőek és szükségesek-e e célkitűzés eléréséhez, számos tényezőt figyelembe kell venni. Különösen két egészségügyi kockázattal járó szempontot kell egyensúlyba hozni: a nitrózaminok húskészítményekben való jelenlétével kapcsolatos kockázatot, valamint a húskészítmények mikrobiológiai biztonságát. Az utóbbi szempont több mint puszta technológiai szükséglet, önmagában is rendkívül jelentős egészségügyi kérdés. Miközben elismert tény, hogy a húskészítményekben korlátozni kell a nitritek szintjét, a húsokban található nitrit alacsonyabb szintje nem vezet automatikusan az emberi egészség nagyobb védelméhez. A nitritek legmegfelelőbb szintje számos tényezőtől függ, amit az ÉTB és az EFSA vonatkozó szakvéleményei is elismertek, pl. a só hozzáadása, a nedvesség, a pH-érték, a termék eltarthatósága, a higiénia, a hőmérséklet-szabályozás stb.

               (47)

               Mindazonáltal a Bizottságnak értékelnie kell a dán jogalkotó egyedi választásait és a már jelentős ideje érvényben lévő szabályozással kapcsolatban szerzett tapasztalatokat. Az ételmérgezések és különösen a botulizmus előfordulásával kapcsolatban szolgáltatott számadatokkal Dánia bizonyította, hogy eddig kielégítő eredményeket ért el jogszabályaival. Összességében nézve az adatok azt mutatják, hogy a dán jogszabályokban meghatározott maximális szintek elegendőnek látszanak a Dániában jelenleg előállított húskészítmények és a Dániában jelenleg alkalmazott gyártási módszerek mikrobiológiai biztonságának garantálásához.

               (48)

               Az 1333/2008/EK rendelettel szemben, amely egyes meghatározott hagyományos pácolt húskészítményekre az előállítási folyamat vége tekintetében állapít meg felső maradékanyag-határértékeket, a dán rendelkezések a maximális hozzáadható mennyiségek megállapítása elvén alapulnak, és ez alól nem tartalmaznak kivételeket. Ez az elv vonatkozik a sós lében pácolt húskészítményekre is, amelyek esetében általában nem lehet ellenőrizni a hús által felvett pácsó beviteli mennyiségét. A benyújtott adatok szerint Dánia nyomon követi a nitriteknek a sós lében pácolt húskészítményekhez történő hozzáadását, melynek során a gyártás lehető leghamarabbi pontján veszi a mintákat, hogy a lehető legreálisabb képét kapja a hozzáadott nitritmennyiségről. Két, kiskereskedelmi hentesek körében végzett vizsgálati kampány eredményei ugyanakkor azt mutatják, hogy a sós lében pácolt minták csaknem 35 %-a túllépte 2014-ben a dán határértékeket, míg 2016-ban ez az arány 19 %- volt. A dán hatóságok ezért további iránymutatást adnak a kiskereskedelmi henteseknek a sós lében történő pácolás folyamán végbemenő nitritabszorpció szempontjából lényeges szabályokról és tényezőkről. Ennek hatását tovább kell vizsgálni és nyomon kell követni, hogy Dánia megerősíthesse a szabályozásnak való megfelelést, és ebből következően a nevezett termékekre vonatkozó nemzeti rendelkezések megfelelőségét.

               (49)

               A Bizottság megjegyzi, hogy a dán jogszabályok, amelyek összhangban vannak az Unió tudományos szerveinek vonatkozó tudományos szakvéleményeivel, egy, a maximális hozzáadott értékeket meghatározó rendeleten alapulnak, és tiszteletben tartják a hozzáadott nitritmennyiségekre e szakvéleményekben megállapított értékeket, azaz az 50–150 mg/kg-os tartományt. Ezzel egyidejűleg Dánia a rendelethez képest specifikusabb maximális hozzáadható mennyiségeket állapított meg egyes húskészítményfajták tekintetében, a dán húskészítmények típusai és a Dániában elterjedt gyártási módszerek fényében.

               (50)

               Ezenfelül figyelembe kell venni, hogy – a Dánia által szolgáltatott információkkal összhangban – a dán lakosság által fogyasztott húskészítmények zöme olyan húskészítmény, amelynek tekintetében jelenleg 60 mg/kg-os határértéket kell alkalmazni, amely határérték helyébe a 100 vagy 150 mg/kg-os határérték lépne. Noha a dán gyártók – akárcsak más tagállamok gyártói – nem lennének kötelesek a termékeikhez jelenleg hozzáadott nitritmennyiséget az 1333/2008/EK rendeletben említett legmagasabb szintekre emelni, a dán lakosság nitriteknek való tényleges kitettségének növekedését nem lehet kizárni.

               (51)

               A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő intézkedések fenntartására vonatkozó kérelem a dániai közegészség-védelmi indokok alapján ideiglenesen elfogadható.

         2.2.2.
         A tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés, a kereskedelem rejtett korlátozása és a belső piac működésével szembeni akadályok fenn nem állása

   2.2.2.1.   Az önkényes megkülönböztetés fenn nem állása

               (52)

               Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy az előirányzott intézkedések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ahhoz, hogy ne álljon fenn megkülönböztetés, érvényesülnie kell, hogy hasonló helyzetek nem kezelhetők különböző módon, egymástól különböző helyzetek pedig nem kezelhetők azonos módon.

               (53)

               A dán nemzeti szabályok mind a hazai, mind a más tagállamokban előállított termékekre vonatkoznak. Ellenkező bizonyíték hiányában az a következtetés vonható le, hogy a nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek.

         2.2.2.2.   A kereskedelem rejtett korlátozásának fenn nem állása

               (54)

               Azok a nemzeti intézkedések, amelyek egy uniós rendeletben meghatározottaknál nagyobb mértékben korlátozzák a termékek felhasználását, általában kereskedelmi akadálynak minősülnek, amennyiben a felhasználási tilalom miatt az adott tagállamban várhatóan nem kerülhet sor bizonyos, az Unió többi részén jogszerűen forgalomba hozott és használt termékek forgalomba hozatalára. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védjék a nemzeti termelést.

               (55)

               Tekintve, hogy a dán szabályok a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása tekintetében szigorúbb előírásokat rónak a más tagállamokban letelepedett gazdasági szereplőkre is egy egyébként harmonizált területen, alkalmasak arra, hogy a kereskedelem rejtett korlátozását képezzék, vagy akadályt jelentsenek a belső piac működésében. El kell ismerni azonban, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac működését aránytalanul akadályozó nemzeti intézkedések jóváhagyását kell elutasítani. Ezzel kapcsolatban Dánia olyan számadatokat nyújtott be, amelyek azt jelzik, hogy a 1994–2016 közötti időszakban nőtt, a 2013–2016-mas időszakban pedig stabil volt a kiválasztott húskészítmények más tagállamokból származó behozatala.

               (56)

               Arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy ezek a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, megállapítható, hogy e rendelkezések nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását.

         2.2.2.3.   A belső piac működését gátló akadályok fenn nem állása

               (57)

               Ez a feltétel nem értelmezhető úgy, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amelynek valószínűsíthetően hatása lehet a belső piac működésére. Valójában ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképp az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás hasznavehetőségének megőrzése érdekében a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást.

               (58)

               Tekintettel a dán kormány által felhozott, a húskészítményekben található nitriteknek való expozíció csökkentésével kapcsolatos egészségügyi előnyökre, és arra a tényre, hogy a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy a kereskedelem nem, vagy csak igen korlátozott mértékben érintett, a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő dán szabályokat átmenetileg továbbra is fenn lehet tartani az emberi egészség és élet védelmével kapcsolatos indokok alapján, tekintettel arra a tényre, hogy azok nem aránytalanok, és ennélfogva nem jelentenek akadályt a belső piac működésében az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésének értelmében.

               (59)

               Ezen elemzés fényében a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadályok fenn nem állásával kapcsolatos feltétel teljesül.

         2.2.3.
         Időbeli korlátozás

               (60)

               A fenti következtetések a jelenleg rendelkezésre álló információkon alapulnak és különösen az arra utaló számadatokon, hogy Dánia képes féken tartani a botulizmust a meghatározott típusú húskészítményekhez hozzáadható nitrit alacsonyabban értéken megállapított maximális szintjei ellenére is, és ezzel egyidejűleg nem zavarja aránytalanul a kereskedelmet.

               (61)

               Egy másik fontos tényező azon húskészítmények fogyasztásának mértéke Dániában, amelyek esetében az 1333/2008/EK rendelet alkalmazása a dán lakosság nitrit-, és ennek következtében nitrózamin-expozíciójának növekedéséhez vezethetne.

               (62)

               Dániának figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása megteremti-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében. Az adatgyűjtésnek különösen a botulizmus ellenőrzésére és a nitritekre vonatkozó dán nemzeti rendelkezéseknek való megfelelésre kell összpontosítania, különösen a sós lében pácolt húskészítmények vonatkozásában. Ezenfelül Dániának folytatnia kell az adatgyűjtést a más tagállamokból származó húskészítmények importjára vonatkozóan is. Dániának a jelen határozat elfogadásának időpontjától számított két éven belül jelentenie kell a Bizottságnak a begyűjtött adatokat.
               Mindezekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti intézkedések a fent kifejtett mértékben egy korlátozott, hároméves időszakra jóváhagyhatók.

         III.   KÖVETKEZTETÉS

               (63)

               A fenti megfontolások fényében, és figyelembe véve a dán hatóságok által benyújtott értesítéshez fűzött ciprusi észrevételeket, a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott, a Bizottsághoz 2017. november 14-én beérkezett kérelem, amelyben Dánia a nitritek hozzáadásáról szóló, a 1333/2008/EK rendeletben foglaltaknál szigorúbb nemzeti rendelkezéseinek fenntartását kéri, az e határozat elfogadásának időpontjától számított 3 évre jóváhagyható. Dániának továbbra is figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása megteremti-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Bizottság jóváhagyja az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. szóló 2015. szeptember 4-i 1044. sz. dán rendeletben ((BEK nr 1044 af 2015.9.4., Udskriftsdato:2017.9.25., Fødevarerministeriet) foglalt, a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadására vonatkozó azon nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2017. november 10-én kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése szerint.
   2. cikk
   Ez a határozat 2021. május 8-án hatályát veszti.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a Dán Királyság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2018. május 8-án.

            a Bizottság részéről

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            a Bizottság tagja

      (1)  A Bizottság (EU) 2015/826 határozata (2015. május 22.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről (HL L 130., 2015.5.28., 10. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

      (3)  A nitrátokról és nitritekről szóló, 1990. október 19-én kiadott vélemény, Európai Bizottság – Az élelmiszerügyi tudományos bizottság jelentései (huszonhatodik sorozat), 21. o.

      (4)  A nitrátokról és nitritekről szóló, 1995. szeptember 22-én kiadott vélemény, Európai Bizottság – Az élelmiszerügyi tudományos bizottság jelentései (harmincnyolcadik sorozat), 1. o.

      (5)  A biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság kérelmére kiadott véleménye a nitriteknek/nitrátoknak a húskészítmények mikrobiológiai biztonságára gyakorolt hatásáról, The EFSA Journal (2003) 14., 1. o.

      (6)  HL C 114., 2018.3.28., 11. o.

      (7)  A Bizottság 257/2010/EU rendelete (2010. március 25.) az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok újraértékelésére kidolgozott program létrehozásáról (HL L 80., 2010.3.26., 19. o.).

      (8)  Dánia levél formájában megküldött, 2014. november 25-i értesítése a Bizottság számára.

      (9)  EFSA Journal 2017;15(6):4786.

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/52/EK irányelve (2006. július 5.) a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK irányelv és az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló 94/35/EK irányelv módosításáról (HL L 204., 2006.7.26., 10. o.).

      (11)  Dánia arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a jelentés hibás a Németországból származó pácolt sertéshús (bacon) behozatala tekintetében, és hogy a Németországból Dániába történő bacon-behozatalban nincs jelentős változás.


title: A Tanács (KKBP) 2018/706 határozata (2018. május 14. ) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról

text:
               14.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               LI 118/3

         A TANÁCS (KKBP) 2018/706 HATÁROZATA
   (2018. május 14. )
   az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17-i 2014/145/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 2014/145/KKBP határozatot.

               (2)

               A Tanács úgy véli, hogy miután az Oroszországi Föderáció a jogellenesen annektált Krím félszigeten és Szevasztopolban is megtartotta az orosz elnökválasztást, öt személyt fel kell venni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 2014/145/KKBP határozat mellékletében foglalt jegyzékébe.

               (3)

               A 2014/145/KKBP határozat mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az e határozat mellékletében szereplő személyeket fel kell venni a 2014/145/KKBP határozat mellékletében foglalt jegyzékbe.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

      MELLÉKLET
      A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 2014/145/KKBP határozat mellékletében foglalt jegyzéke a következő személyekkel egészül ki:

                     Név

                     Azonosító adatok

                     Indokolás

                     A jegyzékbe vétel dátuma

                     „162.

                     Inna Nikolayevna GUZEYEVA
                     (Инна Николаевна ГУЗЕЕВА)
                     Inna Nikolayevna GUZEEVA
                     (Инна Николаевна ГУЗЕЕВА)
                     Inna Mykolayivna HUZIEIEVA
                     (Iнна Миколаївна ГУЗЄЄВА)

                     Születési idő: 1971.5.20.
                     Születési hely: Krím félsziget
                     Cím: Simferopol, Lisnevka, 83 Kievskaya str, apt. 67

                     A krími választási bizottság elnökhelyettese. E minőségében részt vett annak megszervezésében, hogy az orosz elnökválasztásokat 2018. március 18-án a jogellenesen annektált Krím félszigeten és Szevasztopolban is megtartsák, és ezzel aktívan támogatott és végrehajtott olyan szakpolitikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.

                     2018.5.14.

                     163.

                     Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO /
                     Natalia Ivanovna BEZRUCHENKO
                     (Наталья Ивановна БЕЗРУЧЕНКО)
                     Nataliya Ivanivna BEZRUCHENKO
                     (Наталія Iванівна БЕЗРУЧЕНКО)

                     Születési idő: 1979.8.22.
                     Születési hely: Szimferopol, Krím félsziget
                     Cím: Autonomous Republic of Crimea, Gresovskoe, 5-A Kryzhizhanovskogo str, apt 64

                     A krími választási bizottság titkára. E minőségében részt vett annak megszervezésében, hogy az orosz elnökválasztásokat 2018. március 18-án a jogellenesen annektált Krím félszigeten és Szevasztopolban is megtartsák, és ezzel aktívan támogatott és végrehajtott olyan szakpolitikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.

                     2018.5.14.

                     164.

                     Aleksandr Yurevich PETUKHOV /
                     Aleksandr Yurievich PETUKHOV
                     (Александр Юрьевич ПЕТУХОВ)
                     Oleksandr Yuriyovych PIETUKHOV
                     (Олександр Юрійович ПЄТУХОВ)

                     Születési idő: 1970.7.17.

                     A szevasztopoli választási bizottság elnöke. E minőségében részt vett annak megszervezésében, hogy az orosz elnökválasztásokat 2018. március 18-án a jogellenesen annektált Krím félszigeten és Szevasztopolban is megtartsák, és ezzel aktívan támogatott és végrehajtott olyan szakpolitikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.

                     2018.5.14.

                     165.

                     Miroslav Aleksandrovich POGORELOV
                     (Мирослав Александрович ПОГОРЕЛОВ)
                     Myroslav Oleksandrovych POHORIELOV
                     (Мирослав Олександрович ПОГОРЄЛОВ)

                     Születési idő: 1968.6.7.

                     A szevasztopoli választási bizottság elnökhelyettese. E minőségében részt vett annak megszervezésében, hogy az orosz elnökválasztásokat 2018. március 18-án a jogellenesen annektált Krím félszigeten és Szevasztopolban is megtartsák, és ezzel aktívan támogatott és végrehajtott olyan szakpolitikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.

                     2018.5.14.

                     166.

                     Anastasiya Nikolayevna KAPRANOVA
                     (Анастасия Николаевна КАПРАНОВА)
                     Anastasiya Mykolayivna KAPRANOVA
                     (Анастасія Миколаївна КАПРАНОВА)

                     Születési idő: 1964 (feltehetően: április 21.)

                     A szevasztopoli választási bizottság titkára. E minőségében részt vett annak megszervezésében, hogy az orosz elnökválasztásokat 2018. március 18-án a jogellenesen annektált Krím félszigeten és Szevasztopolban is megtartsák, és ezzel aktívan támogatott és végrehajtott olyan szakpolitikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.

                     2018.5.14.”


title: A Tanács (KKBP) 2018/712 határozata (2018. május 14.) az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról szóló (KKBP) 2016/2382 határozat módosításáról

text:
               15.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 119/37

         A TANÁCS (KKBP) 2018/712 HATÁROZATA
   (2018. május 14.)
   az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról szóló (KKBP) 2016/2382 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére, 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2016. december 21-én elfogadta az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról szóló (KKBP) 2016/2382 határozatot (1).

               (2)

               A Tanács 2017. november 13-án elfogadta a „Biztonság és védelem az EU globális stratégiájának összefüggésében” című következtetéseket.

               (3)

               A Tanács 2017. november 20-án elfogadta az „Ellenálló képesség, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményről szóló következtetéseket.

               (4)

               Az EBVF irányítóbizottsága 2018. február 6-án megállapodott abban, hogy az EBVF-nek vállalnia kell egy a kiberoktatással, -képzéssel, -értékeléssel és -gyakorlattal kapcsolatos platform létrehozását, egyúttal jelezte azt is, hogy komplementaritást kell biztosítani kell az egyéb uniós erőfeszítésekkel és kezdeményezésekkel.

               (5)

               Jóllehet az EBVF személyzetét elsősorban kirendelt állomány alkotja, a szóban forgó kiberplatform mielőbbi létrehozásának lehetővé tétele érdekében szükség lehet arra, hogy amennyiben nem sikerül nemzeti szakértőket találni, a kiberbiztonsági képzési menedzseri álláshelyek közül néhányat szerződéses alkalmazottak töltsenek be.

               (6)

               Ezért a 2018. január 1-jétől2018. december 31-ig terjedő időszakra új pénzügyi referenciaösszeget kell megállapítani.

               (7)

               A (KKBP) 2016/2382 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2016/2382 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 3. cikk a következő ponttal egészül ki:

                           „k)

                           a kiberbiztonság és -védelem területén az uniós szakpolitikákat, intézményeket, eljárásokat és bevált gyakorlatokat jól ismerő, tájékozott személyzet biztosítása a tagállami és az uniós közigazgatási szervek részére.”

               2.

               A 4. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

                           „h)

                           kibertudatosság és haladó szintű tanfolyamok, többek között a KBVP-missziók és -műveletek támogatásaként.”

               3.

               A 13. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „c)

                           szerződéses alkalmazottak, amennyiben az adminisztratív és pénzügyi szakértői álláshely vagy a kiberbiztonsági képzési menedzseri álláshelyek betöltésére nem sikerült nemzeti szakértőt találni, és az irányítóbizottság jóváhagyta az álláshelyek szerződéses alkalmazottakkal való betöltését.”

               4.

               A 16. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Az EBVF kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2018. január 1-jétől2018. december 31-ig terjedő időszakra 1 308 164,00 EUR.
               Az ezt követő időszakokra szóló, az EBVF kiadásainak fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeget a Tanács határozza meg.”

         2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács (KKBP) 2016/2382 határozata (2016. december 21.) az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról, valamint a 2013/189/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 352., 2016.12.23., 60. o.)


title: A Tanács határozata (2018. május 14.) az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó 1. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

text:
               15.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 167/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2018. május 14.)
   az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó 1. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról
   (2018/C 167/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével együtt értelmezett, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére,
   tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,
   mivel:

               —

               2017. november 30-án sor került az Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (2),

               —

               a Bizottság 2018. február 22-én benyújtotta a 2018-as pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 1. sz. költségvetés-módosítási tervezetre irányuló javaslatát,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács 2018. május 14-én elfogadta az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó 1. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontot.
   A teljes szöveg megtekinthető a Tanács honlapján és letölthető onnan: http://www.consilium.europa.eu/

      Kelt Brüsszelben, 2018. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (2)  HL L 57., 2018.2.28., 1. o.


title: A Tanács (KKBP) 2018/717 határozata (2018. május 14.) az Európai Uniónak a földközi-tengeri térség déli-középső részén folytatott katonai műveletéről (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) szóló (KKBP) 2015/778 tanácsi határozat módosításáról

text:
               16.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 120/10

         A TANÁCS (KKBP) 2018/717 HATÁROZATA
   (2018. május 14.)
   az Európai Uniónak a földközi-tengeri térség déli-középső részén folytatott katonai műveletéről (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) szóló (KKBP) 2015/778 tanácsi határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. május 18-án elfogadta az EU-nak a földközi-tengeri térség déli- középső részén folytatott katonai műveletéről (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) szóló (KKBP) 2015/778 határozatot (1), amely művelet hozzájárul a földközi-tengeri térség déli-középső részén tevékenykedő embercsempész- és emberkereskedő-hálózatok üzleti modelljének felszámolásához.

               (2)

               A Tanács 2016. június 20-án elfogadta a (KKBP) 2016/993 határozatot (2), amely a művelet megbízatásának kibővítésével módosította a (KKBP) 2015/778 határozatot, annak feladatává téve különösen az információ-megosztás elősegítését, valamint a hozzájárulást az ENSZ fegyverembargójának végrehajtásához a líbiai partokhoz közeli nyílt tengeren.

               (3)

               A Tanács 2016. december 19-én elfogadta a (KKBP) 2016/2314 határozatot (3), 2017. július 25-én pedig a (KKBP) 2017/1385 határozatot (4), amelyek bővítették az EUNAVFOR MED SOPHIA művelet részére az érintett szereplőkkel való információcserére adott engedélyek hatályát.

               (4)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság 2018. március 20-án megállapodott arról, hogy – az érintett tagállami bűnüldöző hatóságokkal és uniós ügynökségekkel való információ-megosztás javítása céljából – az EUNAVFOR MED SOPHIA művelet bűnügyi információs csoportot (Crime Information Cell, CIC) hozhat létre a művelet keretén belül.

               (5)

               Szükséges, hogy a CIC tagjai által végzett személyes adatok kezelése az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének megfeleljen.

               (6)

               A (KKBP) 2015/778 határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

               (7)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, ezért Dánia nem vesz részt a művelet finanszírozásában sem,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2015/778 határozat 8. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

      „(4)   Az EUNAVFOR MED SOPHIA művelet az e cikk (3) bekezdésében felsorolt érintett tagállami bűnüldöző hatóságok és uniós ügynökségek személyi állományának tagjai alkotta bűnügyi információs csoportot (Crime Information Cell, CIC) fogadhat az embercsempészettel és emberkereskedelemmel, a Líbiával szembeni fegyverembargóval, a 2b. cikk (4) bekezdésében említett illegális kereskedelemmel, valamint a művelet biztonsága szempontjából releváns bűncselekményekkel kapcsolatos információk – ideértve a személyi adatokat is – átvételének, gyűjtésének és továbbításának előmozdítása érdekében.
      Amennyiben ebben a kontextusban személyes adatok kezelésére kerül sor, annak hajó lobogója szerinti államnak jogával összhangban kell történnie, amely hajó fedélzetén a CIC tartózkodik, az uniós ügynökségek személyzete tekintetében pedig az adott ügynökségekre alkalmazandó jogi kerettel összhangban.”

   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács (KKBP) 2015/778 határozata (2015. május 18.) az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéről (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) (HL L 122., 2015.5.19., 31. o.).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2016/993 határozata (2016. június 20.) az Európai Uniónak a földközi-tengeri térség déli középső részén folytatott katonai műveletéről szóló (KKBP) 2015/778 határozat módosításáról (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) (HL L 162., 2016.6.21., 18. o. )

      (3)  A Tanács (KKBP) 2016/2314 határozata (2016. december 19.) az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéről (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) szóló (KKBP) 2015/778 határozat módosításáról (HL L 345., 2016.12.20., 62. o.).

      (4)  A Tanács (KKBP) 2017/1385 határozata (2017. július 25.) az Európai Uniónak a Földközi-tenger déli-középső részén folytatott katonai műveletéről (EUNAVFOR MED SOPHIA művelet) szóló (KKBP) 2015/778 határozat módosításáról (HL L 194., 2017.7.26., 61. o.)


title: A Tanács (KKBP) 2018/715 határozata (2018. május 14.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat módosításáról

text:
               16.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 120/4

         A TANÁCS (KKBP) 2018/715 HATÁROZATA
   (2018. május 14.)
   a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2013. április 22-én elfogadta a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal (KNDK) szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/183/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A Tanács 2015. július 2-án elfogadta a (KKBP) 2015/1066 határozatot (2), amely felvette a Korean National Insurance Company (KNIC) GmbH-t és az annak nevében vagy irányítása alatt eljáró hat személyt a 2013/183/KKBP határozat II. mellékletébe. A Tanács 2016. március 31-én elfogadta a (KKBP) 2016/475 határozatot (3), amely felvette a KNIC-et a 2013/183/KKBP határozat II. mellékletébe és törölte a KNIC GmbH-ra vonatkozó bejegyzést. A (KKBP) 2016/475 határozat ezenkívül módosította a KNIC nevében vagy irányítása alatt eljáró hat személyre vonatkozó bejegyzéseket.

               (3)

               A Tanács 2016. május 27-én elfogadta a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2013/183/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló (KKBP) 2016/849 határozatot (4).

               (4)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2017. augusztus 5-én elfogadta a 2371 (2017) sz. határozatot, amely a KNDK-val szembeni új intézkedéseket tartalmazott, amelyek között szerepelt a KNIC jegyzékbe vétele is.

               (5)

               A Tanács 2017. augusztus 10-én elfogadta a (KKBP) 2017/1459 végrehajtási határozatot (5), amely felvette a KNIC-et a (KKBP) 2016/849 határozat I. mellékletébe, 2017. augusztus 24-én pedig a Tanács elfogadta a (KKBP) 2017/1504 határozatot (6), amely törölte a KNIC-et a (KKBP) 2016/849 határozat II. mellékletéből.

               (5)

               A KNIC nevében vagy irányítása alatt eljáró személyekre vonatkozó bejegyzéseket ennélfogva a (KKBP) 2016/849 határozat III. mellékletébe kell áthelyezni és törölni kell a (KKBP) 2016/849 határozat II. mellékletéből.

               (6)

               A (KKBP) 2016/849 határozat III. és II. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2016/849 határozat III. és II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács 2013/183/KKBP határozata (2013. április 22.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2010/800/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 111., 2013.4.23., 52. o.).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2015/1066 határozata (2015. július 2.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/183/KKBP határozat módosításáról (HL L 174., 2015.7.3., 25. o.).

      (3)  A Tanács (KKBP) 2016/475 határozata (2016. március 31.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/183/KKBP határozat módosításáról (HL L 85., 2016.4.1., 34. o.).

      (4)  A Tanács (KKBP) 2016/849 határozata (2016. május 27.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2013/183/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2016.5.28., 79. o.).

      (5)  A Tanács (KKBP) 2017/1459 végrehajtási határozata (2017. augusztus 10.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2016/849/KKBP határozat végrehajtásáról (HL L 208., 2017.8.11., 38. o.).

      (6)  A Tanács (KKBP) 2017/1504 határozata (2017. augusztus 24.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat módosításáról (HL L 221., 2017.8.26., 22. o.).

      MELLÉKLET

                  A.

                  A (KKBP) 2016/849 határozat III. mellékletében „A 23. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 27. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett személyek jegyzéke” címen belül az „A. Személyek” alcím alatt szereplő jegyzék a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                              Név

                              Azonosító adatok

                              A jegyzékbe vétel dátuma

                              A jegyzékbe vétel okai

                              „19.

                              KIM Il-Su
                              más néven: KIM Il Su

                              Születési idő: 1965.9.2.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.

                              2015.7.3.

                              Menedzser a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán, a KNIC phenjani székhelyén; a KNIC korábbi hamburgi meghatalmazott főképviselője; a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              20.

                              KANG Song-Sam
                              Más néven: KANG Song Sam

                              Születési idő: 1972.7.5.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.

                              2015.7.3.

                              A Korea National Insurance Corporation (KNIC) hamburgi korábbi megbízott képviselője; továbbra is a KNIC érdekében, nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              21.

                              CHOE Chun-Sik
                              Más néven: CHOE Chun Sik

                              Születési idő: 1963.12.23.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.
                              Útlevélszáma: 745132109
                              Érvényes: 2020.2.12-ig.

                              2015.7.3.

                              Igazgató a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán; a KNIC phenjani székhelyén; a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              22.

                              SIN Kyu-Nam
                              Más néven: SIN Kyu Nam

                              Születési idő: 1972.9.12.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.
                              Útlevélszáma: PO472132950

                              2015.7.3.

                              Igazgató a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán, a KNIC phenjani székhelyén, a KNIC korábbi hamburgi meghatalmazott főképviselője; a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              23.

                              PAK Chun-San
                              Más néven: PAK Chun San

                              Születési idő: 1953.12.18.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.
                              Útlevélszáma: PS472220097

                              2015.7.3.

                              Legalább 2015 decemberéig igazgató a Korean National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán, a KNIC phenjani székhelyén; a KNIC korábbi hamburgi meghatalmazott főképviselője; továbbra is a KNIC érdekében, nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              24.

                              SO Tong Myong

                              Születési idő: 1956.9.10.

                              2015.7.3.

                              A Korean National Insurance Corporation (KNIC) elnöke, a KNIC Ügyvezető Igazgatási Bizottságának elnöke (2012. június); a Korea National Insurance Corporation főigazgatója 2013 szeptemberében, a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.”

                  B.

                  A (KKBP) 2016/849 határozat II. mellékletében a „II. Azon személyek és szervezetek, amelyek pénzügyi szolgáltatásaikkal hozzájárulhatnak a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz”, az „A. Személyek” alcím alatt szereplő jegyzékből a következő bejegyzések törlésre kerülnek:

                              Név

                              Egyéb ismert név

                              Azonosító adatok

                              A jegyzékbe vétel dátuma

                              Indokolás

                              „3.

                              KIM Il-Su

                              KIM Il Su

                              Születési idő: 1965.9.2.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.

                              2015.7.3.

                              Menedzser a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán, a KNIC phenjani székhelyén; a KNIC korábbi hamburgi meghatalmazott főképviselője; a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              4.

                              KANG Song-Sam

                              KANG Song Sam

                              Születési idő: 1972.7.5.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.

                              2015.7.3.

                              A Korea National Insurance Corporation (KNIC) hamburgi korábbi megbízott képviselője; továbbra is a KNIC érdekében, nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              5.

                              CHOE Chun-Sik

                              CHOE Chun Sik

                              Születési idő: 1963.12.23.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.
                              Útlevélszáma: 745132109
                              Érvényes: 2020.12.20-ig.

                              2015.7.3.

                              Igazgató a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán; a KNIC phenjani székhelyén; a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              6.

                              SIN Kyu-Nam

                              SIN Kyu Nam

                              Születési idő: 1972.9.12.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.
                              Útlevélszáma: PO472132950

                              2015.7.3.

                              Igazgató a Korea National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán, a KNIC phenjani székhelyén, a KNIC korábbi hamburgi meghatalmazott főképviselője; a KNIC nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              7.

                              PAK Chun-San

                              PAK Chun San

                              Születési idő: 1953.12.18.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK.
                              Útlevélszáma: PS472220097

                              2015.7.3.

                              Legalább 2015 decemberéig igazgató a Korean National Insurance Corporation (KNIC) viszontbiztosítással foglalkozó osztályán, a KNIC phenjani székhelyén; a KNIC korábbi hamburgi meghatalmazott főképviselője; továbbra is a KNIC érdekében, nevében vagy annak irányítása alatt jár el.

                              8.

                              SO Tong Myong

                              Születési idő: 1956.9.10.

                              2015.7.3.

                              A Korean National Insurance Corporation (KNIC) elnöke, a KNIC Ügyvezető Igazgatási Bizottságának elnöke (2012. június); a Korea National Insurance Corporation főigazgatója 2013 szeptemberében, a KNIC nevében vagy annak utasítása szerint jár el.”


title: A Tanács határozata (2018. május 14.) az Európai Vegyianyag-ügynökség egy igazgatósági tagjának kinevezéséről

text:
               16.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 169/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2018. május 14.)
   az Európai Vegyianyag-ügynökség egy igazgatósági tagjának kinevezéséről
   (2018/C 169/01)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 79. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 1907/2006/EK rendelet 79. cikke úgy rendelkezik, hogy a Tanács tagállamonként egy képviselőt nevez ki az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatóságának („az igazgatóság”) tagjaként.

               (2)

               A Tanács a 2015. május 11-i határozatával (2) kinevezte az igazgatóság 15 tagját.

               (3)

               Az észt kormány értesítette a Tanácsot arról, hogy az igazgatóság észt képviselőjét le kívánja váltani, és jelölést nyújtott be az új képviselőre vonatkozóan, akit a 2019. május 31-ig terjedő időszakra kell kinevezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Aive TELLING helyére a 2018. május 14-től2019. május 31-ig terjedő időszakra Enda VESKIMÄE észt állampolgárt (születési dátum: 1956. május 17.) nevezi ki az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatósági tagjává.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2015. május 11.) az Európai Vegyianyag-ügynökség tizenöt igazgatósági tagjának kinevezéséről (HL C 161., 2015.5.14., 2. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/727 határozata (2018. május 14.) a Régiók Bizottságának Románia által javasolt egy póttagja kinevezéséről

text:
               17.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 122/34

         A TANÁCS (EU) 2018/727 HATÁROZATA
   (2018. május 14.)
   a Régiók Bizottságának Románia által javasolt egy póttagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a román kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2017. április 3-án a Tanács (EU) 2017/665 határozata (4) értelmében Florin Grigore TECĂU-t Marius Horia ȚUȚUIANU váltotta fel póttagként.

               (2)

               Marius Horia ȚUȚUIANU-nak a Tanács 2017. szeptember 25-i (EU) 2017/1762 határozatával (5) a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Daniela CÎMPEAN, President of Sibiu County Council.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

      (4)  A Tanács 2017. április 3-i (EU) 2017/665 határozata a Régiók Bizottságának Románia által javasolt öt tagja és kilenc póttagja kinevezéséről (HL L 94., 2017.4.7., 40. o.).

      (5)  A Tanács 2017. szeptember 25-i (EU) 2017/1762 határozata a Régiók Bizottságának Románia által javasolt két tagja kinevezéséről (HL L 250., 2017.9.28., 56. o.)


               13.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 204/216

         P8_TA(2016)0330
   Leo Brincatnak a Számvevőszék tagjává történő kinevezése
   Az Európai Parlament 2016. szeptember 13-i határozata Leo Brincat a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0185/2016 – 2016/0806(NLE))
   (Konzultáció)
   (2018/C 204/31)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0185/2016),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0257/2016),

               A.

               mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

               B.

               mivel 2016. szeptember 5-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

               1.

               kedvezőtlenül véleményezi a Tanács Leo Brincat számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát és kéri a Tanácsot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újabbat a Parlamentnek;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


title: A Tanács (EU) 2018/934 határozata (2018. június 25.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről

text:
               2.7.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 165/37

         A TANÁCS (EU) 2018/934 HATÁROZATA
   (2018. június 25.)
   a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányra és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről szóló okmány (a továbbiakban: 2005. évi csatlakozási okmány) 4. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit, amelyeket az említett okmány II. melléklete – amelyhez a Bolgár Köztársaság (a továbbiakban: Bulgária) és Románia az uniós csatlakozáskor csatlakozik – nem sorol fel, csak akkor kell Bulgáriában és Romániában alkalmazni, ha a Tanács így határoz azt követően, hogy megbizonyosodott róla, hogy az adott állam teljesíti a schengeni vívmányok valamennyi részének alkalmazásához szükséges feltételeket.

               (2)

               A Tanács 2010. június 29-én elfogadta 2010/365/EU határozatot (2). E határozat nyomán 2010. október 15-től Bulgáriára és Romániára nézve alkalmazandóvá váltak a Schengeni Információs Rendszerre (SIS) vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezései, a következő két kivétellel: egyrészről nem kellett alkalmazniuk azt a kötelezettséget, hogy megtagadják a területükre való beutazást, illetve a területükön való tartózkodást azon harmadik országbeli állampolgároktól, akikre vonatkozóan más tagállamok az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) összhangban beutazási vagy tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést adtak ki, másrészről pedig tartózkodniuk kellett attól, hogy az 1987/2006/EK rendelettel összhangban belépési vagy tartózkodási tilalom elrendelése céljából harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket adjanak ki a SIS-ben vagy kiegészítő információkat vigyenek be a SIS-be és harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó kiegészítő információkat cseréljenek („a fennmaradó korlátozások”).

               (3)

               A Tanács 2011. június 9-én a vonatkozó schengeni értékelési eljárásoknak megfelelően megállapította, hogy Bulgária és Románia teljesítette a schengeni vívmányok alkalmazásához szükséges feltételeket az összes területen, vagyis a légi határok, a szárazföldi határok, a rendőrségi együttműködés, az adatvédelem, a SIS, a tengeri határok és a vízumok területén.

               (4)

               A Tanács 2017. október 12-én elfogadta az (EU) 2017/1908 határozatot (4), amellyel a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre (VIS) vonatkozó egyes rendelkezései Bulgáriában és Romániában a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyhangúlag elfogadandó, az ellenőrzéseknek az érintett tagállamok belső határain való megszüntetéséről szóló külön tanácsi határozat sérelme nélkül hatályba léptek. Azon rendelkezések hatályba léptetése, amelyek engedélyezik, hogy Bulgária és Románia az említett határozatban foglalt eljárásoknak és feltételeknek megfelelően, betekintés céljából hozzáférjen a VIS-adatokhoz, arra irányul, hogy megkönnyítse Bulgária és Románia számára az ellenőrzést mind a schengeni külső határnak minősülő külső határaikon található határátkelőhelyeken, mind pedig a saját területükön, ezáltal javítja a biztonságot a schengeni térségben és támogatja a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelmet.

               (5)

               A biztonságnak a schengeni térségben való javítása, valamint a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem hatékonyságának növelése érdekében hatékonyabbá kell tenni a Bulgária és Románia által a külső határaikon és a saját területükön végzett ellenőrzéseket azáltal, hogy Bulgária és Románia beutazási vagy tartózkodási tilalom elrendelése céljából figyelmeztető jelzéseket ad ki a SIS-ben, illetve érvényre juttatja a más tagállamok által e célból bevitt figyelmeztető jelzéseket, különösen abban az esetben, ha a szóban forgó figyelmeztető jelzések a közrendet, a közbiztonságot vagy a nemzetbiztonságot érintő veszély alapján kerültek kiadásra. Annak biztosítása érdekében, hogy Bulgária és Románia számára kötelező legyen megtagadni a területükre való beutazást vagy a területükön való tartózkodást azon harmadik országbeli állampolgároktól, akik tekintetében más tagállamok beutazási tilalmat rendeltek el, valamint kötelező legyen az erre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket kiadni a SIS-ben, indokolt megszüntetni a SIS használatával kapcsolatos fennmaradó korlátozásokat. E korlátozások Bulgária és Románia tekintetében való megszüntetése hozzá fog járulni a schengeni térség biztonságának javításához, valamint a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem hatékonyságának növeléséhez.

               (6)

               Helyénvaló meghatározni azt az időpontot, amelytől kezdődően meg kell szüntetni a schengeni vívmányoknak a SIS-re vonatkozó fennmaradó korlátozásait. A Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménynek (5) (a továbbiakban: a Schengeni Egyezmény) a tartózkodási engedélyről és a beléptetési tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzésről folytatott konzultációt szabályozó 25. cikkét ugyanezen időponttól kezdődően kell alkalmazni.

               (7)

               Ez a tanácsi határozat nem érinti az ellenőrzéseknek az érintett tagállamok belső határain való megszüntetését, mivel arról a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyhangúlag elfogadandó, külön tanácsi határozatnak kell rendelkeznie.

               (8)

               mivel Bulgária és Románia tekintetében a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően lezárult az alkalmazandó schengeni értékelési eljárások szerinti ellenőrzés, az 1053/2013/EU tanácsi rendelet (6) 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti ellenőrzésre nem kerül sor ezen tagállamok vonatkozásában. Mindazonáltal, e tanácsi határozat elfogadását követően a SIS használatával kapcsolatos fennmaradó korlátozások megszüntetésének 2018. augusztus 1-jén kell hatályba lépnie.

               (9)

               Izland és Norvégia tekintetében ez a határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (7) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek a továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (8) 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak.

               (10)

               Svájc tekintetében ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (9) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (10) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak.

               (11)

               Liechtenstein tekintetében ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (11) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (12) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke G. pontjában említett területhez tartoznak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   1.   A schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre (SIS) vonatkozó, a 2010/365/EU határozat 1. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában említett fennmaradó korlátozásait nem kell alkalmazni Bulgáriára és Romániára az egymás közötti, továbbá a Belga Királysággal, a Cseh Köztársasággal, a Dán Királysággal, a Németországi Szövetségi Köztársasággal, az Észt Köztársasággal, a Görög Köztársasággal, a Spanyol Királysággal, a Francia Köztársasággal, az Olasz Köztársasággal, a Lett Köztársasággal, a Litván Köztársasággal, a Luxemburgi Nagyhercegséggel, Magyarországgal, a Máltai Köztársasággal, a Holland Királysággal, az Osztrák Köztársasággal, a Lengyel Köztársasággal, a Portugál Köztársasággal, a Szlovén Köztársasággal, a Szlovák Köztársasággal, a Finn Köztársasággal és a Svéd Királysággal, valamint az Izlandi Köztársasággal, a Liechtensteini Hercegséggel, a Norvég Királysággal és a Svájci Államszövetséggel való kapcsolataikban.
   2.   A Schengeni Egyezmény 25. cikkét alkalmazni kell Bulgáriára és Romániára az egymás közötti, valamint az e cikk (1) bekezdésében említett államokkal való kapcsolataikban.
   3.   E cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazása nem érinti az ellenőrzéseknek a Bulgáriával és Romániával közös belső határokon való megszüntetése időpontjának meghatározásáról szóló tanácsi határozat elfogadását.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2018. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.
   3. cikk
   Ezt a határozatot a Szerződéseknek megfelelően kell alkalmazni.

      Kelt Luxembourgban, 2018. június 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. DIMOV

      (1)  2018. június 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 2010/365/EU határozata (2010. június 29.) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában történő alkalmazásáról (HL L 166., 2010.7.1., 17. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanácsi 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.).

      (4)  A Tanács (EU) 2017/1908 határozata (2017. október 12.) a schengeni vívmányok Vízuminformációs Rendszerre vonatkozó egyes rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és Romániában való hatályba léptetéséről (HL L 269., 2017.10.19., 39. o.).

      (5)  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

      (6)  A Tanács 1053/2013/EU rendelete (2013. október 7.) a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és monitoringmechanizmus létrehozásáról és a végrehajtó bizottságnak a Schengent Értékelő és Végrehajtását Felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló, 1998. szeptember 16-i határozatának hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2013.11.6., 27. o.).

      (7)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

      (8)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

      (9)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

      (10)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

      (11)  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

      (12)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).


title: A Tanács határozata (2018. június 26.) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa hét tagjának kinevezéséről

text:
                  2.7.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 230/2

            A TANÁCS HATÁROZATA
      (2018. június 26.)
      az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa hét tagjának kinevezéséről
      (2018/C 230/02)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság által a 2018. január 24-én kelt levélben a Tanácsnak benyújtott jelöltlistára,
      tekintettel az Európai Parlament által a 2018. május 16-án kelt levélben kifejtett álláspontra,
      mivel:

                  (1)

                  Kiemelten fontos biztosítani az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság függetlenségét, átláthatóságát, hatékonyságát és tevékenységének magas tudományos színvonalát. Emellett elengedhetetlenül fontos biztosítani e Hatóság tagállamokkal való együttműködését is.

                  (2)

                  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa hét tagjának hivatali ideje 2018. június 30-án lejár.

                  (3)

                  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa hét új tagjának kinevezése érdekében a Tanács – a Bizottság által rendelkezésre bocsátott dokumentáció alapján és az Európai Parlament által kifejtett álláspont fényében – megvizsgálta a Bizottság által benyújtott listát. A cél a lehető legnagyobb szakértelemnek, a megfelelő – például irányítási és közigazgatási – szakmai ismeretek és tapasztalatok széles körének, valamint az Unión belüli lehető legszélesebb földrajzi megoszlásnak a biztosítása.

                  (4)

                  A 178/2002/EK rendelet 25. cikkének (1) bekezdése megköveteli, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsának tagjai közül négynek fogyasztóvédelmi szervezetekhez vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezethez kapcsolódó szakmai háttérrel kell rendelkeznie. Az Igazgatótanács három, ilyen szakmai háttérrel rendelkező tagjának hivatali ideje 2018. június 30-án lejár; közülük egy fogyasztóvédelmi szervezetekhez, kettő pedig az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezethez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkezik. Ezeknek a tagoknak a helyére ezért fogyasztóvédelmi szervezetekhez vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezethez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkező tagokat kell kinevezni, és mindkét alkategória – fogyasztóvédelmi vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviselet – képviseletét biztostani kell.

                  (5)

                  A 178/2002/EK rendelet 25. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagok hivatali ideje négy év, és ez a hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható. Az egyik, fogyasztóvédelmi szervezetekhez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkező jelöltet már korábban kinevezték az Igazgatótanács tagjává a 2013. június 24-i (2), és a 2014. június 16-i (3) tanácsi határozattal. A jelölt első alkalommal egy lemondó tag hivatali idejének hátralévő részét töltötte ki egy évig, és ezt követően nevezték ki egy teljes, négyéves időtartamra. Ezért ezt a tagot csak három évre kell kinevezni, hogy hivatali idejének teljes hossza ne haladja meg a nyolc évet,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A Tanács az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsába a 2018. július 1. és 2022. június 30. közötti időszakra a következő új tagokat nevezi ki:
      Geronimo Răducu BRĂNESCU
      Herman DIRICKS
      Libor DUPAL (*1)

      Iñaki EGUILEOR
      SZÉKÁCS András
      Annette TOFT (*2)

      2. cikk
      A Tanács az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsába a 2018. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakra a következő új tagot nevezi ki:
      Raymond O'ROURKE (*3)

      3. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt Luxembourgban, 2018. június 26-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            E. ZAHARIEVA

         (1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

         (2)  A Tanács határozata (2013. június 24.) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa egy tagjának kinevezéséről (HL C 187., 2013.6.29., 7. o.).

         (3)  A Tanács határozata (2014. június 16.) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa tagjai felének kinevezéséről (HL C 192., 2014.6.21., 2. o.).

         (*1)  Fogyasztóvédelmi szervezetekhez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkezik.

         (*2)  Az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezethez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkezik.

         (*3)  Fogyasztóvédelmi szervezetekhez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkezik.