title: 2010/260/: A Bizottság határozata ( 2010. május 4. ) a Vízuminformációs Rendszer működésére vonatkozó biztonsági tervről

text:
               5.5.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 112/25

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. május 4.)
   a Vízuminformációs Rendszer működésére vonatkozó biztonsági tervről
   (2010/260/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló, 2008. július 9-i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (VIS-rendelet) és különösen annak 32. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 767/2008/EK rendelet 32. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az igazgató hatóság a VIS működése tekintetében megteszi a 32. cikk (2) bekezdésben felsorolt célok eléréséhez szükséges intézkedéseket, beleértve a biztonsági terv elfogadását is.

               (2)

               A 767/2008/EK rendelet 26. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átmenetileg a Bizottság felel a VIS üzemeltetési igazgatásáért.

               (3)

               A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) alkalmazni kell akkor, amikor a Bizottság személyes adatokat dolgoz fel a VIS üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatainak ellátása során.

               (4)

               A 767/2008/EK rendelet 26. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság az átmeneti időszakban, mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átruházza feladatát, biztosítania kell, hogy az átruházás ne érintse hátrányosan akár a Bíróság, akár a Számvevőszék, akár az európai adatvédelmi biztos által, az uniós jog alapján végzett, hatékony ellenőrzési mechanizmusokat.

               (5)

               Tevékenységének megkezdését követően az igazgató hatóság létrehozza a VIS-re vonatkozó saját biztonsági tervét.

               (6)

               A nemzeti interfészek, valamint a nemzeti interfészek és a központi VIS közötti kommunikációs infrastruktúra kifejlesztési szakaszban alkalmazott fizikai architektúrájának és az azokra vonatkozó követelményeknek a meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/602/EK bizottsági határozat (3) meghatározta a VIS-hálózat alkalmazásában szükséges biztonsági szolgáltatásokat.

               (7)

               A 767/2008/EK rendelet 27. cikke értelmében a technikai felügyeletet és igazgatást ellátó központi VIS Strasbourgban (Franciaország), a rendszer meghibásodása esetén az elsődleges központi VIS minden funkcióját biztosítani képes tartalék-VIS pedig Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) található.

               (8)

               A biztonsági eseményekre való hatékony és azonnali válaszadás és a biztonsági eseményekkel kapcsolatos jelentéstétel érdekében meg kell határozni a biztonsági tisztviselők feladatait.

               (9)

               Biztonsági politikát kell kidolgozni, amelyben e határozat rendelkezéseivel összhangban valamennyi technikai és szervezési részlet meghatározásra kerül.

               (10)

               Meg kell állapítani a VIS működésének megfelelő biztonsági szintjét biztosító intézkedéseket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   I.   FEJEZET

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Tárgy
   Ez a határozat létrehozza a 767/2008/EK rendelet (VIS-rendelet) 32. cikkének (3) bekezdése szerinti biztonsági rendszert és intézkedéseket (biztonsági terv).
   II.   FEJEZET

      FELÉPÍTÉS, FELADATOK ÉS ESEMÉNYKEZELÉS

   2. cikk
   A Bizottság feladatai
   (1)   A Bizottság végrehajtja a központi VIS-re és a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó, e határozatban említett biztonsági intézkedéseket, és nyomon követi azok eredményességét.
   (2)   A Bizottság rendszerbiztonsági tisztviselőt jelöl ki tisztviselői közül. A rendszerbiztonsági tisztviselőt a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki. A rendszerbiztonsági tisztviselő mindenekelőtt a következő feladatokat látja el:

               a)

               kidolgozza, naprakésszé teszi és felülvizsgálja az e határozat 7. cikkében meghatározott biztonsági politikát;

               b)

               nyomon követi a központi VIS-re és a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó biztonsági eljárások végrehajtásának eredményességét;

               c)

               hozzájárul a 767/2008/EK rendelet 50. cikke (3) és (4) bekezdésében említett, biztonsággal kapcsolatos jelentések kidolgozásához;

               d)

               koordinációs és támogatási feladatokat lát el az európai adatvédelmi biztos által végzett, a 767/2008/EK rendelet 42. cikkében említett ellenőrzések során;

               e)

               ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a VIS igazgatásában és működtetésében bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – megfelelően és maradéktalanul alkalmazza;

               f)

               kezeli a VIS biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontok listáját, és azt megküldi a központi VIS és a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselői számára.

         3. cikk
   A központi VIS helyi biztonsági tisztviselője
   (1)   A 8. cikkben foglaltak sérelme nélkül a Bizottság tisztviselői közül kijelöli a központi VIS helyi biztonsági tisztviselőjét. A helyi biztonsági tisztviselő kötelezettségei és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. A központi VIS helyi biztonsági tisztviselőjét a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki.
   (2)   A központi VIS helyi biztonsági tisztviselője az elsődleges központi VIS tekintetében biztosítja az e határozatban említett biztonsági intézkedések végrehajtását és a biztonsági eljárások követését. A központi VIS helyi biztonsági képviselője a tartalék-VIS tekintetében a 10. cikkben említett intézkedések kivételével biztosítja az e határozatban említett biztonsági intézkedések végrehajtását és az azokkal összefüggő biztonsági eljárások követését.
   (3)   A központi VIS helyi biztonsági tisztviselője bármely feladatát átruházhatja beosztottjaira. Az e feladatok ellátására vonatkozó kötelezettség és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. Biztosítani kell azt a telefonszámot és címet, amelyen a helyi biztonsági tisztviselő vagy szolgálatban lévő beosztottja mindenkor elérhető.
   (4)   A központi VIS helyi biztonsági tisztviselője az (1) bekezdés szabta korlátok figyelembevételével elvégzi az elsődleges központi és tartalék-VIS működési helyén foganatosítandó biztonsági intézkedésekből fakadó feladatokat, különös tekintettel a következőkre:

               a)

               elvégzi a helyi operatív biztonsági feladatokat, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket;

               b)

               nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv hatékonyságát, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését;

               c)

               összegyűjti a központi VIS vagy a kommunikációs infrastruktúra biztonságát befolyásolni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek;

               d)

               tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről;

               e)

               ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a központi VIS üzemeltetési igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza;

               f)

               biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását;

               g)

               nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését;

               h)

               háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően.

         4. cikk
   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője
   (1)   A 8. cikkben foglaltak sérelme nélkül a Bizottság tisztviselői közül kijelöli a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét. A helyi biztonsági tisztviselő kötelezettségei és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki.
   (2)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője nyomon követi a kommunikációs infrastruktúra működését, biztosítja a biztonsági intézkedések végrehajtását és a biztonsági eljárások követését.
   (3)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője bármely feladatát átruházhatja beosztottjaira. Az e feladatok ellátására vonatkozó kötelezettség és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. Biztosítani kell azt a telefonszámot és címet, amelyen a helyi biztonsági tisztviselő vagy szolgálatban lévő beosztottja mindenkor elérhető.
   (4)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője elvégzi a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos biztonsági intézkedésekből fakadó feladatokat, különös tekintettel a következőkre:

               a)

               elvégzi a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos valamennyi operatív biztonsági feladatot, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket;

               b)

               nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv hatékonyságát, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését;

               c)

               összegyűjti a kommunikációs infrastruktúra, a központi VIS vagy a nemzeti rendszerek biztonságát befolyásolni képes eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek;

               d)

               tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről;

               e)

               ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a kommunikációs infrastruktúra irányításában és működtetésében bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza;

               f)

               biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását;

               g)

               nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését;

               h)

               háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően.

         5. cikk
   Biztonsági események
   (1)   Biztonsági eseménynek kell tekinteni bármely olyan eseményt, amely veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a VIS működésének biztonságát, és kárt vagy veszteséget okozhat a VIS-ben, különösen akkor, ha hozzáférés történhetett az adatokhoz, vagy az adatok rendelkezésre állása, sértetlensége és bizalmas természete kárt szenvedett vagy szenvedhetett.
   (2)   A biztonsági politika megállapítja azokat az eljárásokat, amelyek a biztonsági események kezeléséhez szükségesek. A biztonsági események kezelése során gyors, eredményes és megfelelő választ kell adni az eseményekre, a biztonsági politika előírásaival összhangban.
   (3)   Valamely tagállamban a VIS működését vagy valamely tagállam által a VIS-be bevitt adatok rendelkezésre állását, sértetlenségét vagy bizalmas természetét veszélyeztető vagy veszélyeztetni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos információkat az érintett tagállam rendelkezésére kell bocsátani. A biztonsági eseményekről értesíteni kell a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét.
   6. cikk
   A biztonsági események kezelése
   (1)   A VIS kialakításában, igazgatásában és üzemeltetésében részt vevő személyi állománynak és szerződéses feleknek a VIS működésében észlelt vagy gyanított bármely biztonsági hiányosságról értesíteniük kell – az adott esetnek megfelelően – a rendszerbiztonsági tisztviselőt, illetve a központi VIS vagy a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét, és arról jelentést kell tenniük számára.
   (2)   A VIS működésének biztonságát veszélyeztető vagy veszélyeztetni képes bármely esemény észlelése esetén a központi VIS vagy a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője a lehető leggyorsabban írásban – vagy rendkívül sürgős esetben más kommunikációs csatornákon keresztül – értesíti a rendszerbiztonsági tisztviselőt és – adott esetben, és amennyiben az érintett tagállamban létezik ilyen – a VIS biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontot. Az értesítés tartalmazza a biztonsági esemény leírását, a kockázati szintet, a lehetséges következményeket és a kockázat csökkentése érdekében foganatosított vagy foganatosítandó intézkedéseket.
   (3)   A központi VIS vagy a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője a biztonsági eseménnyel kapcsolatos bizonyítékokat késedelem nélkül biztonságba helyezi. E bizonyítékokat a rendszerbiztonsági tisztviselő erre irányuló kérése esetén az alkalmazandó adatvédelmi rendelkezések által lehetővé tett mértékben a rendszerbiztonsági tisztviselő rendelkezésére kell bocsátani.
   (4)   A biztonsági események kezelésének eredményeiről szóló, az esemény kezelését és lezárását követő tájékoztatás elősegítése érdekében visszacsatolási eljárásokat kell létrehozni.
   III.   FEJEZET

      BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK

   7. cikk
   Biztonsági politika
   (1)   A Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója megállapítja, naprakészen tartja és rendszeresen felülvizsgálja az e határozatnak megfelelő, kötelező érvényű biztonsági politikát. A biztonsági politika részletes eljárásokat és intézkedéseket – egyebek mellett vészhelyzeti tervet – állapít meg a VIS rendelkezésre állását, sértetlenségét és bizalmas természetét veszélyeztető fenyegetések elleni védelem érdekében az e határozatban előírt megfelelő biztonsági szint biztosítása céljából. A biztonsági politika megfelel e határozat rendelkezéseinek.
   (2)   A biztonsági politika kockázatértékelésen alapul. A biztonsági politika által megállapított intézkedések arányosak az azonosított kockázatokkal.
   (3)   A kockázatértékelést és a biztonsági politikát naprakésszé kell tenni, amennyiben ezt technológiai változások, új fenyegetések azonosítása vagy bármely más körülmény szükségessé teszi. A biztonsági politikát minden esetben évente felül kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is megfelelő választ adjon a legutóbbi kockázatértékelésre vagy bármely más újonnan azonosított technológiai változásra, fenyegetésre vagy egyéb releváns körülményre.
   (4)   A biztonsági politikát a rendszerbiztonsági tisztviselő dolgozza ki a VIS helyi biztonsági tisztviselőjével és a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjével együttműködésben.
   8. cikk
   A biztonsági intézkedések végrehajtása
   (1)   Az e határozatban és a biztonsági politikában megállapított feladatok és követelmények végrehajtása, ideértve a helyi biztonsági tisztviselő kijelölését is, szerződés alapján vagy más módon átruházható magánszervezetekre vagy közhatóságokra.
   (2)   Ebben az esetben a Bizottság jogilag kötelező érvényű megállapodás révén biztosítja az e határozatban és a biztonsági politikában foglalt követelmények maradéktalan betartását. A helyi biztonsági tisztviselő kijelölésére irányuló feladat szerződés alapján vagy más módon történő átruházása esetén a Bizottság jogilag kötelező érvényű megállapodás révén biztosítja, hogy a helyi biztonsági tisztviselő személyéről egyeztetnek vele.
   9. cikk
   A létesítmény-hozzáférés ellenőrzése
   (1)   Az adatfeldolgozási létesítmények elhelyezésére szolgáló területeket megfelelő sorompókkal és beléptetési ellenőrzéssel védett biztonsági övezet veszi körül.
   (2)   A biztonsági övezeten belül védett területeket kell kijelölni a tárgyi összetevők (eszközök) – ideértve a hardverelemeket, adathordozókat és konzolokat, terveket és más VIS-dokumentációt – és a VIS üzemeltetésében részt vevő személyi állomány irodái és egyéb munkaterületei védelmére. A védett területeket megfelelő beléptetési ellenőrzéssel kell védeni annak biztosítása érdekében, hogy oda csak az erre feljogosított személyek léphessenek be. A védett területeken történő munkavégzés szabályait a biztonsági politikában részletesen meg kell határozni.
   (3)   Gondoskodni kell az irodák, helyiségek és létesítmények fizikai biztonságáról. A jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében ellenőrizni kell, és amennyiben lehetséges, az adatfeldolgozási létesítményektől el kell választani azokat a pontokat, például a szállítási, be- és kirakodási területeket, ahol fel nem jogosított személyek beléphetnek az intézmény területére.
   (4)   A biztonsági övezetek természetes vagy ember által okozott csapások elleni fizikai védelmét a kockázattal arányos mértékben kell megtervezni és biztosítani.
   (5)   A berendezéseket védeni kell a fizikai és környezeti veszélyektől és a jogosulatlan hozzáférés lehetőségétől.
   (6)   Amennyiben ilyen információ rendelkezésére áll, a Bizottság a 2. cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett listát kiegészíti az e cikk rendelkezéseinek a tartalék-VIS működési helyén történő végrehajtását nyomon követő kapcsolattartási ponttal.
   10. cikk
   Az adathordozók és más eszközök ellenőrzése
   (1)   Az eltávolítható adathordozókat védeni kell a jogosulatlan hozzáféréstől, helytelen felhasználástól és rongálódástól, és olvashatóságukat az adatok teljes élettartama alatt biztosítani kell.
   (2)   A szükségtelenné vált adathordozókat biztonságos módon, a biztonsági politikában megállapított részletes eljárásoknak megfelelően kell használaton kívül helyezni.
   (3)   Készletnyilvántartás révén biztosítani kell a tárolás helyével, a megőrzés előírt időtartamával és a hozzáférésre vonatkozó engedélyekkel kapcsolatos információk elérhetőségét.
   (4)   A központi VIS és a kommunikációs infrastruktúra minden fontos eszközét azonosítani kell a fontosságuknak megfelelő védelem biztosítása érdekében. Naprakész nyilvántartást kell vezetni a releváns informatikai berendezésekről.
   (5)   Naprakész dokumentációval kell rendelkezni a központi VIS-ről és a kommunikációs infrastruktúráról. Ezt a dokumentációt védeni kell a jogosulatlan hozzáféréstől.
   11. cikk
   Az adattárolás ellenőrzése
   (1)   Megfelelő intézkedéseket kell hozni az információk helyes tárolása és az információkhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.
   (2)   Az adatok tárolására szolgáló eszközöket tartalmazó berendezéseket ellenőrizni kell abból a szempontból, hogy a használaton kívül helyezést megelőzően a különleges adatokat azokból eltávolították-e vagy azokban teljes mértékben felülírták-e, illetőleg e berendezéseket biztonságos módon meg kell semmisíteni.
   12. cikk
   Jelszóellenőrzés
   (1)   A jelszavakat biztonságos módon kell tárolni, és bizalmasan kell kezelni. Jelszó felfedésének gyanúja esetén a jelszót késedelem nélkül meg kell változtatni, vagy a felhasználó fiókját le kell tiltani. A felhasználó-azonosítóknak egyedieknek és személyre szólóaknak kell lenniük.
   (2)   A biztonsági politika keretében be- és kijelentkezési eljárásokat kell megállapítani a jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.
   13. cikk
   A hozzáférés ellenőrzése
   (1)   A biztonsági politika keretében a központi VIS üzemeltetésének igazgatása érdekében a személyi állomány számára formális regisztrációs eljárást kell meghatározni a VIS hardver- és szoftverelemeihez történő hozzáférés engedélyezése és visszavonása céljából. A hozzáférést biztosító megfelelő meghatalmazások (jelszó vagy más megfelelő eszköz) kiadását és használatát a biztonsági politikában meghatározott formális irányítási folyamat révén kell ellenőrizni.
   (2)   A központi VIS hardver- és szoftverelemeihez történő hozzáférés:

               i.

               csak az arra feljogosított személyek számára biztosítható;

               ii.

               azokra az esetekre korlátozandó, amelyekben megállapítható a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének és 50. cikkének (2) bekezdésének megfelelő jogos cél;

               iii.

               nem haladhatja meg a hozzáférés céljához szükséges időtartamot és mértéket; valamint

               iv.

               csak a biztonsági politikában meghatározott hozzáférés-ellenőrzési politika szabályainak megfelelően történhet.

         (3)   A központi VIS-ben csak a helyi biztonsági tisztviselő által a központi VIS számára engedélyezett konzolok és szoftverek használhatók. A rendszer és az alkalmazások beállításait felülírni képes programok használatát korlátozni és ellenőrizni kell. Eljárásokat kell megállapítani a szoftverek telepítésének ellenőrzésére.
   14. cikk
   A kommunikáció ellenőrzése
   Az információcsere rendelkezésre állásának, sértetlenségének és bizalmas természetének biztosítása érdekében ellenőrizni kell a kommunikációs infrastruktúrát. A kommunikációs infrastruktúrán keresztül továbbított adatokat kriptográfiai eszközökkel kell védeni.
   15. cikk
   Az adatrögzítés ellenőrzése
   A központi VIS-ből a VIS-szoftverhez hozzáférni jogosult személyek felhasználói fiókjait a központi VIS helyi biztonsági tisztviselője ellenőrzi. Az e fiókok használatára vonatkozó információkról, ideértve a felhasználás idejét és a felhasználó kilétét is, nyilvántartást kell vezetni.
   16. cikk
   Az adathordozók szállításának ellenőrzése
   (1)   A biztonsági politikában megfelelő intézkedéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni a személyes adatok a VIS-ből vagy VIS-be történő adattovábbítás vagy az adathordozók szállítása során történő, esetleges jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését. A biztonsági politika keretében rendelkezni kell a továbbítás vagy szállítás megengedhető módozatairól, valamint a tételek szállítására és a rendeltetési helyre történő megérkezésére vonatkozó elszámoltathatósági eljárásokról. Az adathordozó a küldendő adatokon kívül más adatot nem tartalmazhat.
   (2)   A harmadik felek által nyújtott azon szolgáltatásoknak, amelyek kiterjednek adatfeldolgozó létesítményekhez történő hozzáférésre, adatok feldolgozására, továbbítására, adatfeldolgozó létesítmények irányítására vagy adatfeldolgozó létesítmények termékeinek vagy szolgáltatásainak bővítésére, megfelelő, integrált biztonsági ellenőrző rendszerrel kell rendelkezniük.
   17. cikk
   A kommunikációs infrastruktúra biztonsága
   (1)   A kommunikációs infrastruktúrát megfelelően irányítani és ellenőrizni kell a fenyegetésektől való védelem, valamint a kommunikációs infrastruktúra és a központi VIS biztonságának megőrzése érdekében, ideértve a kommunikációs infrastruktúrán keresztül továbbított adatok biztonságát is.
   (2)   A hálózati szolgáltatások biztonsági jellemzőit, szolgáltatási szintjeit és irányítási követelményeit a szolgáltatóval kötött hálózati szolgáltatási megállapodásban kell meghatározni.
   (3)   A VIS hozzáférési pontok védelmén kívül biztosítani kell a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában igénybe vett egyéb kiegészítő szolgáltatások védelmét is. A megfelelő intézkedéseket a biztonsági politikában kell megállapítani.
   18. cikk
   Nyomon követés
   (1)   Azokat a nyilvántartásokat, amelyek a 767/2008/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében említett, a központi VIS-hez történt hozzáférésekre és a központi VIS-ben végzett adatfeldolgozási műveletekre vonatkozó információkat tartalmazzák, a 767/2008/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésében említett időtartam alatt biztonságos módon kell tárolni az elsődleges és a tartalék-VIS üzemeltetési helyén, illetve hozzáférhetővé kell tenni ezek üzemeltetési helyéről.
   (2)   A biztonsági politikában meg kell állapítani az információfeldolgozási létesítmények használatának és hibáinak nyomon követésére vonatkozó eljárásokat, és a nyomonkövetési tevékenységek eredményeit rendszeresen ellenőrizni kell. Szükség esetén meg kell tenni a megfelelő lépéseket.
   (3)   A bizonyítékok megőrzésére vonatkozó időtartam folyamán betartandó adatgyűjtési és -megőrzési követelmények teljesítése érdekében a nyilvántartásra szolgáló létesítményeket és a nyilvántartásokat védeni kell az manipulációtól és jogosulatlan hozzáféréstől.
   19. cikk
   Kriptográfiai intézkedések
   Az információk védelme céljából megfelelő esetben kriptográfiai intézkedések alkalmazandók. Ezek használatát, céljait és feltételeit a rendszerbiztonsági tisztviselő előzetesen hagyja jóvá.
   IV.   FEJEZET

      EMBERIERŐFORRÁS-BIZTONSÁG

   20. cikk
   Személyi állományi profilok
   (1)   A biztonsági politika meghatározza azon személyek funkcióit és feladatait, akik hozzáférnek a VIS-hez és a kommunikációs infrastruktúrához.
   (2)   Az üzemeltetési igazgatásban részt vevő bizottsági alkalmazottak, szerződéses felek és személyi állomány biztonsággal kapcsolatos szerepköreit és feladatait meg kell határozni, és dokumentálni kell; e szerepkörökről és feladatokról tájékoztatni kell az érintett személyeket. A szerepköröket és feladatokat a bizottsági alkalmazottak esetében a munkaköri leírásban és célkitűzésekben, a szerződéses felek esetében a szerződésekben vagy a szolgálati szintű megállapodásokban kell megállapítani.
   (3)   Mindazon személyekkel, akiket nem kötnek európai uniós vagy tagállami közszolgálati szabályok, a bizalmas kezelésre és titoktartásra vonatkozó megállapodást kell kötni. A VIS-adatokkal dolgozó személyi állománynak rendelkeznie kell a feladatkör ellátásához szükséges biztonsági engedélyekkel és igazolásokkal a biztonsági politikában megállapított részletes eljárásoknak megfelelően.
   21. cikk
   A személyi állomány tájékoztatása
   (1)   A személyi állomány tagjai és adott esetben a szerződéses felek megfelelő képzés keretében – feladataik ellátásához szükséges mértékben – tájékoztatást kapnak a biztonsági kérdésekről, jogi követelményekről, elvekről és eljárásokról.
   (2)   A foglalkoztatási jogviszony megszűnte vagy a szerződés lejárta esetére a biztonsági politika a személyi állomány és a szerződéses felek tekintetében meghatározza a munkahelyváltással vagy a foglalkoztatás megszűntével összefüggésben elvégzendő feladatokat, és megállapítja az eszközök visszaszolgáltatására és a hozzáférési jogok megszüntetésére irányadó eljárásokat.
   V.   FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉS

   22. cikk
   Időbeli hatály
   (1)   Ez a határozat a Bizottság által a 767/2008/EK rendelet 48. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapított időponttól lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat akkor veszti hatályát, amikor az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét.

      Kelt Brüsszelben, 2010. május 4-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 218., 2008.8.13., 60. o.

      (2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (3)  HL L 194., 2008.7.23., 3. o.


title: 2008/326/EK: A Bizottság határozata ( 2008. április 11. ) az Európai Közösségek harmadik országba kiküldött tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására, 2007. február 1-jétől , 2007. március 1-jétől , 2007. április 1-jétől , 2007. május 1-jétől és 2007. június 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók kiigazításáról

text:
               24.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 112/26

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. április 11.)
   az Európai Közösségek harmadik országba kiküldött tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására, 2007. február 1-jétől, 2007. március 1-jétől, 2007. április 1-jétől, 2007. május 1-jétől és 2007. június 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók kiigazításáról
   (2008/326/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak X. melléklete 13. cikkének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikkének első albekezdésének megfelelően a 453/2007/EK tanácsi rendelet (2) meghatározta azokat a korrekciós szorzókat, amelyeket 2006. július 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselői, ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében kifizetett javadalmazás vonatkozásában alkalmazni kell.

               (2)

               Ezek közül egyes korrekciós szorzókat a személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikke második albekezdésének megfelelően 2007. február 1-jétől, 2007. március 1-jétől, 2007. április 1-jétől, 2007. május 1-jétől és 2007. június 1-jétől kezdődően ki kell igazítani, mivel a Bizottság rendelkezésére álló statisztikai adatok alapján a korrekciós szorzó és a megfelelő átváltási árfolyam alapján számított megélhetési költségek egyes harmadik országok esetében a legutóbbi megállapításuk vagy kiigazításuk óta eltelt időben 5 %-nál nagyobb mértékben változtak,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   2007. február 1-jétől, 2007. március 1-jétől, 2007. április 1-jétől, 2007. május 1-jétől és 2007. június 1-jétől kezdődő hatállyal az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében kifizetett javadalmazására az e határozat mellékletében megjelölt korrekciós szorzókat kell alkalmazni.
   Az e javadalmazások kiszámításánál alkalmazott árfolyamok a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak megfelelően kerülnek megállapításra, és megfelelnek az első bekezdésben említett időpontnak.

      Kelt Brüsszelben, 2008. április 11-én.

            a Bizottság részéről

         Benita FERRERO-WALDNER

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 337/2007/EK, Euratom rendelettel (HL L 90., 2007.3.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 109., 2007.4.26., 22. o.

      MELLÉKLET

                  Alkalmazás helye

                  Korrekciós szorzók 2007. február

                  Angola

                  117,3

                  Barbados

                  127,5

                  Bulgária

                  80,4

                  Zöld-foki-szigetek

                  82,3

                  Dél-Korea

                  117,3

                  Costa Rica

                  70,8

                  Guinea (Conakry)

                  57,7

                  Haiti

                  114,8

                  Libanon

                  92,3

                  Nepál

                  78,8

                  Uganda

                  65,1

                  Paraguay

                  78,8

                  Kongói Demokratikus Köztársaság (Kinshasa)

                  137,6

                  Sierra Leone

                  76,6

                  Szudán

                  61,6

                  Szíria

                  70,6

                  Alkalmazás helye

                  Korrekciós szorzók 2007. március

                  Argentína

                  53,5

                  Kamerun

                  103,5

                  Elefántcsontpart

                  98,7

                  Guyana

                  61,3

                  India

                  47,6

                  Jordánia

                  75,9

                  Kazahsztán (Almati)

                  121,6

                  Kirgizisztán

                  84,3

                  Madagaszkár

                  84,7

                  Uganda

                  69,4

                  Srí Lanka

                  53,2

                  Venezuela

                  64,1

                  Alkalmazás helye

                  Korrekciós szorzók 2007. április

                  Angola

                  121,8

                  Botswana

                  58,1

                  Guinea (Conakry)

                  49,2

                  Mali

                  86,3

                  Szudán

                  55,1

                  Tádzsikisztán

                  66,5

                  Zambia

                  56,3

                  Alkalmazás helye

                  Korrekciós szorzók 2007. május

                  Argentína

                  54,9

                  Costa Rica

                  70,8

                  Etiópia

                  87,1

                  Ghána

                  69,2

                  Indonézia (Jakarta)

                  79,5

                  Kongói Demokratikus Köztársaság (Kinshasa)

                  131,6

                  Trinidad és Tobago

                  68,6

                  Törökország

                  85,9

                  Jemen

                  76,0

                  Alkalmazás helye

                  Korrekciós szorzók 2007. június

                  Kanada

                  92,7

                  Salvador

                  76,6

                  Egyesült Államok (New York)

                  103,1

                  Guatemala

                  79,0

                  Malawi

                  73,1

                  Moldova

                  58,5

                  Nicaragua

                  57,3

                  Ruanda

                  90,9

                  Tanzánia

                  61,7


title: A Tanács határozata (2000. október 17.) az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezménnyel (Europol Egyezmény), az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménnyel és a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménnyel (Schengeni Egyezmény) létrehozott közös adatvédelmi ellenőrző hatóságok titkárságának létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0641

Hivatalos Lap L 271 , 24/10/2000 o. 0001 - 0003

		A Tanács határozata(2000. október 17.)az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezménnyel (Europol Egyezmény), az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménnyel és a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménnyel (Schengeni Egyezmény) létrehozott közös adatvédelmi ellenőrző hatóságok titkárságának létrehozásáról(2000/641/IB)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 30. cikkére és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 2. cikkére,tekintettel a Portugál Köztársaság kezdeményezésére [1],figyelembe véve az Európai Parlament véleményét [2],mivel:(1) Az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol Egyezmény) [3], az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezmény [4] és a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (Schengeni Egyezmény) [5] közös ellenőrző hatóságokat hozott létre a fenti jogi eszközökben foglalt adatvédelmi rendelkezések helyes alkalmazásának ellenőrzése céljából.(2) A közös ellenőrző hatóságok hatékony működése és a költségek csökkentése érdekében azokat egy önálló, független adatvédelmi titkárságnak kell segítenie, amelyeket feladatai ellátása során csak e hatóságok utasíthatnak.(3) Gyakorlati okok miatt az adatvédelmi titkárság igazgatásának szoros kapcsolatban kell állnia a Tanács Főtitkárságával, biztosítva ugyanakkor függetlenségét feladatai ellátása során.(4) E függetlenség biztosítása érdekében az adatvédelmi titkárság vezetőjének hivatali kinevezésével és felmentésével kapcsolatos döntéseket a Tanács főtitkárhelyettese hozza meg a közös ellenőrző hatóságok javaslata alapján, és az adatvédelmi titkársághoz beosztott többi tisztviselőt kizárólag az adatvédelmi titkárság vezetője utasíthatja.(5) Az adatvédelmi titkárság igazgatási költségei az Európai Unió általános költségvetését terhelik. Az Europol hozzájárul egyes kiadások finanszírozásához az Europol Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos ülések tekintetében.(6) Mivel a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről 1985. június 14-én Schengenben kötött megállapodás alkalmazásáról szóló, 1990. június 19-én aláírt egyezmény 115. cikke szerint létrehozott közös ellenőrző hatóságról szóló, 1999. május 20-i 1999/438/EK tanácsi határozat [6] helyébe ez a határozat lép, azt az e határozat alkalmazása napjától hatályon kívül kell helyezni.(7) A meglévő közös ellenőrző hatóságok jóváhagyásukat fejezték ki az e határozatban megállapított elvekkel kapcsolatban,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz adatvédelmi titkárság létrehozása és feladatai(1) Az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezménnyel (Europol Egyezmény), az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménnyel és a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménnyel (Schengeni Egyezmény) létrehozott közös ellenőrző hatóságok számára egy titkárság (a továbbiakban adatvédelmi titkárság) jön létre.(2) Az adatvédelmi titkárság a közös ellenőrző hatóságok titkárságai számára előírt feladatokat látja el, az e hatóságok eljárási szabályzatában megállapítottaknak megfelelően.2. cikkAdatvédelmi titkár(1) Az adatvédelmi titkárság élén az adatvédelmi titkár áll, akinek függetlensége feladatainak ellátása során biztosított, csak a közös ellenőrző hatóságok és azok elnökei részéről fogadhat el utasítást. Az adatvédelmi titkárt a közös ellenőrző hatóságok javaslata alapján a Tanács főtitkárhelyettese nevezi ki három évre. Az adatvédelmi titkár kinevezése megújítható.(2) Az adatvédelmi titkárt olyan személyek közül választják ki, akik az Európai Unió polgárai, teljes körű polgári és politikai jogokkal, a feladataik ellátásához szükséges kellő gyakorlattal és szakértelemmel, valamint függetlenségük minden biztosítékával rendelkeznek. A titkárnak hivatali ideje alatt tartózkodnia kell a kötelezettségeivel össze nem egyeztethető minden tevékenységtől, nem vállalhat más kereső vagy nem kereső foglalkozást. Hivatali idejének leteltével egyes megbízatások és előnyök elfogadásával kapcsolatban tisztességes és tartózkodó magatartást kell tanúsítania.(3) Az adatvédelmi titkárt tisztségéből a közös ellenőrző hatóságok javaslata alapján a Tanács főtitkárhelyettese menti fel abban az esetben, ha már nem felel meg a kötelezettségei ellátásához szükséges feltételeknek, vagy súlyos kötelezettségszegést követett el.(4) Az adatvédelmi titkár megbízatása a hivatali ideje lejárta miatti esettől, elhalálozásától vagy a (3) bekezdés alapján történő felmentésétől eltekintve lemondással szűnik meg. Abban az esetben, ha az adatvédelmi titkár hivatali ideje lejár, vagy ha lemond megbízatásáról, a közös ellenőrző hatóságok kérése alapján mindaddig hivatalban marad, amíg helyét más személy nem tölti be.(5) Az adatvédelmi titkárt a feladatai ellátása során tudomására jutott bizalmas információk tekintetében hivatali ideje alatt és annak megszűnése után is szakmai titoktartási kötelezettség terheli.(6) Ha ez a határozat másképp nem rendelkezik, az adatvédelmi titkár hivatali ideje alatt az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek [7] 2. cikkének a) pontja értelmében az ideiglenes alkalmazotti státuszt betöltő személyekre vonatkozó szabályok hatálya alá tartozik, beleértve az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12–15., és 18. cikkét. Az adatvédelmi titkár az "A" kategóriába tartozik, a fizetési osztályt és szolgálati fokozatot a Közösségek tisztviselőire és egyéb megbízottaira alkalmazandó kritériumok alapján állapítják meg. Ha a kinevezett személy már a Közösségek tisztviselője, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata (személyzeti szabályzat) [8] 37. cikke a) pontjának első francia bekezdése alapján a szolgálat érdekében hivatali idejére ki kell küldeni. A személyzeti szabályzat 37. cikke utolsó bekezdésének első mondata e cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül alkalmazandó.3. cikkSzemélyzet(1) Az adatvédelmi titkárságot el kell látni a feladatai ellátásához szükséges személyzettel. Az adatvédelmi titkársághoz beosztott személyzet tagjai az Európai Unió általános költségvetésének a Tanácsra vonatkozó részéhez csatolt állások listájában szereplő állásokat töltenek be.(2) Az (1) bekezdésben említett személyzet tagjait feladataik ellátása során kizárólag az adatvédelmi titkár és a közös ellenőrző hatóságok, valamint azok elnökei utasíthatják. Ebben az összefüggésben az adatvédelmi titkár és a közös ellenőrző hatóságok, valamint azok elnökeinek utasításain kívül semmilyen más kormány, hatóság, szervezet vagy személy utasításait nem kérhetik és nem fogadhatják el.(3) A (2) bekezdés ellenére, az adatvédelmi titkársághoz beosztott személyzet az Európai Közösségek tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó szabályok és előírások hatálya alá is tartozik. A kinevezési joggal rendelkező hatóságra a személyzeti szabályzatban ruházott hatáskör és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiben foglalt hatáskör gyakorlása tekintetében a személyzet ugyanazon szabályok hatálya alá tartozik, mint az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai.4. cikkIgazgatási támogatás(1) A Tanács Főtitkársága biztosítja az adatvédelmi titkárságnak a feladatai ellátásához szükséges irodai helyiségeket és eszközöket. A Tanács a helyiségeiben biztosítja a közös ellenőrző hatóságok üléseihez szükséges berendezéseket, beleértve a tolmácsoláshoz szükséges berendezéseket is.(2) A Tanács helyiségeibe összehívott üléseket illetően, azok időpontjait a közös ellenőrző hatóságok elnöksége tűzi ki a Tanács elnökségének előzetes beleegyezésével.5. cikkFinanszírozás(1) Az adatvédelmi titkárság általános igazgatási költségei (főleg a felszerelés, a díjazás, a juttatások költségei és más személyzeti kiadások) az Európai Unió általános költségvetésének a Tanácsra vonatkozó részét terhelik.(2) A közvetlenül az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat- a Tanács fedezi a Tanács helyiségeiben, a Schengeni Egyezmény rendelkezéseinek végrehajtásával kapcsolatos ügyekben tartott ülések, valamint a C.SIS-nél elvégzett ellenőrzésekkel kapcsolatos utazási költségek, és az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezmény végrehajtásával kapcsolatos ügyekben tartott ülések esetében,- az Europol fedezi az Europol Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos ügyekben tartott ülések esetében.6. cikkZáró rendelkezések(1) Ez a határozat a Tanács által történő elfogadását követő napon lép hatályba.Ezt a határozatot 2001. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.(2) E határozat hatályba lépésének időpontjától a végrehajtásához szükséges határozatokat és jogi aktusokat el lehet fogadni. E határozat alkalmazása előtt az említett határozatok és jogi aktusok nem lépnek hatályba.(3) E határozat alkalmazandóságának időpontjában az 1999/438/EK rendelet hatályát veszti. Továbbra is azt a rendeletet kell azonban alkalmazni az említett időpontot megelőző események következtében felmerült költségekre.Kelt Luxembourgban, 2000. október 17-én.a Tanács részérőlaz elnökÉ. Guigou[1] HL C 141., 2000.5.19., 20. o.[2] 2000. szeptember 21-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL C 316., 1995.11.27., 2. o.[4] HL C 316., 1995.11.27., 33. o.[5] HL L 239., 2000.9.22., 19. o.[6] HL L 176., 1999.7.10., 34. o.[7] HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb bizottsági közleménnyel HL C 60., 1999.3.2., 11. o.) módosított rendelet.[8] HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb bizottsági közleménnyel HL C 60., 1999.3.2., 11. o.) módosított rendelet.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2016/783 határozata (2016. május 12.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (12 02 01 költségvetési sor)

text:
                  20.5.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 131/66

            A TANÁCS (EU) 2016/783 HATÁROZATA
      (2016. május 12.)
      az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (12 02 01 költségvetési sor)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

                  (2)

                  Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: 31. jegyzőkönyv) módosításáról.

                  (3)

                  A 31. jegyzőkönyv a négy alapszabadságon kívül eső különleges területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

                  (4)

                  Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködését az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósításával és fejlesztésével kapcsolatban.

                  (5)

                  A 31. jegyzőkönyvet ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetséges legyen a kibővített együttműködés folytatása 2015. december 31-ét követően.

                  (6)

                  Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontnak az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt Brüsszelben, 2016. május 12-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            F. MOGHERINI

         (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

         (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

         TERVEZET
         AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2016 HATÁROZATA
         (…)
         az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról
         AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködését az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósításával és fejlesztésével kapcsolatban.

                     (2)

                     Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2016. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
         1. cikk
         Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének 7. cikke a következőképpen módosul:

                     1.

                     A (3) és (4) bekezdésében az „(5)–(11) bekezdés” szavak helyébe az „e cikk” szavak lépnek.

                     2.

                     A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

                                 „12.

                                 2016. január 1-jétől az EFTA-államok részt vesznek az Európai Uniónak a 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésébe bevitt következő költségvetési tételekhez kapcsolódó uniós fellépésekben:

                                             —

                                                12 02 01 költségvetési sor: »A pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása és fejlesztése«.”

               2. cikk
         Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (*).
         Ezt a határozatot 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.
         3. cikk
         Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

            Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

            (*)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: A Tanács határozata (2002. június 13.) a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyek tekintetében a kapcsolattartó pontok európai hálózatának létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0494

Hivatalos Lap L 167 , 26/06/2002 o. 0001 - 0002

		A Tanács határozata(2002. június 13.)a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyek tekintetében a kapcsolattartó pontok európai hálózatának létrehozásáról(2002/494/IB)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés VI. címére, és különösen annak 30. cikkére és 34. cikke (2) bekezdése c) pontjára,tekintettel a Holland Királyság kezdeményezésére,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel:(1) A nemzetközi büntető törvényszékek a volt Jugoszlávia és Ruanda tekintetében 1995 óta nyomoznak és emelnek vádat a hadijog és a hadviselés szokásainak megsértése, népirtás és emberiesség elleni bűncselekmények tárgyában és hoznak ítéletet e bűncselekmények elkövetőivel szemben.(2) A Nemzetközi Büntetőbíróság 1998. július 17-én Rómában aláírt statútuma megerősíti, hogy a nemzetközi közösség egészét érintő legsúlyosabb bűncselekmények, különösen a népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, és hogy ezek eredményes büntetőjogi üldözését mind nemzeti szintű intézkedésekkel, mind pedig a nemzetközi együttműködés erősítésével biztosítani kell.(3) A Római Statútum emlékeztet arra, hogy minden állam köteles büntető joghatóságát gyakorolni azok fölött, akik felelősek az említett nemzetközi bűncselekmények elkövetéséért.(4) A Római Statútum hangsúlyozza, hogy az alapokmány alapján létrehozott Nemzetközi Büntetőbíróság a nemzeti büntető joghatóságot egészíti ki.(5) A Római Statútumot az Európai Unió valamennyi tagállama aláírta vagy ratifikálta.(6) A népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények nyomozása, ezek tárgyában büntetőeljárás indítása, valamint az ezekkel kapcsolatos információk cseréje a nemzeti hatóságok felelőssége marad, kivéve azokat az eseteket, amelyekre a nemzetközi jog vonatkozik.(7) A tagállamok folyamatosan kapcsolatba kerülnek olyan személyekkel, akik ilyen bűncselekmények elkövetésében vettek részt és az Európai Unió határain belül keresnek menedéket.(8) Az ilyen bűncselekmények eredményes nemzeti szintű nyomozásának és a büntetőeljárásnak a sikere nagymértékben múlik a jelzett bűncselekmények elleni küzdelemben érintett egyes hatóságok szoros együttműködésén.(9) Lényeges, hogy a Római Statútum részes államainak – így az Európai Unió tagállamainak – illetékes hatóságai e téren szorosan együttműködjenek.(10) A szoros együttműködést erősíti, ha a tagállamok rendelkeznek a központosított, szakosodott kapcsolattartó pontok közötti közvetlen kapcsolat megteremtéséről.(11) A kapcsolattartó pontok szoros együttműködése biztosíthatja a teljesebb áttekintést az említett bűncselekményekért felelős személyek vonatkozásában, beleértve azt is, hogy melyik tagállamban folytatnak ellenük ilyen irányú nyomozást.(12) A tagállamok a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2001. június 11-i 2001/443/KKBP tanácsi közös álláspontban [2] kifejezésre juttatták, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények valamennyi tagállamot érintik, és eltökélt szándékuk, hogy együttműködjenek e bűncselekmények megelőzésében és abban, hogy ezek elkövetői büntetlenségének véget vessenek.(13) Ez a határozat nem érinti az igazságügyi hatóságok közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló bármely egyezmény, megállapodás vagy szabályozás hatályát,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA kapcsolattartó pontok kijelölése és az erről szóló értesítés(1) Minden tagállam egy kapcsolattartó pontot jelöl ki a Nemzetközi Büntetőbíróság 1998. július 17-i Római statúti,űmal 6., 7. és 8. cikkében meghatározott népirtás, emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűncselekmények nyomozására vonatkozó információk cseréje céljából.(2) Minden tagállam írásban értesíti a Tanács Főtitkárságát arról, hogy e határozat alapján mely kapcsolattartó pontot jelölte ki. A Főtitkárság gondoskodik arról, hogy a tagállamok számára ezt az értesítést továbbítsa, és tájékoztatja a tagállamokat minden vonatkozó változtatásról.2. cikkInformációk gyűjtése és cseréje(1) Valamennyi kapcsolattartó pont feladata, hogy – megkeresésre és a tagállamok közötti vonatkozó megállapodásoknak és az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően – minden rendelkezésre álló információt biztosítson, amely az 1. cikk (1) bekezdésében említett népirtás, emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűncselekmények nyomozásával összefüggésben fontos lehet, illetve hogy előmozdítsa az együttműködést az illetékes nemzeti hatóságokkal.(2) Az alkalmazandó nemzeti jog keretein belül a kapcsolattartó pontok egymás között erre irányuló megkeresés nélkül is folytathatnak információcserét.3. cikkAz Európai Parlament tájékoztatásaA Tanács az Európai Parlamentnek a szerződés 39. cikke szerinti éves vitája során tájékoztatja az Európai Parlamentet a kapcsolattartó pontok európai hálózatának működéséről és eredményességéről.4. cikkVégrehajtásA tagállamok gondoskodnak arról, hogy legkésőbb egy évvel e határozat hatálybalépését követően, e határozat rendelkezéseinek megfelelően teljes körűen együtt tudjanak működni.5. cikkHatálybalépésEz a határozat elfogadásának napján lép hatályba.Kelt Luxembourgban, 2002. június 13-án.a Tanács részérőlaz elnökM. Rajoy Brey[1] HL C 295., 2001.10.20., 7. o.[2] 2002. április 9-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).--------------------------------------------------


title: A Tanács 2009/902/IB határozata ( 2009. november 30. ) az európai bűnmegelőzési hálózat (EUCPN) létrehozásáról és a 2001/427/IB határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               8.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 321/44

      A TANÁCS 2009/902/IB HATÁROZATA

   (2009. november 30.)
   az európai bűnmegelőzési hálózat (EUCPN) létrehozásáról és a 2001/427/IB határozat hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésére, 31. cikkére, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,
   tekintettel a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Holland Királyság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kezdeményezésére, (1)

   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei ülésén arra a következtetésre jutott, hogy a bűnmegelőzési intézkedések fejlesztésére, a legjobb gyakorlatok cseréjére, a bűnmegelőzés terén hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok hálózatának erősítésére, valamint az erre szakosodott nemzeti szervezetek közötti együttműködésre van szükség, kimondva, hogy ezen együttműködés elsősorban a fiatalkori, a városi és a kábítószerrel kapcsolatos bűnözésre összpontosíthatna. E célból egy, a Közösség által finanszírozandó program lehetőségének tanulmányozására hívott fel.

               (2)

               Az Európai Uniónak a szervezett bűnözés megelőzése és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén az új évezred kezdetére elfogadott stratégiája (2) 6. ajánlásában arra hív fel, hogy a Tanács munkáját a bűnmegelőzésben kellő szakértelemmel rendelkező szakértők segítsék, akár a nemzeti kapcsolattartó pontok, akár a nemzeti bűnmegelőzési szervezetek szakértői hálózatának létrehozása révén.

               (3)

               A 2001/427/IB tanácsi határozat (3) létrehozta az európai bűnmegelőzési hálózatot.

               (4)

               Az európai bűnmegelőzési hálózat 2008–2009-ben elvégzett külső értékelése során megállapították a hálózat erősítésének lehetőségeit, amelyeket a hálózat tanácsa elfogadott, és amelyek szükségessé teszik a 2001/427/IB határozat hatályon kívül helyezését és a hálózatra vonatkozó új tanácsi határozattal való felváltását.

               (5)

               Az értékelés feltárta, hogy a nemzeti képviselőknek fokozottabban részt kell venniük a hálózat tevékenységeiben.

               (6)

               A hálózat erősítéséhez számos változtatás szükséges, amelyek magukban foglalják a kapcsolattartó pontokkal, a titkársággal, a tanács felépítésével és feladataival – az elnök kinevezését is beleértve – foglalkozó rendelkezések módosítását is.

               (7)

               A hálózat összetételének változtatásait eredményesen és költséghatékonyan kell végrehajtani, a tagállamok által a titkársági és egyéb hálózati feladatok finanszírozása és ellátása terén szerzett korábbi tapasztalatokra támaszkodva. A tanácsnak fokoznia kell az irányú erőfeszítéseit, hogy feltárja és teljes mértékben kihasználja az Európai Unió általános költségvetéséből történő finanszírozás lehetőségeit. Erre keretpartnerségek alapján kerülhetne sor, vagy olyan módon, hogy a hálózatot felveszik az érintett finanszírozási programban az elismert monopolhelyzetben levő szervek listájára.

               (8)

               Az egyéb rendelkezések alapja a 2001/427/IB határozat,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Létrehozás
   Létrejön az európai bűnmegelőzési hálózat (a továbbiakban: a hálózat). A hálózat a 2001/427/IB határozattal létrehozott európai bűnmegelőzési hálózat jogutódjának tekintendő.
   2. cikk
   Célkitűzés
   (1)   A hálózat az Európai Unió bűnmegelőzési stratégiájának figyelembevételével hozzájárul az uniós szintű bűnmegelőzés különböző vonatkozásainak fejlesztéséhez, és támogatja a nemzeti és helyi szintű bűnmegelőzési tevékenységeket.
   (2)   A bűnmegelőzés kiterjed mindazokra az intézkedésekre, amelyek célja a bűnözésnek és az állampolgárok biztonságérzete hiányának mind mennyiségi, mind minőségi értelemben való csökkentése vagy az ahhoz egyéb módon való hozzájárulás, akár a bűncselekmények elkövetésétől való közvetlen elrettentés, akár a bűnözés lehetőségének és okainak visszaszorítására irányuló szakpolitikák és fellépések révén. Ide tartoznak a kormány, a hatáskörrel rendelkező hatóságok, a büntető igazságszolgáltatási szervek, a helyi hatóságok és az általuk létrehozott európai szakértői szövetségek, a magán- és önkéntes szektorok, a kutatók és a közvélemény, a média támogatásával.
   3. cikk
   Felépítés és összetétel
   (1)   A hálózat tanácsból és titkárságból, valamint az egyes tagállamok által kijelölhető kapcsolattartó pontokból áll.
   (2)   A tanácsot nemzeti képviselők és az elnök, valamint a végrehajtó bizottság alkotja.
   (3)   Minden tagállam egy nemzeti képviselőt jelöl ki, és egy helyettest is kijelölhet.
   (4)   Az elnököt a nemzeti képviselők közül nevezik ki.
   (5)   A végrehajtó bizottságot az elnök vezeti, és azt a tanács további hat tagja és a Bizottság kijelölt képviselője alkotja.
   4. cikk
   A hálózat feladatai
   A hálózat különösen:

               a)

               megkönnyíti a bűnmegelőzés terén tevékeny szereplők közötti együttműködést, kapcsolattartást, valamint információ- és tapasztalatcserét;

               b)

               kiértékelt információkat gyűjt, vizsgál és ad át, beleértve a jelenlegi bűnmegelőzési tevékenységekre vonatkozó bevált gyakorlatokat is;

               c)

               a hálózat céljainak elérését elősegítő és eredményeinek széles körű terjesztését szolgáló konferenciákat – különösen a legjobb gyakorlatokkal foglalkozó évenkénti konferenciákat – és egyéb tevékenységeket – ideértve az éves Európai Bűnmegelőzési Díjat is – szervez;

               d)

               szakértelmét igény szerint a Tanács és a Bizottság rendelkezésére bocsátja;

               e)

               a tanácson és a hatáskörrel rendelkező munkacsoportokon keresztül minden évben jelentést tesz tevékenységeiről a Tanácsnak. A Tanács felkérést kap arra, hogy hagyja jóvá a jelentést és továbbítsa azt az Európai Parlamentnek;

               f)

               a bűnözésből eredő releváns fenyegetések meghatározására és az azokra adott válaszokra kiterjedő, egyértelműen meghatározott stratégián alapuló, munkaprogramot dolgoz ki, és végrehajtja azt.

         5. cikk
   Információcsere
   A hálózat feladatainak teljesítése érdekében

               a)

               multidiszciplináris megközelítést részesít előnyben;

               b)

               a nemzeti képviselőkön és a kapcsolattartó pontokon keresztül szoros kapcsolatot tart a tagállamok bűnmegelőzési szerveivel, helyi hatóságaival, a helyi társulásokkal és a civil társadalommal, valamint a kutatóintézetekkel és a nem kormányzati szervezetekkel;

               c)

               önálló weboldalt hoz létre és tart fenn, amely tartalmazza rendszeres jelentéseit és bármely más hasznos információt, különösen a legjobb gyakorlatok összefoglaló ismertetését;

               d)

               törekszik az uniós programok keretében finanszírozott, bűnmegelőzést érintő projektek eredményeinek felhasználására és támogatására.

         6. cikk
   Feladatok
   (1)   A végrehajtó bizottság támogatja az elnök munkáját, többek között a következők biztosítása érdekében:

               a)

               a hálózat stratégiájának kidolgozása, melyet a tanács hagy jóvá;

               b)

               a tanács hatékony működtetése, valamint

               c)

               a munkaprogram kidolgozása és végrehajtása.

         (2)   A tanács feladata az alábbiakra terjed ki:

               a)

               a hálózat e határozat szerinti megfelelő működésének a biztosítása, beleértve a titkársági feladatok gyakorlati megszervezéséről szóló döntéseket;

               b)

               pénzügyi szabályzat kidolgozása és elfogadása;

               c)

               a hálózat stratégiájának jóváhagyása, amely hozzájárul az uniós szintű bűnmegelőzés fejlődéséhez;

               d)

               a hálózat munkaprogramjának elfogadása és végrehajtásának biztosítása;

               e)

               éves jelentés elfogadása a hálózat tevékenységéről.

         (3)   A tanács egyhangú határozattal fogadja el eljárási szabályzatát, amely kiterjed többek között az elnök és a végrehajtó bizottság tagjainak kinevezésére és hivatali idejére vonatkozó rendelkezésekre, a tanács általi döntéshozatal szabályaira, a nyelvi szabályokra, a titkárság feladatainak, szervezetének és forrásainak a meghatározására, valamint a más szervekkel való, a 8. cikk szerinti együttműködésre vonatkozó igazgatási megállapodásokra;
   (4)   A tanácsot a titkárság segíti. A titkárság állandó jelleggel működik a hálózat egészének érdekében, a titoktartás szükség szerinti biztosításával. Feladatai a következők:

               a)

               adminisztratív és általános támogatás nyújtása az ülések, szemináriumok és konferenciák előkészítéséhez; az éves jelentés és a munkaprogram megszövegezése; a munkaprogram végrehajtásának támogatása, valamint kapcsolati pont biztosítása a hálózat tagjai közötti kommunikáció tekintetében;

               b)

               elemzés és támogatás biztosítása a bűnmegelőzés terén folyamatban lévő kutatási tevékenységek és a hálózat számára hasznos kapcsolódó információk azonosításához;

               c)

               teljes felelősség a hálózat weboldalának szerveren való elhelyezéséért, fejlesztéséért és karbantartásáért.

         (5)   Az egyes nemzeti képviselők nemzeti és helyi szinten elősegítik a hálózat tevékenységét, továbbá a bűnmegelőzéssel kapcsolatos anyagok nyújtásának, karbantartásának és cseréjének megkönnyítését a tagállamuk és a hálózat között.
   (6)   A kapcsolattartó pontok támogatják a nemzeti képviselőket a nemzeti bűnmegelőzési információknak és szaktudásnak a hálózaton belüli cseréjében.
   (7)   A titkárság az elnöknek és a végrehajtó bizottságnak van alárendelve, és a titkárság tevékenységét az elnök és a végrehajtó bizottság felügyeli.
   (8)   A hálózat és tevékenységei finanszírozásáért a tagállamok felelnek. A tagállamok a tanács keretében együttműködnek a hálózat és tevékenységei költséghatékony finanszírozása érdekében.
   (9)   A (8) bekezdés nem érinti azokat lehetőségeket, amelyek alapján pénzügyi támogatás lehet kérhető és kapható az Európai Unió általános költségvetéséből.
   7. cikk
   A tanács ülései
   A tanács – az elnök kezdeményezésére – legalább félévente egyszer ülésezik.
   8. cikk
   Együttműködés egyéb szervekkel
   A hálózat együttműködhet a bűnüldözés területén hatáskörrel rendelkező más szervekkel, amennyiben ez összefüggésben van céljainak elérésével.
   9. cikk
   Értékelés
   A Bizottság 2012. november 30-ig értékelő jelentést nyújt be a Tanácsnak a hálózat tevékenységeiről, különös figyelmet szentelve a hálózat és a titkársága által végzett munka hatékonyságának, kellően figyelembe véve a hálózat és más érdekeltek közötti interakciót. Ezen értékelés alapján fel kell mérni, hogy milyen lehetséges előnyök származnának például a titkárságnak egy meglévő ügynökséghez való áthelyezéséből.
   10. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 2001/427/IB határozat hatályát veszti.
   11. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  HL C 222., 2009.9.15., 2. o.

      (2)  HL C 124., 2000.5.3., 1. o.

      (3)  HL L 153., 2001.6.8., 1. o.


title: A Tanács 2010/576/KKBP határozata ( 2010. szeptember 23. ) az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziójáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo)

text:
               29.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 254/33

         A TANÁCS 2010/576/KKBP HATÁROZATA
   (2010. szeptember 23.)
   az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziójáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 43. cikkének (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. június 12-én elfogadta az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó missziójáról és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyáról (EUPOL RD Congo ) (a továbbiakban: EUPOL RD Congo vagy misszió) szóló 2007/405/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               A Tanács 2008. június 23-án elfogadta a 2007/405/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2009. június 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2008/485/KKBP együttes fellépést (2).

               (3)

               A Tanács 2009. június 15-én elfogadta a 2007/405/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2010. június 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2009/466/KKBP együttes fellépést (3).

               (4)

               A Tanács 2010. június 14-én elfogadta a 2007/405/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2010. szeptember 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2010/329/KKBP együttes fellépést (4).

               (5)

               Az EUPOL RD Congo-t egy további évig, 2011. szeptember 30-ig folytatni kell.

               (6)

               A misszió parancsnoksági és ellenőrzési struktúrája nem érinti a misszióvezetőnek a misszió költségvetésének végrehajtására vonatkozóan a Bizottsággal szemben vállalt szerződéses felelősségét.

               (7)

               E misszióba be kell vonni a Tanács Főtitkárságán belül létrehozott figyelőszolgálatot.

               (8)

               A misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A misszió
   (1)   A 2007/405/KKBP együttes fellépéssel létrehozott, az Európai Uniónak a Kongói Demokratikus Köztársaság biztonsági ágazatának reformja keretében folytatott rendfenntartó misszióját és annak a kongói igazságszolgáltatással való viszonyát (a továbbiakban: EUPOL RD Congo vagy misszió) 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig terjedő időtartamra meg kell hosszabbítani. A misszió működése nem sérti a kongói hatóságoknak a biztonsági ágazat reformjában betöltött irányító szerepét.
   (2)   Az EUPOL RD Congo a 2. cikkben meghatározott megbízatásával összhangban működik, és a 3. cikkben meghatározott feladatokat hajtja végre.
   2. cikk
   A megbízatás
   (1)   A kongói nemzeti rendőrségen belüli reformfolyamat kidolgozottságának és fenntarthatóságának javítása érdekében az EUPOL RD Congo 2010. október 1-jétől segíti a kongói hatóságokat a rendőrségi cselekvési terv végrehajtásában, amely a rendőrségi reform 2010–2012 közötti időtartamra vonatkozó prioritásait tartalmazza a stratégiai keret iránymutatásainak megfelelően. Az EUPOL RD Congo a reformfolyamat stratégiai szintjén végzett fellépésének megerősítése érdekében meghatározott tevékenységekre és projektekre, kapacitásépítésre, valamint a kongói nemzeti rendőrség és a tágabb büntető igazságszolgáltatási rendszer közötti kapcsolatok megerősítésére összpontosít, hogy jobban hozzá tudjon járulni a szexuális erőszak és a büntetlenség elleni küzdelemhez. Az EUPOL RD Congo a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében szorosan együttműködik és összehangolja munkáját az egyéb uniós, nemzetközi és kétoldalú támogatókkal.
   (2)   A misszió egyedi célkitűzései a következők:

               a)

               stratégiai szintű támogatást nyújt általánosságban a biztonsági ágazat reformjához a Kongói Demokratikus Köztársaságban (KDK), különösen pedig a kongói nemzeti rendőrség reformjához és ennek az igazságszolgáltatáshoz való viszonyához;

               b)

               támogatja a rendőrségi reform végrehajtását és oktatás, nyomonkövetés valamint tanácsadás révén segíti a kongói nemzeti rendőrség operatív kapacitásának elszámoltathatóságának javítását;

               c)

               növeli a kongói nemzeti rendőrség vezető tisztviselői, oktatói és oktatási rendszerének az ismereteit és kapacitását, többek között stratégiai tanfolyamok megtartása révén;

               d)

               támogatja az emberi jogok területén a büntetlenség a szexuális erőszak elleni küzdelmet.

         (3)   A misszió egy tervezési egységgel rendelkezik a projektek azonosítása és végrehajtása céljából. A misszió a tagállamok és harmadik államok részére tanácsadást nyújt, és az ő feladatkörükben összehangolja és elősegíti a misszió érdekkörébe tartozó projekteiket, amelyek támogatják a céljai megvalósításában.
   3. cikk
   A misszió feladatai
   Megbízatásának teljesítése érdekében az EUPOL RD Congo feladatai az alábbiak:

               1.

               Stratégiai szintű támogatást nyújt általánosságban a biztonsági ágazat reformjához a KDK-ban, különösen pedig a kongói nemzeti rendőrség reformjához és ennek az igazságszolgáltatáshoz való viszonyához:

                           —

                           támogatja a rendőrségi reform nyomon követésével foglalkozó bizottság (CSRP) és munkacsoportjai munkáját és annak alakítását többek között azáltal, hogy segítséget nyújt a rendőrségi reform vonatkozó jogszabályi keretének és kiegészítő jogi szabályozásának kidolgozásához a konceptuális munka lezárása érdekében;

                           —

                           közreműködik a rendőrségi reform végrehajtásáért felelős szervek létrehozásában és kialakításában, illetve tanácsaival segíti a folyamatot, szakértelmével segítve e szervek tevékenységét a rendőrségi reform megvalósítása szempontjából leglényegesebb területeken;

                           —

                           közreműködik a Belügyminisztérium és az Igazságügyi Minisztérium közötti kapcsolatok javításában a közöttük meglévő együttműködés és megértés növelése érdekében;

                           —

                           részt vállal az igazságszolgáltatási vegyes bizottság (Comité Mixte de Suivi du programme Cadre de la Justice) tevékenységében, és adott esetben a védelmi vegyes bizottság támogatásával segíti a büntetőjogi keret felülvizsgálatát a biztonsági ágazat reformjának különböző pillérei közötti koherencia és következetesség elősegítése érdekében;

                           —

                           egyesíti a további uniós erőfeszítéseket és tevékenységeket a minisztériumok közötti koordináció és koherencia erősítése érdekében.

               2.

               Támogatja a rendőrségi reform végrehajtását és oktatás, nyomonkövetés valamint tanácsadás révén segíti a kongói nemzeti rendőrség operatív kapacitásának és elszámoltathatóságának javítását:

                           —

                           tanácsot nyújt a KDK-ban a megfelelő szervezeti struktúra kidolgozásában és megvalósításában, többek között azáltal, hogy a rendőrök hiánytalan összeszámlálása érdekében támogatja az adatgyűjtési tevékenységeket.

                           —

                           oktatja, nyomon követi és tanácsot nyújt a személyzetnek, ideértve adott esetben a KDK Nyomozóhivatal technikai igazgatóságaival valamint a főparancsnokságokkal történő közös felderítést, hogy segítséget és tanácsot nyújtson a reformfolyamat végrehajtásában, valamint a rendőri szervek mindegyikének egyetlen intézménnyé való integrálásában. Ezt a feladatot szorosan össze kell hangolni az ENSZ MONUSCO műveletével, tekintetbe véve annak a kongói területen való jelenlétét;

                           —

                           segíti a bűnügyi rendőrségnek (Police Judiciaire des Parquets) a kongói nemzeti rendőrségbe való integrálását, a bűnügyi rendőrség és az ügyészség közötti hatékony kapcsolat létrehozását. A misszió tanácsaival látja el a büntető igazságszolgáltatás kulcsszereplőit, szorosan összehangolva tevékenységét a Bizottsággal és a partnerprogramokkal;

                           —

                           támogatja az újonnan létrehozott rendőrségi ellenőrző szolgálatot (Inspection Générale d'Audit) abban, hogy megerősítse az intézményi és operációs kapacitását, és a polgárok és hatóságok számára a rendőrség demokratikus ellenőrzésének alapvető eszközeként szolgáljon;

                           —

                           oktatja és tanácsadást nyújt a kinshasai bűnügyi rendőrségnek, különösen a Police de Recherche et d'Intervention révén, hogy javítson a munkamódszerein és a bűnügyeket hatékonyabban tudja megelőzni és kivizsgálni;

                           —

                           támogatást nyújt a rendőrségi cselekvési terv végrehajtásában, hogy a kongói nemzeti rendőrségnek a lehető legnagyobb mértékben rendelkezésére álljanak a közrend fenntartásának szavatolásához szükséges jogi és egyéb eszközök, valamint döntéshozatali folyamatok, az alkotmány biztosította alapvető szabadságok és a nemzetközi emberi jogi normák teljes tiszteletben tartása mellett;

                           —

                           támogatja a kongói nemzeti rendőrséget a döntéshozatali folyamat összehangolásának, egységességének és rugalmasságának növelésében a parancsnoksági és ellenőrzési központ és a kinshasai műveleti központ megerősítésének támogatása révén, és a e területen tevékenykedő egyéb szereplőkkel közel együttműködésben;

                           —

                           közreműködik a helyi rendőrségi jelenlét (Police de proximité) koncepciójának véglegesítésében és részt vesz a „Commissariat de Référence” kísérleti projektben, amelyek célja a lakosság és a rendőrség közötti bizalom erősítése és mind az objektíven mérhető, mind a lakosság által észlelt biztonság növelése.

               3.

               Növeli a kongói nemzeti rendőrség vezető tisztviselői, oktatói és oktatási rendszerének az ismereteit és kapacitását, többek között stratégiai tanfolyamok megtartása révén:

                           —

                           támogatást nyújt a kinshasai Bűnügyi Rendőrképző Iskola képzési képességeinek javításához;

                           —

                           támogatja a kasapai (Lubumbashi) Rendőrakadémia felállítását és működését, ideértve a logisztikát és a felszereléseket;

                           —

                           támogatást nyújt a kongói nemzeti rendőrség vezető tisztviselői szakmai előmeneteléhez a vezetési és irányítási képességeik javítása céljából;

                           —

                           felméri a kongói nemzeti rendőrség jelenlegi oktatási igényeit és erőforrásait;

                           —

                           közreműködik a Rendőrakadémia elindításához és működéséhez szükséges szabályozási és oktatási keret meghatározásában;

                           —

                           oktatási segédanyagok dolgoz ki és vezet be a kongói nemzeti rendőrség számára alapfokú és szakosodott képzéseken való felhasználás céljából;

                           —

                           közreműködik a helyi rendőrségi jelenlét (Police de proximité) elmélet oktatás révén történő intézményesítésében;

                           —

                           részt vesz a rendőrök képzését végző oktatók kiválasztásában és képzésében.

                           —

                           szakosított képzést nyújt a misszió célkitűzéseinek elérését szolgáló területeken.

               4.

               Támogatja az emberi jogok területén a büntetlenség a szexuális erőszak elleni küzdelmet:

                           —

                           támogatja a CSRP és a rendőrségi reform végrehajtásáért felelős szervek érintett csoportjait;

                           —

                           támogatást nyújt a kongói nemzeti rendőrségnek és Inspection Générale d'Audit-nak a szexuális erőszak elleni egységes politika kidolgozásában;

                           —

                           segít a rendőrségen belül szakosodott egységek létrehozásában, nyomon követésében és oktatásában a szexuális erőszak, a gyermekekkel kapcsolatos bűncselekmények és a büntetlenség elleni küzdelem céljából, és növelje a működőképességüket oktatás, nyomonkövetés és tanácsadás révén;

                           —

                           segít az olyan fellépések megszervezésében, amelyek célja, hogy a rendőrök figyelmét jobban felhívják a szexuális erőszak és a büntetlenség problémakörére;

                           —

                           figyelemmel kíséri és nyomon követi az e területet érintően a kongói nemzeti rendőrség tevékenységét és az igazságszolgáltatási tevékenységeket, és tanácsaival segíti az ügyészségek, a katonai bíróságok, illetve a bűnügyi rendőrség érintett képviselőit, összehangolva tevékenységét a legfontosabb nemzeti és nemzetközi szereplőkkel.

               5.

               Egyéb feladatok/Tervezési egység:

                           —

                           támogatja a Bizottságot, különösen az emberi erőforrás-gazdálkodás integrált rendszerére és a rendőrök összeszámlálására vonatkozó projektek terén;

                           —

                           projekteket határoz meg és hajt végre a tervezési egységen keresztül annak érdekében, hogy a KKBP-költségvetésen belül azok végrehajtására elkülönített pénzek megfelelően kerüljenek felhasználásra. A tervezési egység személyzete kérésükre a tagállamoknak és harmadik államoknak is támogatást nyújthat a misszió eszközeihez és lehetőségeihez mérten azzal, hogy azok saját projektjeihez, saját felelősségükre megerősített koordinációt és technikai segítségnyújtást biztosít. A tervezési egység minden tevékenysége illeszkedik a misszió megbízatásának keretébe, és kiegészíti az EUPOL RD Congo által végzett tevékenységeket.

         4. cikk
   A misszió szervezeti felépítése
   (1)   Az EUPOL RD Congo szervezeti felépítése a következő:

               a)

               Parancsnokság Kinshasaban. A parancsnokság a misszió vezetőjének hivatalából és a parancsnokság személyzetéből áll, és ellátja valamennyi szükséges feladatot, így stratégiai és műveleti szintű tanácsadást, parancsnoklást és ellenőrzést végez, valamint segíti a missziót és igazgatási támogatást nyújt.

               b)

               Helyi irodák. Helyi iroda jön létre Gomában. A misszió megbízatásának nemzeti kiterjedése szükségessé teheti az országon belüli fellépéseket és esetleg azt is, hogy átmenetileg (akár hosszabb távon) szakértők tartózkodjanak az ország egyéb pontjain, figyelemmel a biztonsági szempontokra is.

         (2)   A műveleti terv (OPLAN) további részletes rendelkezéseket tartalmaz az (1) bekezdésben említett elemekre vonatkozóan.
   5. cikk
   Polgári műveleti parancsnok
   (1)   Az EUPOL RD Congo polgári műveleti parancsnoka a polgári tervezési és végrehajtási szolgálat (CPCC) igazgatója.
   (2)   A polgári műveleti parancsnok – a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének átfogó felügyelete alatt – stratégiai szintű parancsnokságot és felügyeletet gyakorol az EUPOL RD Congo felett.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok gondoskodik a Tanács és a PBB határozatainak megfelelő és hatékony végrehajtásáról, adott esetben a misszióvezetőnek kiadott stratégiai szintű utasítások, valamint a misszióvezetőnek adott tanács és technikai támogatás révén is.
   (4)   A teljes kirendelt állomány az érintett kirendelő állam nemzeti hatóságainak vagy uniós intézménynek a teljes körű parancsnoksága alatt marad. A nemzeti hatóságok személyi állományuk operatív irányítását (OPCON) a polgári műveleti parancsnokra ruházzák át.
   (5)   A polgári műveleti parancsnok teljes mértékben felel azért, hogy az Unió megfelelő gondossággal végezze a feladatait.
   (6)   A polgári műveleti parancsnok és az EU különleges képviselője (EUKK) a biztonsági ágazat reformjáról és a régiós szintű támogatásról szükség szerint konzultál egymással.
   6. cikk
   A misszióvezető
   (1)   A misszióvezető vállalja a felelősséget a misszióért, és gyakorolja annak helyszíni parancsnoklását és ellenőrzését.
   (2)   A misszió vezetője gyakorolja a polgári műveleti parancsnok által kirendelt, a közreműködő államokból érkező személyi állomány feletti operatív irányítást, valamint a misszió rendelkezésére bocsátott eszközöket, forrásokat és információkat is érintő igazgatási és logisztikai feladatkört.
   (3)   A misszióvezető – a polgári műveleti parancsnok stratégiai szintű utasításait követve – az EUPOL RD Congo hatékony helyszíni tevékenysége érdekében utasításokat ad a misszió teljes személyzetének, koordinálja a műveleteket és ellátja a napi irányítást.
   (4)   A misszióvezető felel a misszió költségvetésének végrehajtásáért. A misszióvezető e célból szerződést ír alá a Bizottsággal.
   (5)   A misszióvezető felelős a személyzetet érintő fegyelmi kérdésekben. A személyzet kirendelt tagjait illetően fegyelmi eljárást az érintett nemzeti vagy uniós hatóság folytathat.
   (6)   A misszióvezető képviseli az EUPOL RD Congo-t a műveleti területen, és biztosítja a misszió megfelelő láthatóságát.
   (7)   Adott esetben a misszióvezető hangolja össze az EUPOL RD Congo keretében folytatott fellépéseket a helyszínen jelen lévő egyéb uniós szereplőkkel. Az EUKK – a parancsnoki lánc sérelme nélkül – a biztonsági ágazat reformjára vonatkozó kérdésekben és a régiós szintű támogatásról helyi politikai iránymutatást nyújt a misszióvezetőnek.
   7. cikk
   Személyzet
   (1)   Az EUPOL RD Congo személyzetét elsősorban a tagállamok, illetve az uniós intézmények rendelik ki. Minden tagállam és uniós intézmény maga viseli az általa kiküldött személyzet tagjaival kapcsolatos költségeket, beleértve a kiküldetési helyre történő utazás, valamint az onnan történő elutazás költségeit, a fizetést, az orvosi ellátást és – a napidíjak, a nehézségi és kockázati pótlékok kivételével – a juttatásokat.
   (2)   A misszió szerződéses alapon alkalmaz nemzetközi polgári és helyi személyzetet, amennyiben a szükséges feladatokat a tagállamok által kirendelt állomány nem látja el. Kivételesen, kellően indokolt esetben, ha nem áll rendelkezésre megfelelően képzett jelentkező a tagállamokból, a részt vevő harmadik államok állampolgárai is alkalmazhatók szerződéses jogviszony alapján.
   (3)   A személyzet valamennyi tagja köteles betartani a misszióra vonatkozó minimális biztonsági műveleti követelményeket, valamint az Unió biztonsági politikáját támogató missziós biztonsági tervet. A feladatuk ellátása során a birtokukba kerülő EU-minősített adatok védelme tekintetében a személyzet tagjai tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatában (5) megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat.
   8. cikk
   A misszió és személyzetének jogállása
   (1)   A misszió és személyzetének jogállását – beleértve adott esetben a misszió végrehajtásához és zavartalan működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és további garanciákat is – a Szerződés 37. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni.
   (2)   A személyzet tagjait kirendelő állam vagy uniós intézmény felelős a kirendeléshez kapcsolódó, a személyzet tagja részéről vagy vele összefüggésben felmerülő bármely követelésért. A szóban forgó állam vagy uniós intézmény felelős a kirendelt személlyel szembeni bármely eljárás megindításáért.
   (3)   A nemzetközi és helyi polgári személyzet alkalmazási feltételeit, valamint jogait és kötelezettségeit a misszióvezető és a személyzet tagja közötti szerződésben kell meghatározni.
   9. cikk
   Parancsnoki lánc
   (1)   Az EUPOL RD Congo válságkezelési műveletként egységes parancsnoki lánccal rendelkezik.
   (2)   A Tanács és a főképviselő felügyelete alatt a PBB gyakorolja az EUPOL RD Congo politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok – a PBB politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint a főképviselő átfogó felügyelete alatt – gyakorolja az EUPOL RD Congo stratégiai szintű helyszíni parancsnokságát és ellenőrzését, és e minőségében utasításokat ad a misszióvezetőnek, valamint tanácsokkal és technikai támogatással segíti.
   (4)   A polgári műveleti parancsnok a főképviselőn keresztül tesz jelentést a Tanácsnak.
   (5)   Helyi szinten a misszióvezető gyakorolja az EUPOL RD Congo feletti parancsnokságot és ellenőrzést, és közvetlenül a polgári műveleti parancsnoknak felel.
   10. cikk
   Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás
   (1)   A misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását – a Tanács és a főképviselő felügyelete alatt – a PBB gyakorolja. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a Szerződés 38. cikkének harmadik bekezdése alapján hozza meg a vonatkozó határozatokat. Ezen felhatalmazás a misszióvezetőnek a főképviselő javaslata alapján történő kinevezésére, valamint a műveleti koncepció (CONOPS) és az OPLAN módosítására is vonatkozik. A misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.
   (2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok és a misszióvezető rendszeresen és szükség szerint jelentést tesz a PBB részére a felelősségi körükbe tartozó kérdésekről.
   11. cikk
   Harmadik államok részvétele
   (1)   Az Unió döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül harmadik államok felkérést kaphatnak a misszióban való közreműködésre, amennyiben viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, ideértve a fizetést, a teljes körű biztosítást, a napidíjakat, valamint a KDK-ba való beutazás és az onnan történő kiutazás költségeit is, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak a misszió működési költségeihez.
   (2)   A misszióhoz hozzájáruló harmadik államokat a misszió napi irányítását illetően a tagállamokkal azonos jogok és kötelezettségek illetik meg.
   (3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a felajánlott hozzájárulások elfogadásával kapcsolatban hozza meg a megfelelő döntéseket, valamint hozza létre a hozzájáruló felek bizottságát.
   (4)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok a Szerződés 37. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodások, valamint szükség szerint további technikai megállapodások hatálya alá tartoznak. Amennyiben az Unió és egy harmadik állam uniós válságkezelési műveletekben való részvételre vonatkozó keretmegállapodást köt, az adott megállapodás rendelkezései alkalmazandók a misszió vonatkozásában is.
   12. cikk
   Biztonság
   (1)   A polgári műveleti parancsnok – az 5. és a 9. cikkel összhangban, a Tanács Biztonsági Hivatalával együttműködve – irányítja a biztonsági intézkedések misszióvezető általi tervezését, és biztosítja azoknak az EUPOL RD Congo érdekében történő megfelelő és hatékony végrehajtását.
   (2)   A misszióvezető felel a misszió biztonságáért, valamint a Szerződés V. címe és az azt támogató jogi eszközök értelmében az Unión kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politika alapján a misszió tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért.
   (3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselő (Senior Mission Security Officer, SMSO) segíti, aki a misszióvezető közvetlen beosztottja, és a Tanács Biztonsági Hivatalával is szoros munkakapcsolatot tart fenn.
   (4)   Az EUPOL RD Congo személyi állománya tevékenységének megkezdése előtt kötelező biztonsági képzésen vesz részt az OPLAN-nal összhangban. A személyi állomány ezenkívül az SMSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesz.
   (5)   A misszióvezető a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően biztosítja az EU-minősített adatok védelmét.
   13. cikk
   Figyelőszolgálat
   Az EUPOL RD Congo-ra vonatkozóan be kell vonni a figyelőszolgálatot.
   14. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   A misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. október 1-től2011. szeptember 30-ig terjedő időszakra 6 430 000 EUR.
   (2)   Valamennyi kiadást az Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni.
   (3)   A misszió vezetője szerződéses tevékenységeiről teljes jelentéstételi kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető munkáját.
   (4)   Harmadik országok állampolgárai pályázhatnak szerződéskötésre. A misszióvezető – a Bizottság jóváhagyására is figyelemmel – technikai megállapodásokat köthet uniós tagállamokkal, részt vevő harmadik államokkal és egyéb nemzetközi szereplőkkel a felszereléseknek, szolgáltatásoknak és helyiségeknek az EUPOL RD Congo számára való beszerzését illetően.
   (5)   A pénzügyi rendelkezések tiszteletben tartják a misszió operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását és a csapatok interoperabilitását is.
   (6)   A költségek ezen határozat elfogadásának napjától kezdve számolhatók el.
   15. cikk
   Koordináció
   (1)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül, az KDK támogatását célzó uniós fellépés következetességének biztosítása érdekében a misszióvezető az uniós küldöttséggel és az EUSEC RD Congo-val szoros együttműködésben végzi tevékenységét.
   (2)   A misszióvezető szorosan összehangolja tevékenységét az érintett tagállamok diplomáciai képviseleteinek vezetőivel.
   (3)   A misszióvezető együttműködik az országban jelen lévő egyéb nemzetközi szereplőkkel, és szorosan együttműködik az ENSZ MONUSCO-val.
   16. cikk
   Minősített adatok kiadása
   (1)   A főképviselő szükség szerint, valamint a misszió igényeinek és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „CONFIDENTIEL UE” szintig az ezen határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.
   (2)   A főképviselő – a misszió operatív igényeinek függvényében és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően – jogosult a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig az ENSZ és az EBESZ részére átadni. E célból helyi szabályozást kell kidolgozni.
   (3)   Egyedi és azonnali operatív igény esetén a főképviselő – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően – jogosult a fogadó állam részére is átadni a misszió céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig. Minden más esetben ilyen adatoknak és dokumentumoknak a fogadó állam részére történő átadására a fogadó államnak az EU-val folytatott együttműködésére vonatkozó megfelelő eljárások szerint kerül sor.
   (4)   A főképviselő jogosult harmadik államok és az (1), (2) és (3) bekezdésben említett nemzetközi szervezetek részére a misszióval kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, EU nem minősített, a Tanács eljárási szabályzata (6) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó uniós dokumentumok átadására.
   17. cikk
   A misszió felülvizsgálata
   A misszióvezető által készített jelentés alapján félévente a PBB elé kell terjeszteni a misszió felülvizsgálatát.
   18. cikk
   Hatálybalépés és időtartam
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. VANACKERE

      (1)  HL L 151., 2007.6.13., 46. o.

      (2)  HL L 164., 2008.6.25., 44. o.

      (3)  HL L 151., 2009.6.16., 40. o.

      (4)  HL L 149., 2010.6.15., 11. o.

      (5)  A Tanács 2001. március 19-i 2001/264/EK határozata a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról (HL L 101., 2001.4.11., 1. o.).

      (6)  A Tanács 2009. december 1-i 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).