title: A Tanács (EU) 2018/1518 határozata (2018. október 9.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banco de España külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

text:
                  12.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 256/63

         A TANÁCS (EU) 2018/1518 HATÁROZATA
         (2018. október 9.)
         a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banco de España külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a központi bankok európai rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvre és különösen annak 27. cikke 1. bekezdésére,
         tekintettel az Európai Központi Bank az Európai Unió Tanácsa számára a Banco de España külső könyvvizsgálóiról szóló, 2018.szeptember 6-i ajánlására (EKB/2018/22) (1),
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Központi Banknak (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak a beszámolóit, amelyek pénzneme az euro, az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

                     (2)

                     A Banco de España jelenlegi külső könyvvizsgálójának a megbízatása a 2017-es pénzügyi év ellenőrzését követően lejárt. Ezért a 2018-as pénzügyi évtől külső könyvvizsgálókat szükséges kinevezni.

                     (3)

                     A Banco de España a Mazars Auditores, S.L.P. és a Mazars, S.A. vállalkozások átmeneti társulását választotta külső könyvvizsgálóinak a 2018–2020-as pénzügyi évekre, a megbízatás 2021-es és 2022-es pénzügyi évre történő meghosszabbításának lehetőségével.

                     (4)

                     Az EKB Kormányzótanácsa azt ajánlotta, hogy a Mazars Auditores, S.L.P. és a Mazars, S.A. vállalkozások átmeneti társulását nevezzék ki a Banco de España külső könyvvizsgálóinak a 2018–2020-as pénzügyi évekre, a megbízatás 2021-es és a 2022-es pénzügyi évre történő meghosszabbításának lehetőségével.

                     (5)

                     Az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) az EKB Kormányzótanácsának ajánlása alapján megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az 1999/70/EK határozat 1. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                  „(3)   A Tanács a Mazars Auditores, S.L.P. és a Mazars, S.A. vállalkozások átmeneti társulását, mint a Banco de España külső könyvvizsgálóit a 2018–2020-as pénzügyi évekre jóváhagyja.”

            2. cikk
            Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

            3. cikk
            Ennek a határozatnak az EKB a címzettje.

            Kelt Luxembourgban, 2018. október 9-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               E. KÖSTINGER

            (1)  HL C 325., 2018.9.14., 1. o.

            (2)  A Tanács 1999/70/EK határozata (1999. január 25.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról (HL L 22., 1999.1.29., 69. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/1582 határozata (2018. október 15.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával, valamint az albizottságok és szakértői munkacsoportok létrehozásával és azok feladatkörének elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

text:
                  22.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 263/61

         A TANÁCS (EU) 2018/1582 HATÁROZATA
         (2018. október 15.)
         az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával, valamint az albizottságok és szakértői munkacsoportok létrehozásával és azok feladatkörének elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2016. október 1-jén hatályba lépett.

                     (2)

                     A megállapodás 52. cikkének (1) bekezdése vegyes bizottságot hoz létre, amelynek feladata többek között a megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása.

                     (3)

                     A megállapodás 52. cikkének (5) bekezdése szerint a vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát, az 52. cikk (3) bekezdése szerint pedig a vegyes bizottság albizottságokat és szakértői munkacsoportokat hoz létre.

                     (4)

                     A megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a vegyes bizottság eljárási szabályzatát a lehető leghamarabb el kell fogadni.

                     (5)

                     Ezért a vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával, valamint az albizottságok és szakértői munkacsoportok létrehozásával és azok feladatkörének elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottságnak a csatolt határozattervezetein kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti keretmegállapodás 52. cikke által létrehozott vegyes bizottság első ülésén a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával, valamint az albizottságok és szakértői munkacsoportok létrehozásával és azok feladatkörének elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont a vegyes bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetein alapul.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Luxembourgban, 2018. október 15-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               F. MOGHERINI

            (1)  HL L 329., 2016.12.3., 8. o.

            1. MELLÉKLET

                  AZ EU–VIETNAM VEGYES BIZOTTSÁG 1/… HATÁROZATA
                  (…)
                  az eljárási szabályzatának elfogadásáról
                  AZ EU–VIETNAM VEGYES BIZOTTSÁG,
                  tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségről és együttműködésről szóló keretmegállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 52. cikkére,
                  mivel:

                              (1)

                              A megállapodás 2016. október 1-jén hatályba lépett.

                              (2)

                              A megállapodás hatékony végrehajtásának elősegítése érdekében el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát,

                        A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

                     Egyetlen cikk
                     A vegyes bizottságnak az A. mellékletben szereplő eljárási szabályzata elfogadásra kerül.

                     Kelt …, xxxx

                           az EU–Vietnam vegyes bizottság részéről

                           az elnök

               A. MELLÉKLET

                  A vegyes bizottság eljárási szabályzata

                  1. cikk
                  Feladatok és összetétel

                     (1)   A vegyes bizottság az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségről és együttműködésről szóló keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 52. cikkében meghatározott feladatokat látja el.

                     (2)   A vegyes bizottság a két Fél lehető legmagasabb szintű képviselőiből áll.

                  2. cikk
                  Ülések

                     (1)   A vegyes bizottság rendes esetben évente ülésezik. A vegyes bizottság üléseit az elnök hívja össze. Az ülések közösen meghatározott időpontban, Hanoiban és Brüsszelben felváltva kerülnek megrendezésre. A vegyes bizottság bármelyik Fél kérésére külön üléseket tarthat, amennyiben a Felek erről megállapodnak.

                     (2)   Mindkét Fél egyetértése esetén a vegyes bizottság ülései kivételesen video- vagy telekonferencia keretében is megtarthatók.

                     (3)   A vegyes bizottság ülései zárt ülésként kerülnek megrendezésre, kivéve, ha az elnök – a Felek egyetértésével – az ülés nyilvánossá tétele mellett dönt.

                  3. cikk
                  Elnök

                     (1)   A vegyes bizottság elnöki tisztségét naptári évenként felváltva az adott naptári évben az ülésnek otthont adó Fél tölti be. A vegyes bizottság elnöki feladatait az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője vagy a Vietnami Szocialista Köztársaság miniszterelnök-helyettese/külügyminisztere látja el a megállapodás 52. cikke szerint. A Felek felhatalmazást adhatnak vezető beosztású tisztviselőiknek a vegyes bizottság valamennyi ülésének vagy azok egy részének az elnöklésére.

                     (2)   A vegyes bizottság első ülésének otthont adó Fél elnököl az első ülés napjától az első ülés évének december 31-éig.

                  4. cikk
                  Résztvevők

                     (1)   A Felek minden ülés előtt tájékoztatják az elnököt küldöttségük tervezett összetételéről.

                     (2)   Az elnök – adott esetben és a Felek közös megegyezésével – szakértőket vagy más szervek képviselőit is meghívhatja az ülésekre, hogy azok megfigyelőként részt vegyenek, vagy tájékoztatást nyújtsanak egy adott témáról.

                  5. cikk
                  Titkárság
                  Az Európai Külügyi Szolgálat és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormányának egy-egy képviselője közösen gyakorolja a vegyes bizottság titkári tisztségét. Az elnöknek címzett és a tőle származó valamennyi közleményt meg kell küldeni a titkároknak. Az elnöknek címzett, illetve általa kezdeményezett levelezés bármilyen írásos formában folytatható, beleértve az elektronikus leveleket is.

                  6. cikk
                  Az ülések napirendje

                     (1)   Az elnök elkészíti az ülések ideiglenes napirendjét. Az ideiglenes napirendet és a vonatkozó dokumentumokat az ülés kezdete előtt legalább 30 nappal bármilyen írásos formában meg kell küldeni a Feleknek. Az elnök a Felek egyetértésével egy adott ülés számára más határidőt is meghatározhat.

                     (2)   Bármely Fél bármilyen írásos formában felkérheti az elnököt egy adott pont napirendre vételére. Az ideiglenes napirendre felkerül minden olyan pont, amellyel kapcsolatban az elnök az ülés napját legalább 21 nappal megelőzően ilyen kérést kapott.

                     (3)   A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. A Felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

                     (4)   A vegyes bizottság ülésén mindkét Fél információt cserélhet a Vietnam–EU emberi jogi párbeszédről.

                  7. cikk
                  Jegyzőkönyv

                     (1)   Minden egyes ülést követően az elnök összegzi a vegyes bizottság által levont következtetéseket. A két titkár e következtetések alapján az ülés napját követő 30 napon belül közösen elkészíti a jegyzőkönyv tervezetét.

                     (2)   A Felek az ülés időpontját követő 60 napon belül vagy a Felek által elfogadott határidőn belül jóváhagyják a tervezetet. A jegyzőkönyvtervezet Felek általi jóváhagyását követően az elnök a jegyzőkönyv tervezetének két eredeti példányát aláírásával látja el. A Felek megkapják a jegyzőkönyvtervezet egy-egy eredeti példányát.

                  8. cikk
                  Határozatok és ajánlások

                     (1)   A Felek megállapodása szerint a vegyes bizottság határozatokat hozhat és ajánlásokat tehet a megállapodás 52. cikkében meghatározott hatáskörein és feladatain belül.

                     (2)   A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat vagy ajánlásokat a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet a sorszám, az elfogadásuk dátuma, valamint a tárgy megjelölése követ. Minden határozatban rendelkezni kell a határozat hatálybalépésének időpontjáról.

                     (3)   A vegyes bizottság dönthet úgy, hogy írásbeli eljárás útján fogad el határozatokat vagy ajánlásokat. Ilyen esetekben a Feleknek meg kell állapodniuk az eljárás lefolytatásának határidejéről. Amennyiben a határidő lejártáig egyik Fél sem juttatja kifejezésre, hogy ellenezné a javasolt határozatot vagy ajánlást, a vegyes bizottság elnöke a határozatot vagy ajánlást közös megegyezéssel elfogadottnak nyilvánítja.

                     (4)   A vegyes bizottság által elfogadott határozatok és ajánlások két hiteles példányban készülnek, amelyeket a vegyes bizottság elnöke aláírásával lát el.

                     (5)   A Felek saját hivatalos lapjukban közzétehetik a vegyes bizottság határozatait és ajánlásait.

                  9. cikk
                  Költségek

                     (1)   A Felek maguk viselik a vegyes bizottság ülésein való részvételük kapcsán felmerülő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési költségeket is.

                     (2)   A Felek maguk viselik az üléseken való tolmácsolással és a fordítással kapcsolatban felmerülő költségeket.

                     (3)   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.

                  10. cikk
                  Albizottságok és szakértői munkacsoportok

                     (1)   A megállapodás 52. cikke (3) bekezdésének megfelelően a vegyes bizottság dönthet albizottságok és szakértői munkacsoportok felállításáról, melyek segítik a vegyes bizottságot a feladatai ellátásában. Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok minden ülésük után jelentést tesznek a vegyes bizottságnak.

                     (2)   A vegyes bizottság dönthet meglévő albizottságok és szakértői munkacsoportok megszüntetéséről, meghatározhatja vagy módosíthatja azok feladatkörét, vagy további albizottságokat és szakértői munkacsoportokat állíthat fel, melyek segítik a vegyes bizottságot a feladatai ellátásában.

                     (3)   Az albizottságok és szakértői munkacsoportok nem rendelkeznek döntéshozatali jogkörrel.

            2. MELLÉKLET

                  AZ EU–VIETNAM VEGYES BIZOTTSÁG 2/… HATÁROZATA
                  (…)
                  négy albizottság és szakértői munkacsoportok létrehozásáról és azok feladatkörének elfogadásáról
                  AZ EU–VIETNAM VEGYES BIZOTTSÁG,
                  tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésére, valamint a vegyes bizottság eljárási szabályzatának [10]. cikkére,
                  mivel:

                              (1)

                              A megállapodás hatálya alá tartozó kulcsfontosságú területen folytatott szakértői megbeszélések elősegítése érdekében albizottságokat és szakértői munkacsoportokat kell létrehozni. Kérésre a Felek a továbbiakban megegyezhetnek az albizottságok vagy a szakértői munkacsoportok jegyzékének és/vagy hatáskörének módosításáról.

                              (2)

                              A vegyes bizottság az eljárási szabályzatának [8]. cikke alapján írásbeli eljárás útján határozatokat fogadhat el.
                                    [ha ebben az esetben az írásbeli eljárást kell használni]

                              (3)

                              Ezt a határozatot el kell fogadni annak érdekében, hogy az albizottságok és a szakértői munkacsoportok kellő időben megkezdhessék működésüket,

                        ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

                     Egyetlen cikk
                     Létrejönnek az A. mellékletben felsorolt albizottságok és szakértői munkacsoportok. Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok a B. mellékletben meghatározottak szerinti feladatkörrel rendelkeznek.

                     Kelt …

                           az EU–Vietnam vegyes bizottság részéről

                           az elnök

               A. MELLÉKLET

                  EU–Vietnam vegyes bizottság

                  Albizottságok és szakértői munkacsoportok

                           (1)

                           [Politikai kérdésekkel] foglalkozó albizottság;

                           (2)

                           [A kereskedelmi és beruházási] albizottság;

                           (3)

                           [Fenntartható fejlődéssel] foglalkozó albizottság;

                           (4)

                           [A jó kormányzással, a jogállamisággal és az emberi jogokkal] foglalkozó albizottság

               B. MELLÉKLET

                  Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti átfogó partnerségről és együttműködésről szóló keretmegállapodás alapján létrehozott albizottságok és szakértői munkacsoportok

                  feladatköre

                  1. cikk

                     (1)   Üléseiken az egyes albizottságok és a szakértői munkacsoportok megvitathatják a megállapodás végrehajtását a megállapodás hatálya alá tartozó területeken. A jó kormányzással, a jogállamisággal és az emberi jogokkal foglalkozó albizottság kidolgozhatja a jogállamiság és a jó kormányzás kérdéseiben való együttműködést, és információt cserélhet az emberi jogi kérdésekben való együttműködésről a közösen megállapított napirendnek megfelelően, de nem foglalkozik a Vietnam–EU emberi jogi párbeszéd keretében megvitatott kérdésekkel.

                     (2)   Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok megvitathatják a kétoldalú együttműködés vonatkozó területeivel kapcsolatos témákat vagy konkrét projekteket is.

                  2. cikk
                  Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek. Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok minden ülés után 30 naptári napon belül jelentést tesznek és továbbítják az ülés jegyzőkönyvét és a következtetéseiket a vegyes bizottság elnökének.

                  3. cikk

                     (1)   Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok a két Fél képviselőiből állnak.

                     (2)   A Felek egyetértésével az albizottságok és a szakértői munkacsoportok üléseikre adott esetben szakértőket hívhatnak meg és meghallgathatják őket a napirend konkrét pontjai tekintetében.

                  4. cikk
                  Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok társelnöki/elnöki feladatait felváltva a vegyes bizottság elnökségi tisztségét betöltő Fél látja el.

                  5. cikk
                  Az Európai Unió képviselője és a Vietnami Szocialista Köztársaság kormányának képviselője közösen látja el az albizottságok és a szakértői munkacsoportok titkári feladatait.

                  6. cikk

                     (1)   Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok a Felek megállapodása szerint és valamelyik Fél írásos kérelmére szükség esetén bármilyen ügyben összehívhatók, évente legalább egy alkalommal. Az üléseket a Felek közötti megállapodás szerinti időben és helyen tartják.

                     (2)   Az egyik Fél albizottság vagy szakértői munkacsoport összehívására irányuló kérelmére a másik Fél titkára a kérelem kézhezvételétől számított 20 munkanapon belül válaszol. Különösen sürgős esetben a Felek egyetértésével az albizottságok és a szakértői munkacsoportok rövidebb időn belül is összehívhatók.

                     (3)   Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok üléseit a két titkár együttesen hívja össze.

                     (4)   A Felek minden ülés előtt tájékoztatják az elnököt küldöttségük tervezett összetételéről.

                  7. cikk

                     (1)   Bármely Fél felkérheti az elnököt, hogy egy adott pontot az albizottság vagy a szakértői munkacsoport ülésének napirendjére vegyen. A napirendre felvenni kívánt pontokat a szóban forgó ülés előtt legalább 20 munkanappal megküldik a titkároknak. A pontokhoz kapcsolódó bármilyen dokumentumot az ülés előtt legalább 20 munkanappal megküldik a titkároknak.

                     (2)   A titkárok az ülés előtt legalább 10 munkanappal közlik a Felekkel a napirendtervezetet. A napirend véglegesítésére mindkét Fél megállapodásával kerül sor. Kivételes esetekben – a Felek egyetértésével – rövid időn belül is felvehetők a napirendre napirendi pontok.

                  8. cikk

                     (1)   A titkárok közösen készítik el az egyes ülések jegyzőkönyvtervezetét.

                     (2)   Az albizottságok és a szakértői munkacsoportok ülései nem nyilvánosak, amennyiben erről másként nem határoznak.

                  9. cikk

                     (1)   A Felek maguk viselik az albizottságok és a szakértői munkacsoportok ülésein való részvételük kapcsán felmerülő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési költségeket is.

                     (2)   A Felek maguk viselik az üléseken való tolmácsolással és a fordítással kapcsolatban felmerülő költségeket.

                     (3)   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.


title: A Tanács (EU) 2018/1715 határozata (2018. november 12.) a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2020-ra vonatkozó felső határt, a 2019-ben fizetendő éves összeget, a 2019. évi első részletet és a 2021-ben és 2022-ben fizetendő hozzájárulások várható éves összegeire vonatkozó indikatív, nem kötelező erejű előrejelzést is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

text:
                  14.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 286/30

         A TANÁCS (EU) 2018/1715 HATÁROZATA
         (2018. november 12.)
         a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2020-ra vonatkozó felső határt, a 2019-ben fizetendő éves összeget, a 2019. évi első részletet és a 2021-ben és 2022-ben fizetendő hozzájárulások várható éves összegeire vonatkozó indikatív, nem kötelező erejű előrejelzést is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (1) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,
         tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az (EU) 2015/323 rendelet 21. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás alapján a Bizottság 2018. október 15-ig javaslatot terjeszt elő, amelyben megállapítja a) a 2020. évi hozzájárulás éves összegének felső határát; b) a 2019. évre szóló hozzájárulás éves összegét; c) a 2019. évre szóló hozzájárulás első részletének összegét; valamint d) a 2021–2022. évi hozzájárulások várható éves összegeinek indikatív, nem kötelező erejű előrejelzését.

                     (2)

                     Az Európai Beruházási Bank (EBB) az (EU) 2015/323 rendelet 52. cikkével összhangban megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált becsléseket.

                     (3)

                     Az (EU) 2015/323 rendelet 22. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a korábbi Európai Fejlesztési Alapokra (EFA-k) meghatározott összegeket kell felhasználni. Következésképpen az EBB-nek a 10. EFA-ból, a Bizottságnak pedig a 11. EFA-ból kell pénzösszegeket lehívnia.

                     (4)

                     Az (EU) 2017/2171 tanácsi határozat (3) a 2019. évi tagállami EFA-hozzájárulások éves összegének felső határát a Bizottság részére 4 600 000 000 EUR-ban, az EBB részére pedig 300 000 000 EUR-ban rögzítette.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A 2020. évre szóló tagállami EFA-hozzájárulások éves összegének felső határa 4 900 000 000 EUR-ban kerül meghatározásra. Az összeget fel kell osztani, a Bizottság része 4 600 000 000 EUR, az EBB része 300 000 000 EUR.

            2. cikk
            A 2019. évre szóló tagállami EFA-hozzájárulások éves összege 4 700 000 000 EUR-ban kerül meghatározásra. Az összeget fel kell osztani oly módon, hogy a Bizottság része 4 400 000 000 EUR, az EBB része pedig 300 000 000 EUR legyen.

            3. cikk
            A mellékletben található táblázat tartalmazza az EFA-hoz történő, 2019. évre szóló hozzájárulások első részleteként a Bizottság és az EBB részére a tagállamok által fizetendő egyes összegeket.

            4. cikk
            A hozzájárulások várható éves összegeinek indikatív, nem kötelező erejű előrejelzése 2021-re vonatkozóan a Bizottság részére 4 000 000 000 EUR-ban, az EBB részére 300 000 000 EUR-ban, 2022-re vonatkozóan a Bizottság részére 3 500 000 000 EUR-ban, az EBB részére pedig 400 000 000 EUR-ban kerül meghatározásra.

            5. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. november 12-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               G. BLÜMEL

            (1)  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

            (2)  HL L 58., 2015.3.3., 17. o.

            (3)  A Tanács (EU) 2017/2171 határozata (2017. november 20.) a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2019-re vonatkozó felső határt, a 2018-ban fizetendő összeget, a 2018. évi első részletet és a 2020-ban és 2021-ben fizetendő hozzájárulások várható éves összegeire vonatkozó indikatív, nem kötelező erejű előrejelzést is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról (HL L 306., 2017.11.22., 21. o.).

            MELLÉKLET

                        TAGÁLLAMOK

                        A 10. EFA-ra vonatkozó kulcs (%)

                        A 11. EFA-ra vonatkozó kulcs (%)

                        2019. évi 1. részlet (EUR)

                        Összesen

                        Bizottság

                        EBB

                        11. EFA

                        10. EFA

                        BELGIUM

                        3,53

                        3,24927

                        64 985 400,00

                        3 530 000,00

                        68 515 400,00

                        BULGÁRIA

                        0,14

                        0,21853

                        4 370 600,00

                        140 000,00

                        4 510 600,00

                        CSEHORSZÁG

                        0,51

                        0,79745

                        15 949 000,00

                        510 000,00

                        16 459 000,00

                        DÁNIA

                        2,00

                        1,98045

                        39 609 000,00

                        2 000 000,00

                        41 609 000,00

                        NÉMETORSZÁG

                        20,50

                        20,57980

                        411 596 000,00

                        20 500 000,00

                        432 096 000,00

                        ÉSZTORSZÁG

                        0,05

                        0,08635

                        1 727 000,00

                        50 000,00

                        1 777 000,00

                        ÍRORSZÁG

                        0,91

                        0,94006

                        18 801 200,00

                        910 000,00

                        19 711 200,00

                        GÖRÖGORSZÁG

                        1,47

                        1,50735

                        30 147 000,00

                        1 470 000,00

                        31 617 000,00

                        SPANYOLORSZÁG

                        7,85

                        7,93248

                        158 649 600,00

                        7 850 000,00

                        166 499 600,00

                        FRANCIAORSZÁG

                        19,55

                        17,81269

                        356 253 800,00

                        19 550 000,00

                        375 803 800,00

                        HORVÁTORSZÁG

                        0,00

                        0,22518

                        4 503 600,00

                        0,00

                        4 503 600,00

                        OLASZORSZÁG

                        12,86

                        12,53009

                        250 601 800,00

                        12 860 000,00

                        263 461 800,00

                        CIPRUS

                        0,09

                        0,11162

                        2 232 400,00

                        90 000,00

                        2 322 400,00

                        LETTORSZAG

                        0,07

                        0,11612

                        2 322 400,00

                        70 000,00

                        2 392 400,00

                        LITVÁNIA

                        0,12

                        0,18077

                        3 615 400,00

                        120 000,00

                        3 735 400,00

                        LUXEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        5 101 800,00

                        270 000,00

                        5 371 800,00

                        MAGYARORSZÁG

                        0,55

                        0,61456

                        12 291 200,00

                        550 000,00

                        12 841 200,00

                        MÁLTA

                        0,03

                        0,03801

                        760 200,00

                        30 000,00

                        790 200,00

                        HOLLANDIA

                        4,85

                        4,77678

                        95 535 600,00

                        4 850 000,00

                        100 385 600,00

                        AUSZTRIA

                        2,41

                        2,39757

                        47 951 400,00

                        2 410 000,00

                        50 361 400,00

                        LENGYELORSZÁG

                        1,30

                        2,00734

                        40 146 800,00

                        1 300 000,00

                        41 446 800,00

                        PORTUGÁLIA

                        1,15

                        1,19679

                        23 935 800,00

                        1 150 000,00

                        25 085 800,00

                        ROMÁNIA

                        0,37

                        0,71815

                        14 363 000,00

                        370 000,00

                        14 733 000,00

                        SZLOVÉNIA

                        0,18

                        0,22452

                        4 490 400,00

                        180 000,00

                        4 670 400,00

                        SZLOVÁKIA

                        0,21

                        0,37616

                        7 523 200,00

                        210 000,00

                        7 733 200,00

                        FINNORSZÁG

                        1,47

                        1,50909

                        30 181 800,00

                        1 470 000,00

                        31 651 800,00

                        SVÉDORSZÁG

                        2,74

                        2,93911

                        58 782 200,00

                        2 740 000,00

                        61 522 200,00

                        EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

                        14,82

                        14,67862

                        293 572 400,00

                        14 820 000,00

                        308 392 400,00

                        EU-28 ÖSSZESEN

                        100,00

                        100,00

                        2 000 000 000,00

                        100 000 000,00

                        2 100 000 000,00


title: A Bizottság (EU) 2018/1961 határozata (2018. december 11.) a személyes adatok kezelése tekintetében az érintettek tájékoztatására és egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

text:
                  12.12.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 315/35

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1961 HATÁROZATA
         (2018. december 11.)
         a személyes adatok kezelése tekintetében az érintettek tájékoztatására és egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról
         A BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikke (1) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) értelmében mindegyik uniós intézménynek létre kell hoznia egy belső ellenőri feladatkört, amelyet a vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően kell ellátni. A belső ellenőrzési tevékenységeket a Bizottságban a 2000. április 11-én létrehozott Belső Ellenőrzési Szolgálat (a továbbiakban: a Szolgálat) végzi. A Szolgálat olyan decentralizált uniós ügynökségeknél és más autonóm szerveknél is végez belső ellenőrzési tevékenységeket, amelyek az uniós költségvetésből hozzájárulásokat kapnak.

                     (2)

                     A Szolgálat a belső ellenőrzési tevékenységeket az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117–123. cikkével és a működési szabályzattal (2) összhangban végzi. E tekintetben a Szolgálat teljes függetlenséget élvez, illetve teljes körű és korlátlan hozzáférést kap a belső ellenőrzési tevékenységéhez szükséges valamennyi információhoz az adott uniós intézmény minden tevékenységével és szervezeti egységével kapcsolatban.

                     (3)

                     A Szolgálat tanácsot ad a Bizottság egyéb szervezeti egységeinek, a végrehajtó ügynökségeknek, valamint az Unió decentralizált ügynökségeinek és más olyan önálló szerveknek, amelyek az uniós költségvetésből hozzájárulásokat kapnak arra vonatkozóan, hogy miként kell kezelni a kockázatokat, azaz minden olyan eseményt vagy kérdést, amely bekövetkezhet, és hátrányosan befolyásolhatja a Bizottság politikai, stratégiai és operatív céljainak elérését, továbbá a Szolgálat független véleményt ad ki az irányítási és kontrollrendszerek minőségéről, valamint ajánlásokat ad ki a műveletek végrehajtási feltételeinek javítása és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítása érdekében, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117–123. cikkének megfelelően. Ezért a Szolgálat belső ellenőrzési tevékenységei jellemzően nem természetes személyekre irányulnak. Mindazonáltal elkerülhetetlen, hogy tevékenységei során az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 3. cikkének 1. bekezdése szerinti személyes adatok adatkezelés tárgyát képezzék. A Szolgálat által végzett belső ellenőrzési tevékenységek közé tartozik a belső irányítási rendszerek alkalmasságának és hatékonyságának, valamint a szervezeti egységek által a szakpolitikák, programok és intézkedések végrehajtása tekintetében nyújtott teljesítménynek felmérése, illetve a minden egyes költségvetés-végrehajtási műveletre alkalmazandó belső kontroll- és ellenőrzési rendszerek hatékonyságának és eredményességének értékelése. Ezek a tevékenységek biztosítják az Unió és a tagállamok fontos gazdasági és pénzügyi érdekeinek védelmét. A Szolgálat az adatkezelési műveletek adatkezelője, amelyeket a költségvetési rendelet 118. cikkének és 119. cikke (2) bekezdésének megfelelően hajt végre.

                     (4)

                     A Bizottságnál és annak végrehajtó ügynökségeinél, illetve a decentralizált uniós ügynökségeknél és más autonóm szerveknél végzett belső ellenőrzési tevékenységek formájukban és tartalmukban egyaránt sokfélék lehetnek, a biztosíték (beleértve a kockázatértékeléseket) és szaktanácsadás nyújtásán át a korlátozott hatókörű felülvizsgálatig és a nyomonkövetési feladatokig.

                     (5)

                     A 2018. november 21-én frissített működési szabályzatának (C(2018)7707) megfelelően az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság egy tanácsadó testület (4), amely segíti a Bizottságot a Szerződések és egyéb jogszabályok [(EU, Euratom) 2018/1046 rendelet] értelmében fennálló kötelezettségek teljesítésében azáltal, hogy biztosítja a Belső Ellenőrzési Szolgálat függetlenségét, ellenőrzi a belső ellenőrzési tevékenység minőségét, és biztosítja, hogy a belső és külső ellenőrzés ajánlásait a Bizottság szolgálatai megfelelően figyelembe vegyék, illetve hogy a szolgálatok megfelelő nyomon követésben részesüljenek. Ezáltal az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság elősegíti, hogy tovább javuljon a Bizottság eredményessége és hatékonysága céljainak elérése tekintetében, és hozzájárul ahhoz, hogy a biztosi testület áttekintéssel rendelkezzen az Európai Bizottság irányítása, kockázatkezelése és belső ellenőrzési gyakorlatai fellett. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság az adatkezelési művelet(ek) adatkezelője, amelye(ke)t a költségvetési rendelet 123. cikkének megfelelően hajt végre.

                     (6)

                     Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységei céljára – függetlenül attól, hogy saját kezdeményezésre vagy a kapott információk alapján jár-e el – a Bizottság olyan személyes adatokat kezel, amelyeket jogi személyektől, természetes személyektől, tagállamoktól, valamint a nemzetközi testületektől és szervezetektől kap vagy kér be. Az ilyen jellegű belső ellenőrzési tevékenységek során a Szolgálat nyilvánosan hozzáférhető forrásokból, anonim forrásokból vagy azonosított, személyazonosságuk védelmét igénylő forrásokból származó kapott vagy bekért személyes adatokat is kezelhet.

                     (7)

                     A Bizottság másfelől személyes adatokat cserélhet az uniós intézményekkel, testületekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, a tagállamok illetékes hatóságaival, illetve – a Bizottság megfelelő nemzetközi vagy együttműködési megállapodásának keretében – harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel.

                     (8)

                     Belső ellenőrzési tevékenység keretében végzett, személyes adatok kezelésével kapcsolatos tevékenységekre az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 3. pontjának értelmében a hivatalos bizottsági eljárás megindítását megelőzően is sor kerülhet, és azok az ellenőrzési tevékenység teljes folyamata során, sőt az ellenőrzési tevékenység hivatalos lezárása után is folytatódhatnak (például az ajánlások végrehajtásának nyomon követése miatt, vagy azért, hogy a Bizottság felmérje az új belső ellenőrzési tevékenységek megindításának szükségességét).

                     (9)

                     A Bizottság által kezelt személyes adat kategóriái lehetnek például azonosító adatok, kapcsolattartási adatok, szakmai adatok, valamint a tevékenység tárgyához kapcsolódó vagy azzal kapcsolatba hozott adatok. Az ilyen kategóriákba tartozó személyes adatokat biztonságos elektronikus környezetben tárolják, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását olyan személyek számára, akiknek nem szükséges azokról tudniuk. A személyes adatokat legfeljebb 10 éves időtartamig őriznek meg. A megőrzési időszak végén a belső ellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos információk, beleértve a személyes adatokat is, a Bizottság irattárába kerülnek át (5), vagy megsemmisítik azokat.

                     (10)

                     A Bizottság a belső ellenőrzési tevékenységek végzése során tiszteletben tartja a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, a személyes adatok kezelésével kapcsolatos jogait, valamint az (EU) 2018/1725 rendelet által biztosított jogokat. Ezzel egyidejűleg a Bizottságnak meg kell felelnie a nemzetközi belső ellenőrzési szabványokban említett szigorú titoktartási szabályoknak, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117. cikkének megfelelően.

                     (11)

                     Bizonyos körülmények között az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait össze kell egyeztetni a belső ellenőrzési tevékenységek szükségleteivel, a természetes és jogi személyekkel folytatott információcsere bizalmas kezelésével, valamint más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljes körű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy a Szolgálat korlátozza a 14–17., 19., 20. és 35. cikk alkalmazását, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek.

                     (12)

                     A belső ellenőrzési tevékenységek hatékonyságának biztosítása érdekében – a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet helyébe lépő (EU) 2018/1725 rendelet (6) szerinti személyes adatok védelmével kapcsolatos szabványok tiszteletben tartása mellett – belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban korlátozhatja.

                     (13)

                     A belső szabályoknak ki kell terjedniük minden olyan adatkezelési műveletre, amelyet a Bizottság a belső ellenőrzési tevékenységei során végez, függetlenül attól, hogy saját kezdeményezésre vagy kapott adatok alapján jár el, amennyiben az érintettek jogainak gyakorlása veszélyeztetheti a belső ellenőrzési tevékenységek végzését. Ezeknek a szabályoknak vonatkozniuk kell mindazon adatkezelési műveletekre, amelyekre az eljárások hivatalos megindítását megelőzően, az eljárás során, valamint az eredmény nyomon követésének ellenőrzésekor kerül sor.

                     (14)

                     Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítés formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell az összes személyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. Adott esetben a Bizottságnak további biztosítékokat kell nyújtania annak biztosítása érdekében, hogy az érintettek egyenként, megfelelő formában tájékoztatást kapjanak.

                     (15)

                     Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke alapján a Bizottság a saját belső ellenőrzési tevékenységeinek védelme, a tagállami közigazgatási szervek vizsgálatainak védelme, a vizsgálati eszközök és módszerek védelme, valamint más személyek belső ellenőrzési tevékenységeihez kapcsolódó jogainak védelme érdekében is korlátozhatja az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását.

                     (16)

                     Emellett a hatékony együttműködés fenntartása érdekében szükséges lehet, hogy a Bizottság a bizottsági szolgálatok vagy más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek vagy a tagállami hatóságok és nemzetközi szervezetek, illetve az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság adatkezelési műveleteinek védelme érdekében korlátozza az érintettek jogainak alkalmazását. Ennek érdekében a Bizottságnak konzultálnia kell e szolgálatokkal, intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel, hatóságokkal és szervezetekkel, illetve az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottsággal a korlátozások bevezetésének releváns okairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról.

                     (17)

                     Előfordulhat az is, hogy a Bizottságnak harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatokkal kapcsolatban kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását az érintett országokkal vagy szervezetekkel való együttműködés és ezáltal az Unió egy fontos közérdekű céljának védelme érdekében. Bizonyos körülmények között azonban az érintett érdeke vagy alapvető jogai fontosabbnak minősülhetnek a nemzetközi együttműködés érdekeinél.

                     (18)

                     A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben a korlátozások minden alkalmazását nyilvántartásba kell vennie.

                     (19)

                     Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon veszélyeztetné a korlátozás célját. Ez különösen az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikkében meghatározott jogok korlátozásának az esetében áll fenn.

                     (20)

                     Amennyiben az érintett egyéb jogait korlátozzák, az Belső Ellenőrzési Szolgálat adatkezelőjének eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról szóló értesítés veszélyeztetné-e a korlátozás célját.

                     (21)

                     Az e határozatnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát.

                     (22)

                     Az (EU) 2018/1725 rendelet a 45/2001/EK rendelet helyébe lép, átmeneti időszak nélkül, a hatálybalépése napjától számítva. A 45/2001/EK rendelet rendelkezett bizonyos jogok korlátozása alkalmazásának lehetőségéről. A belső ellenőrzési tevékenységek jogszerűsége veszélyeztetésének elkerülése érdekében ezt a határozatot a (EU) 2018/1725 rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.

                     (23)

                     Az európai adatvédelmi biztos 2018. november 27-án nyilvánított véleményt,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Tárgy és hatály

               (1)   Ez a határozat meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 117–123. cikke szerinti belső ellenőrzési tevékenységei során az érintettek adatkezelésről való tájékoztatása tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. é s 16. cikkének megfelelően követnie kell.
               E határozat megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a Bizottság korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 4., 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását ugyanezen rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban.

               (2)   Ez a határozat a személyes adatoknak a Bizottság által az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti feladatainak teljesítése érdekében végzett tevékenységek céljából vagy azokkal kapcsolatban végzett kezelésére alkalmazandó.

               (3)   Ez a határozat a személyes adatok Bizottság általi kezelésére vonatkozik, amennyiben a Bizottság olyan személyes adatokat kezel, amelyeket azon információk tartalmaznak, amelyeket e cikkben említett tevékenységek céljából vagy azokkal kapcsolatban kezelnie kell.

            2. cikk
            Alkalmazandó kivételek és korlátozások

               (1)   Amennyiben a Bizottság feladatait az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően az érintettek jogaira vonatkozóan gyakorolja, mérlegelnie kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben megállapított kivételek valamelyike.

               (2)   E határozat 3–7. cikkére is figyelemmel a Bizottság korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását, továbbá e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek e rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében foglalt jogoknak és kötelezettségeknek, ha e jogok és kötelezettségek gyakorlása – egyebek mellett a vizsgálati eszközök és módszerek feltárása révén – veszélyeztetné a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységei célját, vagy hátrányosan érintené más érintettek jogait és szabadságait.

               (3)   A 3–7. cikkre is figyelemmel, a Bizottság más uniós intézményektől, szervektől, ügynökségektől és hivataloktól, illetékes tagállami vagy harmadik országbeli hatóságoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatok vonatkozásában korlátozhatja az e cikk (2) bekezdésében említett jogokat és kötelezettségeket az alábbi körülmények fennállása esetén:

                           a)

                           amennyiben e jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok korlátozhatják az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében meghatározott vagy az említett rendelet IX. fejezetével, az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) vagy az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (8) összhangban meghatározott egyéb jogi aktusok alapján;

                           b)

                           ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják;

                           c)

                           ha e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti a Bizottság belső ellenőrzési tevékenységei végzése során harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését.

                     A korlátozásoknak az első albekezdés a) és b) pontjában említett körülmények esetén történő alkalmazását megelőzően a Bizottság konzultál az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel, hivatalokkal vagy illetékes tagállami hatóságokkal, kivéve, ha a Bizottság számára egyértelmű, hogy az említett pontokban hivatkozott jogi aktusok valamelyike előírja a korlátozás alkalmazását, vagy az ilyen konzultáció veszélyeztetné a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységei célját.
               Az első albekezdés c) pontja nem alkalmazandó abban az esetben, ha a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködésre vonatkozó bizottsági érdeknél nagyobb súlyt képviselnek az érintettek érdekei vagy alapvető jogai és szabadsága.

               (4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés nem érinti az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke alapján az érintettek tájékoztatására és egyes jogok korlátozására vonatkozóan belső szabályokat megállapító egyéb bizottsági határozatok alkalmazását és a Bizottság eljárási szabályzatának 23. cikkét.

            3. cikk
            Az érintettek tájékoztatása
            A Bizottság saját honlapján közzéteszi azon adatvédelmi értesítéseket, amelyek az összes érintettet tájékoztatják a személyes adataiknak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti feladatok céljából történő kezelésével járó bizottsági tevékenységekről. A Bizottság adott esetben biztosítja, hogy az érintettek a megfelelő formában egyénileg tájékoztatásban részesüljenek.
            Amennyiben a Bizottság részben vagy egészben korlátozza az olyan érintettek tájékoztatását, akiknek adatait az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti feladatai céljából kezeli, a 6. cikkel összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

            4. cikk
            Az érintettek hozzáféréshez, törléshez és az adatkezelés korlátozásához való joga

               (1)   Amennyiben a Bizottság részben vagy egészben korlátozza az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 17., 19. és 20. cikkében említett hozzáférési, törlési vagy adatkezelés-korlátozási jogát, a hozzáférés, törlés vagy adatkezelés-korlátozás iránti kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól, valamint arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

               (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett korlátozás okairól szóló tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, amennyiben meghiúsítaná a korlátozás célját.

               (3)   A Bizottság e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi a korlátozás okait.

               (4)   Amennyiben a hozzáférés jogát részben vagy egészben korlátozták, az érintett az európai adatvédelmi biztos közvetítésével gyakorolja hozzáférési jogát az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (6), (7) és (8) bekezdésével összhangban.

            5. cikk
            Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről
            Amennyiben a Bizottság korlátozza az érintettnek az adatvédelmi incidensről való, az (EU) 2018/1725 rendelet 35. cikke szerinti tájékoztatását, e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

            6. cikk
            A korlátozások feljegyzése és nyilvántartásba vétele
            A Bizottság feljegyzi az e határozat alapján alkalmazott korlátozások okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, figyelembe véve az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében szereplő vonatkozó elemeket.
            Ebből a célból fel kell jegyezni, hogy a jog gyakorlása milyen módon veszélyeztetné a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 118. cikke és 119. cikkének (2) bekezdése szerinti tevékenységei célját vagy a 2. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján alkalmazott korlátozásokat, illetve hogyan érintené hátrányosan más érintettek jogait és szabadságait.
            A feljegyzést és – adott esetben – az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat nyilvántartásba kell venni. Ezeket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

            7. cikk
            A korlátozások időtartama

               (1)   Az e határozat 3., 4. és 5. cikkében említett korlátozások mindaddig alkalmazandók, amíg azok okai fennállnak.

               (2)   Amennyiben az e határozat 3. vagy 5. cikkében említett korlátozás okai már nem állnak fenn, a Bizottság feloldja a korlátozásokat, és az érintettet tájékoztatja a korlátozás legfőbb okairól. Ezzel egyidejűleg a Bizottság tájékoztatja az érintettet arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

               (3)   A Bizottság e határozat elfogadásától számítva 6 havonta és a vonatkozó belső ellenőrzési tevékenység lezárása előtt és után felülvizsgálja a 3. és 5. cikkben említett korlátozások alkalmazását. Ezt követően a Bizottság évente felülvizsgálja a korlátozás/halasztás fenntartásának szükségességét.

            8. cikk
            Az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselője által végzett felülvizsgálat
            Az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell minden olyan esetben, amikor az érintettek jogait e határozattal összhangban korlátozzák. Kérésre az adatvédelmi tisztviselő számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.
            Az adatvédelmi tisztviselő kérheti a korlátozás felülvizsgálatát. Az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről írásban tájékoztatják.

            9. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
            Ezt a határozatot 2018. december 11-től kell alkalmazni.

            Kelt Brüsszelben, 2018. december 11-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

            (2)  C(2017) 4435 final.

            (3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

            (4)  Létrehozva 2000 októberében, SEC(2000)1808/3.

            (5)  Az iratoknak a Bizottságon belüli megőrzését a közös dokumentummegőrzési lista szabályozza (ennek legfrissebb verziója a SEC (2012) 713 dokumentum), amely egy olyan megőrzési ütemtervet tartalmaz, amely megállapítja a különböző típusú bizottsági dokumentumok megőrzési idejét.

            (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

            (7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

            (8)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

            (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

            (10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).


title: A Bizottság (EU) 2018/1962 határozata (2018. december 11.) a személyes adatoknak az érintettek személyes adataik kezelésével kapcsolatos tájékoztatása és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének megfelelően egyes jogaik korlátozása tekintetében az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) általi kezelésére vonatkozó belső szabályok megállapításáról

text:
                  12.12.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 315/41

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1962 HATÁROZATA
         (2018. december 11.)
         a személyes adatoknak az érintettek személyes adataik kezelésével kapcsolatos tájékoztatása és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének megfelelően egyes jogaik korlátozása tekintetében az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) általi kezelésére vonatkozó belső szabályok megállapításáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikke (1) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Csalás Elleni Hivatalt (a továbbiakban: a Hivatal) az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (1) hozta létre a Bizottság szolgálataként. A Hivatal teljesen függetlenül folytat vizsgálatokat.

                     (2)

                     A Hivatal igazgatási vizsgálatokat folytat le a csalás, a korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység elleni küzdelem céljából a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően. Ennek érdekében a tagállamokban azon vizsgálati hatásköröket gyakorolja, amelyeket a Bizottságra a vonatkozó uniós jogi aktusok ruháznak, harmadik országokban és nemzetközi szervezetek létesítményeiben pedig a hatályos együttműködési és kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokkal összhangban gyakorolja vizsgálati hatásköreit.

                     (3)

                     A Hivatal igazgatási vizsgálatokat is folytat a Szerződések által vagy azok alapján létrehozott intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belül. A Hivatal a vizsgálati megbízatása keretében különböző forrásokból – állami hatóságoktól, magánszervezetektől és természetes személyektől – vizsgálati szempontból fontos információkat gyűjt, ideértve a személyes adatokat is, és azokat a vizsgálati vagy koordinációs tevékenységek előtt, alatt és után megosztja az uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, a tagállamok és harmadik országok illetékes hatóságaival, valamint nemzetközi szervezetekkel.

                     (4)

                     A Hivatal tevékenységei keretében különböző kategóriákba tartozó személyes adatokat kezel, különösen a következőket: azonosító adatok, kapcsolattartási adatok, szakmai adatok és az ügyben való érintettségre vonatkozó adatok. A főigazgató által képviselt Hivatal adatkezelőként jár el. A személyes adatok tárolása biztonságos elektronikus környezetben történik, megakadályozva az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy azok jogosulatlan személyeknek való továbbítását. A kezelt személyes adatokat az ügy elutasításától, illetve a vizsgálatnak vagy a koordinációs ügynek a főigazgató határozata alapján történő lezárásától számított tizenöt évig megőrzik. Az adatmegőrzési időszak végén az üggyel kapcsolatos információk, így a személyes adatok is az irattárba kerülnek.

                     (5)

                     A Hivatal feladatainak ellátása során tiszteletben tartja a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése, valamint az említett rendelkezéseken alapuló jogi aktusok által elismert, a személyes adatok kezelésével kapcsolatos jogait. Ugyanakkor a Hivatalnak meg kell felelnie a 883/2013/EU, Euratom rendelet 10. cikkében említett, a bizalmas jelleg megőrzésére és a szakmai titoktartásra vonatkozó szigorú szabályoknak, és biztosítania kell az érintett személyek és tanúk e rendelet 9. cikkében említett eljárási jogainak tiszteletben tartását, amelyre hivatkozik, különös tekintettel az érintett személyek ártatlanság vélelméhez fűződő jogára.

                     (6)

                     A személyes adatokat tároló biztonságos elektronikus környezet és a 883/2013/EU, Euratom rendelet 9. és 10. cikkében említett eljárási garanciák és a bizalmas jelleg megőrzésére és a szakmai titoktartásra vonatkozó szigorú szabályok magas szintű védelmet biztosítanak az adatkezelés által érintettek jogait és szabadságait veszélyeztető kockázatokkal szemben.

                     (7)

                     Bizonyos körülmények között az érintettek (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti jogait össze kell egyeztetni a vizsgálatok szükségleteivel, a más illetékes közigazgatási szervekkel folytatott információcsere bizalmas kezelésével, valamint más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljes körű tiszteletben tartásával. Ennek érdekében a rendelet 25. cikke lehetővé teszi a Hivatal számára, hogy korlátozza a 14–22., a 35. és a 36. cikk, valamint a 4. cikk alkalmazását, amennyiben rendelkezései megfelelnek a 14–22. cikkben meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek.

                     (8)

                     A Hivatal a 883/2013/EU, Euratom rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 24. cikkének megfelelően adatvédelmi tisztviselőt jelölt ki.

                     (9)

                     A Hivatal által végzett vizsgálatok és egyéb operatív tevékenységek bizalmas jellegének és hatékonyságának biztosítása érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Hivatal az érintettek jogait az említett rendelet 25. cikkével összhangban korlátozhatja.

                     (10)

                     E jogi aktus hatályának ki kell terjednie a Hivatal által a független vizsgálati feladatai ellátása során végzett valamennyi adatkezelési műveletre. E szabályok a vizsgálat megindítása előtt, a vizsgálat alatt, valamint a 883/2013/EU, Euratom rendelet 3. és 4. cikkében említett külső és belső vizsgálatok eredményének nyomon követése során végzett adatkezelési műveletek esetében alkalmazandók. A szabályokat alkalmazni kell az olyan adatkezelési műveletekre, amelyek a vizsgálati feladatkörhöz kapcsolódó tevékenységek részét képezik, mint például a csalás jelentésére szolgáló rendszer, az operatív elemzések, a nemzetközi együttműködési adatbázisok, valamint az esetlegesen vizsgálati adatokat tartalmazó műveletekre, például az adatvédelmi tisztviselők vizsgálatainak lefolytatása vagy a Hivatal által végzett egyéb panaszkezelési eljárások során. Magában kell foglalnia továbbá a Hivatal által a nemzeti hatóságoknak és nemzetközi szervezeteknek az igazgatási vizsgálatok körén kívül nyújtott segítséget és együttműködést.

                     (11)

                     Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Hivatalnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi nyilatkozatok formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell minden magánszemélyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló tevékenységeiről, valamint a jogaikról, továbbá a megfelelő formában egyénileg tájékoztatnia kell a vizsgálat szempontjából releváns érintetteket – érintett személyeket, tanúkat és informátorokat – is.

                     (12)

                     A Hivatal az (EU) 2018/1725 rendeletben meghatározott kivételek alkalmazásának sérelme nélkül a saját vizsgálatainak, a tagállamok közigazgatási szervei vizsgálatainak és eljárásainak, a vizsgálati eszközöknek és módszereknek, valamint a vizsgálataihoz kapcsolódó más személyek jogainak védelme érdekében korlátozhatja az érintettek tájékoztatását és az érintettek egyéb jogainak alkalmazását.

                     (13)

                     Egyes esetekben az érintettek tájékoztatása vagy a vizsgálat meglétének feltárása ellehetetlenítheti vagy súlyosan veszélyeztetheti az adatkezelési művelet célját és azt, hogy a Hivatal, illetve a uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek a jövőben hatékony vizsgálatot folytathassanak.

                     (14)

                     A Hivatalnak továbbá meg kell védenie az informátorok – köztük a visszaélést bejelentő személyek és a tanúk – személyazonosságát annak érdekében, hogy a Hivatallal való együttműködésük számukra ne járhasson negatív következményekkel.

                     (15)

                     Ezen okok miatt előfordulhat, hogy a Hivatalnak az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében említett okokból kifolyólag korlátozásokat kell alkalmaznia az 1999/352/EK határozat 2. cikkében meghatározott feladatai keretében végzett adatkezelési műveletekre.

                     (16)

                     Ezen túlmenően a hatékony együttműködés fenntartása érdekében előfordulhat, hogy a Hivatalnak korlátozásokat kell alkalmaznia az érintettek jogaira vonatkozóan a bizottsági szolgálatoktól vagy más uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól, a tagállamok és harmadik országok illetékes hatóságaitól, valamint nemzetközi szervezetektől származó, személyes adatokat tartalmazó információk védelme érdekében. Ennek érdekében a Hivatalnak egyeztetnie kell az említett szolgálatokkal, intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel és nemzetközi szervezetekkel a korlátozások lényeges indokairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról.

                     (17)

                     Vizsgálati tevékenységének keretében a Hivatal többek között a Bizottság más szolgálataival és a bizottsági szolgálatokat programjaik végrehajtásában segítő végrehajtó ügynökségekkel is gyakran cserél információt, köztük személyes adatokat. Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésével összhangban – amely előírja, hogy a belső szabályokat az érintett uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok legfelső vezetőségének szintjén kell elfogadni — e határozatnak kiterjed a Hivatalnak továbbítandó információkban szereplő személyes adatok kezelésére. Ezért a Hivatal által végzett adatkezelési műveletek védelme érdekében az e határozatban megállapított szabályokat kell alkalmazni mindazon bizottsági szolgálatok és végrehajtó ügynökségek esetében, amelyek olyan személyes adatokat kezelnek, amelyek a Hivatal számára továbbítandók a 883/2013/EU, Euratom rendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően, vagy amelyeket a Hivatal feladatainak ellátása során kezel. Ilyen körülmények között az érintett bizottsági szolgálatoknak és végrehajtó ügynökségeknek konzultálniuk kell a Hivatallal a korlátozások lényeges okairól, valamint azok szükségességéről és arányosságáról annak érdekében, hogy biztosítsák azok következetes alkalmazását.

                     (18)

                     A Hivatalnak – és adott esetben a Bizottság szolgálatainak és végrehajtó ügynökségeinek – átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartó rendszerben minden korlátozást nyilvántartásba kell vennie.

                     (19)

                     Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők tartózkodhatnak az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó információk rendelkezésre bocsátásától, vagy elhalaszthatják azt, ha ez bármilyen módon veszélyeztetné a korlátozás célját. Különösen abban az esetben, ha a 16. és a 35. cikkben meghatározott jogok korlátozásának alkalmazására kerül sor, az ilyen korlátozás bejelentése veszélyeztetné a korlátozás célját. Annak érdekében, hogy az érintett (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 38. cikke szerinti tájékoztatáshoz való joga csak addig legyen korlátozva, ameddig a halasztás okai fennállnak, a Hivatalnak rendszeresen felül kell vizsgálnia álláspontját.

                     (20)

                     Amennyiben más érintettek jogainak korlátozására kerül sor, az adatkezelőnek eseti alapon értékelnie kell, hogy a korlátozásra vonatkozó tájékoztatás veszélyeztetné-e annak célját.

                     (21)

                     A Hivatal adatvédelmi tisztviselőjének – és adott esetben a Bizottság vagy az érintett végrehajtó ügynökség adatvédelmi tisztviselőjének – az e határozatnak való megfelelés biztosítása érdekében szintén el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát,

                     (22)

                     Az (EU) 2018/1725 rendelet a 45/2001/EK rendelet helyébe lép, átmeneti időszak nélkül, a hatálybalépése napjától számítva. A 45/2001/EK rendelet rendelkezett bizonyos jogok korlátozása alkalmazásának lehetőségéről. A Hivatal hatáskörébe tartozó vizsgálatok céljának veszélyeztetése, valamint mások jogai és szabadságai sérelmének elkerülése érdekében ezt a határozatot a (EU) 2018/1725 rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

                     (23)

                     Az európai adatvédelmi biztossal 2018. november 23-án folytattak konzultációt.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Tárgy és hatály

               (1)   Ez a határozat megállapítja azokat a szabályokat, amelyeket az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (a továbbiakban: a Hivatal) követnie kell, hogy az érintetteket az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkével összhangban adataik kezeléséről tájékoztassa.
               Megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek alapján a Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkével összhangban korlátozhatja a szóban forgó rendelet 4. cikkének, 14–20. cikkének és 35. cikkének alkalmazását.

               (2)   Ez a határozat a személyes adatoknak a Hivatal által az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat 2. cikkében és a 883/2013/EU, Euratom rendeletben említett feladatai teljesítése érdekében végzett tevékenységek céljából vagy azokkal kapcsolatban történő kezelésére vonatkozik.

               (3)   Ez a határozat a személyes adatok bizottsági szolgálatok és végrehajtó ügynökségek általi kezelésére vonatkozik, amennyiben azok olyan személyes adatokat kezelnek, amelyek a Hivatal részére a 883/2013/EU, Euratom rendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően továbbítandó információkat tartalmaznak, vagy amelyeket a Hivatal az e cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek céljából vagy azokkal kapcsolatban már kezelt.

            2. cikk
            Alkalmazandó kivételek és korlátozások

               (1)   Ha a Hivatal az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaival kapcsolatos feladatait látja el, mérlegelnie kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben megállapított kivételek bármelyike.

               (2)   Az e határozat 3–6. cikkére is figyelemmel a Hivatal korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 14–21. és 35. cikkének, valamint 4. cikkének alkalmazását, amennyiben rendelkezései megfelelnek az (EU) 2018/1725 rendelet 14–21. cikkében és 35. cikkében foglalt jogoknak és kötelezettségeknek, amennyiben e jogok és kötelezettségek gyakorlása – egyebek mellett például a vizsgálati eszközök és módszerek feltárása révén – veszélyeztetné a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek célját, vagy hátrányosan érintené mások jogait és szabadságait.

               (3)   E határozat 3–6. cikkére is figyelemmel a Hivatal a bizottsági szolgálatoktól vagy más uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól, tagállami illetékes hatóságoktól, harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatok vonatkozásában az e cikk (2) bekezdésében említett jogokat és kötelezettségeket az alábbi körülmények fennállása esetén korlátozhatja:

                           a)

                           ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a bizottsági szolgálatok vagy más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok korlátozhatják az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében előírt egyéb jogszabályok alapján vagy az említett rendelet IX. fejezetének megfelelően, illetve más intézményt, szervet, ügynökséget és hivatalt létrehozó jogi aktus révén;

                           b)

                           ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják;

                           c)

                           ha e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti a Hivatal feladatai végzése során harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését.

                     A korlátozásoknak az első albekezdés a) és b) pontjában említett körülmények esetén történő alkalmazását megelőzően a Hivatal konzultál az érintett bizottsági szolgálatokkal, uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel, hivatalokkal vagy a tagállamok illetékes hatóságaival, kivéve, ha a Hivatal számára egyértelmű, hogy az említett pontokban szereplő jogi aktusok valamelyike előírja a korlátozás alkalmazását.
               Az első albekezdés c) pontja nem alkalmazandó abban az esetben, ha az Unió harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködéssel kapcsolatos érdekeivel szemben elsőbbséget élveznek az érintettek érdekei vagy alapvető jogai és szabadságai.

               (4)   Amennyiben a Bizottság szolgálatai és végrehajtó ügynökségei az 1. cikk (3) bekezdésében említett esetekben kezelnek személyes adatokat, szükség esetén e határozattal összhangban korlátozásokat alkalmazhatnak. E célból konzultációt folytatnak a Hivatallal, kivéve, ha a Bizottság érintett szolgálata vagy végrehajtó ügynöksége számára egyértelmű, hogy e határozat értelmében a korlátozás alkalmazása indokolt.

            3. cikk
            Az érintettek tájékoztatása

               (1)   A Hivatal honlapján közzéteszi azon adatvédelmi nyilatkozatokat, amelyek valamennyi érintett számára tájékoztatást nyújtanak a személyes adataik kezelését magában foglaló tevékenységeiről.

               (2)   A Hivatalnak egyénileg kell tájékoztatnia minden olyan érintettet, akit a 883/2013/EU, Euratom rendelet értelmében érintett személyeknek, tanúknak vagy informátoroknak tekint.

               (3)   Ha a Hivatal részben vagy egészben korlátozza az érintettnek a 2. cikkben említett tájékoztatását, nyilvántartásba veszi a korlátozás okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését is.
               E célból a nyilvántartás tartalmazza, hogy a tájékoztatás miként veszélyeztetné a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek vagy a 2. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alapján alkalmazott korlátozásoknak a célját, illetve azt, hogy a tájékoztatás hogyan érintené hátrányosan mások jogait és szabadságait.
               A nyilvántartást és adott esetben az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat regisztrálni kell. Ezeket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

               (4)   A (3) bekezdésben említett korlátozás mindaddig alkalmazandó, amíg az azt indokoló okok fennállnak.
               Amennyiben a korlátozás indokai már nem állnak fenn, a Hivatal tájékoztatja az érintettet a korlátozás okairól, és rendelkezésére bocsátja a szóban forgó információkat. Egyidejűleg a Hivatal tájékoztatja az érintettet arról, hogy az bármikor panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, vagy bírósági jogorvoslatért folyamodhat az Európai Unió Bíróságánál.
               A Hivatal a korlátozás alkalmazását az elfogadásától számítva 6 havonta, valamint az érintett vizsgálat lezárásakor felülvizsgálja. Ezt követően az adatkezelő évente felülvizsgálja a korlátozás fenntartásának szükségességét.

            4. cikk
            Az érintett hozzáférési joga

               (1)   Amennyiben az érintettek egy vagy több konkrét ügy vagy egy adott adatkezelési művelet keretében kezelt személyes adataikhoz hozzáférést kérnek, a Hivatal az (EU) 2018/1725 rendelet 17. cikkével összhangban a kérelem értékelését kizárólag az ilyen személyes adatokra korlátozza.

               (2)   Ha a Hivatal részben vagy egészben korlátozza az (EU) 2018/1725 rendelet 17. cikkében említett hozzáférési jogot, a következő lépéseket kell tennie:

                           a)

                           a kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól, valamint arról a lehetőségről, hogy az érintett panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, illetve bírósági jogorvoslatért folyamodhat az Európai Unió Bíróságánál;

                           b)

                           nyilvántartásba veszi a korlátozás okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését; e célból a nyilvántartás tartalmazza, hogy a hozzáférés biztosítása miként veszélyeztetné a Hivatal vizsgálati tevékenységeinek vagy a 2. cikk (3) bekezdésének második albekezdése alapján alkalmazott korlátozásoknak a célját, illetve azt, hogy ez hogyan érintené hátrányosan más érintettek jogait és szabadságait.

                     Az (1) bekezdés a) pontjában említett tájékoztatást az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdésével összhangban el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni.

               (3)   A (2) bekezdés b) pontjában említett nyilvántartást és adott esetben az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat regisztrálni kell. Ezeket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani. Az 2018/1725/EU rendelet 25. cikkének (7) bekezdése alkalmazandó.

            5. cikk
            A helyesbítéshez, a törléshez és az adatkezelés korlátozásához való jog
            Amennyiben a Hivatal részben vagy egészben korlátozza – az (EU) 2018/1725 rendelet 18. cikkében, 19. cikkének (1) bekezdésében, illetve 20. cikkének (1) bekezdésében említett – a helyesbítéshez, a törléshez vagy az adatkezelés korlátozásához való jogot, a Hivatal megteszi az e határozat 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott lépéseket, és a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban rögzíti azt a nyilvántartásban.

            6. cikk
            Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről
            Amennyiben a Hivatal korlátozza az érintettnek – az (EU) 2018/1725 rendelet 35. cikkében említett – adatvédelmi incidensről való tájékoztatását, e határozat 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban nyilvántartásba veszi a korlátozás okait. E határozat 3. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó.

            7. cikk
            Az adatvédelmi tisztviselő által végzett felülvizsgálat

               (1)   A Hivatal adatvédelmi tisztviselőjét (a továbbiakban: adatvédelmi tisztviselő) indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell minden olyan esetben, amikor e határozattal összhangban korlátozzák az érintettek jogait. Az adatvédelmi tisztviselő számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló tényszerű és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.
               Az adatvédelmi tisztviselő kérheti a korlátozások felülvizsgálatát. Az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről írásban tájékoztatják.

               (2)   Amennyiben a Bizottság szolgálatai és végrehajtó ügynökségei az 1. cikk (3) bekezdésében említett esetekben személyes adatokat kezelnek, minden olyan esetben, amikor e határozattal összhangban korlátozzák az érintettek jogait, indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatniuk kell a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét (a továbbiakban: a Bizottság adatvédelmi tisztviselője), vagy adott esetben az érintett végrehajtó ügynökség adatvédelmi tisztviselőjét (a továbbiakban: az ügynökség adatvédelmi tisztviselője). Kérésre a Bizottság adatvédelmi tisztviselője vagy adott esetben az ügynökség adatvédelmi tisztviselője számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló tényszerű és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.
               A Bizottság adatvédelmi tisztviselője vagy adott esetben az ügynökség adatvédelmi tisztviselője kérheti a korlátozások felülvizsgálatát. A Bizottság vagy az Ügynökség adatvédelmi tisztviselőjét a kért felülvizsgálat eredményéről írásban tájékoztatják.

               (3)   Az eljárás során az adatvédelmi tisztviselővel folytatott minden információcserét a megfelelő formában rögzíteni kell.

            8. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
            Ezt a határozatot 2018. december 11-től kell alkalmazni.

            Kelt Brüsszelben, 2018. december 11-én.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  A Bizottság 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata (1999. április 28.) az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).

            (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

            (3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295, 2018.11.21., 39. o.).

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

            (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

            (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).


A Bizottság 2018.10.26-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.8989 - Sony Corporation of America / Mubadala Investment Company PJSC) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.12.21-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.8747 - Bolloré Group / APMT / CIT) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.12.21-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9085 - DR. AUGUST OETKER KG / Transgourmet Deutschland Gmbh & Co. OHG / F&B - Food and Beverage Services Gmbh) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az német nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.09.25-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9072 - KKR & Co. Inc. / Altice France S.A.) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.10.19-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9059 - CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. / Messer Group GmbH) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2019.01.11-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9210 - NN Group / Allianz Group / NRP Group) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2019.01.09-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9206 - Equistone Partners Europe / Courir) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az francia nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2019.01.09-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9213 - ORDU YARDIMLAŞMA KURUMU / CIMPOR PORTUGAL, SGPS, S.A.) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


title: A Tanács (EU) 2019/131 határozata (2018. október 15.) az általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

text:
                  29.1.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 25/1

         A TANÁCS (EU) 2019/131 HATÁROZATA
         (2018. október 15.)
         az általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
         mivel:

                     (1)

                     Az (EU) 2015/2446 rendelet (2) 41. cikke b) pontjának megfelelően a Norvégiában, Svájcban vagy Törökországban olyan anyagok felhasználásával előállított termékek, amelyek nem teljes egészében az adott országban jöttek létre vagy kerültek előállításra, de a felhatalmazáson alapuló rendelet 45. cikke értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át, az adott kedvezményezett országból származónak minősülnek.

                     (2)

                     Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 54. cikke szerint a kumulációs rendszer alkalmazásának feltétele, hogy Svájc viszonossági alapon ugyanilyen elbánást biztosítson a kedvezményezett országokból származó azon termékeknek, amelyek az Unióból származó anyagokból készültek.

                     (3)

                     Ami Svájcot illeti, ezt a kumulációs rendszert eredetileg egy, az Unió és Svájc között levélváltás formájában létrejött megállapodás formájában vezették be. A levélváltásra 2000. december 14-én került sor, miután a Tanács a 2001/101/EK határozattal (3) jóváhagyta a megállapodást.

                     (4)

                     Annak biztosítása érdekében, hogy a származó termék fogalmára az Unió általános tarifális preferenciarendszerének (a továbbiakban: GSP) származási szabályaiban meghatározottal azonos fogalmat használjon, Svájc módosította a saját GSP származási szabályait. Ezért van szükség a megállapodás – az Unió és Svájc közötti levélváltás formájában történő – módosítására.

                     (5)

                     A helyettesítő FORM A származási bizonyítványok az Unió, Norvégia és Svájc általi kölcsönös elfogadása rendszerének a módosított levélváltás keretében továbbra is érvényben kell maradnia, és e rendszert – az Unió, Norvégia, Svájc és Törökország közötti kereskedelem előmozdítása érdekében – feltételesen Törökországra is alkalmazni kell.

                     (6)

                     Ezenfelül a 2010-ben megreformált uniósGPS származási szabályai egy új rendszer bevezetéséről rendelkeznek a regisztrált exportőrök származási igazolásai tekintetében, amely 2017. január 1-jétől kezdődően kerül alkalmazásra. A levélváltás keretében e tekintetben is módosításokat kell végezni.

                     (7)

                     Az új rendszer és az ahhoz kapcsolódó szabályok előrehozott alkalmazásának érdekében a Tanács 2012. március 8-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyaljon Svájccal egy, a helyettesítő FORM A származási bizonyítványok vagy helyettesítő származásmegjelölő nyilatkozatok kölcsönös elfogadásáról, valamint a Norvégiából, Svájcból vagy Törökországból származó terméket tartalmazó áruknak az Unió vámterületére érkezésekor az Unióból származó terméket tartalmazó árukkal azonos módon való kezelésének biztosításáról szóló, levélváltás formájában kötendő megállapodásról.

                     (8)

                     A Bizottság lefolytatta a tárgyalásokat Svájccal, amelynek eredményeként létrejött az általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás).

                     (9)

                     A megállapodást jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodást az Unió nevében a Tanács e határozattal jóváhagyja.
            A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

            2. cikk
            A megállapodás 18. bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (4).

            3. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Luxembourgban, 2018. október 15-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               E. KÖSTINGER

            (1)  Az egyetértés a Hivatalos Lapban még nem jelent meg.

            (2)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

            (3)  A Tanács 2001/101/EK határozata (2000. december 5.) a Közösség és az Általános Preferenciális Rendszer keretében preferenciális tarifális kedvezményeket nyújtó EFTA-tagországok (Norvégia és Svájc) közötti, a Norvégiából vagy Svájcból származó terméket tartalmazó áruknak a Közösség vámterületére érkezésekor a Közösségből származó terméket tartalmazó árukkal azonos módon való kezelésének biztosításáról szóló, levélváltás formájában kötött megállapodás jóváhagyásáról (kölcsönös megállapodás) (HL L 38., 2001.2.8., 24. o.).

            (4)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.