title: 2014/365/EU: A Tanács határozata ( 2014. június 12. ) az EGT-megállapodás statisztika terén folytatott együttműködés megszervezésére vonatkozó különös szabályokról szóló 30. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról

text:
               18.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 178/14

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. június 12.)
   az EGT-megállapodás statisztika terén folytatott együttműködés megszervezésére vonatkozó különös szabályokról szóló 30. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról

      (2014/365/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba,

               (2)

               Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 30. jegyzőkönyvének módosításáról,

               (3)

               Az EGT-megállapodás XXI. melléklete a statisztikára vonatkozó különös rendelkezéseket tartalmaz,

               (4)

               A 2014-től 2017-ig tartó EGT statisztikai programnak az 1383/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által módosított 99/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeleten (4) kell alapulnia, és magában kell foglalnia azokat a programelemeket, amelyek szükségesek az Európai Gazdasági Térség valamennyi vonatkozó gazdasági, szociális és környezeti aspektusának leírásához és nyomon követéséhez,

               (5)

               A 2003-tól 2007-ig tartó EGT statisztikai program hatálya megszűnt, ezért azt el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (6)

               Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 30. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2014. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon.

               (7)

               Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EGT-megállapodás statisztika terén folytatott együttműködés megszervezésére vonatkozó különös szabályokról szóló 30. jegyzőkönyvének tervezett módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban elfogadandó álláspont az e határozathoz mellékelt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapul
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. június 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         Y. MANIATIS

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013.december 17-i 1383/2013/EU rendelete az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 354., 2013.12.28., 84. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. január 15-i 99/2013/EU rendelete az európai statisztikai programról (2013–2017) (HL L 39., 2013.2.9., 12. o.).

      TERVEZET
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2014 HATÁROZATA
      (…)
      az EGT-megállapodás statisztika terén folytatott együttműködés megszervezésére vonatkozó különös szabályokról szóló 30. jegyzőkönyvének módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A 2014-től 2017-ig tartó EGT statisztikai programnak az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1383/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) által módosított 99/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeleten (2) kell alapulnia, és magában kell foglalnia azokat a programelemeket, amelyek szükségesek az Európai Gazdasági Térség valamennyi vonatkozó gazdasági, szociális és környezeti aspektusának leírásához és nyomon követéséhez,

                  (2)

                  A 2003-tól 2007-ig tartó EGT statisztikai program hatálya megszűnt, ezért azt el kell hagyni az EGT-megállapodásból,

                  (3)

                  Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 30. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2014. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT-megállapodás 30. jegyzőkönyve a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az 5. cikk címében a „2013” helyébe a „2013-tól 2017-ig tartó” szöveg lép.

                  2.

                  Az 5. cikk (1) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:
                  „, módosította:

                              —

                                 32013 R 1383: Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1383/2013/EU rendelete (HL L 354., 2013.12.28., 84. o.).”

                  3.

                  Az 5. cikk (2) bekezdésében a „2013. december 31.” szavak helyébe a „2017. december 31.” szavak lépnek.

                  4.

                  Az 5. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „Az EFTA Statisztikai Hivatal és az Eurostat közösen alakítja ki az EGT 2013-tól 2017-ig tartó külön éves statisztikai programját. Az EGT éves statisztikai programja a Bizottság által a 99/2013/EU rendelettel összhangban készített éves munkaprogram egy része alapján, illetve azzal párhuzamosan készül. Az EGT éves statisztikai programját a Szerződő Felek saját belső eljárásaik szerint hagyják jóvá.”

                  5.

                  Az 5. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „Az EFTA-államok hozzájárulása a megállapodás 82. cikke (1) bekezdésének a) pontja és annak pénzügyi szabályzata szerint az Európai Unió költségvetésében a 29 02 05 (A 2013–2017 közötti európai statisztikai program) és a 29 01 04 05 (Statisztikai információs politika – Igazgatási kiadások) költségvetési soron 2013-ra vonatkozóan szereplő összegek 75 %-a, valamint az Európai Unió költségvetésében a 29 02 01 (A 2013–2017 közötti európai statisztikai program) és a 29 01 04 01 (Statisztikai információs politika – Igazgatási kiadások) költségvetési soron a 2014-től 2017-ig tartó időszakra vonatkozóan szereplő összegek 75 %-a.”

                  6.

                  A 2. cikk szövegét el kell hagyni.

            2. cikk
      Ez a határozat azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (3).
      Ez a határozat 2014. január 1-jétől kezdve alkalmazandó.
      3. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt Brüsszelben,

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

               az EGT Vegyes Bizottság

               titkárai

         (1)  HL L 354., 2013.12.28., 84. o.

         (2)  HL L 39., 2013.2.9., 12. o.

         (3)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: A Tanács 2011/169/KKBP határozata ( 2011. március 21. ) a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozat módosításáról

text:
               22.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 76/59

         A TANÁCS 2011/169/KKBP HATÁROZATA
   (2011. március 21.)
   a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2009. szeptember 28-án Conakryban rendezett politikai tüntetésnek a biztonsági erők általi erőszakos elfojtására válaszul a Tanács 2009. október 27-én elfogadta a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2009/788/KKBP közös álláspontot (1).

               (2)

               A Tanács 2010. október 25-én elfogadta a korlátozó intézkedések 2011. október 27-ig történő megújításáról és a 2009/788/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/638/KKBP határozatot (2).

               (3)

               A politikai helyzet és a 2009. szeptember 28-i guineai események tényeinek és körülményeinek megállapításával megbízott nemzetközi vizsgálóbizottság jelentésére figyelemmel a 2010/638/KKBP határozatot módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/638/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:
               „(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a mellékletben felsorolt, a nemzetközi vizsgálóbizottság által a 2009. szeptember 28-i guineai eseményekért felelősként megjelölt személyeknek és a velük kapcsolatban álló személyeknek a területükre történő beutazását vagy az azon történő átutazását.”

               2.

               A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:
               „(1)   A mellékletben felsorolt, a nemzetközi vizsgálóbizottság által a 2009. szeptember 28-i guineai eseményekért felelősként megjelölt személyekhez és a velük kapcsolatban álló természetes és jogi személyekhez, szervezetekhez és szervekhez tartozó, a tulajdonukat képező, az általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági forrást be kell fagyasztani.”

               3.

               A 2010/638/KKBP határozat mellékletének helyébe e határozat melléklete lép.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 281., 2009.10.28., 7. o.

      (2)  HL L 280., 2010.10.26., 10. o.

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET

               A 3. és 4. cikkben említett személyek jegyzéke

                        Név
                        (és esetleges névváltozatok)

                        Azonosító adatok
                        (születési idő és hely (sz. i. és sz. h.), útlevél/személyi igazolvány száma stb.)

                        Indokok

                        1.

                        Moussa Dadis CAMARA százados

                        sz. i.: 1964.1.1. vagy 1968.12.29.
                        Útlevél száma: R0001318

                        A nemzetközi vizsgálóbizottság megállapításai szerint a 2009. szeptember 28-i guineai eseményekért felelős személyek egyike.

                        2.

                        Moussa Tiégboro CAMARA őrnagy

                        sz. i.: 1968.1.1.
                        Útlevél száma: 7190

                        A nemzetközi vizsgálóbizottság megállapításai szerint a 2009. szeptember 28-i guineai eseményekért felelős személyek egyike.

                        3.

                        Dr. Abdoulaye Chérif DIABY ezredes

                        sz. i.: 1957.2.26.
                        Útlevél száma: 13683

                        A nemzetközi vizsgálóbizottság megállapításai szerint a 2009. szeptember 28-i guineai eseményekért felelős személyek egyike.

                        4.

                        Aboubacar Chérif (más néven: Toumba) DIAKITÉ főhadnagy

                        A nemzetközi vizsgálóbizottság megállapításai szerint a 2009. szeptember 28-i guineai eseményekért felelős személyek egyike.

                        5.

                        Jean-Claude PIVI (más néven Coplan) főhadnagy

                        sz. i.: 1960.1.1.

                        A nemzetközi vizsgálóbizottság megállapításai szerint a 2009. szeptember 28-i guineai eseményekért felelős személyek egyike.”


title: 2013/611/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/328

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2013. április 17.)
   az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2013/611/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 30. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0079/2013),

               1.

               jóváhagyja az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 202. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Tanács határozata (1992. március 31.) az információs rendszerek biztonságának tárgykörében

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992D0242

Hivatalos Lap L 123 , 08/05/1992 o. 0019 - 0025 finn különkiadás fejezet 16 kötet 2 o. 0025  svéd különkiadás fejezet 16 kötet 2 o. 0025

		A Tanács határozata(1992. március 31.)az információs rendszerek biztonságának tárgykörében(92/242/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Közösségnek feladata, hogy a közös piac létrehozásával és a tagállamok gazdaságpolitikai elképzeléseinek fokozatos közelítésével a Közösség egész területén elősegítse a gazdasági tevékenységek összehangolt fejlődését, folyamatos és kiegyensúlyozott terjedését, a stabilitás növelését, az életszínvonal gyors emelkedését és a tagállamok közötti kapcsolatok szorosabbá tételét;mivel az elektronikus formában tárolt, feldolgozott és továbbított adatok egyre fontosabb szerepet játszanak a gazdasági és szociális tevékenységekben;mivel a hatékony globális kommunikáció elérkezte és az adatok elektronikus kezelésének elterjedt felhasználása hangsúlyozottan igényli a megfelelő védelmet;mivel az Európai Parlament vitáiban és állásfoglalásaiban több alkalommal hangsúlyozta az információs rendszerek biztonságának fontosságát;mivel a Gazdasági és Szociális Bizottság hangsúlyozta, hogy a közösségi fellépési formákban feltétlenül foglalkozni kell az információs rendszerek biztonságával, különös tekintettel a belső piac megvalósulásának hatására;mivel a nemzeti, nemzetközi és közösségi szintű fellépési formák erre jó alapot nyújtanak;mivel szoros kapcsolat van a távközlési, informatikai, szabványosítási, információs piaci és a kutatási, fejlesztési és technológiai politikák, valamint a Közösség által ezeken a területeken már elvállalt munka között;mivel helyénvaló az eddigi nemzeti és nemzetközi munkára építve és a főbb érintett szereplők közötti együttműködés szorgalmazásával biztosítani, hogy az erőfeszítések összehangoltak legyenek; mivel ezért helyénvaló egy koherens cselekvési program keretében folytatni tovább a munkát;mivel az információs rendszerek biztonságának összetettsége szükségessé teszi olyan stratégiák kifejlesztését, amelyek lehetővé teszik az egységes piacon az információ szabad áramlását, miközben a Közösség egészében szavatolják az információs rendszerek alkalmazásának biztonságát;mivel az egyes tagállamok saját felelőssége a biztonság és a közrend miatt szükséges korlátozások figyelembevétele;mivel az e téren a tagállamokra nehezedő felelősség feltétlenül indokolttá teszi a tagállamok vezető tisztviselőivel való szoros együttműködésére alapozott egységes megközelítést;mivel rendelkezni kell a huszonnégy hónapos kezdeti időszakra vonatkozó cselekvési programról, valamint a vezető tisztviselőkből álló olyan bizottság felállításáról, amelynek hosszú távú megbízása arra szól, hogy tanácsokkal segítse a Bizottságot az információs rendszerek biztonsága terén szükséges cselekvési formákkal kapcsolatban;mivel 12 millió ECU-s összeget tartanak szükségesnek a huszonnégy havi kezdeti időszak cselekvéseinek végrehajtására; mivel 1992-re a szükséges becsült összeg a jelenlegi pénzügyi terv ismeretében 2 millió ECU;mivel az 1992-es költségvetési évet követően a program finanszírozására szánt összegek a Közösség meglevő pénzügyi keretének részét fogják képezni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkEzennel sor kerül az információs rendszerek biztonsága terén szükséges cselekvés elfogadására. Ez a következőkből áll:- az információs rendszerek biztonságára vonatkozó, a kezdeti 24 havi időszakra vonatkozó átfogó stratégiák (cselekvési terv) fejlesztése, valamint- vezető tisztviselőkből álló olyan csoport felállítása, amelynek hosszú távú megbízatása arra szól, hogy tanácsokkal segítse a Bizottságot az információs rendszerek biztonsága terén vállalt cselekvések megtételében (a továbbiakban: bizottság).2. cikk(1) A Bizottság rendszeresen konzultál a bizottsággal a Közösség által végzett és az információs rendszerek biztonságára vonatkozó kérdésekről, különös tekintettel a stratégiák és programok meghatározására.(2) A cselekvési terv a mellékletben feltüntetettek szerint tartalmazza az előkészítő munkát a következő témák alapján:I. az információs rendszerek biztonságára vonatkozó stratégiai keret fejlesztése;II. a felhasználó és a szolgáltató által az információs rendszerek biztonsága tekintetében támasztott elvárások feltérképezése;III. a felhasználók, szállítók és szolgáltatók azonnali és átmeneti igényeire vonatkozó megoldások;IV. az előírások fejlesztése, az információs rendszerek biztonságára vonatkozó szabványosítás, értékelés és tanúsítás;V. technológiai és működési fejlesztések az információs rendszerek biztonsága terén;VI. az információs rendszerek biztonságának megteremtése.3. cikk(1) A cselekvés végrehajtásához szükséges becsült közösségi alapok összege az 1988. és 1992. közötti pénzügyi kilátások ismeretében a kezdeti időszakban becslések szerint 12 millió ECU, beleértve az 1992. évre vonatkozó 2 millió ECU-t.A program alkalmazásának következő időszakában az összegnek szerepelnie kell a Közösség hatályos pénzügyi keretében.(2) A költségvetési hatóság meghatározza a minden egyes pénzügyi évre vonatkozó előirányzatokat, ennek során figyelembe veszi a hatékony és eredményes gazdálkodásnak az Európai Közösség általános költségvetéséről szóló költségvetési rendelet 2. cikkében említett elveit.4. cikkFüggetlen szakértők egy csoportja elkészíti a Bizottság számára a kezdeti időszakban elért eredmények értékelését. Ennek a csoportnak a jelentését a Bizottság megjegyzéseivel együtt az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz kell benyújtani.5. cikk(1) A Bizottság felel a cselekvés végrehajtásáért. A Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselőjének elnökletével működő bizottság segíti.(2) A cselekvési tervet a 2. cikkben megfogalmazott célokkal összhangban kell végrehajtani és szükség szerint frissíteni. A terv tartalmazza a részletes célkitűzéseket és a megvalósítandó cselekvések jellegét, valamint az ezekhez szükséges pénzügyi megoldásokat. A Bizottság a cselekvési terv alapján teszi közzé javaslati felhívásait.(3) A cselekvési tervet az ágazati szereplőkkel szorosan együttműködve kell végrehajtani. A terv figyelembe veszi, elősegíti és kiegészíti az ezen a területen folyamatban levő európai és nemzetközi egységesítési tevékenységeket.6. cikk(1) A 7. cikkben megállapított eljárást a következőkre kell alkalmazni:- az információs rendszerek biztonsága területén megvalósítandó közösségi politikára vonatkozó intézkedések.(2) A 8. cikkben megállapított eljárást a következőkre kell alkalmazni:- az 5. cikkben említett cselekvési terv elkészítése és frissítése,- a javaslati felhívások tartalma, a javaslatok értékelése és az intézkedésekhez a Közösség hozzájárulásának becsült összege, amennyiben ez az összeg meghaladja a 200000 ECU-t,- a Közösségen kívüli szervezetek részvétele e határozat szerinti bármely tevékenységben,- az intézkedések eredményeinek terjesztésére, védelmére és kihasználására vonatkozó rendelkezések,- a cselekvés értékeléséhez szükséges intézkedések.(3) Amennyiben a Közösség hozzájárulása az intézkedésekhez legfeljebb 200000 ECU, a Bizottság egyeztet a bizottsággal az intézkedésekről és tájékoztatja a bizottságot az értékelés eredményéről.7. cikkA Bizottság képviselője benyújtja a bizottságnak a szükséges intézkedések tervezetét. A bizottság az elnök által az ügy sürgősségének figyelembevételével meghatározott határidőn belül, szükség esetén szavazással véleményt nyilvánít.A véleményt jegyzőkönyvben rögzítik; mindegyik tagállam jogosult arra, hogy kérje véleményének rögzítését a jegyzőkönyvben.A Bizottság a lehető legteljesebb mértékben figyelembe veszi a bizottság véleményét. A bizottságot tájékoztatják arról, hogy véleményét milyen módon vették figyelembe.8. cikkA Bizottság képviselője benyújtja a bizottságnak a szükséges intézkedések tervezetét. A bizottság az elnök által az ügy sürgősségének figyelembevételével meghatározott határidőn belül véleményt nyilvánít. A Tanács által a Bizottság javaslata alapján elfogadandó javaslatok esetében a bizottság a Szerződés 148. cikke (2) bekezdésében meghatározott többséggel nyilvánít véleményt. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben leírtaknak megfelelően kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.A Bizottság elfogadja az előirányzott intézkedéseket, amennyiben ezek összhangban állnak a bizottság véleményével.Amennyiben az előirányzott intézkedések nem állnak összhangban a bizottság véleményével, vagy amennyiben az nem nyilvánít véleményt, a Bizottság késedelem nélkül javaslatot nyújt be a Tanácsnak a megvalósítandó intézkedésekről. A Tanács minősített többséggel határoz.Amennyiben a Tanács a hozzá való fordulást követő három hónap elteltével nem jár el, a Bizottság elfogadja a javasolt intézkedéseket, kivéve, ha a Tanács egyszerű többséggel határozott az említett intézkedések elutasításáról.Kelt Brüsszelben, 1992. március 31-én.a Tanács részérőlaz elnökVitor Martins[1] HL C 277., 1990.11.5., 18. o.[2] HL C 94., 1992.3.13.[3] HL C 159., 1991.6.17., 38. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA cselekvés főbb irányvonalainak összefoglalásaIRÁNYMUTATÁS AZ INFORMÁCIÓS RENDSZEREK BIZTONSÁGÁVAL KAPCSOLATOS CSELEKVÉSI TERVHEZBEVEZETŐA cselekvési terv célja olyan átfogó stratégiák kidolgozása, amelyek célja a felhasználók és a gyártók ellátása elektronikus eszközökkel tárolt, kezelt vagy továbbított adatokkal úgy, hogy eközben biztosított az információs rendszerek megfelelő védelme a véletlenül vagy szándékosan okozott veszélyekkel szemben.A cselekvési tervnek figyelembe kell vennie és ki kell egészítenie az ezen a területen folyamatban levő világméretű szabványosítási tevékenységeket.A terv a következő cselekvési irányokat tartalmazza:- az információs rendszerek biztonságára vonatkozó stratégiai keret fejlesztése,- a felhasználó és a szolgáltató által az információs rendszerek biztonsága tekintetében támasztott elvárások feltérképezése,- a felhasználók, szállítók és szolgáltatók azonnali és átmeneti igényeire vonatkozó megoldások,- az előírások fejlesztése, az információs rendszerek biztonságára vonatkozó szabványosítás, értékelés és tanúsítás,- technológiai és működési fejlesztések az információs rendszerek biztonsága terén,- az információs rendszerek biztonságának megteremtése.A cselekvési tervet a Bizottság hajtja végre, szoros összhangban a tagállamok kapcsolódó cselekvéseivel és egyeztetve a Közösség vonatkozó kutatási és fejlesztési fellépéseivel.1. I. cselekvési irányvonal – Az információs rendszerek biztonságára vonatkozó stratégiai keret fejlesztése1.1. A kérdésAz információs rendszerek biztonsága a modern társadalomban egy mindent átható, meghatározó minőségi követelmény. Az elektronikus adatszolgáltatáshoz biztonságos távközlési infrastruktúrára, biztonságos hardver- és szoftver-eszközökre, valamint biztonságos felhasználására és igazgatásra van szükség. Átfogó, az információs rendszerek biztonságának összes szempontját figyelembe vevő stratégiát kell létrehozni, amelynek segítségével a szórványos megközelítés elkerülhető. Az elektronikus formában kezelt adatok biztonságára vonatkozó stratégiának tükröznie kell a társadalom törekvését a hatékony működésre és egyúttal érdekeinek védelmére egy gyorsan változó világban.1.2. CélkitűzésLétre kell hozni egy olyan stratégiai irányultságú keretet, amely nemzetközi környezetben összehangolja a szociális, gazdasági és politikai célkitűzéseket a műszaki, működési és jogi megoldási lehetőségekkel. Az ágazati szereplőknek egy közös elképzelés és egyeztetett stratégiai keret kifejlesztésében kell együttműködniük, hogy megtalálják az érzékeny egyensúlyt a különböző aggályok, célkitűzések és korlátozások között. Ezek az előfeltételei annak, hogy a politikai döntésekben és az ipari fejlesztésekben is sikerüljön összehangolni a különböző érdekeket és igényeket.1.3. Állapot és tendenciákA helyzet jellemzője, hogy egyre inkább tudatosodik a cselekvés szükségessége. Az erőfeszítések összehangolását szolgáló kezdeményezés hiányában azonban nagy a valószínűsége annak, hogy a különböző ágazatokban a szórványosan megvalósuló erőfeszítések olyan helyzetet teremtenek, amely de facto ellentmondásos lesz és fokozatosan egyre súlyosabb jogi, szociális és gazdasági problémákat teremthet.1.4. Követelmények, lehetőségek és prioritásokE megosztott keretnek foglalkoznia kell az információ és a hozzá kapcsolódó szolgáltatások sebezhetőségére vonatkozó kockázatelemzési és kockázatkezelési problémák megoldásával, a számítógépes/távközlési szabálytalanságokkal és visszaélésekkel kapcsolatos törvények és rendeletek összhangjának megteremtésével, a biztonsági politikát megvalósító közigazgatási infrastruktúrák létrehozásával, valamint annak megállapításával, hogyan lehet kellő hatékonysággal végrehajtani mindezt a különböző iparágakban/tudományágakban úgy, hogy eközben megfelelő módon kezeljék a szociális és személyiségi jogi aggályokat (pl. az azonosítás, hitelesítés, nem megtagadás és esetleg engedélyezés rendszereinek alkalmazása egy demokratikus környezetben).Világos iránymutatást kell adni a biztonságos megosztott információs szolgáltatások, szabványok, útmutatások és a biztonsági termékekre és szolgáltatásokra, kísérletekre és prototípusokra vonatkozó meghatározások fizikai és logikai felépítésének fejlesztéséhez, hogy meg lehessen határozni az egyes ágazatok igényeihez kapcsolódó különböző közigazgatási szerkezetek, felépítések és szabványok megvalósíthatóságát.Ahhoz, hogy befolyásolni lehessen a felhasználók hozzáállását az informatika (IT) biztonságával kapcsolatos aggodalmak növekedése tekintetében, meg kell teremteni a biztonsági problémákkal kapcsolatos tudatosságot.2. II. cselekvési irányvonal – A felhasználó és a szolgáltató által az információs rendszerek biztonsága tekintetében támasztott elvárások feltérképezése2.1. A kérdésAz információs rendszerek biztonsága elengedhetetlen előfeltétele az üzleti alkalmazások integritásának és megbízhatóságának, a szellemi tulajdonnak és a titoktartás elvének. Ez elkerülhetetlenül kényes egyensúlyhoz vezet és esetenként választási helyzetet eredményez a szabad kereskedelem iránti elkötelezettség, valamint a magánélet tiszteletben tartásához való jog és a szellemi tulajdon védelme iránti elkötelezettség között. Ezeknek a választásoknak és kompromisszumoknak a követelmények és az ezekre válaszul adható, információs rendszerek biztonságára vonatkozó különböző megoldások hatásainak teljes körű értékelésére kell alapozni.A felhasználói igények azt jelzik, hogy az információs rendszerek biztonsági funkciói összefüggnek a technológiai, működési és szabályozási vonatkozásokkal. Ezért az információs rendszerekre vonatkozó biztonsági követelmények rendszeres vizsgálata lényeges része a megfelelő és hatékony intézkedések fejlesztésének.2.2. CélkitűzésA felhasználók és szolgáltatók által támasztott követelmények jellegének és jellemzőinek meghatározása, illetve ezek kapcsolódása az információs rendszerek biztonsági intézkedéseihez.2.3. Állapot és tendenciákEddig nem történt semmilyen összehangolt erőfeszítés a főbb szereplők által az információs rendszerek biztonságára vonatkozó, gyorsan változó és átalakuló igények feltérképezésére. A Közösség tagállamai felmérték a nemzeti keretek között végzett tevékenységek összehangolására vonatkozó követelményeket (különösen az "IT biztonság-értékelésének kritériumai"-ra vonatkozóan). Rendkívül fontos az egységes értékelési kritériumok és az értékelési tanúsítványok kölcsönös elfogadása.2.4. Követelmények, lehetőségek és prioritásokAz ágazati szereplők indokolt igényeinek következetes és áttekinthető kezeléséhez el kell készíteni a felhasználói igények egyeztetett osztályozását és ennek kapcsolatát az információs rendszerek biztonságának megteremtésével.Fontos továbbá, hogy a tendenciák, szolgáltatási tulajdonságok és technológia fényében meghatározzák a jogalkotással, rendeletekkel és cselekvési kódexekkel szembeni követelményeket, azonosítsák a célkitűzések közigazgatási, szolgáltatói, működési és műszaki rendelkezésekkel történő megvalósítására vonatkozó alternatív stratégiákat, valamint felmérjék az alternatív biztonsági megoldások és stratégiák hatékonyságát, felhasználóbarát mivoltát és költségét a felhasználók, szolgáltatók és üzemeltetők számára.3. III. cselekvési irányvonal – A felhasználók, szállítók és szolgáltatók azonnali és átmeneti igényeire vonatkozó megoldások3.1. A kérdésNapjainkban "elszigeteléssel", azaz hagyományos szervezési és fizikai intézkedésekkel lehet megóvni a számítógépeket a külvilág felől érkező jogosulatlan hozzáférésektől. Ugyanez vonatkozik az elektronikus kommunikációra zárt felhasználói csoporton belül az e célra kifejlesztett hálózatoknál is. Egészen más a helyzet akkor, ha az információ megosztott a felhasználói csoportok között, illetve nyilvános vagy általánosan hozzáférhető hálózaton keresztül cserél gazdát. Sem a technológia, a berendezések és szolgáltatások, sem a kapcsolódó szabványok és eljárások nem állnak általánosan rendelkezésre ahhoz, hogy ilyen esetekben biztosítani lehessen az információs rendszereknek az előbbihez mérhető biztonságát.3.2. CélkitűzésA cél, hogy rövid időn belül megszülessenek a felhasználók, szolgáltatók és gyártók legsürgetőbb igényeinek megfelelő megoldások. Ebbe beletartozik az egységes IT biztonsági értékelő kritériumok alkalmazása. Ennek a rendszernek a jövő követelményei és megoldásai szempontjából nyitottnak kell lennie.3.3. Állapot és tendenciákEgyes felhasználói csoportok kifejlesztették a saját konkrét igényeinek, többek között a hitelesítés, integritás és a nem megtagadás igényeinek megfelelő technikákat és eljárásokat. Általában mágneskártyákat vagy intelligens kártyákat alkalmaznak. Egyesek többé-kevésbé fejlett kriptográfiai technikákat alkalmaznak. Ez gyakorta együtt jár a felhasználói csoport konkrét "hatóságának" kijelölésével. Nehéz azonban úgy általánosítani ezeket a technikákat és módszereket, hogy azok megfeleljenek egy nyitott környezet követelményeinek.Az ISO dolgozik az OSI Information System Security (ISO DIS 7498-2) és a CCITT kifejlesztésén X400-as környezetben. Lehetséges továbbá biztonsági szegmensek beépítése az egyes üzenetekbe. A hitelesítés, az integritás és a nem megtagadás az üzenetek részeként (EDIFACT) és az X400 MHS részeként is kezelhető.Napjainkban az elektronikus adatcsere (EDI) jogi keret még a koncepció megfogalmazásának szakaszában van. A Nemzetközi Kereskedelmi Kamara megjelentette a kereskedelmi adatok távközlési hálózatokon keresztül történő kicserélésének egységes magatartási szabályait.Számos ország (többek között Németország, Franciaország és az Egyesült Királyság) kifejlesztette vagy napjainkban fejleszti az IT, valamint a távközlési termékek és rendszerek megbízhatóságának értékelésére vonatkozó kritériumokat és a megfelelő értékelések elvégzésére alkalmas eljárásokat. Ezeket a kritériumokat egyeztették a nemzeti gyártókkal, ennek eredménye lesz az egyre több megbízható termék és rendszer, kezdetben egyszerű termékek megjelenése. Az értékeléseket végző és igazolásokat kiállító nemzeti szervezetek létrehozása segíteni fogja ennek a tendenciának a kibontakozását.Az információ bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezés a felhasználók többsége szerint egyelőre kevésbé lényeges. Az egyre korszerűbb hírközlési szolgáltatások, különösen a mobil szolgáltatások elterjedésével azonban ez a helyzet a jövőben valószínűleg megváltozik.3.4. Követelmények, lehetőségek és prioritásokAlapvető fontosságú, hogy a lehető legrövidebb időn belül jöjjenek létre az információs rendszerekben (számítógépekben, perifériákban) és a nyilvános hírközlési hálózatokban a kellő biztonságot szavatoló eljárások, szabványok, termékek és eszközök. Elsődleges fontosságot élvez a hitelesítés, az integritás és a nem megtagadás. Kísérleti projektekkel kell meggyőződni a javasolt megoldások életképességéről. A TEDIS programban, a program e cselekvési tervnél általánosabb tartalma szabta kereteken belül igyekeznek megfogalmazni az EDI-rendszerre vonatkozó, elsődleges fontosságot élvező igényeket.4. IV. cselekvési irányvonal – Az előírások fejlesztése, az információs rendszerek biztonságára vonatkozó szabványosítás, értékelés és tanúsítás4.1. A kérdésAz információs rendszerek biztonságára vonatkozó követelmények mindenre kiterjednek, ezért fontos az egységes előírások és szabványok elfogadása. Az IT biztonságra vonatkozó egyeztetett szabványok és előírások hiánya a gazdaságban és a társadalomban jelentős akadálya lehet az információkon alapuló folyamatok és szolgáltatások fejlesztésének. Fel kell gyorsítani a technológia és szabványok fejlesztését és alkalmazását a távközléshez és a számítógépes hálózatokhoz kapcsolódó területeken, amelyek különösen fontosak a felhasználók, az ipar és a közigazgatás számára.4.2. CélkitűzésTovábbi erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy az OSI, ONP, ISDN/IBC és a hálózat-működtetés általános területein kifejleszthetők legyenek a konkrét biztonsági funkciók ellátásának támogatásához szükséges módszerek. A hitelesítéshez, többek között a kölcsönös elfogadás előfeltételeként szolgáló azonosításhoz szükséges technikák és megközelítések elengedhetetlenül kapcsolódnak az előírások és szabványok kimunkálásához. Mindenütt, ahol ez lehetséges, a nemzetközileg egyeztetett megoldásokat kell támogatni. Ugyancsak ösztönözni kell a biztonsági funkciókkal rendelkező számítógépes rendszerek fejlesztését és alkalmazását.4.3. Állapot és tendenciákKülönösen az Egyesült Államok jelentős és fontos kezdeményezéseket tett az információs rendszerek biztonságával kapcsolatos problémák megoldására. Európában ezzel a kérdéssel az IT és távközlési szabványok keretében, az ETSI és a CEN/CENELEC tevékenységgel összefüggésben, a CCITT és az ISO előkészítésével kapcsolatban foglalkoznak.Tekintettel az egyre fokozódó aggályokra, az Egyesült Államokban ez a munka egyre intenzívebbé válik, és a kereskedők és a szolgáltatók egyaránt egyre nagyobb erőfeszítéseket tesznek ezeknek a problémáknak a kezelésére. Európában Franciaországban, Németországban és az Egyesült Királyságban egymástól függetlenül indultak el hasonló fejlesztések, de az Egyesült Államok gyakorlatának megfelelő közös erőfeszítések csak nagyon lassan bontakoznak ki.4.4. Követelmények, lehetőségek és prioritásokAz információs rendszerek biztonságánál elengedhetetlenül rendkívül szoros az összefüggés a szabályzó, működési, közigazgatási és műszaki vonatkozások között. A rendeletek különböző rendelkezéseinek meg kell jelenniük a szabványokban, és az információs rendszerek biztonságára vonatkozó rendelkezéseknek ellenőrizhető módon igazodniuk kell a szabványokhoz és rendeletekhez. A rendeletekben bizonyos vonatkozásokban olyan előírásokra is szükség van, amelyek túlmutatnak a szabványosítás hagyományos hatókörén, azaz tartalmaznak bizonyos gyakorlati szabályokat. A szabványokra és gyakorlati kódexekre vonatkozó követelmények az információs rendszerek biztonságának minden területén jelen vannak, és különbséget kell tenni a biztonsági célkitűzéseknek megfelelő védelmi követelmények és az illetékes európai szabványügyi testületekre (CEN/CENELEC/ETSI) átruházható műszaki követelmények között.Az előírásoknak és szabványoknak ki kell terjedniük az információs rendszerek biztonsági szolgáltatásainak tárgyára (személyi és vállalati azonosítás, nem megtagadási protokollok, jogi értelemben elfogadható elektronikus bizonyíték, engedélyezés ellenőrzése), kommunikációs szolgáltatásaira (a képi kommunikáció védelme, a mobil távközlés hang- és adatátviteli védelme, adatok és képi információk adatbázisvédelme, integrált szolgáltatások biztonsága), az ezek közötti kommunikáció és a biztonság kérdéseinek kezelésére (nyilvános/zárt kulcsrendszer a nyitott hálózati tevékenységhez, hálózatkezelés védelme, szolgáltató védelme) és a rendszerek hitelesítésére (biztosítási kritériumok és szintek, az információs rendszerek biztonságával összefüggő, biztonságot szavatoló eljárások).5. V. cselekvési irányvonal – Technológiai és működési fejlesztések az információs rendszerek biztonságának területén5.1. A kérdésAz információs rendszerek biztonságával összefüggő jelenlegi és a jövőben várható követelményekre vonatkozó, gazdasági értelemben életképes és működési vonatkozásban megfelelő technológiák rendszerbe foglalt vizsgálata és fejlesztése a szolgáltató piac fejlődésének és az egész európai gazdaság versenyképességének előfeltétele.Az információs rendszerek biztonsága terén elindított bármely fejlesztésnek ki kell terjednie a számítógépek biztonságára és a hírközlés biztonságára, hiszen a legkorszerűbb rendszerek általában megosztott rendszerek, és az ilyen rendszerekhez a kommunikációs hálózatokon keresztül lehet hozzáférni.5.2. CélkitűzésAz információs rendszerek biztonságával összefüggő jelenlegi és a jövőben várható követelményekre vonatkozó, gazdasági értelemben életképes és működési vonatkozásban megfelelő megoldásokat lehetővé tevő technológiák rendszerezett vizsgálata és fejlesztése.5.3. Követelmények, lehetőségek és prioritásokAz információs rendszerek biztonságával összefüggő munka során foglalkozni kell fejlesztési és megvalósítási stratégiákkal, technológiákkal, valamint integrációval és hitelesítéssel.A stratégiai K&F munkának ki kell terjednie a rendszerek biztonságának elméleti modelljeire (a veszélyeztetés, engedély nélküli módosítás és szolgáltatás megtagadása elleni védekezés), a modellek funkcionális követelményeire, a kockázati modellekre és a biztonsági felépítésekre.A technológiai jellegű K&F munkának ki kell terjednie a felhasználó és az üzenet hitelesítésének elméleti modelljére (pl. hangelemzés és elektronikus aláírások eszközeivel), a kódoláshoz szükséges műszaki interfészekre és protokollokra, a hozzáférést vezérlő mechanizmusokra és a bevált biztonsági rendszerek bevezetésének mechanizmusaira.A műszaki rendszer biztonságának és alkalmazhatóságának hitelesítését és engedélyezését integrációs és hitelesítési projekteken keresztül kell vizsgálni.A biztonsági technológia konszolidációján és fejlesztésén túl számos kísérő intézkedésre van szükség, többek között a jelenlegi szabványok alkalmazásának elkészítése, karbantartása és következetes alkalmazása, az IT és távközlési termékek biztonsági tulajdonságainak ellenőrzése és hitelesítése, beleértve a rendszerek tervezésére és bevezetésére vonatkozó hitelesítési és minősítési módszerek terén.A harmadik RDT közösségi keretprogram is felhasználható az együttműködési projektek megvalósítására prekompetitív és prenormatív szinten.6. VI. cselekvési irányvonal – Az információs rendszerek biztonságának megteremtése6.1. A kérdésAz információs rendszerek biztonsági tulajdonságainak pontos jellegétől függően a szükséges funkciókat az információs rendszer különböző részeibe kell beépíteni, beleértve a végberendezéseket/számítógépeket, szolgáltatásokat, hálózatkezelést, kriptográfiai eszközöket, intelligens kártyákat, nyilvános és zárt jellegű kulcsokat stb. Ezeknek az elemeknek egy bizonyos része beépülhet a kereskedők által forgalmazott hardver és szoftver eszközökbe, mások a megosztott rendszerek részeiként működhetnek (pl. hálózatkezelés), lehetnek az egyes felhasználók birtokában (pl. intelligens kártyák), vagy egy szakosított szervezet termékválasztékában szerepelhetnek (nyilvános/zárt kulcsok).Várhatóan a kereskedők, szolgáltatók vagy üzemeltetők gondoskodnak a biztonsági termékek és szolgáltatások nagyobb részéről. Meghatározott funkciók esetében, pl. nyilvános/zárt kulcsok biztosításánál, az engedélyezés felülvizsgálatánál szükség lehet megfelelő szervezetek kiválasztására és megbízására.Ugyanez vonatkozik a szolgáltatás minőségének hitelesítésére, értékelésére és ellenőrzésére; ezeket a funkciókat a kereskedők, szolgáltatók vagy üzemeltetők érdekeitől független szervezeteknek kell ellátniuk. Ezek a szervezetek lehetnek magánvállalkozások, állami vagy állam által engedélyezett és a funkciók ellátásával megbízott szervezetek.6.2. CélkitűzésA Közösség területén az állami és közérdek védelmében az információs rendszerek biztonságossá tételéhez szükséges összehangolt megközelítés kifejlesztése érdekében ki kell alakítani egy egységes és következetes módszert a biztonság szavatolására. Ott, ahol független szervezeteket kell megbízni ennek a feladatnak az ellátásával, szükség van a funkciók és feltételek előzetes meghatározására és egyeztetésére, illetve ezek beágyazására a szabályozó keretbe. A kölcsönös elismerés feltételeként a cél a kötelezettségek világosan meghatározott és egyeztetett közösségi szintű elosztása a különböző szereplők között.6.3. Állapot és tendenciákNapjainkban az információs rendszerek biztonságának szavatolása csak meghatározott területeken, ezek jól szervezett és konkrét igényeinek kielégítésére korlátozódik. A szervezés európai szinten alapvetően informális és a hitelesítés és minősítés kölcsönös elfogadása zárt csoportokon kívül nem megoldott. Az információs rendszerek biztonságának egyre fontosabbá válásával mind sürgősebbé válik, hogy Európában és a nemzetközi piacokon is szülessenek meg a megfelelő következetes megközelítések az információs rendszerek biztonságának megteremtéséről.6.4. Követelmények, lehetőségek és prioritásokA különböző érintett szereplők száma és a szabályozó és törvényhozó kérdésekhez való szoros kapcsolódás miatt különösen fontos, hogy az érdekeltek előzetesen egyeztessenek egymással az információs rendszerek biztonságára vonatkozó irányadó elvekről.A kérdés egységes megközelítésének kialakítása során foglalkozni szükséges a funkciók azonosításának és meghatározásának különböző vonatkozásaival, melyek jellegüknél fogva szükségessé teszik bizonyos független szervezetek (vagy egymással együtt dolgozó szervezetek) rendelkezésre állását. Beletartozhatnak ebbe többek között olyan funkciók, mint egy nyilvános/zárt kulcsrendszer működtetése.Az elmondottakon túl egy korai szakaszban meg kell határozni azokat a funkciókat, amelyeket közérdekből független szervezetekre (vagy egymással együtt dolgozó szervezetekre) kell bízni. Ebbe beletartozhat többek között az ellenőrzés, a minőségbiztosítás, a hitelesítés, a minősítés és egyéb hasonló funkciók ellátása.--------------------------------------------------


title: 2010/212/CFSP: A Tanács 2010/212/KKBP határozata ( 2010. március 29. ) a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő feleinek 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
               10.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 90/8

         A TANÁCS 2010/212/KKBP HATÁROZATA
   (2010. március 29.)
   a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő feleinek 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió továbbra is az átfogó atomsorompó-szabályozás sarokköveként, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT) VI. cikke értelmében folytatott nukleáris leszerelés nélkülözhetetlen alapjaként és az atomenergia békés célokra történő felhasználásai további fejlesztésének fontos elemeként tekint az NPT-re.

               (2)

               Az Európai Tanács 2003. december 12-i ülésén elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát az e területen történő intézkedései meghatározása érdekében. A Tanács 2008. december 8-án elfogadta „A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre irányuló európai uniós fellépés új irányai” című dokumentumot.

               (3)

               Az Európai Tanács 2008. december 12-én jóváhagyta a Tanácsnak a nemzetközi biztonság megerősítéséről szóló nyilatkozatát, amelyben megerősítette a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelem, valamint az Unió által az ENSZ-közgyűlés elé terjesztett konkrét és reális lefegyverzési kezdeményezések előmozdítására irányuló határozott szándékát.

               (4)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa egyhangúlag elfogadta az 1540 (2004) sz. határozatot, mely a nemzetközi béke és biztonság elleni fenyegetésnek minősíti a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik terjedését. A Tanács az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1540 (2004) sz. határozatának végrehajtása érdekében és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében 2006. június 12-én elfogadta a 2006/419/KKBP (1) együttes fellépést, 2008. május 14-én pedig a 2008/368/KKBP (2) együttes fellépést.

               (5)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsának állam-, illetve kormányfői szintű ülése egyhangúlag elfogadta az 1887 (2009) sz. határozatot, amelyben úgy határozott, hogy az NPT céljaival összhangban, a nemzetközi stabilitást előmozdítva, valamint a mindenki számára biztosítandó töretlen biztonság elve alapján egy mindenki számára biztonságosabb világ megteremtésére törekszik, és hogy létrehozza a nukleáris fegyverek nélküli világhoz szükséges feltételeket, továbbá felszólította az NPT nem részes államait, hogy nukleáris fegyverrel nem rendelkező részes államokként csatlakozzanak a szerződéshez, az NPT részes államait pedig arra, hogy teljes mértékben tegyenek eleget kötelezettségeiknek és tegyenek eleget az NPT-ben vállalt elkötelezettségeiknek, valamint működjenek együtt annak érdekében, hogy az NPT 2010. évi felülvizsgálati konferenciája sikeresen megerősíthesse az NPT-t, és realisztikus és elérhető célokat tűzhessen ki az NPT mindhárom pillére – azaz a nonproliferáció, az atomenergia békés célú felhasználása és a leszerelés – tekintetében.

               (6)

               A Tanács 2004 óta több, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) tevékenységeinek a nukleáris biztonság és ellenőrzés területén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról szóló együttes fellépést fogadott el, legutóbb a 2008/314/KKBP együttes fellépést (3).

               (7)

               A Tanács 2008. december 8-án elfogadta a NAÜ nukleárisüzemanyag-bankjának létrehozásához nyújtandó, legfeljebb 25 millió EUR összegű uniós hozzájárulásról szóló tanácsi következtetéseket.

               (8)

               A Tanács 2006 óta több olyan együttes fellépést fogadott el, amely az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából folytatott tevékenységeinek támogatásáról szól. Ezek közé tartozik a legutóbbi, 2008/588/KKBP együttes fellépés (4). A Tanács továbbá ösztönözte az Átfogó Atomcsend-szerződés (CTBT) mielőbbi hatálybalépését és egyetemessé tételét.

               (9)

               Az Amerikai Egyesült Államok elnöke 2010. április 13-ára nukleáris biztonsággal foglalkozó csúcstalálkozót hívott össze a globális nukleáris biztonság iránti kötelezettségvállalás megerősítése érdekében, ideértve a nukleáris terrorizmus veszélyének kezelését is.

               (10)

               Az NPT részes államainak a szerződést és annak meghosszabbítását vizsgáló, 1995. évi konferenciája határozatokat fogadott el az NPT határozatlan időre szóló meghosszabbításáról, az atomsorompó és a nukleáris leszerelés elveiről és céljairól, az NPT felülvizsgálati folyamatának megerősítéséről, valamint a Közel-Kelettel kapcsolatos állásfoglalást fogadott el.

               (11)

               Az NPT 2000. évi felülvizsgálati konferenciája záródokumentumot fogadott el.

               (12)

               A Tanács 2005. április 25-én elfogadta a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő feleinek 2005. évi felülvizsgálati konferenciájáról szóló 2005/329/KKBP közös álláspontot (5).

               (13)

               Az NPT 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának előkészítő bizottsága három ülést tartott, melyekre 2007. április 30. és május 11. között Bécsben, 2008. április 28. és május 9. között Genfben, valamint 2009. május 4. és 15. között New Yorkban került sor.

               (14)

               Az NPT 2000. évi és 2005. évi felülvizsgálati konferenciái eredményeinek, valamint az NPT 2010. évi felülvizsgálati konferenciája előkészítő bizottságának három ülésén elhangzott vitáknak a fényében, továbbá a jelenlegi helyzetet figyelembe véve, helyénvaló a 2005/329/KKBP közös álláspontban megfogalmazott célokat és az az alapján hozott kezdeményezéseket aktualizálni és tovább fejleszteni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Unió célja a nemzetközi atomsorompó-szabályozás megerősítése a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT) szerződő feleinek 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának érdemi és kiegyensúlyozott eredményeinek előmozdítása révén, az NPT-ben foglalt célok irányába tett kézzelfogható és realisztikus előrehaladás elérése érdekében.
   E cél érdekében az Uniónak konkrét, hatékony, gyakorlati jellegű és konszenzuson alapuló intézkedések elfogadásának előmozdítására kell törekednie a nukleáris fegyverek elterjedése elleni nemzetközi erőfeszítések fokozása, a leszerelés folytatása, valamint annak érdekében, hogy biztosítsa az atomenergia békés célú felhasználási módjainak az e téren kapacitásaikat fejleszteni kívánó országok általi felelős fejlesztését. Az Unió e célból munkadokumentumot dolgozott ki és nyújtott be az NPT 2010. felülvizsgálati konferenciája számára, amely előremutató uniós javaslatokat tartalmaz az NPT mindhárom pillérére vonatkozóan (6), és melyeket az NPT 2010. évi felülvizsgálati konferenciája által elfogadandó ambiciózus cselekvési terv részéül szán.
   2. cikk
   Az Uniónak az NPT 2010. felülvizsgálati konferenciáján különösen annak biztosítására kell törekednie, hogy az NPT részes államai (a továbbiakban: részes államok) foglalkozzanak az alábbi prioritásokkal:

               1.

               valamennyi részes állam általi ismételt megerősítése annak, hogy vállalja a kötelezettségeinek való megfelelést és az NPT céljainak teljesítését, valamint elkötelezett az NPT-hez való egyetemes csatlakozás iránt;

               2.

               az NPT végrehajtásának megerősítése a nukleáris fegyverek elterjedése elleni nemzetközi erőfeszítések fokozása, a leszerelés folytatása, valamint az atomenergia békés célú felhasználási módjai felelős fejlesztésének biztosítása érdekében tett konkrét, hatékony, gyakorlati jellegű és konszenzuson alapuló intézkedések elfogadása, valamint a Közel-Keletről szóló 1995. évi NPT állásfoglalás végrehajtásával kapcsolatos előrehaladás révén;

               3.

               a nukleárisfegyverzet-ellenőrzési és -leszerelési folyamatok iránti elkötelezettség megerősítése és az ezekkel kapcsolatos konkrét előrehaladás szükségességének kiemelése, különösen a nukleáris fegyverek számának világszerte való átfogó csökkentése révén az NPT VI. cikkével összhangban, és figyelembe véve a legnagyobb nukleáris fegyverzettel rendelkező államok különleges felelősségét, valamint megállapodás bizonyos konkrét és mielőbbi intézkedésekkel kapcsolatban ideértve – az NPT VI. cikkében meghatározott kötelezettségek és végső cél teljesítéséhez elengedhetetlenül szükséges lépésekként – az Átfogó Atomcsend-szerződés (CTBT) gyors hatálybalépésének elérését és a hasadóanyagoknak nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanószerkezetek gyártásához történő előállítását tiltó szerződés (FMCT) tárgyalásainak a leszerelési konferencia keretében való megkezdését;

               4.

               az atomsorompó-szabályozás hatékonyságának és átfogó jellegének a megerősítése azáltal, hogy az NPT III. cikke értelmében egy átfogó biztosítéki egyezmény és egy kiegészítő jegyzőkönyv megkötése jelenti az ellenőrzés mintáját;

               5.

               az NPT megerősítése azáltal, hogy a részes államok megállapodnak egy részes államnak az NPT-ből történő kilépésére való eredményes válaszadás módjában;

               6.

               a jelenlegi főbb – mindenekelőtt a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságbeli és az Iráni Iszlám Köztársaságbeli – proliferációs kihívásokat szem előtt tartva az NPT érvényesítése azáltal, hogy a részes államok megállapodnak a szabálysértési esetekre való határozott és eredményes válaszadás módjában;

               7.

               az atomenergia békés célú felhasználásának a legjobb biztonsági-, védelmi- és az elterjedés megakadályozására irányuló körülmények között történő felelős fejlesztésének és a nukleárisüzemanyag-ciklussal kapcsolatos többoldalú megközelítésre vonatkozó egyetértés és támogatás növelése.

         3. cikk
   Az 1. cikkben említett cél elérése és a 2. cikkben meghatározott prioritások érdekében az Unió:

               a)

               az NPT 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján hozzájárul az NPT működésének strukturált és kiegyensúlyozott felülvizsgálatához, beleértve a részes államoknak az NPT keretében tett vállalásainak végrehajtását, valamint azon területek és eszközök meghatározását, amelyeken, illetve amelyek segítségével a jövőben további előrelépésre kell törekedni, különösen az NPT 2015. évi felülvizsgálati konferenciájára tekintettel;

               b)

               az NPT nyújtotta keretek alapján, az NPT 1995. évi felülvizsgálati és a szerződés meghosszabbításával foglalkozó konferenciáján elfogadott, Közel-Keletről szóló határozatokat és állásfoglalást, valamint az NPT 2000. évi felülvizsgálati konferenciájának záródokumentumát támogatva hozzájárul a konszenzus kialakításához, figyelembe véve a jelenlegi helyzetet, és előmozdítja többek között az alábbi alapvető elemeket:

                           1.

                           erőfeszítéseket kell tenni az NPT egységességének megőrzése, valamint tekintélyének és végrehajtásának megerősítése érdekében;

                           2.

                           el kell ismerni, hogy a nukleáris fegyverek elterjedése megakadályozásának jogi kereteit megteremtve az NPT egy egyedi és semmi mással nem helyettesíthető többoldalú jogi eszköz a nemzetközi béke, biztonság és stabilitás megőrzése és megerősítése érdekében, valamint azon ellenőrzési rendszer továbbfejlesztése érdekében, amely biztosítja, hogy a nukleáris fegyverrel nem rendelkező államok kizárólag békés célokra használják fel az atomenergiát, továbbá az NPT VI. cikke értelmében folytatott nukleáris leszerelés nélkülözhetetlen alapját képezi, valamint fontos eleme az atomenergia békés célokra történő felhasználásai további fejlesztésének, hangsúlyozva, hogy az NPT a három egymást erősítő pillérével valamennyi részes állam közös biztonsági érdekeit képviseli;

                           3.

                           hangsúlyozni kell az NPT valamennyi rendelkezésének minden részes állam általi teljes betartásának feltétlen szükségességét;

                           4.

                           hangsúlyozni kell, hogy a részes államok politikáinak és stratégiáinak összhangban kell állniuk az NPT rendelkezéseivel;

                           5.

                           az NPT egyetemessé tételén kell munkálkodni; felhívást kell intézni az NPT-ben nem részes államokhoz, hogy nukleáris fegyverrel nem rendelkező részes államokként haladéktalanul csatlakozzanak az NPT-hez, valamint hogy az NPT-hez való csatlakozásuk megvalósulásáig tartsák be annak szabályait és kötelezzék el magukat az atomsorompó és a leszerelés mellett;

                           6.

                           üdvözölni kell a civil társadalomnak az NPT alapelvei és céljai előmozdításához való hozzájárulását;

                     LESZERELÉS

                           7.

                           az NPT céljaival összhangban újólag meg kell erősíteni a mindenki számára biztonságosabb világ megteremtésére, valamint a nukleáris fegyverek nélküli világhoz szükséges feltételek kialakítására való törekvés iránti elkötelezettséget; meggyőződve arról, hogy az e cél felé vezető úton tett köztes lépések is jelentősen javíthatják mindenki biztonságát;

                           8.

                           üdvözölni kell a nukleáris fegyvereknek a hidegháború vége óta – többek között az Unió két tagállama részéről – végrehajtott jelentős csökkentését; hangsúlyozni kell a nukleáris fegyverzet globális csökkentésének szükségességét az NPT VI. cikke alapján történő módszeres és fokozatos nukleáris leszerelés felé való törekvés érdekében, figyelembe véve a legnagyobb nukleáris fegyverzettel rendelkező államok különleges felelősségét; ebben az összefüggésben üdvözölni kell az Amerikai Egyesült Államok és az Orosz Föderáció közötti, az új START-megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat; hangsúlyozni kell fegyverzetük további csökkentésére irányuló további előrehaladás, valamint nukleárisfegyver-rendszereik alkalmazhatóságának a legalacsonyabb szükséges szintre történő csökkentésének szükségét;

                           9.

                           a nem stratégiai nukleáris fegyverek tekintetében:

                                       i.

                                       fel kell szólítani az ilyen fegyverekkel rendelkező részes államokat, hogy ellenőrizhető és visszafordíthatatlan módon történő csökkentésük és teljes felszámolásuk érdekében ezeket is vonják be általános fegyverzet-ellenőrzési és -leszerelési folyamataikba;

                                       ii.

                                       el kell fogadni a további átláthatósági és bizalomerősítési intézkedéseknek e nukleáris leszerelési folyamat elősegítésében betöltött jelentős szerepét;

                                       iii.

                                       ösztönözni kell az Egyesült Államokat és az Orosz Föderációt az 1991–1992-ben tett egyoldalú elnöki kezdeményezések továbbfejlesztésére, valamint arra, hogy vonják be a nem stratégiai nukleáris fegyverek kérdését is a nukleáris fegyverzet csökkentéséről szóló kétoldalú tárgyalásaik következő fordulójába, amely fegyverzeteiken belül mind a stratégiai, mind a nem stratégiai nukleáris fegyverek számának alacsonyabb felső korlátjának elérését eredményezi;

                           10.

                           el kell ismerni a visszafordíthatatlanság elvének alkalmazását a nemzetközi béke, biztonság és stabilitás fenntartásához és megerősítéséhez való hozzájárulás érdekében végzett nukleáris leszerelés és fegyverzet-ellenőrzés területén hozott összes intézkedés irányítását illetően, figyelembe véve ezeket a feltételeket;

                           11.

                           a nukleáris leszerelés szempontjából el kell ismerni a nukleáris fegyverek megsemmisítésére és teljes felszámolására vonatkozó programoknak és a G8 globális partnerség keretében meghatározott hasadó anyagok felszámolásának fontosságát;

                           12.

                           folytatni kell a nukleáris nagyhatalmaknak az ellenőrizhetőséggel, az átláthatósággal és az egyéb bizalomépítő intézkedésekkel kapcsolatos erőfeszítéseit a leszerelés terén való további előrehaladás támogatása érdekében; e tekintetben üdvözölni kell, hogy egyes, nukleáris fegyverrel rendelkező államok, többek között az Unió két tagállama, növelte az átláthatóságot a birtokában levő nukleáris fegyverekre vonatkozóan, és fel kell szólítani a többi államot, hogy hasonlóan járjon el;

                           13.

                           újólag meg kell erősíteni a szerződésben foglalt, a nukleáris fegyverzet ellenőrzésére és leszerelésére vonatkozó kötelezettségvállalást is, hangsúlyozva a multilaterális erőfeszítések és a multilaterális jogi eszközök megújításának szükségességét, ideértve különösen a leszerelési konferenciát;

                           14.

                           fel kell szólítani az államokat – különösen az Átfogó Atomcsend Szerződés II. mellékletében felsorolt azon kilenc államot, amely ezt még nem tette meg – az Átfogó Atomcsend Szerződés haladéktalan és feltétel nélküli aláírására és megerősítésére annak lehető leghamarabbi hatálybalépése céljából, mivel az a nukleáris leszerelés és az atomsorompó-szabályozás nélkülözhetetlen része; üdvözölni kell e tekintetben az Amerikai Egyesült Államoknak az Átfogó Atomcsend Szerződés mielőbbi megerősítésére vonatkozó közelmúltbeli kötelezettségvállalásait;

                           15.

                           az Átfogó Atomcsend Szerződés hatálybalépéséig fel kell szólítani az összes államot a kísérleti atomrobbantásokra vonatkozó moratórium betartására, és minden, az Átfogó Atomcsend Szerződés rendelkezéseiből eredő kötelezettséggel ellentétes tevékenységtől való tartózkodásra, valamint minden nukleáris kísérleti létesítménynek a lehető leghamarabbi és a nemzetközi közösség számára is átlátható és nyílt módon történő felszámolására; hangsúlyozni és üdvözölni kell az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezetének előkészítő bizottsága által – különösen a Nemzetközi Monitoringrendszer tekintetében – végzett munka jelentőségét;

                           16.

                           üdvözölni kell a leszerelési konferenciának a 2009-ben konszenzussal elfogadott munkaprogramját, és ennek alapján felhívást kell intézni egy hasadóanyagtilalmi-szerződésre irányuló tárgyalásoknak – az 1995. március 24-i CD/1299 sz. dokumentum és az abban foglalt, a leszerelési konferencia 2009. május 29-i, a 2009-i ülés munkaprogram megállapításáról szóló határozata (CD/1864) szerint elfogadott mandátum alapján történő – azonnali megkezdése és mielőbbi lezárása érdekében;

                           17.

                           a hasadóanyagtilalmi-szerződés hatálybalépéséig fel kell szólítani az összes érintett államot a hasadóanyagok nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanószerkezetek gyártásához történő előállítására vonatkozó azonnali moratórium kihirdetésére és betartására, valamint a hasadóanyagok nukleáris fegyverek gyártásához történő előállítására szolgáló létesítmények felszámolására vagy kizárólag nem robbantási célokra történő átalakítására, üdvözölve azon öt nukleáris fegyverrel rendelkező állam intézkedését, különös tekintettel az uniós államokra, amely már elrendelte a vonatkozó moratóriumot és felszámolta az említett létesítményeket;

                           18.

                           felhívást kell intézni minden érintett államhoz, hogy tegyék meg a megfelelő gyakorlati intézkedéseket egy esetleges atomháború veszélyének csökkentése érdekében;

                           19.

                           folytatni kell a nukleáris fegyverrel nem rendelkező részes államoknak nyújtott biztonsági garanciák kérdésének vizsgálatát;

                           20.

                           fel kell szólítani a nukleáris fegyverrel rendelkező államokat, hogy újólag erősítsék meg az ENSZ Biztonsági Tanácsa 984 (1995) számú határozatában megállapított, már létező biztonsági garanciákat, felismerve, hogy az ilyen garanciák megerősítik az atomsorompó-szabályozást, valamint hogy írják alá és erősítsék meg az ENSZ Leszerelési Bizottságának (UNDC) 1999. évi iránymutatásai szerint szükséges konzultációk lezárását követően elfogadott, nukleáris fegyverektől mentes övezetek létrehozásáról szóló szerződések megfelelő jegyzőkönyveit, elismerve, hogy ezen övezetekre szerződésen alapuló biztonsági garanciák állnak rendelkezésre;

                           21.

                           hangsúlyozni kell az általános fegyverzet-ellenőrzési és -leszerelési folyamatok előmozdításának szükségességét, és a globális biztonság fokozása érdekében a leszerelés valamennyi vonatkozása tekintetében további előrehaladásra kell felszólítani;

                           22.

                           munkálkodni kell a rövid és közepes hatótávolságú föld-föld rakéták tilalmáról szóló szerződésre irányuló konzultációk megkezdésén;

                           23.

                           fel kell szólítani a ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex egyetemessé tételére és hatékony alkalmazására;

                           24.

                           hangsúlyozni kell a biológiai és toxinfegyver-tilalmi egyezmény, a vegyifegyver-tilalmi egyezmény és a hagyományos fegyverzet ellenőrzéséhez hozzájáruló egyezmények, intézkedések és kezdeményezések egyetemessé tételének és végrehajtásának fontosságát;

                           25.

                           munkálkodni kell a regionális instabilitás és a biztonság hiánya problémáinak, illetve az olyan konfliktusoknak a megoldásán, melyek gyakran a fegyverkezési programok kiinduló pontját képezik;

                     A NUKLEÁRIS FEGYVEREK ELTERJEDÉSÉNEK MEGAKADÁLYOZÁSA

                           26.

                           fel kell ismerni, hogy az elmúlt években a nukleáris fegyverek elterjedésével kapcsolatos jelentős kihívások jelentkeztek, különösen a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság és az Iráni Iszlám Köztársaság tekintetében, valamint hangsúlyozni kell, hogy a nemzetközi közösségnek készen kell állnia arra, hogy szembenézzen ezekkel a kihívásokkal, és határozott intézkedésekkel kell válaszolnia azokra;

                           27.

                           hangsúlyozni kell az ENSZ Biztonsági Tanácsa végső döntőbírói szerepe erősítésének szükségességét annak érdekében, hogy az NPT-ből eredő kötelezettségek elmulasztása esetén a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) alapokmányának megfelelően megtegye a szükséges intézkedéseket, beleértve a biztosítékok alkalmazását is;

                           28.

                           fel kell hívni a figyelmet az atomsorompó-szerződésből való kilépésnek a békét és a nemzetközi biztonságot érintő lehetséges következményeire; ösztönözni kell a nemzetközi közösséget, hogy célirányosan és sürgősen reagáljon a kilépés bejelentésére és annak következményeire; hangsúlyozni kell, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának azonnal kell cselekednie, különös tekintettel azon helyzet haladéktalan kezelésére, amikor egy részes állam bejelenti, hogy kilép az NPT-ből; ösztönözni kell a részes államokat az ilyen irányú intézkedések – többek között a békés célokra kifejlesztett valamennyi nukleáris anyag, felszerelés, technológia és létesítmények tekintetében a NAÜ megfelelő biztosítékainak fenntartására vonatkozó megállapodások – elfogadásának előmozdítására;

                           29.

                           amennyiben a NAÜ nem tud kellő garanciát nyújtani arra vonatkozóan, hogy valamely állam nukleáris programja kizárólag békés célokat szolgál, az adott állammal való nukleáris együttműködés felfüggesztését kell kérni mindaddig, amíg a NAÜ nem tud kellő garanciát nyújtani;

                           30.

                           a térség valamennyi államát fel kell szólítani – többek között – egy hatékonyan ellenőrizhető, nukleáris fegyverektől, valamint más tömegpusztító fegyverektől és hordozóeszközeiktől mentes közel-keleti övezet létrehozásával kapcsolatos előrehaladásra, valamint arra, hogy tartózkodjanak az e célkitűzés elérését akadályozó intézkedések meghozatalától; el kell ismerni annak jelentőségét, hogy egy folyamat részét képező, konkrét gyakorlati lépésekre vonatkozóan olyan megállapodást érjenek el, amelynek a térség minden állama részese, és amelynek célja a Közel-Keletről szóló 1995. évi NPT állásfoglalás végrehajtásának előmozdítása;

                           31.

                           felhívást kell intézni minden részes államhoz és különösen a nukleáris fegyverrel rendelkező részes államokhoz, hogy terjesszék ki együttműködésüket és a lehető legnagyobb erőfeszítéssel törekedjenek a Közel-Keletről szóló 1995. évi NPT állásfoglalásnak megfelelően hatékonyan ellenőrizhető, nukleáris fegyverektől, valamint más tömegpusztító fegyverektől és hordozóeszközeiktől mentes közel-keleti övezetnek a regionális felek általi létrehozására;

                           32.

                           mivel Európa biztonsága nagyban függ a mediterrán térség biztonságától, ebben a térségben elsőbbséget kell biztosítani az atomsorompó-szabályozás megvalósításának;

                           33.

                           az érintett térség államai között szabadon létrejött megállapodások alapján, összhangban az ENSZ Leszerelési Bizottságának 1999. évi iránymutatásaival, el kell ismerni a nukleáris fegyverektől mentes övezetek jelentőségét a béke és a biztonság szempontjából;

                           34.

                           hangsúlyozni kell a nukleáris terrorizmus veszélye elleni fellépés szükségességét, mely veszély szoros összefüggésben áll a terroristák nukleáris fegyverekhez és olyan nukleáris anyagokhoz való lehetséges hozzáférésével, melyek radiológiai sugárszóró szerkezetek készítésére alkalmasak lehetnek, valamint ebben az összefüggésben hangsúlyozni kell az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1540 (2004) és 1887 (2009) határozatából eredő kötelezettségek betartásának szükségességét, a nagy aktivitású sugárforrások tekintetében pedig nagyobb nukleáris biztonságra kell felszólítani;

                           35.

                           minden olyan államot, amely ezt még nem tette meg, a nukleáris terrorizmus fenyegetéseinek kezelésére szolgáló nemzetközi jogi keret lényeges részét képező, a nukleáris terrorcselekmények visszaszorításáról szóló nemzetközi egyezmény aláírására, megerősítésére és végrehajtására kell sürgetni;

                           36.

                           a nukleáris fegyverek elterjedése és a terrorizmus megnövekedett fenyegetésének fényében támogatni kell a G8 globális partnerségi kezdeményezést és a NAÜ és más többoldalú mechanizmusok ilyen irányú tevékenységét, így a nukleáris fegyverek elterjedése elleni biztonsági kezdeményezést, a nukleáris terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó globális kezdeményezést és a globális fenyegetések csökkentésére irányuló kezdeményezést, valamint üdvözölni kell a nukleáris biztonsággal foglalkozó világcsúcs biztonsági célkitűzéseit;

                           37.

                           fel kell ismerni, hogy az átfogó biztosítéki egyezmények és kiegészítő jegyzőkönyveik visszatartó hatást fejtenek ki a nukleáris fegyverek elterjedésére, és ezek képezik a jelenlegi ellenőrzési mintát;

                           38.

                           tovább kell munkálkodni a NAÜ biztosítéki rendszerének egyetemessé tételén és megerősítésén, különösen az átfogó biztosítéki egyezménynek és a kiegészítő jegyzőkönyvnek, valamint adott esetben a „kis mennyiségekre vonatkozó felülvizsgált jegyzőkönyvnek” az összes érintett állam általi elfogadása és végrehajtása révén, az atomsorompó-kötelezettségek megsértésének jobb kimutathatósága, valamint a biztosítéki rendszer megerősítése érdekében;

                           39.

                           azon kell munkálkodni, hogy az NPT 2010. évi felülvizsgálati konferenciája és a NAÜ Igazgatótanácsa felismerje, hogy az NPT III. cikke értelmében jelenleg egy átfogó biztosítéki egyezmény és egy kiegészítő jegyzőkönyv megkötése és végrehajtása képezi az ellenőrzés mintáját;

                           40.

                           hangsúlyozni kell a NAÜ egyedi szerepét az államok atomsorompóval kapcsolatos kötelezettségei betartásának ellenőrzésében;

                           41.

                           tovább kell hangsúlyozni a NAÜ fontos szerepét a nukleáris anyagok és berendezések biztonságosságának növeléséhez való segítségnyújtásban, amelyet az államok kérésére biztosít, és fel kell szólítani az államokat a NAÜ támogatására;

                           42.

                           az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1540 (2004) és 1887 (2009) sz. határozatának és az NPT III. cikke (2) bekezdésének megfelelően fel kell ismerni a hatékony és megfelelő exportellenőrzés fontosságát;

                           43.

                           nemzeti szinten a kivitelre, átszállításra, átrakodásra és újrakivitelre vonatkozó hatékony ellenőrzéseket, valamint e célból megfelelő jogszabályokat és rendelkezéseket kell életbe léptetni, továbbá határozott nemzetközi és nemzeti erőfeszítéseket kell tenni a nukleáris fegyverek elterjedésének finanszírozása elleni küzdelem és az immateriális technológia-átruházásokhoz való hozzáférés ellenőrzése terén;

                           44.

                           az illegális kivitel, átszállítás és ügynöki tevékenység, a csempészet és az azokkal kapcsolatos pénzügyi tevékenységek folytatásától való elrettentés érdekében a nukleáris fegyverek terjesztése elleni hatékony büntetőjogi szankciókat kell életbe léptetni az ENSZ Biztonsági Tanács 1540 (2004) sz. határozatának megfelelően;

                           45.

                           a Zangger-bizottságot és a Nukleáris Szállítók Csoportját (NSG) az exportellenőrzés területén szerzett tapasztalataik megosztására kell biztatni annak érdekében, hogy az államok meríthessenek a Zangger-bizottság megállapodásaiból és az NSG iránymutatásaiból és azok végrehajtásából;

                           46.

                           rá kell mutatni az NSG iránymutatásai rövid időn belüli megerősítésének szükségességére, különösen a dúsítási és újrafeldolgozási technológiák megerősített exportellenőrzése tekintetében, és annak szükségességére, hogy az NSG keretében azon kell munkálkodni, hogy a kiegészítő jegyzőkönyvhöz való csatlakozás a nukleáris anyagokkal való ellátás feltételévé váljon;

                           47.

                           a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló egyezmény részes államait fel kell szólítani a módosított egyezmény mielőbbi megerősítésére, annak hatálybalépése felgyorsításának érdekében;

                           48.

                           ösztönözni kell a proliferáció-rezisztens és a biztosítéki rendszert támogató technológiák kidolgozását;

                     AZ ATOMENERGIA BÉKÉS CÉLÚ FELHASZNÁLÁSA

                           49.

                           az NPT IV. cikkével összhangban, és annak I., II. és III. cikkére tekintettel el kell ismerni a részes államoknak az atomenergia békés célokra történő felhasználásához való jogát, többek között a villamosenergia-termelés, az ipar, az egészségügy és a mezőgazdaság területén;

                           50.

                           elkötelezettnek kell maradni az atomenergia békés célú felhasználásának felelősségteljes fejlesztésének biztosítása iránt, amelyet a legszigorúbb védelmi, biztonsági és nonproliferációs előírásoknak megfelelően kell megvalósítani;

                           51.

                           e tekintetben ösztönözni kell a részes államokat, hogy erősítsék meg az atomenergia békés célú felhasználásának felelős fejlesztésére irányadó elveket és szabályokat, valamint tartsák be azokat;

                           52.

                           a nemzetközi együttműködés folytatásának fontosságát hangsúlyozni kell a nukleáris biztonság, a biztonságos nukleárishulladék-kezelés, a sugárvédelem és az atomkárokért való polgári jogi felelősség megerősítése érdekében, valamint fel kell szólítani azokat az államokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy a lehető leghamarabb csatlakozzanak minden vonatkozó egyezményhez, és teljes mértékben teljesítsék az azokból eredő kötelezettségeket;

                           53.

                           támogatni kell az atomenergia békés célú felhasználásának a legszigorúbb védelmi, biztonsági és nonproliferációs előírásoknak megfelelően történő felelős fejlesztéséhez szükséges szakképzett munkaerő képzésére irányuló nemzeti, kétoldalú és nemzetközi erőfeszítéseket;

                           54.

                           a nukleárisüzemanyag-ciklus multilaterális megközelítéseinek előnyeit továbbra is szilárdan vallani kell, amely megközelítés során a garanciákra vonatkozó mechanizmusok – önmagukban vagy más kiegészítő mechanizmusokkal együtt – nem torzíthatják a jelenlegi jól működő piacot, és foglalkozniuk kell az atomenergia békés célú felhasználásának jogával, biztosítva a nukleárisüzemanyag-ciklus biztonságát a nukleáris programjukat a legszigorúbb védelmi, biztonsági és nonproliferációs előírásoknak megfelelően fejlesztő országok számára;

                           55.

                           tudomásul kell venni, hogy több kezdeményezés – köztük a NAÜ ellenőrzése alatt álló alacsony dúsítású urán bank létrehozása – támogató mechanizmusokat biztosíthat az érdekelt országok számára, és elősegítheti a tartós multilaterális megoldásokat;

                           56.

                           ösztönözni kell és részt kell venni további párbeszédekben és konzultációkban a lezáratlan kérdések tisztázása, valamint annak érdekében, hogy növeljék a nukleárisüzemanyag-ciklusra vonatkozó multilaterális megközelítések koncepciójának támogatását.

         4. cikk
   Az 1., 2. és 3. cikkben foglaltak teljesítése érdekében az Unió tevékenysége a következőkre terjed ki:

               a)

               demarsok intézése a részes államok, valamint adott esetben az NPT-ben nem részes államok felé annak érdekében, hogy ösztönözze őket az e határozat 1., 2. és 3. cikkében foglalt célok támogatásra;

               b)

               a tagállamok közötti megállapodásra való törekvés olyan, lényegi kérdésekre vonatkozó javaslattervezetekre vonatkozóan, amelyeket az Unió nevében megfontolásra lehet benyújtani a részes államokhoz, és amelyek az NPT 2010. évi felülvizsgálati konferenciája döntéseinek alapját képezhetik;

               c)

               nyilatkozattétel az Unió nevében az NPT 2010. évi felülvizsgálati konferenciája általános vitája és a három fő bizottság, valamint azok kisegítő testületeinek ülésein elhangzó viták során.

         5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   6. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. március 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ESPINOSA

      (1)  HL L 165., 2006.6.17., 30. o.

      (2)  HL L 127., 2008.5.15., 78. o.

      (3)  HL L 107., 2008.4.17., 62. o.

      (4)  HL L 189., 2008.7.17., 28. o.

      (5)  HL L 106., 2005.4.27., 32. o.

      (6)  NPT/CONF.2010/PC.III/WP.26.


title: 2006/358/EK,Euratom: A Tanács határozata ( 2006. május 15. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy litván tagjának kinevezéséről

text:
               20.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 134/32

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. május 15.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy litván tagjának kinevezéséről
   (2006/358/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 259. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére,
   tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2002. szeptember 21-től2006. szeptember 20-ig terjedő időszakra vonatkozó kinevezéséről szóló, 2002. szeptember 17-i 2002/758/EK, Euratom tanácsi határozatra (1),
   tekintettel a litván kormány által benyújtott jelölésre,
   az Európai Bizottság által kiadott vélemény kézhezvételét követően,
   mivel Rolandas DOMEIKA lemondását követően a fent említett bizottság egyik litván tagjának helye betöltetlen maradt,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Rolandas DOMEIKA helyére Jovita MOTIEJŪNIENĖ-t nevezi ki az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2006. szeptember 20-ig.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. május 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         U. PLASSNIK

      (1)  HL L 253., 2002.9.21., 9. o.