title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 407/13/COL határozata ( 2013. október 23. ) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a 2014–2020 közötti időszakban nyújtható állami támogatásokról szóló új fejezet beiktatása, valamint a 2007–2013 közötti időszakban nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezet és a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatára vonatkozó kritériumok hatályának meghosszabbítása révén, kilencvenedik alkalommal történő módosításáról

text:
               5.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 166/44

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 407/13/COL HATÁROZATA
   (2013. október 23.)
   az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a 2014–2020 közötti időszakban nyújtható állami támogatásokról szóló új fejezet beiktatása, valamint a 2007–2013 közötti időszakban nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezet és a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatára vonatkozó kritériumok hatályának meghosszabbítása révén, kilencvenedik alkalommal történő módosításáról
   Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság),
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás), különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   Mivel:
   A felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.
   A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.
   A Bizottság 2013. június 28-án„Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020)” (1) címmel iránymutatást fogadott el.
   Az iránymutatás az Európai Gazdasági Térséget is érinti.
   Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel.
   Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet 11. oldalán szereplő „Általános megjegyzések” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.
   Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően.
   Az EFTA-államokkal 2013. augusztus 2-án kelt levelében folytatott konzultációt követően,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatásokról szóló iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó regionális támogatásról szóló új fejezettel való kiegészítéssel módosul. Az új fejezet e határozat I. mellékletében található.
   2. cikk
   A Hatóság a 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról, valamint a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló, meglevő fejezetek hatályát 2014. június 30-ig meghosszabbítja.
   3. cikk
   Csak e határozat angol nyelvű szövege hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2013. október 23-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Oda Helen SLETNES

            elnök

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            testületi tag

      (1)  HL C 209., 2013.7.23., 1. o.

      IRÁNYMUTATÁS A REGIONÁLIS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRÓL (2014–2020)
      BEVEZETÉS

                  (1)

                  Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintheti az Európai Gazdasági Térségen belül bizonyos hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott állami támogatást (1). Az állami támogatás eme formája a regionális támogatás.

                  (2)

                  A Hatóság ebben az iránymutatásban meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a regionális támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, és meghatározza az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott feltételeket teljesítő térségek azonosítására vonatkozó kritériumokat (2).

                  (3)

                  A regionális állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja, hogy lehetővé tegye a regionális fejlesztési célú támogatásokat, miközben biztosítja, hogy az EGT-államokban egyenlő versenyfeltételek érvényesüljenek, különösen a támogatási versenyek megelőzése révén, amelyek akkor fordulhatnak elő, amikor a tagállamok az EGT hátrányos helyzetű térségeibe próbálnak meg üzleti tevékenységeket bevonzani vagy ott tartani, valamint hogy a szükséges minimumra korlátozza a regionális támogatás kereskedelemre és versenyre gyakorolt hatásait.

                  (4)

                  A földrajzi fejlesztés célja, hogy megkülönböztesse a regionális támogatást más olyan támogatási formáktól, mint pl. a kutatásra, fejlesztésre és innovációra, foglalkoztatásra, képzésre, energetikai célokra vagy környezetvédelemre nyújtott támogatás, melyek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének megfelelően más közös érdekű célkitűzéseket szolgálnak. Bizonyos körülmények között az egyéb típusú támogatások nagyobb intenzitással adhatók a hátrányos helyzetű térségben letelepedett vállalkozásoknak azon sajátos nehézségek elismeréseképpen, amelyeket az ilyen térségekben tapasztalnak (3).

                  (5)

                  A regionális támogatás csak akkor játszhat hatékony szerepet, ha azt takarékosan és arányosan alkalmazzák, az EGT leghátrányosabb helyzetű régióira összpontosítva (4). Különösen a támogatás megengedhető felső határának kell tükröznie az érintett régiók fejlődésére kiható problémák viszonylagos komolyságát. Továbbá a kedvezőtlen helyzetű régió fejlődésének szempontjából a támogatás előnyeinek meg kell haladniuk a támogatásból adódó versenytorzulást (5). A kedvező hatások mértéke valószínűleg változik az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésétől való eltérés szerint, tehát a 61. cikk (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá eső leghátrányosabb helyzetű régiók esetében a versenyhelyzet nagyobb mértékű torzulása fogadható el, mint a 61. cikk (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá eső régiók esetében (6).

                  (6)

                  A regionális támogatás továbbá csak akkor lehet hatékony a hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének előmozdításában, ha ezekben a térségekben többletberuházások vagy gazdasági többlettevékenységek ösztönzésére ítélték oda. Bizonyos kisszámú, jól meghatározott esetben azok az akadályok, amelyekkel e térségek a gazdasági tevékenységek vonzása vagy megtartása tekintetében szembesülnek, olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás önmagában nem feltétlenül elégséges a térség fejlődésének előmozdítására. A regionális beruházási támogatás csakis ilyen esetekben egészíthető ki beruházáshoz nem kapcsolódó regionális működési támogatással.

                  (7)

                  Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló 2012. május 8-i közleményében (7) az Európai Bizottság három, az állami támogatás ellenőrzésének korszerűsítésével megvalósítandó célkitűzést jelentett be:

                              a)

                              fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyző belső piacon;

                              b)

                              a Bizottság előzetes ellenőrzésének a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, az állami támogatások végrehajtása terén az uniós tagállamokkal való együttműködés egyidejű erősítése mellett;

                              c)

                              a szabályok egyszerűsítése és gyorsabb határozathozatal.

                  (8)

                  A közleményben a Bizottság közös megközelítés követésére szólított fel a különböző iránymutatások és keretszabályok következők érdekében történő felülvizsgálata terén: a belső piac erősítése, a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás előmozdítása az állami támogatások közös érdekű célkitűzésekhez igazításával, az ösztönző hatás és a támogatás szükséges minimumra korlátozásának fokozottabb ellenőrzése, valamint a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt lehetséges negatív támogatási hatások elkerülése. A Hatóság azonos állásponton van. Az ebben az iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek az említett közös értékelési elveken alapulnak, és azokat bejelentett támogatási programok és egyedi támogatások esetében kell alkalmazni.

            1.   HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
      1.1.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS HATÁLYA

                  (9)

                  Az acéliparnak (8) és a szintetikusszál-iparnak (9) nyújtott regionális támogatás nem tekintendő a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

                  (10)

                  A Bizottság az ebben az iránymutatásban rögzített elveket valamennyi, az EGT-megállapodás (10) hatálya alá tartozó gazdasági ágazatban nyújtott regionális támogatásra alkalmazza, kivéve a közlekedési ágazatot (11), a mezőgazdasági ágazatot és a közlekedési ágazatot, melyekre vonatkozóan külön jogszabályok állapítanak meg rendelkezéseket, melyek részben vagy teljesen eltérhetnek ezen iránymutatástól. A Hatóság ezt az iránymutatást a mezőgazdasági termékek nem mezőgazdasági terméket eredményező feldolgozására és forgalmazására alkalmazza.

                  (11)

                  Ez az iránymutatás nem vonatkozik a repülőtereknek (12) vagy az energiaágazatban (13) nyújtott állami támogatásra.

                  (12)

                  A széles sávú hálózatokhoz nyújtott regionális beruházási támogatás akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a jelen iránymutatásban rögzített általános feltételeken túl a következő különös feltételeknek is megfelel: i. a támogatást csak olyan területeknek nyújtják, amelyeken nincs azonos kategóriájú hálózat (széles sávú alaphálózat vagy NGA) és annak kiépítése a közeljövőben nem valószínű; ii. a támogatott hálózatüzemeltető méltányos és megkülönböztetésmentes feltételek mellett, a hatékony és teljes körű szétválasztás lehetőségével biztosít aktív és passzív nagykereskedelmi hozzáférést; iii. a támogatást versenyeztetéses kiválasztási eljárás keretében ítélik oda a széles sávú hálózatokról szóló iránymutatás 74. pontja c) és d) alpontjának megfelelően (14).

                  (13)

                  A kutatási infrastruktúráknak (15) nyújtott regionális beruházási támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ha a jelen iránymutatásban rögzített általános feltételeken túl a támogatás feltétele az infrastruktúrához való átlátható és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosítása.

                  (14)

                  A nagyvállalkozásokat a kis- és középvállalkozásoknál (kkv) általában kevésbé érintik azok a regionális hátrányok, amelyek egy kevésbé fejlett térségben a beruházások vagy a gazdasági tevékenységek fenntartása vonatkozásában jelentkeznek. Először is, a nagyvállalkozások a globális piacokon könnyebben juthatnak tőkéhez és kölcsönhöz, és kevésbé vannak ráutalva egy adott hátrányos helyzetű régió szűkebb pénzügyi szolgáltatásaira. Másodszor, a nagyvállalkozások beruházásai olyan méretgazdaságossági előnyökkel járhatnak, amelyek csökkenthetik a helyspecifikus indulási költségeket, emellett a nagyvállalkozások több tekintetben sem kötődnek ahhoz a régióhoz, amelyben a beruházásra sor kerül. Harmadszor, azok a nagyvállalkozások, amelyek beruháznak, a hatóságokkal szemben rendszerint erős alkupozícióval rendelkeznek, ami a támogatások szükségtelen vagy megfelelő indokolás nélküli odaítélését eredményezheti. Végezetül valószínűbb, hogy a nagyvállalkozások jelentős szereplők az érintett piacon, és ebből következően a beruházás, amelyre a támogatást odaítélik, torzíthatja a versenyt és a kereskedelmet a belső piacon.

                  (15)

                  Mivel nem valószínű, hogy a nagyvállalkozásoknak a beruházásokhoz nyújtott regionális támogatás ösztönző hatással járna, az ilyen támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, kivéve akkor, ha azt olyan induló beruházáshoz nyújtják, amely az adott térségben új tevékenységeket eredményez, (16) vagy amelynek célja a meglévő létesítmények új termékekkel vagy új eljárási innovációkkal történő diverzifikációja.

                  (16)

                  Egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentését célzó regionális támogatás működési támogatásnak minősül, így nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, kivéve, ha azt a vállalkozások által a hátrányos helyzetű térségekben tapasztalt sajátos vagy állandó hátrányok leküzdése érdekében ítélik oda. A működési támogatás akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha célja a kkv-k által a különösen hátrányos helyzetű, az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá eső térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentése, vagy a rendkívül ritkán lakott térségekben az elnéptelenedés megelőzése vagy csökkentése.

                  (17)

                  Az olyan vállalkozásoknak odaítélt működési támogatás, amelyek elsődleges tevékenysége a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozási rendszere (17) (NACE (18) Rev. 2) K. nemzetgazdasági ágába (Pénzügyi, biztosítási tevékenység) tartozik, vagy az olyan vállalkozásoknak, amelyek csoporton belüli tevékenységeket folytatnak, és amelyek fő tevékenysége a NACE Rev. 2 70.10 szakágazatába (Üzletvezetés) vagy 70.22 szakágazatába (Üzletviteli, egyéb vezetési tanácsadás) tartozik, nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

                  (18)

                  Nem ítélhető oda regionális támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatásban (19) és annak módosításaiban meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak.

                  (19)

                  Az olyan vállalkozásnak odaítélt regionális támogatás értékelésekor, amellyel szemben még nem teljesített, valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi hatósági határozaton alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Hatóság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatási összeget (20).

            1.2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

                  (20)

                  Ezen iránymutatás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

                              a)

                              „»a« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja alkalmazásában kijelölt térségek; „»c« térségek”: a regionális támogatási térképen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásában kijelölt térségek;

                              b)

                              „ad hoc támogatás”: nem támogatási program alapján odaítélt támogatás;

                              c)

                              „kiigazított támogatási összeg”: nagyberuházási projekt esetében a következő képlet alapján kiszámított megengedhető maximális támogatási összeg:
                              maximális támogatási összeg = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),
                              ahol: R az érintett térségben megengedett maximális támogatási intenzitás a kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitás nélkül, B az elszámolható költség 50 millió EUR és 100 millió EUR közötti része, C az elszámolható költség 100 millió EUR feletti része;

                              d)

                              „a támogatás odaítélésének napja”: az a nap, amelyen az EFTA-állam jogilag kötelező erejű kötelezettséget vállalt a támogatás odaítélésére, és amelyre a nemzeti bíróságok előtt hivatkozni lehet;

                              e)

                              „elszámolható költségek”: a beruházási támogatás tekintetében az induló beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszközök vagy immateriális javak vagy bérköltségek;

                              f)

                              „bruttó támogatási egyenérték (BTE)”: a támogatásnak az odaítélés pillanatában érvényes leszámítolási kamatlábbal számított diszkontált értéke az elszámolható költségek diszkontált értékének százalékában kifejezve;

                              g)

                              „egyedi támogatás”: program alapján vagy eseti jelleggel odaítélt támogatás;

                              h)

                              „induló beruházás”:

                                          i.

                                          tárgyi eszközökbe és immateriális javakba való beruházás, amely a következőkhöz kapcsolódik:

                                                      —

                                                      új létesítmény létrehozása,

                                                      —

                                                      meglévő létesítmény kapacitásának kibővítése,

                                                      —

                                                      valamely létesítmény termékpalettájának a létesítményben addig nem gyártott termékekkel történő bővítése, vagy

                                                      —

                                                      egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának lényegi megváltoztatása; vagy

                                          ii.

                                          valamely létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök felvásárlása, feltéve, hogy a létesítményt bezárták vagy a megvásárlás nélkül bezárták volna, és hogy a létesítményt az eladótól független beruházó vásárolja meg. Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában nem minősül induló beruházásnak;

                              i)

                              „új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás”:

                                          i.

                                          tárgyi eszközökbe és immateriális javakba való beruházás, amely a következőkhöz kapcsolódik:

                                                      —

                                                      új létesítmény létrehozása, vagy

                                                      —

                                                      a létesítmény tevékenységének diverzifikálása azzal a feltétellel, hogy az új tevékenység nem azonos a létesítményben korábban folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz, vagy

                                          ii.

                                          bezárt vagy megvásárlás nélkül bezárásra ítélt létesítmény eszközeinek az eladótól független beruházó általi megvásárlása azzal a feltétellel, hogy a megvásárolt eszközökkel folytatandó tevékenység nem azonos a létesítményben a vásárlás előtt folytatott tevékenységgel, és nem is hasonlít ahhoz;

                              j)

                              „immateriális javak”: technológiatranszfer útján megszerzett eszközök, például szabadalmi jog, licencia, know-how vagy nem szabadalmaztatott műszaki ismeretek;

                              k)

                              „munkahelyteremtés”: az adott létesítményben alkalmazottak számának nettó növekedése az előző 12 hónap átlagával összehasonlítva, a létrehozott munkahelyek számából levonva az időszak során megszűnt munkahelyek számát;

                              l)

                              „nagyberuházási projekt”: a támogatás odaítélésének napján érvényes árakon és árfolyamokon számítva 50 millió EUR-t meghaladó elszámolható költségű induló beruházás;

                              m)

                              „maximális támogatási intenzitások”: a jelen iránymutatás 5.4. szakaszában a nagyvállalkozásokra vonatkozóan BTE-ben meghatározott támogatási intenzitások, amelyeket a vonatkozó regionális támogatási térkép tartalmaz;

                              n)

                              „bejelentési határérték”: az alábbi táblázatban rögzített határértékeket meghaladó támogatási összeg:

                                          Támogatási intenzitás

                                          Bejelentési határérték

                                          10 %

                                          7,5 millió EUR

                                          15 %

                                          11,25 millió EUR

                                          25 %

                                          18,75 millió EUR

                                          35 %

                                          26,25 millió EUR

                                          50 %

                                          37,5 millió EUR

                              o)

                              „foglalkoztatottak száma”: az éves munkaerőegységek (ÉME), azaz az egy év során teljes munkaidőben foglalkoztatott személyek száma, a részmunkaidősöket és az idénymunkásokat az éves munkaerőegység törtrészével számítva;

                              p)

                              „működési támogatás”: valamely vállalkozás induló beruházástól független folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatás. E kiadások közé tartoznak az olyan költségkategóriák, mint a személyi jellegű ráfordítások, az anyagköltségek, a szerződéses szolgáltatások költségei, a távközlési, energia-, karbantartási, bérleti, igazgatási költségek stb. E kiadásokba nem tartoznak bele az értékcsökkenési és a finanszírozási költségek, ha azokat regionális beruházási támogatás nyújtásakor az elszámolható költségek között szerepeltették;

                              q)

                              „regionális támogatási térkép”: az EFTA-állam által az ebben az iránymutatásban meghatározott feltételeknek megfelelően minősített térségek listája, amelyet a Hatóság hagy jóvá;

                              r)

                              „azonos vagy hasonló tevékenység”: a NACE Rev. 2. egységes ágazati osztályozási rendszernek ugyanabba a (négyjegyű numerikus kódú) szakágazatába sorolt tevékenység;

                              s)

                              „egyetlen beruházási projekt”: bármilyen induló beruházás, amelyet (csoportszinten) ugyanaz a kedvezményezett indított el egy másik támogatott beruházás munkáinak megkezdésétől számított hároméves időszakban ugyanabban a 3. szintű statisztikai régióban (21);

                              t)

                              „kkv-k”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2006. április 19-i hatósági iránymutatásban (22) meghatározott feltételeket teljesítő vállalkozások;

                              u)

                              „munkák megkezdése”: vagy a beruházás építési munkáinak kezdete, vagy az első határozott kötelezettségvállalás berendezések megrendelésére, vagy más olyan kötelezettségvállalás, amely a beruházást visszafordíthatatlanná teszi, attól függően, hogy melyikre kerül előbb sor. Nem tekintendő a munkák megkezdésének a földterület megvásárlása és az olyan előkészítő munka, mint az engedélyek beszerzése és az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok készítése. Felvásárlás esetén a munkák megkezdése a megszerzett létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök megszerzésének időpontja;

                              v)

                              „ritkán lakott térségek”: ezen iránymutatás (149) pontjának első és második mondatával összhangban az adott EFTA-állam által kijelölt térségek;

                              w)

                              „tárgyi eszközök”: olyan eszközök, mint a földterület, az épületek, üzemek, gépek és berendezések;

                              x)

                              „rendkívül ritkán lakott térségek”: az Eurostat 2010. évre vonatkozó népsűrűségi adatai alapján a négyzetkilométerenként 8 lakosnál kevesebbet számláló 2. szintű régiók Norvégia és 3. szintű régiók Izland esetében, amelyeket az adott EFTA-állam ezen iránymutatás 149. pontjának harmadik mondatával összhangban jelöl ki;

                              y)

                              „bérköltség”: az érintett munkahely vonatkozásában a támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeg, amely magában foglalja az adózás előtti bruttó bért és a kötelező járulékokat, mint például a társadalombiztosítási járulékot, valamint a gyermekgondozás és a szülőgondozás költségét.

            2.   BEJELENTENDŐ REGIONÁLIS TÁMOGATÁS

                  (21)

                  Alapelvként az EFTA-államoknak a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteniük a regionális támogatást, kivéve azokat az intézkedéseket, amelyek teljesítik az EGT-megállapodásba annak XV. melléklete útján belefoglalt csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeket.

                  (22)

                  A Hatóság ezen iránymutatást a bejelentett regionális támogatási programokra és egyedi támogatásokra alkalmazza.

                  (23)

                  A bejelentett program keretében nyújtott egyedi támogatás továbbra is a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik akkor, ha a támogatás az összes forrás figyelembevételével meghaladja a bejelentési határértéket (23) vagy azt olyan kedvezményezettnek nyújtják, aki a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett meg az EGT területén, vagy aki a támogatási kérelem benyújtásakor tervezi, hogy a támogatandó beruházás befejezését követő két éven belül ilyen tevékenységet szüntet meg.

                  (24)

                  A nagyvállalkozásnak egy „c” térségben meglévő létesítmény új termékekre való diverzifikálása céljából nyújtott beruházási támogatás továbbra is a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozik.

            3.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE
      3.1.   KÖZÖS ÉRTÉKELÉSI ELVEK

                  (25)

                  Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatási intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e, a Hatóság általában azt elemzi, hogy a támogatási intézkedés kialakítása biztosítja-e azt, hogy a támogatás közös érdekű célkitűzés eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan negatív hatásait.

                  (26)

                  Az ezen iránymutatások bevezető részében hivatkozott, az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló 2012. május 8-i bizottsági közlemény a Bizottság által végrehajtott valamennyi támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelésében alkalmazható közös elvek azonosítására és meghatározására szólít fel. A Hatóság által az összeegyeztethetőség tekintetében végzett értékelésre ugyanezek a közös elvek vonatkoznak. E célból a Hatóság csak azokat a támogatási intézkedéseket tekinti az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, amelyek az alábbi feltételek mindegyikének megfelelnek:

                              a)

                              jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás: az állami támogatási intézkedésnek közös érdekű célkitűzésre kell irányulnia az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésével összhangban (3.2. szakasz);

                              b)

                              az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan esetre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy piaci hiányosság megszüntetését vagy egy kiegyenlítési vagy kohéziós probléma kezelését (3.3. szakasz);

                              c)

                              a támogatási intézkedés megfelelősége: a tervezett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie a közös érdekű célkitűzés kezeléséhez (3.4. szakasz);

                              d)

                              ösztönző hatás: a támogatásnak oly módon kell megváltoztatnia az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységekbe kezdjenek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végeznének (3.5. szakasz);

                              e)

                              a támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás): a támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia (3.6. szakasz);

                              f)

                              az EFTA-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése: a támogatás negatív hatásait megfelelően korlátozni kell annak érdekében, hogy az intézkedés általános egyenlege pozitív legyen (3.7. szakasz);

                              g)

                              a támogatás átláthatósága: az EFTA-államoknak, a Hatóságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük a vonatkozó jogszabályokhoz és az azok alapján odaítélt támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz (3.8. szakasz).

                  (27)

                  Egyes programkategóriák általános egyenlege ezen iránymutatás 4. szakaszában leírt utólagos értékelési követelmény hatálya alá eshet. Ilyen esetekben a Hatóság az érintett programok időtartamát korlátozhatja (négy évre vagy annál rövidebb időtartamra), későbbi hosszabbításuk ismételt bejelentésének lehetősége mellett.

                  (28)

                  Ha az állami támogatási intézkedés vagy az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben a finanszírozási módszer az állami támogatási intézkedés szerves részét alkotja) szükségképpen az EGT-jog megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek (24).

                  (29)

                  Bármely egyedi támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése során a Hatóság figyelembe veszi az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikkének megsértésével kapcsolatos olyan eljárásokat, amelyek a támogatás kedvezményezettjét érinthetik, és amelyek lényegesek lehetnek a támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelése szempontjából (25).

            3.2.   KÖZÖS ÉRDEKŰ CÉLKITŰZÉSHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁS

                  (30)

                  A regionális támogatás elsődleges célja, hogy csökkentse az EGT-ben az eltérő fejlettségű régiók közötti különbségeket. A regionális támogatás – a kiegyenlítési vagy kohéziós célkitűzése révén – hozzájárulhat az Európa 2020 stratégia megvalósításához azáltal, hogy előmozdítja az inkluzív és fenntartható növekedést.

            3.2.1.   Beruházási támogatási programok

                  (31)

                  A regionális támogatási programoknak világosan meghatározott célkitűzésekkel rendelkező regionális fejlesztési stratégia szerves részét kell képezniük, ezen célkitűzésekkel konzisztenseknek kell lenniük és azok eléréséhez hozzá kell járulniuk.

                  (32)

                  A „c” térségekben programok indíthatók a kkv-k induló beruházásainak, valamint a nagyvállalkozások új tevékenység végzésére irányuló induló beruházásainak támogatására.

                  (33)

                  Az egyedi beruházási projektekre irányuló támogatás program keretében történő odaítélésekor a támogatást nyújtó hatóságnak meg kell erősítenie, hogy a kiválasztott projekt hozzájárul a program célkitűzéséhez, és ezáltal az érintett térség fejlesztési stratégiájához. E célból az EFTA-államok figyelembe vehetik a támogatást igénylő által a jelen iránymutatás mellékletét képező formanyomtatványon közölt információkat, amelyeknek ismertetniük kell a beruházásnak az érintett térségre gyakorolt pozitív hatásait (26).

                  (34)

                  Annak biztosítása érdekében, hogy a beruházás valódi és tartós hozzájárulást jelentsen az érintett térség fejlődéséhez, a beruházást a befejezését követően legalább öt évig, vagy kkv-k esetében legalább három évig fenn kell tartani az érintett térségben (27).

                  (35)

                  Amennyiben a támogatást bérköltségek alapján számítják ki, az álláshelyeket a munkálatok befejezésétől számított három éven belül be kell tölteni. A beruházással teremtett munkahelyek mindegyikét az első alkalommal történő betöltésük időpontjától számított öt évig fenn kell tartani az érintett térségben. A kkv-k beruházásai esetében az EFTA-államok ezt az ötéves időtartamot, amely a beruházás, illetve a munkahelyek fenntartására vonatkozik, hároméves minimumra csökkenthetik.

                  (36)

                  A beruházás életképességének fenntartása érdekében az EFTA-államnak biztosítania kell, hogy a kedvezményezett saját forrás vagy külső finanszírozás bevonásával – közpénzek felhasználása nélkül – maga gondoskodjon az elszámolható költségek legalább 25 %-áról (28).

                  (37)

                  Az állami támogatási intézkedések következtében keletkező környezeti károk megelőzése érdekében az EFTA-államoknak gondoskodniuk kell továbbá az EGT környezetvédelmi jogszabályainak való megfelelésről, különösen pedig arról, hogy a jogszabály által előírt esetekben környezeti hatásvizsgálat készüljön és rendelkezésre álljanak a szükséges engedélyek.

            3.2.2.   Bejelentett egyedi beruházási támogatás

                  (38)

                  A Hatóságnak bejelentett egyedi beruházási támogatás regionális hozzájárulásának bizonyítása érdekében az EFTA-államok különböző, például az alábbiakban említett mutatókat használhatnak, amelyek egyaránt lehetnek közvetlenek (például a létrehozott közvetlen munkahelyek száma) és közvetettek (például helyi innováció):

                              a)

                              A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és a szükséges képzettségi szintet is.

                              b)

                              A helyi (al-)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, elősegítve azt, hogy a beruházás jobban illeszkedjen az érintett régióba, és biztosítva hatásának szélesebb tovagyűrűzését. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni.

                              c)

                              A kedvezményezett által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő, széles körű képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek kell tekinteni, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez. Hangsúlyt kell helyezni a szakmai gyakorlat biztosítására, különösen a fiatalok számára, valamint az alkalmazottak vállalkozáson kívüli tudását és foglalkoztathatóságát javító képzésre is. A kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében a képzési támogatással finanszírozott általános vagy speciális képzések kedvező hatásai nem számíthatók a regionális támogatás kedvező hatásaihoz.

                              d)

                              A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon iparágban tevékenykedő vállalkozások klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek fokozottabb specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. Ezen indikátor fontossága a regionális fejlődéshez való hozzájárulás meghatározásában azonban a klaszter fejlettségi állapotától függ.

                              e)

                              A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt a fogadó régióba történő technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága is.

                              f)

                              Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a régió helyi innovációra épülő technológiateremtő képességéhez. E tekintetben kedvezően ítélhető meg az új termelő létesítmény és a helyi felsőoktatási intézmények közötti együttműködés.

                              g)

                              A beruházás időtartama és a lehetséges további kapcsolódó beruházások a vállalkozásnak az adott régióban eszközölt tartós szerepvállalására utalnak.

                  (39)

                  Az EFTA-államok emellett hivatkozhatnak a kedvezményezett üzleti tervére is, amely információt szolgáltathat a létrehozott munkahelyek számáról, a fizetendő bérekről (ennek tovagyűrűző hatásaként nő a háztartások jóléte), a helyi termelőknél bonyolított beszerzések volumenéről, valamint a beruházás által generált forgalomról, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hozhat a régiónak.

                  (40)

                  Ad hoc támogatások esetén (29) a tagállamnak bizonyítania kell, hogy a jelen iránymutatás (33)–(37) pontjában rögzített követelményeken túl a projekt koherens az érintett térség fejlesztési stratégiájával, és hozzájárul ahhoz.

            3.2.3.   Működési támogatási programok

                  (41)

                  A működési támogatási programok csak akkor segítik elő a hátrányos helyzetű térségek fejlődését, ha az érintett térségekben tapasztalt hátrányokat előre pontosan meghatározzák. A gazdasági tevékenységek vonzásával vagy megtartásával szembeni akadályok olyan súlyosak vagy állandóak lehetnek, hogy a beruházási támogatás önmagában nem teszi lehetővé az érintett térségek fejlődését.

                  (42)

                  A kkv-k által az „a” térségekben tapasztalt bizonyos sajátos nehézségek csökkentésére irányuló támogatást illetően az érintett EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell e sajátos nehézségek fennállását és jelentőségét, továbbá bizonyítaniuk kell azt is, hogy működési támogatási programra van szükség, mert az adott sajátos nehézségek beruházási támogatás útján nem küzdhetők le.

                  (43)

                  A rendkívül ritkán lakott térségekben az elnéptelenedés megelőzése vagy csökkentése érdekében nyújtott működési támogatást illetően az érintett EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a működési támogatás nélkül az adott térségben fennáll az elnéptelenedés kockázata.

            3.3.   AZ ÁLLAMI BEAVATKOZÁS SZÜKSÉGESSÉGE

                  (44)

                  Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás szükséges-e a közös érdekű célkitűzés megvalósításához, először is azonosítani kell a támogatás által kezelendő problémát. Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. Ez különösen a szűkös állami források kontextusában igaz.

                  (45)

                  Az állami támogatási intézkedések – bizonyos feltételek mellett – korrigálhatják a piaci hiányosságokat, ezáltal hozzájárulnak a piacok hatékony működéséhez és fokozzák a gazdaság versenyképességét. Továbbá ott, ahol a piacok hatékony eredményt tudnak felmutatni, ezeket azonban kiegyenlítési és kohéziós szempontból nem tartják megfelelőnek, állami támogatást lehet alkalmazni a kívánatosabb, méltányosabb piaci eredmény elérése érdekében.

                  (46)

                  A jelen iránymutatás 5. szakaszával összhangban a regionális támogatási térképen szereplő térségek fejlesztése céljából nyújtott támogatásokat illetően a Hatóság úgy véli, hogy a piac állami beavatkozás nélkül nem tudja megvalósítani az EGT-megállapodásban rögzített kohéziós célkitűzést. Ezért az ezekben a térségekben nyújtott támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni.

            3.4.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS MEGFELELŐSÉGE

                  (47)

                  A bejelentett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie az adott politikai célkitűzés kezeléséhez. Egy támogatási intézkedés nem tekinthető összeegyeztethetőnek, ha ugyanaz a regionális fejlődéshez való pozitív hozzájárulás elérhető más, kevésbé torzító szakpolitikai eszközökkel vagy a támogatási eszközök más, kevésbé torzító típusaival.

            3.4.1.   Alternatív szakpolitikai eszközök megfelelősége

      3.4.1.1.   Beruházási támogatási programok

                  (48)

                  A regionális beruházási támogatás mellett az EFTA-államok más szakpolitikai eszközökkel is támogathatják a beruházásokat és a munkahelyteremtést a hátrányos helyzetű régiókban. Az EFTA-államok alkalmazhatnak olyan intézkedéseket is, mint az infrastruktúra-fejlesztés, az oktatás és képzés minőségének vagy az üzleti környezetnek a javítása.

                  (49)

                  A kohéziós alapokból finanszírozott operatív programon kívüli program meghirdetésekor az EFTA-államoknak indokolniuk kell, hogy miért a regionális támogatás a megfelelő eszköz a kiegyenlítés vagy a kohézió közös célkitűzésének eléréséhez.

                  (50)

                  A Hatóság különös figyelmet fordít a tervezett támogatási programmal kapcsolatos hatásvizsgálatokra, amelyeket az EFTA-állam rendelkezésre bocsáthat. A 4. szakaszban leírt utólagos értékelések eredményei hasonlóképpen figyelembe vehetők a tervezett program megfelelőségének értékelésében.

            3.4.1.2.   Egyedi beruházási támogatás

                  (51)

                  Ad hoc támogatás esetén az EFTA-államnak bizonyítania kell, az érintett térség fejlődése hogyan biztosítható jobban ilyen támogatás révén, mint valamely program alapján nyújtott támogatás vagy más intézkedéstípusok segítségével.

            3.4.1.3.   Működési támogatási programok

                  (52)

                  Az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a támogatás a támogatással orvosolni kívánt problémák viszonylatában megfelelő a program célkitűzéseinek megvalósításához. A támogatás megfelelőségét bizonyítandó az EFTA-állam előzetesen kiszámíthatja a támogatás összegét az adott időszakban várható kiegészítő költségek fedezetére szolgáló fix összegként, hogy a vállalkozásokat a költségek korlátozására és idővel tevékenységük hatékonyabb fejlesztésére ösztönözze (30).

            3.4.2.   Megfelelőség más támogatási eszközök viszonylatában

                  (53)

                  A regionális támogatás különböző formákban ítélhető oda. Az EFTA-államnak mindazonáltal biztosítania kell, hogy a támogatást abban a formában ítéljék oda, amely várhatóan a legkisebb torzulásokkal jár a versenyben és a kereskedelemben. E tekintetben, ha a támogatást közvetlen anyagi előnyökkel járó támogatási formák valamelyikében ítélik oda (például közvetlen, vissza nem térítendő támogatások; az adók, a társadalombiztosítási járulékok vagy más kötelező díjak kapcsán biztosított mentességek vagy kedvezmények; vagy kedvezményes árakon kínált földterület, áruk vagy szolgáltatások stb.), az EFTA-államnak bizonyítania kell, miért nem megfelelőek más, potenciálisan kevésbé torzító hatással járó olyan támogatási formák, mint a visszafizetendő előlegek, illetve az adósság- vagy tőkeinstrumentumokra épülő támogatási formák (például alacsony kamatozású kölcsönök vagy kamatkedvezmények, állami garanciák, részesedés vásárlása vagy kedvező feltételek melletti alternatív tőkejuttatás).

                  (54)

                  Az operatív programok célkitűzéseit és prioritásait megvalósító támogatási program esetében a program keretében választott finanszírozási eszköz megfelelő eszköznek minősül.

                  (55)

                  A 4. szakaszban leírt utólagos értékelések eredményei figyelembe vehetők a tervezett támogatási eszköz megfelelőségének értékelésében.

            3.5.   ÖSZTÖNZŐ HATÁS

                  (56)

                  A regionális támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. Egy támogatásnak akkor van ösztönző hatása, ha oly módon változtatja meg a vállalkozás magatartását, hogy az valamely térség fejlődéséhez hozzájáruló olyan többlettevékenységekbe kezdjen, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végezne. A támogatás nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát.

                  (57)

                  Az ösztönző hatás megléte két lehetséges forgatókönyvvel bizonyítható:

                              a)

                              a támogatás kedvező beruházási döntés meghozatalára ösztönöz, mivel a kedvezményezett általa olyan beruházást valósíthat meg az érintett térségben, amely számára egyébként nem lenne elégségesen jövedelmező (31) (1. forgatókönyv, beruházási döntés); vagy

                              b)

                              a támogatás – mivel ellensúlyozza az érintett térségben választott helyszínhez kapcsolódó nettó hátrányokat és költségeket – arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más térség helyett az adott térségben valósítsák meg (2. forgatókönyv, helyszínválasztás).

                  (58)

                  Amennyiben a támogatás nem eredményezi a kedvezményezett magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat az érintett térségben, feltételezhető, hogy az adott beruházásra a támogatás nélkül is sor kerülne a régióban. Az ilyen támogatásnak nincs ösztönző hatása a regionális célkitűzés megvalósítására és nem hagyható jóvá a belső piaccal összeegyeztethető támogatásként.

                  (59)

                  Az EGT-jog által rögzített normák teljesítéséhez szükséges beruházások céljára „a” térségekben kohéziós alapokon keresztül odaítélt regionális támogatás esetében azonban úgy tekinthető, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van, ha a támogatás nélkül a kedvezményezett számára nem lenne elégségesen jövedelmező, hogy a beruházást az érintett térségben valósítsa meg, ami az adott térségben egy meglévő létesítmény bezárásához vezetne.

            3.5.1.   Beruházási támogatási programok

                  (60)

                  Egy egyedi beruházás munkálatai csak a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtását követően kezdhetők meg.

                  (61)

                  Ha a munkálatok a támogatásigénylő formanyomtatvány benyújtása előtt megkezdődnek, akkor az adott egyedi beruházással kapcsolatban odaítélt támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

                  (62)

                  Az EFTA-államoknak be kell vezetniük a jelen iránymutatás mellékletét képező standard támogatásigénylő formanyomtatványt (32). A formanyomtatványon a kkv-knak és nagyvállalkozásoknak ismertetniük kell azt a helyzetet, amely a támogatás igénybevétele nélkül következett volna be, és meg kell jelölniük, hogy az (57) pontban leírt forgatókönyvek közül melyik érvényes.

                  (63)

                  Ezenkívül a nagyvállalkozásoknak dokumentumokkal kell bizonyítaniuk a formanyomtatványon ismertetett, támogatás nélkül bekövetkező helyzetet. Ez a kötelezettség a kkv-kra nem vonatkozik.

                  (64)

                  A támogatást nyújtó hatóság ellenőrzi a támogatás nélkül bekövetkező helyzet hitelességét és igazolja, hogy a regionális támogatás rendelkezik a szükséges, az (57) pontban ismertetett forgatókönyvek egyikének megfelelő ösztönző hatással. A támogatás nélkül bekövetkező helyzet akkor hiteles, ha valódi, és azokhoz a döntéshozatali tényezőkhöz kapcsolódik, amelyek akkor voltak érvényben, amikor a kedvezményezett meghozta döntését a beruházásról.

            3.5.2.   Bejelentett egyedi beruházási támogatás

                  (65)

                  A bejelentett egyedi támogatás tekintetében az EFTA-államnak a (60)–(64) pontban foglalt követelményeken (33) túl egyértelműen bizonyítania kell, hogy a támogatás tényleges hatást gyakorol a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra (34). A tagállamnak meg kell határoznia, hogy az (57) pontban leírt forgatókönyvek közül melyik érvényes. Az átfogó értékelés érdekében az EFTA-államnak nemcsak a támogatott projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtania, hanem átfogóan ismertetnie kell az ellenkező esetet is, vagyis azt, amikor egyetlen EGT-beli hatóság sem ítél oda támogatást a kedvezményezettnek.

                  (66)

                  Az 1. forgatókönyv esetében az EFTA-állam a támogatás ösztönző hatásának meglétét a vállalkozás olyan dokumentumaival bizonyíthatja, amelyek igazolják, hogy a beruházás a támogatás nélkül nem volna elégségesen jövedelmező.

                  (67)

                  A 2. forgatókönyv esetében az EFTA-állam a támogatás ösztönző hatásának meglétét a vállalkozás olyan dokumentumaival bizonyíthatja, amelyek igazolják, hogy az érintett térségben történő beruházás költségeit és hasznait összehasonlították egy vagy több alternatív térségben történő beruházás azonos adataival. A Hatóság megvizsgálja, hogy az összehasonlításoknak van-e reális alapjuk.

                  (68)

                  Az EFTA-államoknak különösen a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó hivatalos vállalati dokumentumokra, kockázatértékelésekre (ideértve a helyszín-specifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. Az EFTA-államokat segíthetik az ösztönző hatás fennállásának bizonyításában a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket ismertető dokumentumok, valamint a pénzügyi intézmények számára készült dokumentumok.

                  (69)

                  Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv esetén a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az adott ágazatra jellemző módszertani gyakorlatok alkalmazásával, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV) (35), a belső megtérülési rátának (IRR) (36) és a befektetett tőke átlagos megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek. A projekt jövedelmezőségét a vállalkozás által más, hasonló típusú beruházási projektekben alkalmazott normál megtérülési rátákhoz kell hasonlítani. Ha ezek az értékek nem állnak rendelkezésre, a projekt jövedelmezőségét a teljes vállalkozás tőkeköltségéhez, vagy az érintett ágazatra általában jellemző megtérülésekhez kell hasonlítani.

                  (70)

                  Ha a támogatás nem eredményezi a kedvezményezett magatartásának változását, tehát nem ösztönöz (további) beruházásokat az érintett térségben, akkor a régió számára nem áll fenn pozitív hatás. Ezért a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek az olyan esetekben, ahol úgy tűnik, hogy az adott beruházásra a támogatás nyújtása nélkül is sor kerülne a régióban.

            3.5.3.   Működési támogatási programok

                  (71)

                  A működési támogatási programokat illetően akkor kell úgy tekinteni, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van, ha valószínűsíthető, hogy támogatás nélkül az érintett térségben vagy régióban folytatott gazdasági tevékenység szintje jelentősen csökkenne a támogatás által orvosolni kívánt problémák miatt.

                  (72)

                  A Hatóság ezért akkor tekinti úgy, hogy a támogatás az érintett térségekben vagy régiókban további gazdasági tevékenységet indít el, ha az EFTA-állam bizonyította az érintett térségben a problémák fennállását és azok számottevő jellegét (lásd a (42) és (43) pontot).

            3.6.   A TÁMOGATÁSI ÖSSZEG ARÁNYOSSÁGA (MINIMUMRA KORLÁTOZOTT TÁMOGATÁS)

                  (73)

                  Elvben a regionális támogatás összegének az érintett térségben a többletberuházások vagy többlettevékenységek ösztönzéséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia.

                  (74)

                  Általános szabályként a bejelentett egyedi támogatás akkor korlátozódik a szükséges minimumra, ha a támogatás összege megfelel az érintett térségben a beruházás megvalósításához szükséges nettó többletköltségeknek, a támogatás nélküli helyzethez képest. Hasonlóképpen a nagyvállalkozásoknak bejelentett program keretében nyújtott beruházási támogatás esetében az EFTA-államoknak a „nettó többletköltség” megközelítés alkalmazásával gondoskodniuk kell arról, hogy a támogatás összege a szükséges minimumra korlátozódjon.

                  (75)

                  Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekben (beruházási döntések) a támogatási összeg ennek megfelelően nem lépheti túl azt a szükséges minimális összeget, mely a projektet elégségesen jövedelmezővé teszi, így például a belső megtérülési ráta nem növelhető olyan mértékben, hogy meghaladja az érintett vállalkozás által más, hasonló típusú beruházási projektekben alkalmazott normál megtérülési rátákat, illetve a teljes vállalkozás tőkeköltségét, vagy az érintett ágazatra általában jellemző megtérüléseket, ha ezek az értékek rendelkezésre állnak.

                  (76)

                  A 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben (helyszíni ösztönzők) a támogatási összeg nem haladhatja meg a megcélzott térségben megvalósuló beruházás nettó jelenértékének és az alternatív helyszínen megvalósuló beruházás nettó jelenértékének különbözetét. Az összes releváns költséget és hasznot számításba kell venni, ideértve például az igazgatási és a szállítási költségeket, a képzési támogatásban nem részesülő képzési költségeket, valamint a bérdifferenciákat is. Ha azonban az alternatív helyszín az EGT területén található, akkor a másik helyszínen nyújtott támogatások nem vehetők figyelembe.

                  (77)

                  A Hatóság emellett a kiszámíthatóság és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében a beruházási támogatásra maximális támogatási intenzitásokat (37) alkalmaz. A maximális támogatási intenzitások kettős célt szolgálnak.

                  (78)

                  Először is, a bejelentett programok esetében a maximális támogatási intenzitás a kkv-k számára biztonsági garanciát jelent: mindaddig, amíg a támogatási intenzitás a megengedett maximum alatt marad, a minimumra korlátozott támogatás feltétele teljesítettnek minősül.

                  (79)

                  Másodszor, minden egyéb esetben a maximális támogatási intenzitások felső határértéket jelentenek a jelen iránymutatás (75) és (76) pontjában leírt nettó többletköltség megközelítés alkalmazásában.

                  (80)

                  A maximális támogatási intenzitások három szempont függvényében határozhatók meg:

                              a)

                              az érintett térség társadalmi-gazdasági helyzete, mely alapján megközelítőleg meghatározható, hogy a térségnek mekkora mértékben kell fejlődnie, és az is, hogy mekkora mértékben szenved a gazdasági tevékenység vonzását és fenntartását akadályozó hátrányos tényezőtől,

                              b)

                              a kedvezményezett mérete, mely alapján megközelítőleg meghatározhatók a térségben a projekt finanszírozásával vagy megvalósításával kapcsolatos sajátos nehézségek, és

                              c)

                              a beruházási projekt mérete, mely a verseny és a kereskedelem torzulásának várható szintjét mutatja.

                  (81)

                  Ennek megfelelően minél fejletlenebb a megcélzott régió, annál magasabb támogatási intenzitás (és potenciálisan a verseny és a kereskedelem ezzel járó nagyobb torzulása) engedélyezhető; emellett magasabb támogatási intenzitás engedélyezhető akkor is, ha a támogatás kedvezményezettje kkv.

                  (82)

                  A verseny és a kereskedelem nagyobb mértékű várható torzulására tekintettel a nagyberuházási projektek esetében a maximális támogatási intenzitást a (20) pont c) alpontjában meghatározott mechanizmus alkalmazásával csökkenteni kell.

            3.6.1.   Beruházási támogatási programok

                  (83)

                  A kkv-knak nyújtott támogatások esetében az 5.4. szakaszban leírt magasabb maximális támogatási intenzitások alkalmazhatók. Ha azonban a beruházás nagyberuházási projekthez kapcsolódik, a kkv nem részesülhet a magasabb támogatási intenzitásokból.

                  (84)

                  Nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében az EFTA-államnak biztosítania kell, hogy a támogatás összege megfeleljen a beruházás érintett térségben történő megvalósításához szükséges nettó többletköltségeknek, a támogatás nélküli helyzethez képest. A felső határértékeket a jelen iránymutatás (75) és (76) pontjában ismertetett módszer és a maximális támogatási intenzitások együttes alkalmazásával kell meghatározni.

                  (85)

                  A nagyberuházási projektekhez nyújtott támogatásoknál biztosítani kell azt, hogy a támogatás mértéke ne haladja meg a csökkentett intenzitást. Azokban az esetekben, amikor egy kedvezményezett számára olyan beruházáshoz ítélnek oda támogatást, amely egyetlen beruházás részének tekintendő, a támogatást csökkenteni kell az elszámolható költségek 50 millió EUR feletti részére vonatkozóan (38).

                  (86)

                  A projektenkénti maximális támogatási intenzitást és támogatási összeget a támogatást nyújtó hatóság számítja ki a támogatás odaítélésekor. A támogatási intenzitást a bruttó támogatási egyenérték alapján kell kiszámítani vagy az összes elszámolható beruházási költség, vagy az elszámolható bérköltség viszonylatában, amelyeket a támogatás kedvezményezettje adott meg a támogatás kérelmezésekor.

                  (87)

                  Amennyiben a beruházási költségek alapján számított beruházási támogatást bérköltségek alapján számított regionális beruházási támogatással kombinálják, a támogatás teljes összege nem lépheti túl az érintett térség esetében megengedhető maximális támogatási intenzitás alapján elvégzett számítások alapján megállapított legmagasabb támogatási összeget sem.

                  (88)

                  Egyidejűleg több regionális támogatási program keretében is nyújtható beruházási támogatás, vagy az ad hoc támogatással halmozható, ha a támogatás teljes összege az összes forrást figyelembe véve nem lépi túl a projektenként megengedhető maximális támogatási intenzitást, amelyet előzetesen az első támogatást nyújtó hatóság számít ki.

                  (89)

                  Az európai területi együttműködés olyan projektjeihez kapcsolódó induló beruházások esetében, amelyek megfelelnek az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló rendeletben (39) rögzített szempontoknak, a projektben részt vevő valamennyi kedvezményezettre az induló beruházás helye szerinti térségben érvényes támogatási intenzitás alkalmazandó. Amennyiben az induló beruházás két vagy több támogatott területen helyezkedik el, az induló beruházásra vonatkozó maximális támogatási intenzitást azon támogatott terület szerint kell számítani, ahol az elszámolható költségek legnagyobb része felmerül. A nagyvállalkozás által „c” térségben megvalósított induló beruházás az európai területi együttműködés projektjével összefüggésben csak akkor részesülhet regionális támogatásban, ha az induló beruházás új tevékenység végzésére vagy új termék előállítására irányul.

            3.6.1.1.   .A beruházási költségek alapján számított elszámolható költségek

                  (90)

                  A beszerzett eszközöknek újnak kell lenniük, kivéve kkv-k esetében vagy létesítmény felvásárlásánál (40).

                  (91)

                  A kkv-k esetében elszámolható költségnek tekinthető továbbá a beruházással kapcsolatos előkészítő tanulmányok és tanácsadás költségeinek legfeljebb 50 %-a.

                  (92)

                  A termelési folyamat alapvető megváltoztatására odaítélt támogatásnál az elszámolható költségeknek meg kell haladniuk a modernizálandó tevékenységhez kapcsolódó eszközöknek a megelőző három pénzügyi évben realizált értékcsökkenését.

                  (93)

                  A meglévő létesítmény diverzifikálására odaítélt támogatás esetén az elszámolható költségeknek legalább 200 %-kal kell meghaladniuk az újrahasznált eszközöknek a munkák megkezdése előtti pénzügyi évben nyilvántartott könyv szerinti értékét.

                  (94)

                  A lízingelt tárgyi eszközökhöz kapcsolódó költségek a következő feltételekkel vehetők figyelembe:

                              a)

                              földterület és épületek tekintetében a lízinget fenn kell tartani a beruházás befejezésének várható dátumától számított legalább öt éven keresztül nagyvállalkozások, és három éven keresztül kkv-k esetében;

                              b)

                              üzem vagy gépek tekintetében a lízingnek pénzügyi lízing formájában kell történnie, és kötelezettséget kell tartalmaznia arra, hogy a támogatás kedvezményezettje az eszközt a lízing lejártakor megvásárolja.

                  (95)

                  Létesítmény beszerzése esetében csak azoknak az eszközöknek a költségét lehet figyelembe venni, amelyeket a vevőtől független harmadik féltől vásárolnak. Az ügyletet piaci feltételek mellett kell lebonyolítani. Ha az eszközök beszerzésére irányuló támogatást azelőtt nyújtották, hogy azokat megvásárolták volna, akkor az ilyen eszközök költségeit le kell vonni a létesítmény felvásárlásával kapcsolatos elszámolható költségekből. Ha egy létesítmény felvásárlása egyéb támogatható beruházással jár együtt, akkor ez utóbbi beruházás elszámolható költségeit hozzá kell adni a létesítmény eszközeinek beszerzéséhez kapcsolódó költségekhez.

                  (96)

                  Nagyvállalkozások esetében az immateriális javak költségei csupán a projekt teljes elszámolható beruházási költségeinek legfeljebb 50 %-áig számolhatók el. Kkv-k esetében az immateriális javakhoz kapcsolódó összes költség figyelembe vehető.

                  (97)

                  A beruházási költségek kiszámítása során elszámolható immateriális javaknak az érintett támogatott területhez kell kapcsolódniuk, és nem vihetők át más régiókba. Az immateriális javaknak ennek érdekében a következő feltételeket kell teljesíteniük:

                              a)

                              kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel;

                              b)

                              amortizálhatónak kell lenniük;

                              c)

                              a vevőtől független harmadik felektől, piaci feltételek mellett kell azokat megvásárolni.

                  (98)

                  Az immateriális javaknak a támogatásban részesülő vállalkozás eszközei között kell szerepelniük, és legalább öt évig (kkv-k esetében három évig) ahhoz a projekthez kell kapcsolódniuk, amelyre a támogatást odaítélték.

            3.6.1.2.   A bérköltségek alapján számított elszámolható költségek

                  (99)

                  A regionális támogatás kiszámítható azon várható bérköltségek alapján is, amelyek valamely induló beruházás eredményeként teremtett munkahelyekhez köthetők. A támogatás csak az alkalmazott személy kétéves időszakra számított bérköltségét fedezheti, az intenzitás nem lépheti túl az érintett térségben alkalmazandó támogatási intenzitást.

            3.6.2.   Bejelentett egyedi beruházási támogatás

                  (100)

                  Az 1. forgatókönyv szerinti helyzetekben (beruházási döntés) a Hatóság a jelen iránymutatás (75) pontjában rögzített módszerrel azt vizsgálja, hogy a támogatási összeg túllépi-e azt a szükséges minimális összeget, mely a projektet elégségesen jövedelmezővé teszi.

                  (101)

                  A 2. forgatókönyv szerinti helyzetekben (helyszínválasztás) a helyszíni ösztönző tekintetében a Hatóság a (76) pontban rögzített módszerrel összehasonlítja a megcélzott térségben megvalósuló beruházás nettó jelenértékét az alternatív helyszínen megvalósuló beruházás nettó jelenértékével.

                  (102)

                  Az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e. A tagállamnak – például a (68) pontban említett – dokumentumok alapján kell bizonyítania az arányosságot.

                  (103)

                  A támogatási intenzitás nem lépheti túl a megengedhető kiigazított támogatási intenzitást.

            3.6.3.   Működési támogatási programok

                  (104)

                  Az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a támogatás mértéke arányban áll a támogatással orvosolni kívánt problémákkal.

                  (105)

                  Különösen a következő feltételeknek kell teljesülniük:

                              a)

                              a támogatást az olyan elszámolható költségek egy előre meghatározott csoportjának viszonylatában kell meghatározni, amelyek – a tagállam által bizonyítottan – teljes mértékben a támogatás által orvosolni kívánt problémáknak tulajdoníthatók;

                              b)

                              a támogatásnak az elszámolható költségek ezen előre meghatározott csoportjának egy bizonyos hányadára kell korlátozódnia és nem lépheti túl ezeket a költségeket;

                              c)

                              a kedvezményezettenkénti támogatási összegnek arányosnak kell lennie az egyes kedvezményezettek által ténylegesen tapasztalt problémák szintjével.

            3.7.   A VERSENYRE ÉS A KERESKEDELEMRE GYAKOROLT INDOKOLATLAN NEGATÍV HATÁSOK ELKERÜLÉSE

                  (106)

                  A támogatás összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és az EFTA-államok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdekű célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak. Bizonyos helyzetekben a negatív hatások nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, ami azt jelenti, hogy a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

            3.7.1.   Általános szempontok

                  (107)

                  A verseny és a kereskedelem a regionális támogatás miatt potenciálisan kétféleképpen torzulhat. Ezek egyrészt a termékpiacot érintő torzulások, másrészt helyspecifikus hatások. Mindkét típus vezethet a belső piac gazdasági teljesítményét rontó allokációs problémákhoz, valamint a gazdasági tevékenység régión belüli eloszlásával kapcsolatos problémákhoz.

                  (108)

                  Az állami támogatás egyik potenciálisan káros hatása, hogy akadályozza a piaci mechanizmust abban, hogy hatékony eredményeket érjen el a leghatékonyabb termelők jutalmazása révén, illetve azáltal, hogy növeli a legkevésbé hatékony termelőre nehezedő nyomást, melynek hatására az javítja eredményeit, szerkezetátalakításba kezd, vagy kilép a piacról. Az alulteljesítő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés különösen indokolatlanul torzíthatja a versenyt, mivel a kapacitásfelesleg létrehozásának vagy fenntartásának eredményeként csökkenhetnek a haszonkulcsok és a versenytársak beruházásai, vagy akár ahhoz is vezethet, hogy a versenytársak elhagyják a piacot. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy a vállalkozások belépjenek a piacra vagy növeljék piaci részesedésüket, és gyengítheti azokat a tényezőket, amelyek a versenytársakat innovációra ösztönzik. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve. Ezenkívül a támogatás elérhetősége indokolatlan derűlátásra vagy indokolatlan kockázatvállalásra késztetheti a potenciális kedvezményezetteket. Az ágazat összteljesítményére hosszú távon gyakorolt hatás várhatóan negatív lesz.

                  (109)

                  A támogatásnak a kedvezményezett részéről a piaci erő növelése vagy a jelentős piaci erő megőrzése tekintetében is lehetnek torzító hatásai. Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a jelentős piaci erőt, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak bővülését, a versenytársak kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől.

                  (110)

                  A regionális támogatás – a termékpiacokon okozott torzulások mellett – jellegénél fogva érinti a gazdasági tevékenység helyszínének megválasztását is. Amikor egy térség a támogatásnak betudhatóan beruházásokat vonz, egy másik térség elveszti ezt a lehetőséget. A támogatással hátrányosan érintett térségekben jelentkező negatív hatások a gazdasági tevékenységek megszűnésében, valamint a munkahelyek elvesztésében (az alvállalkozók szintjén is) lehetnek érzékelhetők. Ezenkívül elvesztett pozitív externáliák (pl. klaszterképző hatás, tudásgyűrűzés, oktatás és képzés stb.) formájában is érzékelhetők lehetnek.

                  (111)

                  A regionális támogatást a földrajzi vonatkozása különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különleges jellemzője, hogy a beruházóknak a beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntését kívánja befolyásolni. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hátrányokból adódó pótlólagos költségeket, és többletberuházásokat segít elő a támogatott területeken anélkül, hogy azokat más támogatott területektől szívná el, akkor a régió fejlődésén túl a kohéziót is előmozdítja, és így végső soron az egész EGT számára előnyökkel jár. A regionális támogatásra jogosult térségeket kimerítően meghatározó regionális támogatási térképek bizonyos mértékig már korlátozzák a regionális támogatás lehetséges negatív helyspecifikus hatásait, figyelembe véve a kiegyenlítő és kohéziós politikai célkitűzéseket, valamint a megengedhető maximális támogatási intenzitásokat. Ugyanakkor annak ismerete, hogy a támogatás hiányában milyen helyzet alakult volna ki, továbbra is fontos a támogatás által a kohéziós célkitűzés tekintetében gyakorolt tényleges hatás felmérése szempontjából.

            3.7.2.   Nyilvánvaló negatív hatások

                  (112)

                  Először is, a Hatóság számos olyan helyzetet határoz meg, amelyben a támogatás negatív hatásai nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, így a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

                  (113)

                  Másodszor, a Hatóság maximális támogatási intenzitásokat állapít meg. Ezek alapvető összeegyeztethetőségi követelményt alkotnak, amelynek célja, hogy megelőzzék az állami támogatás felhasználását olyan projektekben, amelyeknél a támogatási összeg és az elszámolható költségek aránya túlzottan magasnak tekinthető és különösen nagy valószínűséggel járhat torzító hatással. Általában minél erősebbek a támogatott projekt által valószínűleg előidézett pozitív hatások, és minél nagyobb a támogatás iránti valószínű igény, annál magasabb a támogatási intenzitás felső határa.

                  (114)

                  Az 1. forgatókönyv (beruházási döntés) szerinti olyan esetekben, amelyeknél a projekt által létrehozott kapacitás strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon keletkezik, a Hatóság a mérlegelés során ezt olyan negatív hatásként veszi számításba, amelyet a pozitív hatások valószínűleg nem ellensúlyoznak.

                  (115)

                  A 2. forgatókönyv (helyszínválasztás) szerinti olyan esetekben, amelyeknél a támogatás nélkül a beruházás egy olyan régióban valósulna meg, ahol a megcélzott régióhoz képest magasabb, vagy ugyanakkora a regionális támogatási intenzitás, az a regionális támogatás lényegének ellentmondó negatív hatást jelent, amelyet a pozitív tényezők valószínűleg nem ellensúlyoznak.

                  (116)

                  Amennyiben a kedvezményezett az EGT más térségében azonos vagy hasonló gazdasági tevékenységet szüntet meg, és ezt a tevékenységet a megcélzott térségbe helyezi át, és amennyiben ok-okozati kapcsolat áll fenn a támogatás és az áthelyezés között, az negatív hatásnak tekintendő, amelyet a pozitív tényezők valószínűleg nem ellensúlyoznak.

                  (117)

                  Bejelentett intézkedések értékelésekor a Hatóságnak be kell kérnie minden szükséges információt annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e az EGT-n belüli meglevő helyszíneken.

            3.7.3.   Beruházási támogatási programok

                  (118)

                  A beruházási támogatási programok nem vezethetnek a verseny vagy a kereskedelem jelentős torzulásaihoz. Még az olyan esetekben is, amikor a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők (feltéve, hogy a beruházási támogatásra vonatkozó valamennyi feltétel teljesül), kumulatív alapon a programok még mindig nagymértékű torzulásokhoz vezethetnek. Az ilyen torzulások érinthetik a kínálati piacokat azáltal, hogy kapacitásfelesleget hoznak létre, vagy növelik azt, illetve oly módon hozzák létre, növelik vagy tartják fenn néhány kedvezményezett jelentős piaci erejét, hogy az negatívan érinti a dinamikus ösztönzőket. A programok alapján nyújtott támogatások is eredményezhetik a gazdasági tevékenységek megszűnését az EGT más térségeiben. Bizonyos ágazatokra összpontosító program esetében az ilyen torzulások kockázata még hangsúlyosabban jelentkezik.

                  (119)

                  Az EFTA-államnak ezért bizonyítania kell, hogy ezek a negatív hatások a minimumra korlátozódnak, figyelembe véve például az érintett projektek méretét, az egyedi és a halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezetteket, és a megcélzott ágazatok jellemzőit. Annak érdekében, hogy a Hatóság értékelni tudja a várható negatív hatásokat, az EFTA-állam benyújthatja a rendelkezésére álló hatásvizsgálatokat, valamint a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket.

                  (120)

                  Amikor a támogatást nyújtó hatóság egyedi projektek számára egy program keretében ítél oda támogatást, ellenőriznie kell és meg kell erősítenie, hogy a támogatás nem jár a (115) pontban leírt nyilvánvaló negatív hatással. Az ellenőrzés a kedvezményezett által a támogatás iránti kérelem benyújtásakor közölt információkon, valamint az egységes támogatásigénylő formanyomtatványon tett nyilatkozaton alapulhat, amelyben fel kell tüntetni a támogatásban nem részesülő alternatív helyszínt is.

            3.7.4.   Bejelentett egyedi beruházási támogatás

                  (121)

                  A bejelentett támogatás negatív hatásainak értékelésekor a Hatóság különbséget tesz a fenti (100) és (101) pontban ismertetett, a támogatás nélküli helyzetre vonatkozó két forgatókönyv között.

            3.7.4.1.   Az 1. forgatókönyv szerinti esetek (beruházási döntések)

                  (122)

                  Az 1. forgatókönyv szerinti esetekben a Hatóság külön hangsúlyt fektet a hanyatló iparágakban történő kapacitásfelesleg-kiépítéshez kapcsolódó negatív hatásokra, a piacról való kilépés megelőzésére, és a jelentős piaci erő fogalmának meghatározására. E negatív hatásokat (amelyeket a támogatás pozitív hatásainak ellensúlyozniuk kell) az alábbi (123)–(132) pont ismerteti. Akkor azonban, ha megállapítható, hogy a támogatás a (114) pontban leírt nyilvánvaló negatív hatásokkal járna, a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, mert nem valószínű, hogy pozitív tényezők ellensúlyozzák.

                  (123)

                  A verseny és a kereskedelem potenciális torzulásainak azonosítása és értékelése érdekében az EFTA-államoknak bizonyítékokat kell benyújtaniuk, amelyek alapján a Hatóság azonosítja az érintett termékpiacokat (a támogatás kedvezményezettjének magatartásában bekövetkező változás által érintett termékeket), és meghatározza az érintett versenytársakat és ügyfeleket/fogyasztókat.

                  (124)

                  A Hatóság különböző szempontok alapján értékeli ezeket a potenciális torzulásokat, ilyen lehet az érintett termék piacának struktúrája, a piac teljesítménye (hanyatló vagy növekvő piac), a támogatás kedvezményezettjeinek kiválasztási folyamata, a piacra lépés és a piacról való kilépés korlátai, a termékdifferenciálás.

                  (125)

                  Amennyiben egy vállalkozás szisztematikusan állami támogatásra támaszkodik, az annak a jele lehet, hogy a vállalkozás egyedül nem tud helytállni a versenyben, vagy hogy versenytársaihoz képest indokolatlan előnyöket élvez.

                  (126)

                  A Hatóság a termékpiacokat érintő potenciális negatív hatások két fő forrását különbözteti meg:

                              a)

                              a jelentős kapacitásbővülés esetei, mely kapacitásfelesleghez vezet, vagy növeli a meglévő kapacitásfelesleget, különösen egy hanyatló piacon, és

                              b)

                              a támogatás kedvezményezettje jelentős piaci erővel rendelkezik.

                  (127)

                  Annak értékelése érdekében, hogy a támogatás eredményeképpen létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e alacsony hatékonyságú piaci struktúrák, a Hatóság figyelembe veszi a projekt által létrehozott pótlólagos termelési kapacitást, valamint azt, hogy a piac alulteljesítő-e.

                  (128)

                  Amennyiben a szóban forgó piac növekvő, az rendes esetben kevésbé vet fel aggályokat azzal kapcsolatban, hogy a támogatás negatívan fogja érinteni a dinamikus ösztönzőket, vagy hogy indokolatlanul bennmaradásra ösztönöz vagy gátolja a belépést.

                  (129)

                  A hanyatló piacok esetében jóval több aggály vetődik fel. E tekintetben a Hatóság megkülönbözteti azokat az eseteket, amelyeknél – hosszú távon nézve – az érintett piac strukturálisan hanyatlik (vagyis negatív növekedési ütemet mutat), és azokat az eseteket, amelyeknél az érintett piac relatív mértékben hanyatlik (vagyis pozitív növekedési ütemet mutat, de nem lépi túl a növekedési ütem referenciaértékét).

                  (130)

                  A piaci alulteljesítés mértékét általában az EGT projektkezdést megelőző három évi GDP-jéhez (viszonyítási érték) hasonlítva vizsgálják, illetve megállapítható még a következő 3–5 évre előre jelzett növekedési ütemek alapján is. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árakon és a haszonkulcson keresztül a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása.

                  (131)

                  Bizonyos esetekben a termékpiac EGT-n belüli növekedésének értékelése lehet, hogy nem megfelelő a támogatás hatásainak teljes körű értékeléséhez, különösen akkor, ha a földrajzi piac világméretű. Ilyen esetekben a Hatóság figyelembe fogja venni a támogatásnak az érintett piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különösen pedig azt, hogy mennyire képes EGT-beli termelőket kiszorítani.

                  (132)

                  A jelentős piaci erő fennállásának értékeléséhez a Hatóság figyelembe veszi a kedvezményezett helyzetét a támogatás igénybevételét megelőző időszakban, valamint a beruházás véglegesítését követően várható piaci pozícióját. A Hatóság figyelembe veszi a kedvezményezett és versenytársai piaci részesedését, valamint egyéb lényeges tényezőket is, például – a piaci koncentrációt vizsgálva – a piaci struktúrát, a piacra lépés esetleges korlátait (41), a vevői erőt (42), továbbá a bővülés és a piacról való kilépés korlátait.

            3.7.4.2.   A 2. forgatókönyv szerinti esetek (helyszínválasztás)

                  (133)

                  Amennyiben a támogatás nélküli helyzet elemzése alapján megállapítható, hogy a támogatás nélkül a beruházás egy másik helyszínen valósult volna meg (2. forgatókönyv), mely az érintett termék tekintetében ugyanahhoz a földrajzi piachoz tartozik, és amennyiben a támogatás arányos, a kapacitásfelesleg vagy a jelentős piaci erő tekintetében jelentkező lehetséges eredmények elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének. Ilyen esetekben a támogatás pozitív hatásai valószínűleg túlsúlyban lesznek a versenyre gyakorolt korlátozott negatív hatásokkal szemben. Akkor azonban, ha az alternatív helyszín az EGT területén található, a Hatóság különösen aggályosnak tartja az alternatív helyszínnel kapcsolatos negatív hatásokat, ezért ha a támogatás a (115) és (116) pontban leírt nyilvánvaló negatív hatásokkal jár, akkor nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, mert nem valószínű, hogy pozitív tényezők ellensúlyozzák.

            3.7.5.   Működési támogatási programok

                  (134)

                  Amennyiben a támogatás szükséges és arányos a 3.2.3. szakaszban ismertetett közös célkitűzés eléréséhez, a támogatás negatív hatásait valószínűleg ellensúlyozzák a pozitív hatások. Néhány esetben azonban a támogatás a piaci struktúra, illetve az ágazat vagy az iparág jellemzőinek változását eredményezheti, ami jelentősen torzíthatja a versenyt a piacra lépés vagy a piacról kilépés korlátai, a helyettesítő hatások, vagy a kereskedelmi forgalom eltolódása révén. Az ilyen esetekben az azonosított negatív hatásokat valószínűleg nem ellensúlyozzák a pozitív hatások.

            3.8.   ÁTLÁTHATÓSÁG

                  (135)

                  Az EFTA-államoknak központi weboldalon vagy több (például regionális) weboldal információit összegyűjtő honlapon legalább a következő információkat kell közzétenniük a bejelentett állami támogatási intézkedésekről: a bejelentett támogatási program szövegét és végrehajtási rendelkezéseit, a támogatást nyújtó hatóság megnevezését, az egyedi kedvezményezetteket, a kedvezményezettenkénti támogatási összegét, valamint a támogatási intenzitást. Ezek a követelmények a bejelentett programok keretében nyújtott egyedi támogatásokra és az ad hoc támogatásokra egyaránt vonatkoznak. Ezeket az információkat a támogatást nyújtó hatóság határozatának meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (43).

            4.   ÉRTÉKELÉS

                  (136)

                  A verseny és a kereskedelem torzulásának további mérséklése érdekében a Hatóság egyes programok esetében előírhatja, hogy azok időtartamát korlátozzák (általában 4 évre vagy annál rövidebb időre), és azokra vonatkozóan végezzék el a (27) pontban említett értékelést.

                  (137)

                  Az értékelést olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges torzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a megvalósítás időben történő felülvizsgálata nélkül a verseny jelentős mértékben korlátozódhat.

                  (138)

                  Az értékelés céljaira tekintettel, továbbá annak érdekében, hogy ne terheljék aránytalanul az EFTA-államokat a kisebb támogatási összegek tekintetében, az említett kötelezettség kizárólag a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező, új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében, illetve jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás esetén írható elő. Az értékelést az állami támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell végeznie közös módszertan (44) alapján, és nyilvánosságra kell azt hozni. Ahhoz, hogy a Hatóság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, az értékelést megfelelő időben – és a program lejártakor minden esetben – be kell nyújtani a Hatóság számára. Az értékelés pontos terjedelmét és végrehajtásának módját a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell meghatározni. Az összes hasonló célra irányuló, későbbi támogatási intézkedés során célszerű figyelembe venni az értékelés eredményeit.

            5.   REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉPEK

                  (139)

                  A Hatóság ebben a szakaszban meghatározza az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában foglalt feltételeket teljesítő térségek azonosításának kritériumait. Azokat a térségeket, amelyek teljesítik ezeket a feltételeket, és amelyeket egy EFTA-állam „a” vagy „c” térségként kíván minősíteni, regionális támogatási térképen kell megjelölni, a térképet a Hatóságnak be kell jelenteni és azt a Hatóságnak jóvá kell hagynia ahhoz, hogy a minősített térségekben található vállalkozásoknak regionális támogatást lehessen odaítélni. A térképeknek az ezekben a térségekben alkalmazandó maximális támogatási intenzitásokat is meg kell határozniuk.

            5.1.   REGIONÁLIS TÁMOGATÁSRA JOGOSULT NÉPESSÉGI ARÁNY

                  (140)

                  Tekintettel arra, hogy a regionális állami támogatás odaítélése eltér az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében az állami támogatás nyújtására meghatározott általános tilalomtól, az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy az EFTA-államokban a támogatott régiók népességi arányának kisebbnek kell lennie a nem minősített térségekénél.

                  (141)

                  A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló hatósági iránymutatásban (45) a teljes népességi arányt az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott alacsony népsűrűségű régiók alapján állapították meg. A nemzeti népességiarány-korlátot Norvégia esetében 29,08 %-ban, Izland esetében 31,6 %-ban állapították meg.

                  (142)

                  Az EFTA-államok a támogatható népességi arány meghatározásakor figyelembe veendő sajátosságokkal rendelkeznek:

                              a)

                              az EFTA-államok egy főre jutó GDP-jének viszonylag magas értéke miatt egyetlen térség sem jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre (46);

                              b)

                              az EFTA-államokon belül számos régióban alacsony a népsűrűség.

                        Ezen sajátosságok miatt a Hatóság a nemzeti népességi arányt az alacsony népsűrűségű régiók alapján állapítja meg, összhangban a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatással (47).
                  Norvégiában nyolc alacsony népsűrűségű 3. szintű statisztikai régió található, amelyekben a norvég lakosság 25,51 %-a él. Így Norvégiában a nemzeti lakossági arány a 2014–2020 közötti időszakra 25,51 %.
                  Izlandon két 3. szintű statisztikai régió található, amelyek közül az egyik alacsony népsűrűségű, és itt az izlandi lakosság 36,5 %-a él. Így Izlandon a nemzeti lakossági arány a 2014–2020 közötti időszakra 36,5 %.
                  Liechtensteinben nincsenek alacsony népsűrűségű régiók, így ilyen alapon egyetlen régiója sem támogatható.

            5.2.   AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJÁBAN SZEREPLŐ ELTÉRÉS

                  (143)

                  Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében az „olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”, összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal. A Bíróság szerint „a »rendkívül« és a »jelentős« szavak használata a[z Európai Unió működéséről szóló szerződés] [107]. cikk[e] (3) bekezdésének a) pontjában azt jelzi, hogy a kivétel csak azokra a térségekre vonatkozik, ahol a gazdasági helyzet különösen kedvezőtlen összevetve az [Unió] egészével” (48).

                  (144)

                  A Hatóság úgy véli, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek azon 2. szintű statisztikai régiók esetében, ahol a vásárlóerő-egységben kifejezett egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) nem éri el az EGT-átlag 75 %-át. Az egyes régiók egy főre jutó GDP-jének (49) és az EGT-átlagnak az elemzéshez használt értékét a megfelelő statisztikai adatok alapul vételével határozzák meg. Jelenleg ugyanakkor nincs az EFTA-államokban olyan 2. szintű statisztikai régió, amely megfelel ennek a feltételnek (50). Így az EFTA-államok egyetlen régiója sem jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre.

            5.3.   AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK c) PONTJÁBAN SZEREPLŐ ELTÉRÉS

                  (145)

                  Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.” A Bíróság szerint „A [107]. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés […] megengedi egyes térségek fejlesztését a [107]. cikk (3) bekezdésének a) pontjában megállapított gazdasági feltételek általi korlátozás nélkül, feltéve, hogy az ilyen támogatás »nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben«. Ez a rendelkezés felhatalmazást ad a Bizottságnak valamely uniós tagállam nemzeti átlagához képest hátrányos helyzetben lévő térségek gazdasági fejlődését előmozdító támogatás engedélyezésére” (51). A Hatóság véleménye szerint ugyanez vonatkozik az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése c) pontjának alkalmazására.

                  (146)

                  Az Európai Bizottság megfelelő iránymutatásában meghatározta a tagállamokon belül a támogatásra jogosult nemzeti népességi arányok meghatározására alkalmazandó módszertant. Ez a módszer a következő lépésekből áll:

                  (147)

                  A bizottsági iránymutatás értelmében a „c” térségnek két kategóriája van:

                              a)

                              bizonyos előre meghatározott feltételeknek megfelelő térség, melyet az uniós tagállam ezért minden további indokolás nélkül „c” térségnek minősíthet (a továbbiakban: automatikusan „c” térségnek minősíthető térség);

                              b)

                              olyan térség, amelyet egy uniós tagállam saját belátása szerint „c” térségnek minősíthet, feltéve, hogy az uniós tagállam bizonyítja, hogy a térség megfelel bizonyos társadalmi-gazdasági feltételeknek (a továbbiakban: indoklással „c” térségnek minősíthető térség).

                  (148)

                  A bizottsági iránymutatás szerint az automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek népességi arányának allokálása a nevezett iránymutatás 5.3.1. pontjában előírt különös allokációs módszertan alapján történik. E módszertan értelmében a 2011–2013 közötti időszakban „a” térségnek minősített térségek, valamint a ritkán lakott térségek automatikusan „c” térségnek minősülnek. Mivel az EFTA-államokban a nevezett időszakban nem voltak „a” térségek, csak a ritkán lakott térségek tartoznak ebbe a kategóriába.

            5.3.1.   Automatikusan „c” térségnek minősíthető térségek

                  (149)

                  Ritkán lakott térségek esetében az EFTA-állam általában olyan 2. szintű statisztikai régiókat jelölhet ki, ahol a népsűrűség alacsonyabb 8 fő/km2-nél, vagy olyan 3. szintű statisztikai régiókat, ahol a népsűrűség alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél. Az EFTA-állam azonban kijelölheti a 12,5 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű 3. szintű statisztikai régiók részeit vagy az ilyen 3. szintű statisztikai régiókkal szomszédos más térségeket is, feltéve, hogy a minősített térségek népsűrűsége alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél, és hogy a minősítésük nem lépi túl a 142. pontban említett, „c” térségekre vonatkozó népességi arányt. Rendkívül ritkán lakott térségek esetében az EFTA-állam kijelölheti a 8 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű 2. szintű statisztikai régiók részeit Norvégia esetében és 3. szintű statisztikai régiók részeit Izland esetében, vagy ezekkel a statisztikai régiókkal szomszédos más, kisebb térségeket, feltéve, hogy a minősített térségek népsűrűsége alacsonyabb 8 fő/km2-nél, és hogy a minősítésük nem lépi túl a (142) pontban említett, „c” térségekre vonatkozó népességi arányt.

            5.3.2.   Indoklással „c” térségnek minősíthető térségek

                  (150)

                  A Hatóság úgy véli, hogy az EFTA-államok által a „c” térségek minősítésére alkalmazott feltételeknek tükrözniük kell azokat a különböző helyzeteket, amelyekben a regionális támogatás odaítélése indokolható lehet. A feltételeknek ezért figyelembe kell venniük bizonyos, a „c” térségekben valószínűleg felmerülő társadalmi-gazdasági, földrajzi vagy strukturális problémákat, és megfelelő biztosítékokat kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy a regionális állami támogatás odaítélése ne befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

                  (151)

                  Ennek megfelelően az EFTA-állam „c” térségként jelölheti ki az indoklással „c” térségnek minősíthető térségeket a következő feltételek alapján:

                              a)

                              1. feltétel: 2. vagy 3. szintű statisztikai régiókban elhelyezkedő, legalább 100 000 lakossal (52) rendelkező szomszédos térségek, ahol:

                                          —

                                          az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagával egyenlő vagy az alatti, vagy

                                          —

                                          a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (53);

                              b)

                              2. feltétel: 100 000 főnél kevesebb lakossal rendelkező 3. szintű régiók, ahol:

                                          —

                                          az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagával egyenlő vagy az alatti, vagy

                                          —

                                          a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja;

                              c)

                              3. feltétel: szigetek vagy hasonló földrajzi elszigeteltséggel jellemezhető szomszédos térségek (például félszigetek vagy hegyvidéki térségek), ahol:

                                          —

                                          az egy főre jutó GDP az EU-27 átlagával egyenlő vagy az alatti (54), vagy

                                          —

                                          a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja (55), vagy

                                          —

                                          a lakosságszám 5 000-nél kevesebb;

                              d)

                              4. feltétel: 3. szintű statisztikai régiók, vagy 3. szintű statisztikai régiók valamely „a” térséggel szomszédos térségeket képező részei, vagy azon részei, amelyek szárazföldi határral rendelkeznek az EGT vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) területén kívüli országgal;

                              e)

                              5. feltétel: legalább 50 000 lakossal (56) rendelkező szomszédos térségek, amelyek jelentős strukturális átalakuláson mennek keresztül, vagy amelyeknek relatív hanyatlása komoly, feltéve, hogy az ilyen térségek nem 3. szintű statisztikai régiókban vannak; vagy azok a szomszédos térségek, amelyek automatikusan „c” térségnek minősíthetők, vagy teljesítik az 1–4. feltételt (57).

                  (152)

                  A 151. pontban rögzített feltételek alkalmazásában a „szomszédos térségek” fogalma teljes LAU 2 térségekre (2. szintű helyi közigazgatási egységekre) (58), vagy teljes LAU 2 térségek egy csoportjára vonatkozik (59). LAU 2 térségek egy csoportja akkor képez szomszédos térséget, ha a csoportot alkotó térségek mindegyikének van közös közigazgatási határa a csoport valamely másik térségével (60).

                  (153)

                  Az EFTA-államok számára megengedett népességi aránynak való megfelelést az érintett térség összlakosságára vonatkozó, a nemzeti statisztikai hivatal által közzétett legfrissebb adatok alapján kell megállapítani.

            5.4.   A REGIONÁLIS BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁSRA ALKALMAZANDÓ MAXIMÁLIS TÁMOGATÁSI INTENZITÁSOK

                  (154)

                  A támogatási intenzitás a „c” térségekben nem lehet magasabb:

                              a)

                              15 % BTE-nél ritkán lakott térségekben, valamint olyan térségekben (3. szintű statisztikai régiókban vagy ezen régiók részeiben), amelyek szárazföldi határral rendelkeznek az EGT vagy az EFTA területén kívüli országgal;

                              b)

                              10 % BTE-nél indoklással „c” térségnek minősíthető térségekben.

            5.4.1.   Kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitások

                  (155)

                  A (154) pontban meghatározott maximális támogatási intenzitások megnövelhetők legfeljebb 20 százalékponttal kisvállalkozások, vagy legfeljebb 10 százalékponttal középvállalkozások esetében (61).

            5.5.   BEJELENTÉS ÉS AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG KINYILVÁNÍTÁSA

                  (156)

                  Ezen iránymutatás elfogadását követően minden egyes EFTA-állam bejelenti a Hatóságnak a 2014. július 1. és 2020. december 31. között alkalmazandó egységes regionális támogatási térképet. Minden egyes bejelentésnek tartalmaznia kell a III. mellékletben található formanyomtatványon meghatározott információkat.

                  (157)

                  A Hatóság az egyes bejelentett regionális támogatási térképeket a jelen iránymutatás alapján vizsgálja meg, és döntést hoz az érintett EFTA-államra vonatkozó regionális támogatási térkép jóváhagyásáról. Minden regionális támogatási térkép megjelenik az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében, és a jelen iránymutatás elválaszthatatlan részét képezi.

            5.6.   MÓDOSÍTÁSOK
      5.6.1.   Népességi arány alatti mozgástér

                  (158)

                  Valamely EFTA-állam saját kezdeményezésére úgy dönthet, hogy az országra meghatározott népességi arány alatti mozgásteret hoz létre, amely a Hatóság által az EFTA-államra vonatkozóan allokált népességi arány (62) és az EFTA-állam regionális támogatási térképén „c” térségnek minősített térségekre használt arány közötti különbség.

                  (159)

                  Ha egy EFTA-állam ilyen mozgásteret hoz létre, a mozgásteret bármikor felhasználhatja arra, hogy a regionális támogatási térképéhez új „c” térségeket adjon hozzá, egészen addig, amíg el nem éri az országra meghatározott népességi arányt. E célból az EFTA-állam az Eurostat, saját nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által rendelkezésére bocsátott legfrissebb társadalmi-gazdasági adatokra támaszkodhat. Az érintett „c” térségek népességét az eredeti térkép összeállításához felhasznált népességi adatok alapján kell kiszámítani.

                  (160)

                  Az EFTA-államnak minden alkalommal, amikor a népességi arány alatti mozgástér terhére új „c” térség kijelölését tervezi, bejelentést kell tennie a Hatóságnak, mielőtt hatályba léptetné az ilyen módosításokat.

            5.6.2.   Félidős felülvizsgálat

                  (161)

                  Szükség esetén a Hatóság 2016 júniusában – ez Európai Bizottsággal egy időben – félidős értékelést végez annak megállapítására, hogy vannak-e olyan újabb térségek, amelyek az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján jogosultak lehetnek regionális támogatásra, valamint meghatározza az egy főre jutó GDP-jüknek megfelelő támogatási intenzitást.

            6.   A REGIONÁLIS TÁMOGATÁS ALKALMAZHATÓSÁGA

                  (162)

                  A Hatóság a 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (63), valamint a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatára vonatkozó kritériumok (64) hatályát 2014. június 30-ig meghosszabbítja.

                  (163)

                  A 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján jóváhagyott regionális támogatási térképek 2013. december 31-ig érvényesek. Az általános csoportmentességi rendelet (65) 44. cikkének (3) bekezdésében rögzített hat hónapos átmeneti időszak ezért a rendelet alapján megvalósított regionális támogatási programokra nem vonatkozik. A regionális támogatások meglévő, csoportmentesség alá tartozó program alapján 2013. december 31-ét követően történő nyújtásához az EFTA-államoknak kellő időben be kell jelenteniük a regionális támogatási térképek meghosszabbítását ahhoz, hogy a Hatóság a térképek meghosszabbítását 2013. december 31. előtt jóváhagyhassa. Általában a 2007–2013 között nyújtott regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján jóváhagyott programok 2013 végén, a vonatkozó hatósági határozatban foglaltak szerint járnak le. Az ilyen programok meghosszabbítását időben be kell jelenteni a Hatóságnak.

                  (164)

                  A Hatóság a jelen iránymutatásban rögzített elveket alkalmazza a 2014. június 30. után odaítélendő valamennyi regionális támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére. A jogszerűtlenül odaítélt regionális támogatások, valamint a 2013. december 31. és 2014. július 1. között odaítélendő regionális támogatások értékelése a 2007–2013 között nyújtható nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján történik.

                  (165)

                  Mivel a regionális támogatási programokra vagy a támogatási intézkedések keretében 2014. június 30. után odaítélendő támogatásokra vonatkozó bejelentéseknek meg kell felelniük a regionális támogatási térképeknek, a bejelentések nem tekinthetők teljesnek mindaddig, amíg a Hatóság nem hozott döntést az érintett EFTA-állam regionális támogatási térképének az 5.5. szakaszban leírt szabályokkal összhangban történő elfogadásáról. Ennek megfelelően a Hatóság elvben nem vizsgálja meg a 2014. június 30. után alkalmazandó regionális támogatási programokra vagy az e dátum után odaítélendő egyedi támogatásokra vonatkozó bejelentéseket az érintett EFTA-állam regionális támogatási térképének elfogadásáról szóló döntés meghozatala előtt.

                  (166)

                  A Hatóság úgy ítéli meg, hogy ezen iránymutatás végrehajtása az EGT-ben a regionális támogatásra vonatkozó szabályok lényegi változásához vezet. Emellett az EGT megváltozott gazdasági és társadalmi viszonyainak fényében szükségesnek tűnik a regionális támogatási programok – beleértve mind a beruházási támogatási, mind a működési támogatási programokat – további indokoltságának és hatékonyságának felülvizsgálata.

                  (167)

                  Ezen okok miatt a Hatóság a következő megfelelő intézkedéseket javasolja az EFTA-államoknak a felügyeleti és bírósági megállapodáshoz csatolt 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban:

                              a)

                              az EFTA-államoknak valamennyi létező, a csoportmentességi rendelet hatálya alá nem tartozó regionális támogatási program, továbbá valamennyi regionális támogatási térkép alkalmazását a 2014. június 30-án vagy azelőtt odaítélendő támogatásokra kell korlátozniuk;

                              b)

                              az EFTA-államoknak módosítaniuk kell a támogatott területek projektjei kapcsán speciális támogatásokat előirányzó, létező horizontális támogatási programokat annak biztosítása érdekében, hogy a 2014. június 30. után odaítélendő támogatás megfeleljen a támogatás odaítélése napján hatályos regionális támogatási térképnek;

                              c)

                              az EFTA-államoknak 2013. december 31-ig meg kell erősíteniük a fenti javaslatok elfogadását.

            7.   JELENTÉSTÉTEL ÉS ELLENŐRZÉS

                  (168)

                  A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 21. cikke, valamint a kapcsolódó 195/04/COL határozat 5. és 6. cikke értelmében az EFTA-államoknak éves jelentést kell benyújtaniuk a Hatóság részére.

                  (169)

                  Az EFTA-államoknak a támogatás odaítélését követő 20 munkanapon belül információkat kell benyújtaniuk a Hatósághoz minden egyes, program keretében nyújtott, 3 millió EUR-t meghaladó egyedi támogatásra vonatkozóan, a IV. mellékletben feltüntetett szabványos formában.

                  (170)

                  Az EFTA-államoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amely az elszámolható költségekre és a maximális támogatási intenzitásokra vonatkozó feltételek teljesítésének megállapításához szükséges. A nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

            8.   FELÜLVIZSGÁLAT

                  (171)

                  A Hatóság ezen iránymutatást bármikor felülvizsgálhatja vagy módosíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok, vagy más EGT-szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele miatt, vagy más indokolt esetben szükségessé válik.

         (1)  Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint regionális támogatásra jogosult térségek – közismert néven: „a” térségek – a gazdasági fejlettség tekintetében az EGT-n belül tendenciózusan hátrányosabb helyzetűek. Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint regionális támogatásra jogosult térségek – közismert néven: „c” térségek – is tendenciózusan hátrányos helyzetűek, de kisebb mértékben. Az EFTA-államok egy főre jutó GDP-jének viszonylag magas értéke miatt jelenleg egyetlen térség sem jogosult az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérésre.

         (2)  Ez az iránymutatás megegyezik a Bizottság 2013. június 28-án elfogadott, „Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020)” című közleményével (HL C 209., 2013.7.23., 1. o.).

         (3)  Az ilyen célokra odaítélt támogatások egyes régiókban elérhető magasabb intenzitását ezért nem tekintik regionális támogatásnak.

         (4)  Az EFTA-államok ezeket a térségeket az 5. szakaszban meghatározott feltételek alapján a regionális támogatási térképen azonosíthatják.

         (5)  E tekintetben lásd a 730/79. sz., Philip Morris ügyben 1980. szeptember 17-én hozott bírósági ítélet 17. pontját (EBHT 1980., 2671. o.), és a C-169/95. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1997. január 14-én hozott ítélet 20. pontját (EBHT 1997., I-148. o.).

         (6)  E tekintetben lásd a T-380/94. sz., AIUFFASS és AKT kontra Bizottság ügyben 1996. december 12-én hozott ítélet 54. pontját (EBHT 1996., II-2169. o.).

         (7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése, COM(2012) 209 final.

         (8)  A II. mellékletben meghatározottak szerint.

         (9)  A IIa. mellékletben meghatározottak szerint.

         (10)  Miután a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásról szóló hatósági iránymutatás (HL L 31., 2013.1.31., 77. o., valamint a 7. sz. EGT-kiegészítés, 2013.1.31., 1. o.) 2013. december 31-én hatályát veszti, ezen iránymutatás vonatkozik a hajógyártáshoz nyújtott regionális támogatásra is. A Hatóság valamennyi iránymutatása hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (11)  Közlekedés az utasok légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő szállítása, valamint a bérmunkában vagy díjazás ellenében végzett áruszállítási szolgáltatás.

         (12)  Lásd: az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, módosított vagy más jogszabállyal felváltott közösségi iránymutatásokra (HL C 350., 1994.12.10., 5. o.), valamint a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó, módosított vagy más jogszabállyal felváltott közösségi iránymutatásokra (HL L 62., 2008.3.6., 30. o., valamint a 12. sz. EGT-kiegészítés, 2008.3.6., 3. o.) hivatkozó, a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra vonatkozó hatósági iránymutatás (HL L 124., 1996.5.23., 41. o.).

         (13)  A Hatóság az energiaágazatnak nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét a környezetvédelem állami támogatásáról szóló jelenlegi közösségi iránymutatást módosító, az energetikai és környezetvédelmi támogatásokról szóló jövőbeni iránymutatások alapján értékeli, amelynek során figyelembe veszi a támogatott területek sajátos hátrányait.

         (14)  Iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról (még nem tették közzé). A Hatóság valamennyi iránymutatása hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (15)  A meghatározást lásd az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendeletben (HL L 206., 2009.8.8., 1 o.), amelynek EGT-n belüli alkalmazása az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve értelmében történik, figyelemmel a kutatás, a fejlesztés és az innováció állami támogatásáról szóló hatósági iránymutatásra, HL L 305., 2009.11.19., 1. o., valamint a 60. sz. EGT-kiegészítés, 2009.11.19., 1. o.

         (16)  Lásd a (20) pont i) alpontját.

         (17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

         (18)  A NACE az Európai Unió gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozására használt rendszerének francia nyelvű elnevezéséből (Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés Européennes) alkotott mozaikszó.

         (19)  HL L 107., 2005.4.28., 28. o., meghosszabbítása: HL L 48., 2010.2.25., 27. o.; valamint a Hatóság 2012. november 28-i 438/12/COL határozata az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak nyolcvanhatodik módosításáról, HL L 190., 2013.7.11., 91. o., valamint a 40. sz. EGT-kiegészítés, 2013.7.11., 15. o. Az említett iránymutatás 19. pontjában foglaltak szerint létének fenyegetettsége miatt a nehéz helyzetben lévő vállalkozás nem tekinthető megfelelő eszköznek az egyéb közérdekű politikai célkitűzések elősegítésében mindaddig, amíg életképessége nem biztosítható.

         (20)  Ezzel kapcsolatban lásd a T-244/93 és T-486/93. sz., TWD Textilwerke Deggendorf GmbH kontra Bizottság egyesített ügyben 1995. szeptember 13-án hozott ítéletet (EBHT 1995., II-2265. o.).

         (21)  A bizottsági iránymutatásban szereplő „NUTS” betűszó helyett ebben az iránymutatásban a „statisztikai régió” fogalom használatos. A NUTS a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.) angol nyelvű szövegében szereplő „Nomenclature of Territorial Units for Statistics” kifejezésből származik. A rendeletet nem illesztették be az EGT-megállapodásba. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a regionális statisztikai adatok iránti egyre növekvő igény keretében egységes fogalmakkal lehessen dolgozni, az Európai Unió Statisztikai Hivatala, valamint a tagjelölt országok nemzeti hivatalai és az EFTA megállapodtak a NUTS osztályozáshoz hasonló statisztikai régiók meghatározásában.

         (22)  Hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (23)  Lásd a 20. pont n) alpontját.

         (24)  Lásd például a C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19-én hozott ítélet 78. pontját (EBHT 2000., I-6857. o.), valamint a C-333/07. sz., Régie Networks kontra Rhone Alpes Bourgogne ügyben 2008. december 22-én hozott ítélet 94–116. pontját (EBHT 2008., I-10807. o.).

         (25)  Lásd a C-225/91. sz., Matra kontra Bizottság ügyben 1993. június 15-én hozott ítélet 42. pontját (EBHT 1993., I-3203. o.).

         (26)  Lásd a jelen iránymutatás V. mellékletét.

         (27)  Az a kötelezettség, hogy a beruházást a befejezését követően legalább öt évig, vagy kkv-k esetében legalább három évig fenn kell tartani az érintett térségben, nem tiltja az ezen időszak alatt korszerűtlenné vált üzem, illetve felszerelés cseréjét, amennyiben e minimumidőszak alatt a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett térségben biztosított. Az üzem vagy felszerelés cseréje céljából azonban regionális támogatás nem ítélhető oda.

         (28)  Ez nem teljesül például támogatott kölcsönök, állami áthidaló tőkehitelek vagy a piacgazdasági befektető elvének nem megfelelő állami részesedések, támogatási elemeket tartalmazó állami garanciák, valamint a de minimis szabály alapján nyújtott állami támogatások esetében.

         (29)  Egyéb rendelkezés hiányában az ad hoc támogatásra ugyanazok a követelmények vonatkoznak, mint a program alapján nyújtott egyedi támogatásra.

         (30)  Amennyiben azonban nagyfokú bizonytalanság övezi a költségek és a bevételek jövőbeni alakulását, és komoly információs aszimmetria áll fenn, az is előfordulhat, hogy a hatóság olyan ellentételezési modellt kíván elfogadni, amely nem teljes mértékben előzetes, hanem az előzetes és az utólagos ellentételezés vegyítése (például visszakövetelés alkalmazásával, hogy lehetővé tegyék az előre nem látható nyereség elosztását).

         (31)  Az ilyen beruházások más, további támogatás nélkül is életképes beruházásokhoz szükséges feltételeket teremthetnek.

         (32)  Lásd a III. mellékletet.

         (33)  Az ad hoc támogatásnak a. 3.5.2. szakasz követelményein túl a jelen iránymutatás (60)–(64) pontjában foglalt követelményeket is teljesítenie kell.

         (34)  A támogatás nélküli forgatókönyveket a 57. pont ismerteti.

         (35)  A projekt nettó jelenértéke a beruházás élettartama során előforduló pozitív és negatív, jellemzően a tőkeköltség alapján jelenértékre diszkontált pénzforgalom különbözete.

         (36)  A belső megtérülési ráta nem az adott év mérleg szerinti eredményén alapul, hanem azt a jövőbeni pénzforgalmat veszi figyelembe, amelyet a beruházó a beruházás teljes élettartama során tervez realizálni. Annak a diszkontrátának felel meg, amelynél a pénzforgalom nettó jelenértéke nullával egyenlő.

         (37)  Lásd a maximális támogatási intenzitásról szóló 5.4. szakaszt.

         (38)  A csökkentett támogatási intenzitás a (20) pont c) alpontjában meghatározott mechanizmus alapján számítható ki.

         (39)  Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről. A Bizottság COM(2011) 611 javaslata, ERFA/ETE-rendelet.

         (40)  Meghatározását lásd a (20) pont h) és i) alpontjában.

         (41)  A belépési korlátok közé tartoznak a jogi korlátok (különösen a szellemi tulajdonjog), a méretgazdaságosság és a hatókör, valamint a hálózatokhoz és az infrastruktúrához való hozzáférést akadályozó tényezők. Ha a támogatás olyan piacra irányul, ahol a kedvezményezett már letelepedett, akkor a belépési korlátok növelhetik a kedvezményezett potenciálisan jelentős piaci erejét, azaz súlyosbíthatják a piaci erő lehetséges negatív hatásait.

         (42)  Ha a piacon az erős vevők jelenléte jellemző, kevésbé valószínű, hogy a támogatás kedvezményezettje növelheti az árakat velük szemben.

         (43)  Ezeket az információkat rendszeresen (például hathavonta) naprakésszé kell tenni, és nem védett formátumban kell közzétenni.

         (44)  Ilyen közös módszertant a Hatóság biztosíthat.

         (45)  HL L 54., 2008.2.28., 1. o., valamint a 11. sz. EGT-kiegészítés, 2008.2.28., 1. o.

         (46)  Ezt úgy kell érteni, hogy az EFTA-államok egyetlen régiója sem teljesíti a (144) pontban ismertetett, az egy főre jutó GDP 75 %-ában meghatározott értéket.

         (47)  Az Eurostat 2010. évre vonatkozó adatai alapján.

         (48)  A 248/84. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 1987. október 14-én hozott ítélet 19. pontja (EBHT 1987., 4036. o.), a C-169/95. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben 1997. január 14-én hozott ítélet 15. pontja (EBHT 1997., I-148. o.,) és a C-310/99. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 2002. március 7-én hozott ítélet 77. pontja (EBHT 2002., I-2289. o.).

         (49)  Az egy főre jutó GDP itt és az iránymutatás minden további hivatkozásában vásárlóerő-egységben kifejezve értendő.

         (50)  A helyzet változása esetén a Hatóság új iránymutatást fogad el az ilyen módosulások figyelembevétele céljából.

         (51)  A 248/84. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 1987. október 14-én hozott ítélet 19. pontja (EBHT 1987., 4036. o.).

         (52)  Ezt a népességküszöböt 50 000 lakosra kell csökkenteni azon EFTA-államok esetében, amelyeknél az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népesség kisebb 1 millió lakosnál. Az olyan tagállamok esetében, amelyek népessége nem éri el az 1 millió lakost, a népességküszöböt 10 000 lakosra kell csökkenteni.

         (53)  A munkanélküliségi rátára vonatkozó számításokat a nemzeti statisztikai hivatal által közzétett regionális adatok alapján kell végezni, azon utolsó három év adatainak átlagát használva, amelyeknél az ilyen adatok rendelkezésre állnak (a regionális támogatási térkép bejelentése időpontjában). A jelen iránymutatás eltérő rendelkezése hiányában a nemzeti átlaghoz viszonyított munkanélküliségi rátát ennek alapján kell kiszámítani.

         (54)  Annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen szigeteken vagy szomszédos térségekben az egy főre jutó GDP az EU-27 átlaggal egyenlő vagy az alatti-e, az EFTA-állam a nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által szolgáltatott adatokra támaszkodhat.

         (55)  Annak megállapítása érdekében, hogy az ilyen szigeteken és szomszédos térségekben a munkanélküliségi ráta a nemzeti átlag 115 %-ával egyenlő vagy azt meghaladja-e, az EFTA-állam a nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által szolgáltatott adatokra támaszkodhat.

         (56)  Ezt a népességküszöböt 25 000 lakosra kell csökkenteni azon EFTA-államok esetében, amelyeknél az indoklással „c” térségnek minősíthető térségekre vonatkozó népesség kisebb 1 millió lakosnál. A népességküszöböt 10 000 lakosra kell csökkenteni az olyan tagállamok esetében, amelyek össznépessége nem éri el az 1 millió lakost, illetve 5 000 lakosra szigetek vagy hasonló földrajzi elszigeteltséggel jellemezhető szomszédos térségek esetében.

         (57)  Az 5. feltétel alkalmazásában az EFTA-állam az alkalmazandó feltételek teljesülésének bizonyítása céljából a vállalkozások szerkezeti statisztikáira, munkaerőpiacokra, háztartási számlákra, oktatásra vonatkozó társadalmi-gazdasági mutatószámok vagy más hasonló mutatószámok alapján összehasonlítja az érintett térségeket a saját állama vagy más EFTA-államok területén található térségekkel. E célból az EFTA-állam a nemzeti statisztikai hivatala vagy más elismert források által rendelkezésére bocsátott adatokra támaszkodhat.

         (58)  Az EFTA-állam LAU 2 térségek helyett LAU 1 térségekre is hivatkozhat, ha az adott LAU 1 térségek lakossága kisebb azon LAU 2 térség lakosságánál, amelynek részét képezik.

         (59)  Ettől függetlenül az EFTA-állam kijelölheti egy LAU 2 térség részeit (vagy egy LAU 1 térséget) akkor, ha az érintett LAU térség lakosságszáma meghaladja az 1. vagy 5. feltételben a szomszédos térségekre előírt minimális lakosságszámot (ideértve az ezen feltételekre meghatározott csökkentett népességküszöböket), feltéve, hogy az adott LAU térség részeinek lakossága az alkalmazandó feltételben előírt minimális lakosság legalább 50 %-a.

         (60)  Szigetek esetében közigazgatási határnak számítanak az érintett EFTA-állam más közigazgatási egységeit érintő tengeri határok.

         (61)  A kkv-kra vonatkozó megnövelt támogatási intenzitások nem alkalmazhatók a nagyberuházási projektekre odaítélt támogatás esetén.

         (62)  Lásd a 142. pontot.

         (63)  HL L 54., 2008.2.28., 1. o., valamint a 11. sz. EGT-kiegészítés, 2008.2.28., 1. o. Hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (64)  HL L 206., 2012.8.2., 13. o., valamint a 42. sz. EGT-kiegészítés, 2012.8.2., 1. o. Hozzáférhető a következő internetcímen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (65)  Az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjába az EGT Vegyes Bizottság 120/2008 határozatával (HL L 339., 2008.12.18., 111. o., valamint a 79. sz. EGT-kiegészítés, 2008.12.18., 20. o.) belefoglalt, a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (HL L 214., 2008.8.9., 3. o.); hatálybalépés: 2008. november 8.

      I. MELLÉKLET
      FORMANYOMTATVÁNY A REGIONÁLIS TÁMOGATÁSI TÉRKÉPEKRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK BENYÚJTÁSÁHOZ

                  (1)

                  Az EFTA-államoknak információt kell benyújtaniuk a kijelölésre javasolt térségek következő kategóriáinak mindegyikére:

                              —

                              ritkán lakott térségek,

                              —

                              a 1. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

                              —

                              a 2. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

                              —

                              a 3. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

                              —

                              a 4. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek,

                              —

                              az 5. feltétel alapján indoklással „c” térségnek minősíthető térségek.

                  (2)

                  Az érintett EFTA-államnak minden kategórián belül minden egyes javasolt térségre vonatkozóan a következő információkat kell megadnia:

                              —

                              a térség azonosítása (a térség 2. vagy 3. szintű statisztikai kódja, szomszédos térséget képező térségek LAU 2 vagy LAU 1 kódja, vagy az érintett közigazgatási egységek más hivatalos elnevezései),

                              —

                              a térségben a 2014–2020 közötti időszakra tervezett támogatási intenzitás (adott esetben jelezve a támogatási intenzitás bármilyen, a 155. pont szerinti növelését),

                              —

                              a térség összlakossága a 153. pont szerint.

                  (3)

                  A ritkán lakott térségek és az 1–5. feltételek alapján meghatározott, indoklással „c” térségnek minősíthető térségek esetében az EFTA-államnak megfelelően bizonyítania kell, hogy teljesülnek a 149. pontban és a 151–153. pontban meghatározott alkalmazandó feltételek.

      II. MELLÉKLET
      AZ ACÉLIPAR MEGHATÁROZÁSA
      Ezen iránymutatás alkalmazásában az „acélipar” a következő termékek közül egy vagy több termeléséhez kapcsolódó tevékenységeket jelenti:

                  a)

                  nyersvas és ferroötvözetek: acélgyártáshoz és öntéshez használt nyersvas, más nyersvas, tükörvas és szénnel vegyített ferromangán, ide nem értve az egyéb ferroötvözeteket;

                  b)

                  vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból készült nyers- és félkész termékek: tuskóöntéssel vagy más öntési eljárással feldolgozott folyékony acél, többek között félkész termékek – négyzetes bugák, blokkbugák és lemezbugák, platinák és fehérlemezrudak, melegen hengerelt széles lemeztekercsek – kovácsolására szánt öntött tuskó, kivéve a kis és közepes öntödékben öntés céljára előállított folyékony acélt;

                  c)

                  vasból, közönséges acélból vagy különleges acélból melegen előállított késztermékek: 80 mm-es vagy ezt meghaladó átmérőjű sínek, sínaljzatok, csatlakozó- és alátétlemezek, gerendák, nehéz idomvasak és rudak, 80 mm-nél kisebb átmérőjű szádacélok, rudak és idomvasak és 150 mm alatti síkhengerelt termékek, acéldrótok, kör- és négyzetacélok, melegen hengerelt abroncsok és szalagok (ideértve a csövekhez használt szalagokat) és melegen hengerelt (bevonatos vagy bevonat nélküli) lemezek, 3 mm-es vagy vastagabb lemezek, 150 mm-es vagy ezt meghaladó szélesacél, kivéve huzalok és huzaltermékek, fényesre húzott rúdacélok és vasöntvények;

                  d)

                  hidegen előállított termékek: fehérlemezek, ólmozott acéllemezek, feketelemezek, cinkelt lemezek, más bevonattal ellátott lemezek, hidegen hengerelt lemezek, mágneses lemezek, bádogszalag gyártására szolgáló abroncsok, hidegen hengerelt lemezek tekercsben és lapokban;

                  e)

                  csövek: valamennyi varratmentes acélcső, a 406,4 mm-t meghaladó átmérőjű hegesztett acélcsövek.

      IIa. MELLÉKLET
      A SZINTETIKUSSZÁL-IPAR MEGHATÁROZÁSA
      Ezen iránymutatás alkalmazásában a „szintetikusszál-ipar” a következőket jelenti:

                  a)

                  végső felhasználástól függetlenül a poliészter-, poliamid-, akril- és polipropilén-alapú szálak és fonalak valamennyi generikus fajtájának extrudálása és texturálása; vagy

                  b)

                  polimerizáció (beleértve a polikondenzációt), amennyiben az alkalmazott berendezés szempontjából extrudálással együtt zajlik; vagy

                  c)

                  a kedvezményezett vagy ugyanazon a csoporton belüli más vállalkozás által egyidejűleg felállított extrudálási/texturálási kapacitáshoz kapcsolódó bármely kiegészítő ipari eljárás, amely az érintett üzleti tevékenységben az alkalmazott berendezés szempontjából rendszerint e kapacitás részét képezi.

      III. MELLÉKLET
      FORMANYOMTATVÁNY REGIONÁLIS BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁS KÉRELMEZÉSÉHEZ

                  1.

                  A támogatás kedvezményezettjére vonatkozó információ:

                              —

                              Név, székhely, fő gazdasági tevékenység (ágazat NACE-kódja).

                              —

                              Nyilatkozat arról, hogy a megmentéshez és szerkezetátalakításhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a vállalkozás nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

                              —

                              Nyilatkozat az elmúlt 3 évben az új beruházás helyszínét képező ugyanazon 3. szintű statisztikai térségben már más projektekre kapott támogatásról (csekély összegű támogatás és állami támogatás egyaránt). Nyilatkozat az ugyanerre a projektre más nyújtó hatóságtól kapott vagy folyósítandó regionális támogatásról.

                              —

                              Nyilatkozat arról, hogy a vállalkozás a kérelem keltét megelőző két évben szüntetett-e meg azonos vagy hasonló tevékenységet az EGT területén.

                              —

                              Nyilatkozat arról, hogy a vállalkozás a támogatási kérelem benyújtásakor tervezi-e ilyen tevékenység megszüntetését a támogatandó beruházás befejezését követő két éven belül.

                  2.

                  A támogatandó projektre/tevékenységre vonatkozó információk:

                              —

                              A projekt/tevékenység rövid leírása.

                              —

                              Az érintett térségben várható pozitív hatások rövid leírása (például a létrehozott vagy megőrzött munkahelyek száma, K+F+I tevékenységek, képzési tevékenységek, klaszterképzés).

                              —

                              Vonatkozó jogalap (nemzeti, EGT-szintű vagy mindkettő).

                              —

                              A projekt/tevékenység megkezdésének és befejezésének tervezett időpontja.

                              —

                              A projekthelyszín(ek) meghatározása.

                  3.

                  A projekt/tevékenység finanszírozására vonatkozó információ:

                              —

                              A projekthez kapcsolódó beruházások vagy más költségek, a bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozó költség-haszon elemzés.

                              —

                              Összes elszámolható költség.

                              —

                              A projekt/tevékenység végrehajtásához szükséges támogatási összeg.

                              —

                              Támogatási intenzitás.

                  4.

                  A támogatás szükségességére és várható hatásaira vonatkozó információk:

                              —

                              A támogatás szükségességének és az ezáltal a beruházási és a helyszínnel kapcsolatos döntésre gyakorolt hatásnak a rövid ismertetése. Kérjük, adja meg, hogy a támogatás elmaradása esetén milyen alternatív beruházásra, melyik alternatív helyszínen kerülne sor.

                              —

                              Nyilatkozat arról, hogy a kedvezményezett és az alvállalkozók között nincs a projekt irányítására vonatkozó, visszavonhatatlan megállapodás.

      IV. MELLÉKLET
      FORMANYOMTATVÁNY A 169. PONT SZERINTI, A HATÓSÁGNAK TÖRTÉNŐ ADATKÖZLÉSHEZ