title: 2009/50/EK,Euratom: A Tanács és a Bizottság határozata ( 2008. december 18. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv megkötéséről

text:
               24.1.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 21/41

      A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. december 18.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv megkötéséről
   (2009/50/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. cikke (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára, 55. cikkére, 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, 93. cikkére, 94. cikkére, 133. cikkére és 181a. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel a Tanács jóváhagyására az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének megfelelően,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet a Közösség és a tagállamok nevében a 2008/792/EK tanácsi határozattal (2) összhangban 2008. május 20-án aláírták.

               (2)

               A jegyzőkönyvet 2007. január 1-jétől annak hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (3)

               A jegyzőkönyvet meg kell kötni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet a Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a tagállamok nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 3. cikkében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke teszi meg. A Bizottság elnöke egyidejűleg ilyen értesítést ad ki az Európai Atomenergia-közösség részéről.

      Kelt Brüsszelben, 2008. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BARNIER

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  A 2008. szeptember 2-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 272., 2008.10.14., 5. o.


title: A Tanács 2011/235/KKBP határozata ( 2011. április 12. ) az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről

text:
               14.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 100/51

         A TANÁCS 2011/235/KKBP HATÁROZATA
   (2011. április 12.)
   az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. március 21-én ismételten hangot adott az iráni emberi jogi helyzet romlása miatt érzett mély aggodalmának.

               (2)

               A Tanács különösen a kivégzések számának az elmúlt hónapokban bekövetkezett drasztikus emelkedését, valamint az iráni állampolgárok szisztematikus elnyomását emelte ki, akiket zaklatnak és letartóztatnak, mert a szabad véleménynyilvánításhoz és a békés gyülekezéshez való törvényes jogukat gyakorolják. Az Unió is megismételte, hogy határozottan elítéli a kínzást és a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód egyéb formáit.

               (3)

               Ezzel összefüggésben a Tanács újólag megerősítette azon szándékát, hogy továbbra is fellép az emberi jogok iráni megsértése ellen, és kijelentette, hogy kész korlátozó intézkedéseket bevezetni azokkal szemben, akik felelősek az emberi jogok súlyos megsértéséért Iránban.

               (4)

               A korlátozó intézkedéseket olyan személyekkel szemben kell bevezetni, akik a békés tüntetőkkel, újságírókkal, emberi jogvédőkkel, diákokkal vagy a törvényes jogaik – többek között a véleménynyilvánítás szabadsága – védelmében szót emelő egyéb személyekkel szembeni, az emberi jogokat súlyosan megsértő fellépések során az irányításban vagy a végrehajtásban részt vállaltak vagy azért felelősek, valamint akik a tisztességes eljáráshoz való jog súlyos megsértése, a kínzások, a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód, illetve a halálbüntetésnek – így a nyilvános kivégzéseknek, a megkövezésnek, az akasztásoknak vagy a fiatalkorú elkövetők kivégzésének – a válogatás nélküli, túlzott, illetve fokozott alkalmazása során az irányításban vagy a végrehajtásban részt vállaltak vagy azért felelősek, mivel ezek a cselekedetek sértik Irán nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit.

               (5)

               Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a mellékletben felsorolt, az emberi jogok Iránban történő súlyos megsértéséért felelős személyeknek és a velük kapcsolatban álló személyeknek a területükre történő beutazását vagy az azon történő átutazását.
   (2)   Az (1) bekezdés nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy saját állampolgáraiktól megtagadják a területükre való beutazást.
   (3)   Az (1) bekezdés nem érinti azokat az eseteket, amikor egy tagállamnak nemzetközi jogi kötelezettsége áll fenn, nevezetesen:

               a)

               valamely nemzetközi kormányközi szervezet fogadó országa;

               b)

               az Egyesült Nemzetek Szervezete által vagy annak védnöksége alatt összehívott nemzetközi konferencia fogadó országa;

               c)

               valamely kiváltságokat és mentességeket biztosító többoldalú megállapodás alapján; vagy

               d)

               az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam) és Olaszország között 1929-ben létrejött lateráni egyezmény alapján.

         (4)   A (3) bekezdés rendelkezéseit azokra az esetekre is alkalmazni kell, amikor valamely tagállam az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) fogadó országa.
   (5)   A Tanácsot értesíteni kell minden olyan esetről, amikor egy tagállam a (3) vagy a (4) bekezdés értelmében mentességet ad.
   (6)   A tagállamok mentességet adhatnak az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések alól, ha az utazást sürgős humanitárius ok vagy kormányközi értekezleteken való részvétel indokolja, beleértve az Unió által támogatott, vagy az EBESZ elnöki tisztét betöltő tagállamban tartott értekezleteket, amennyiben ott az iráni demokráciát, emberi jogokat és jogállamiságot közvetlenül elősegítő politikai párbeszéd zajlik.
   (7)   Az a tagállam, amely a (6) bekezdésben meghatározott mentességet kíván biztosítani, írásban értesíti erről a Tanácsot. A mentességet megadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ellen a Tanács egy vagy több tagja – a javasolt mentességről szóló értesítés kézhezvételétől számított két munkanapon belül – írásban kifogást emel. Azonban abban az esetben, ha a Tanács egy vagy több tagja kifogást emel, a Tanács minősített többséggel határozhat a javasolt mentesség megadásáról.
   (8)   Azokban az esetekben, amikor a (3), a (4), a (6) vagy a (7) bekezdésnek megfelelően egy tagállam engedélyezi a mellékletben felsorolt személyeknek a területére való beutazását vagy az azon történő átutazását, az engedély az abban megjelölt célra és az érintett személyekre korlátozódik.
   2. cikk
   (1)   Be kell fagyasztani a mellékletben felsorolt, az emberi jogok Iránban történő súlyos megsértéséért felelős személyekhez, valamint a velük kapcsolatban álló személyekhez és szervezetekhez tartozó, tulajdonukat képező, általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást.
   (2)   A mellékletben felsorolt személyek és szervezetek rendelkezésére vagy javára – sem közvetlenül, sem közvetve – nem bocsátható pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás.
   (3)   A hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, miután megállapította, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások:

               a)

               a mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek fedezéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, a bérleti díj vagy jelzálog, a gyógyszerek és az orvosi kezelés, az adók, a biztosítási díjak és a közműdíjak költségeit;

               b)

               kizárólag az ésszerű mértékű szakmai tiszteletdíjak és a jogi szolgáltatásokhoz kapcsolódóan felmerült kiadások fedezésére szolgálnak;

               c)

               kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos eszköztartási és kezelési díjainak a kiegyenlítésére szolgálnak; vagy

               d)

               rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel közölte a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és a Bizottsággal a konkrét engedély megadása alapjául szolgáló indokokat.

         Az érintett tagállam az e bekezdés alapján kiadott minden engedélyről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
   (4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:

               a)

               a pénzeszközök vagy a gazdasági források az (1) bekezdésben felsorolt személy vagy szervezet mellékletbe történő felvételének időpontja előtt keletkezett bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozaton alapuló zálogjog, vagy azon időpont előtt hozott bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

               b)

               a pénzeszközöket vagy a gazdasági erőforrásokat kizárólag ilyen zálogjoggal biztosított vagy ilyen határozatban érvényesként elismert követelések kielégítésére fogják használni, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogaira alkalmazandó irányadó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

               c)

               a zálogjog vagy a határozat nem a mellékletben felsorolt személy vagy szervezet javát szolgálja, valamint

               d)

               a zálogjog vagy a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével.

         Az érintett tagállam az e bekezdés alapján kiadott minden engedélyről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
   (5)   Az (1) bekezdés nem akadályozza meg a felsorolt személyt vagy szervezetet abban, hogy a mellékletbe történő felvételének időpontja előtt szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének eleget tegyen, feltéve, hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetést – akár közvetlenül, akár közvetve – nem az (1) bekezdésben említett valamely személy vagy szervezet kapja.
   (6)   A (2) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a befagyasztott számlákhoz hozzáadódó:

               a)

               kamatokra vagy egyéb hozamokra; vagy

               b)

               olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetésekre, amelyeket azt megelőzően kötöttek meg, illetve amelyek azt megelőzően keletkeztek, hogy a fenti számlák az (1) és a (2) bekezdésben előírt intézkedések hatálya alá kerültek,

         feltéve, hogy e kamatok, egyéb hozamok és kifizetések továbbra is az (1) bekezdésben előírt intézkedések hatálya alá tartoznak.
   3. cikk
   (1)   Valamely tagállamnak vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a javaslata alapján a Tanács összeállítja és módosítja a mellékletben foglalt jegyzéket.
   (2)   A Tanács – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben pedig értesítés közzététele útján – közli döntését és a jegyzékbe vétel okait az érintett személlyel vagy szervezettel, lehetővé téve e személy vagy szervezet számára, hogy észrevételeket tegyen.
   (3)   Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanács felülvizsgálja döntését, és erről értesíti az érintett személyt vagy szervezetet.
   4. cikk
   (1)   A mellékletnek tartalmaznia kell az érintett személyek és szervezetek jegyzékbe vételének okait.
   (2)   A mellékletnek tartalmaznia kell továbbá az érintett személyek és szervezetek azonosításához szükséges adatokat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Személyek esetében ilyen adat lehet a név – beleértve az álneveket is –, a születési idő és hely, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító okmány száma, a nem, a cím – amennyiben ismert –, valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Szervezetek esetében pedig a név, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely.
   5. cikk
   Ebben a határozatban meghatározott intézkedések hatásának maximalizálása érdekében az Unió arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy fogadjanak el hasonló korlátozó intézkedéseket.
   6. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2012. április 13-ig kell alkalmazni. A határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozatot meg kell újítani, vagy adott esetben módosítani kell.

      Kelt Luxembourgban, 2011. április 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      MELLÉKLET

         Az 1. és 2. cikkben említett személyek és szervezetek jegyzéke

         Személyek

                  Név

                  Azonosító adat

                  Indoklás

                  A jegyzékbe való felvétel időpontja

                  1.

                  AHMADI-MOQADDAM Esmail

                  Születési hely: Teherán (Irán) – Születési idő: 1961

                  Az Iráni Nemzeti Rendőrség vezetője A parancsnoksága alatt álló erők brutális támadásokat hajtottak végre békés tüntetőkkel szemben, valamint 2009. június 15-én erőszakos éjszakai támadást a Teheráni Egyetem kollégiumai ellen.

                  2.

                  ALLAHKARAM Hossein

                  Az Ansar-e Hezbollah vezetője és az Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC) ezredese. Az Ansar-e Hezbollah egyik alapítója. Ez a katonai jellegű erő felel az 1999-ben, 2002-ben és 2009-ben diákok és egyetemek ellen végrehajtott erőszakos fellépés során alkalmazott szélsőséges erőszakért.

                  3.

                  ARAGHI (ERAGHI) Abdollah

                  Az IRGC szárazföldi erői vezetőjének helyettese
                  Közvetlen, személyes felelőssége volt a tüntetések leverésében 2009 nyara folyamán.

                  4.

                  FAZLI Ali

                  A Basij alparancsnoka, az IRGC Seyyed al-Shohada hadtestének (Teherán tartomány) korábbi vezetője (2010. februárig). A Seyyed al-Shohada hadtest felel Teherán tartomány biztonságáért, és 2009-ben kulcsszerepet játszott a tüntetők brutális leverésében.

                  5.

                  HAMEDANI Hossein

                  Az IRGC Rassoulollah hadtestének vezetője, amely 2009 novembere óta Nagy-Teheránért felel. A Rassoulollah hadtest felel Nagy-Teherán biztonságáért, és 2009-ben kulcsszerepet játszott a tüntetők brutális leverésében. Az Ashura-napi eseményekhez kapcsolódó (2009. decemberi) tüntetések, illetve későbbi tüntetések leveréséért is felel.

                  6.

                  JAFARI Mohammad-Ali
                  (más néven: „Aziz Jafari”)

                  Születési hely: Yazd (Irán) – Születési idő: 1957.9.1.

                  Az IRGC főparancsnoka. Az IRGC és az Aziz Jafari parancsnoklása alatt álló Sarollah támaszpont kulcsszerepet játszott a 2009-es elnöki választásokba való illegális beavatkozásban: politikai aktivistákat tartóztattak le és tartottak fogva, valamint tüntetőkkel csaptak össze az utcákon.

                  7.

                  KHALILI Ali

                  Az IRGC parancsnoka, a Sarollah támaszpont orvosi egységének vezetője. Aláírta azt a 2009. június 26-án kelt, az Egészségügyi Minisztériumnak címzett levelet, amely megtiltja, hogy a választásokat követő események során megsérült, illetve kórházba került személyek kézhez kaphassák az őket érintő dokumentumokat és egészségügyi dokumentációt.

                  8.

                  MOTLAGH Bahram Hosseini

                  Az IRGC Seyyed al-Shohada hadtestének (Teherán tartomány) vezetője. A Seyyed al-Shohada hadtest kulcsszerepet játszott a tüntetések leverésének megszervezésében.

                  9.

                  NAQDI Mohammad-Reza

                  Születési hely: Najaf (Irak) – Születési idő: 1952 körül

                  A Basij parancsnoka. Az IRGC Basij erőjének parancsnokaként Naqdi felelt a Basij által 2009 végén elkövetett visszaélésekért, vagy pedig közreműködött azokban, ideértve a 2009. decemberi Ashura-napi tüntetések elleni erőszakos fellépést, amelynek következtében 15 személy meghalt, és tüntetők százait tartóztatták le.
                  A Basij parancsnokává való 2009. októberi kinevezése előtt Naqdi a Basij hírszerzési részlegének vezetője volt, így ő felelt a választásokat követő erőszakos fellépések során letartóztatott személyek kihallgatásáért.

                  10.

                  RADAN Ahmad-Reza

                  Születési hely: Isfahan (Irán) – Születési idő: 1963

                  Az Iráni Nemzeti Rendőrség helyettes vezetője. Radan 2008 óta az Iráni Nemzeti Rendőrség helyettes vezetője, és ilyen minőségében ő felelt a rendőrség által a tüntetőkkel szemben elkövetett verésekért, gyilkosságokért, önkényes letartóztatásokért és fogva tartásokért.

                  11.

                  RAJABZADEH Azizollah

                  A Teheráni Rendőrség korábbi vezetője (2010. januárig). Nagy-Teherán Bűnüldöző Erőinek parancsnokaként Azizollah Rajabzadeh a legmagasabb rangú személy, akit a Kahrizak Börtönben történt visszaélések kapcsán vád alá helyeztek.

                  12.

                  SAJEDI-NIA Hossein

                  A Teheráni Rendőrség vezetője, az Iráni Nemzeti Rendőrség korábbi helyettes vezetője, aki a rendőri műveletekért felel. Az iráni fővárosban a tüntetések leverésére irányuló műveletek koordinálásáért felel a Belügyminisztérium nevében.

                  13.

                  TAEB Hossein

                  Születési hely: Teherán – Születési idő: 1963

                  A Basij korábbi parancsnoka (2009. októberig). Jelenleg az IRGC hírszerzési alparancsnoka. A parancsnoksága alá tartozó erők részt vettek békés tüntetők tömeges megverésében, meggyilkolásában, fogva tartásában és kínzásában.

                  14.

                  SHARIATI Seyeed Hassan

                  A Mashhadi Bíróság vezetője. A felügyelete alatt lefolytatott tárgyalások rögtönítélő, zárt ülésben megtartott tárgyalások voltak, ahol a vádlottak alapvető jogait nem tartották tiszteletben, és az ítéleteket erővel vagy kínzással kikényszerített vallomásokra alapozták. Mivel tömegével adtak ki kivégzési parancsot, a halálbüntetések kiszabása a tisztességes bírósági eljárás biztosítása nélkül történt.

                  15.

                  DORRI-NADJAFABADI Ghorban-Ali

                  Születési hely: Najafabad (Irán) – Születési idő: 1945

                  Irán korábbi főügyésze (2009. szeptemberig) (korábbi hírszerzési miniszter, Khatami elnöksége alatt). Irán főügyészeként ő rendelte el és felügyelte a választások utáni első tüntetéseket követő kirakatpereket, ahol a vádlottaknak nem biztosították a jogaikat, jogász. Felelősséggel tartozik a Kahrizak Börtönben történt visszaélésekért is.

                  16.

                  HADDAD Hassan
                  (más néven: Hassan ZAREH DEHNAVI)

                  Bíró, Teheráni Forradalmi Bíróság, 26. körzet. Ő felelt a választásokat követő válság kapcsán fogva tartottak ügyeiért, és rendszeresen megfélemlítette a fogva tartottak családjait azok elhallgattatása céljából. Döntő szerepe volt a Kahrizak Börtönbe való bebörtönzések elrendelésében.

                  17.

                  Hodjatoleslam Seyed Mohammad SOLTANI

                  Bíró, Mashhadi Forradalmi Bíróság. A felügyelete alatt lefolytatott tárgyalások rögtönítélő, zárt ülésben megtartott tárgyalások voltak, ahol a vádlottak alapvető jogait nem tartották tiszteletben. Mivel tömegével adtak ki kivégzési parancsot, a halálbüntetések kiszabása a tisztességes bírósági eljárás biztosítása nélkül történt.

                  18.

                  HEYDARIFAR Ali-Akbar

                  Bíró, Teheráni Forradalmi Bíróság. Részt vett a tüntetők ügyének tárgyalásában. A bíróság meghallgatta a Kahrizak Börtönben kikényszerített vallomások kapcsán. Döntő szerepe volt a Kahrizak Börtönbe való bebörtönzések elrendelésében.

                  19.

                  JAFARI-DOLATABADI Abbas

                  Teheráni főügyész 2009. augusztus óta. Dolatabadi hivatala nagy számú tüntetőt helyezett vád alá, köztük olyan személyeket, akik 2009 decemberében részt vettek az Ashura-napi tüntetéseken. 2009 szeptemberében elrendelte Karroubi hivatalának bezárását és több reformpolitikus letartóztatását, 2010 júniusában pedig betiltott két reformpárti politikai pártot. Hivatala a „Muharebeh” vádjával (Isten elleni háború) vádolt meg tüntetőket, amely halálbüntetést von maga után, és megtagadta a tisztességes eljárás biztosítását. Hivatala a politikai ellenzék elleni széles körű erőszakos fellépés részeként reformpárti személyeket, emberi jogi aktivistákat és a médiában dolgozókat vett célba és tartóztatott le.

                  20.

                  MOGHISSEH Mohammad
                  (más néven: NASSERIAN)

                  Bíró, a Teheráni Forradalmi Bíróság vezetője, 28. körzet. A választások utáni ügyekért felel. Tisztességtelen bírósági eljárásokban hosszú szabadságvesztés-büntetést kiszabó ítéleteket hozott társadalmi és politikai aktivisták, valamint újságírók ellen, továbbá halálbüntetést kiszabó ítéleteket számos tüntető, illetve társadalmi és politikai aktivista ellen.

                  21.

                  MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

                  Születési hely: Ejiyeh – Születési idő: 1956 körül

                  Irán főügyésze 2009. szeptember óta, a bírói kar szóvivője (korábbi hírszerzési miniszter, a 2009-es választások idején). A választások idején ő volt a hírszerzési miniszter, és az irányítása alá tartozó hírszerzési ügynökök aktivisták, újságírók, disszidensek és reformpárti politikusok százainak fogva tartásáért és kínzásáért, valamint hamis vallomások kikényszerítéséért voltak felelősek. Ezenfelül politikai személyiségeket hamis vallomások megtételére kényszerítettek elviselhetetlen kihallgatások folyamán, amelyeknek részeként kínozták, bántották, zsarolták őket, és családtagjaikat megfenyegették.

                  22.

                  MORTAZAVI Said

                  Születési hely: Meybod, Yazd (Irán) – Születési idő: 1967

                  Az Iráni Csempészet Elleni Munkacsoport vezetője, korábbi teheráni legfőbb ügyész (2009. augusztusig). Teheráni legfőbb ügyészként olyan általános hatályú határozatot adott ki, amelyet aktivisták, újságírók és diákok százainak őrizetbe vételéhez használtak fel. 2010 augusztusában felfüggesztették hivatalából, miután az iráni igazságszolgáltatás vizsgálatot folytatott ellene azzal kapcsolatban, hogy mi volt a szerepe a választások után az ő parancsára letartóztatott három férfi halálában.

                  23.

                  PIR-ABASSI Abbas

                  Teheráni Forradalmi Bíróság, 26. és 28. körzet. A választások utáni ügyekért felel, tisztességtelen bírósági eljárásokban hosszú szabadságvesztés-büntetést kiszabó ítéleteket hozott emberi jogi aktivisták ellen, valamint halálbüntetést kiszabó ítéleteket számos tüntető ellen.

                  24.

                  MORTAZAVI Amir

                  Mashhad helyettes ügyésze. A felügyelete alatt lefolytatott tárgyalások rögtönítélő, zárt ülésben megtartott tárgyalások voltak, ahol a vádlottak alapvető jogait nem tartották tiszteletben. Mivel tömegével adtak ki kivégzési parancsot, a halálbüntetések kiszabása a tisztességes bírósági eljárás biztosítása nélkül történt.

                  25.

                  SALAVATI Abdolghassem

                  Bíró, a Teheráni Forradalmi Bíróság vezetője, 15. körzet. A választások utáni ügyek felelőseként ő ülnökölt a 2009 nyarán lefolytatott kirakatperekben, és halálra ítélt a kirakatperben megjelent két monarchistát. Több mint száz politikai fogoly, emberi jogi aktivista és tüntető ügyében szabott ki hosszú szabadságvesztés-büntetést.

                  26.

                  SHARIFI Malek Adjar

                  A Kelet-Azerbajdzsáni Bíróság vezetője. Ő felelt Sakineh Mohammadi-Ashtiani tárgyalásáért.

                  27.

                  ZARGAR Ahmad

                  Bíró, Teheráni Fellebbviteli Bíróság, 36. körzet. Tüntetőkkel szembeni hosszú börtönbüntetést és halálbüntetést kiszabó ítéleteket erősített meg.

                  28.

                  YASAGHI Ali-Akbar

                  Bíró, Mashhadi Forradalmi Bíróság. A felügyelete alatt lefolytatott tárgyalások rögtönítélő, zárt ülésben megtartott tárgyalások voltak, ahol a vádlottak alapvető jogait nem tartották tiszteletben. Mivel tömegével adtak ki kivégzési parancsot, a halálbüntetések kiszabása a tisztességes bírósági eljárás biztosítása nélkül történt.

                  29.

                  BOZORGNIA Mostafa

                  Az Evin börtön 350-es körletének vezetője. Több alkalommal indokolatlan erőszakot alkalmazott a foglyokkal szemben.

                  30.

                  ESMAILI Gholam-Hossein

                  Az Iráni Börtönök Szervezetének vezetője. Ezen minőségében közreműködött politikai tüntetők tömeges őrizetbe vételében és a börtönökben elkövetett visszaélések eltussolásában.

                  31.

                  SEDAQAT Farajollah

                  A Teheráni Általános Börtönigazgatóság főtitkárhelyettese – a teheráni Evin Börtön vezetője 2010. októberig; vezetősége idején kínzásokra került sor a börtönben. Őrként számos alkalommal megfenyegette a foglyokat, és nyomást gyakorolt rájuk.

                  32.

                  ZANJIREI Mohammad-Ali

                  Az Iráni Börtönök Szervezetének helyettes vezetőjeként a börtönökben történt visszaélésekért és jogfosztásokért felelős. Számos fogoly esetében elrendelte a magánzárkába való áthelyezést.


title: 2013/194/EU: A Tanács határozata ( 2013. április 22. ) a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának és egy spanyol póttagjának kinevezéséről

text:
               25.4.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 113/17

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. április 22.)
   a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának és egy spanyol póttagjának kinevezéséről
   (2013/194/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

               (2)

               Juan Ignacio DIEGO PALACIOS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA, Consejera de Economía, Hacienda y Empleo,

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Inmaculada VALENCIA BAYÓN, Directora General de Economía y Asuntos Europeos.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. GILMORE

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: A Tanács (EU) 2016/1754 határozata (2016. szeptember 29.) a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1601 határozat módosításáról

text:
               1.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 268/82

         A TANÁCS (EU) 2016/1754 HATÁROZATA
   (2016. szeptember 29.)
   a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1601 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkének (3) bekezdése alapján két határozatot fogadott el a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról. Az (EU) 2015/1523 határozat (2) értelmében 40 000 nemzetközi védelmet kérelmezőt kell áthelyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba. Az (EU) 2015/1601 határozat (3) értelmében 120 000 nemzetközi védelmet kérelmezőt kell áthelyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba.

               (2)

               Az (EU) 2015/1601 határozat 4. cikkének (2) bekezdése szerint 2016. szeptember 26-tól54 000 kérelmezőt át kell helyezni Olaszországból és Görögországból a többi tagállam területére, kivéve, ha – az említett határozat 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően – eddig az időpontig a Bizottság javaslatot tesz arra, hogy ha egy tagállamban személyek hirtelen beáramlása következtében szükséghelyzet alakult ki, a kérelmezőket csoportosítsák át egy adott kedvezményezett tagállamba.

               (3)

               Az (EU) 2015/1601 határozat 1. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a harmadik országbeli állampolgároknak a tagállamokba történő tömeges beáramlásával kapcsolatos helyzetet. A Bizottság adott esetben e határozat módosítására vonatkozóan javaslatokat nyújt be a helyszíni helyzet alakulásának, és annak az áthelyezési mechanizmusra gyakorolt hatásának, valamint a tagállamokra, különösen a leginkább érintett tagállamokra nehezedő nyomás alakulásának kezelése érdekében.

               (4)

               A Törökországból az EU-ba irányuló irreguláris migráció felszámolása érdekében 2016. március 18-án az EU és Törökország számos intézkedésről állapodott meg (4), köztük arról, hogy a görög szigetekről Törökország által visszafogadott minden szíriai állampolgárért cserébe az EU egy másik szíriait telepít át a tagállamok területére Törökországból az érvényben lévő kötelezettségvállalások keretén belül. Az e mechanizmus keretében az EU határain kívülről történő áttelepítés mindenekelőtt a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2015. július 20-án elfogadott következtetésekben szereplő tagállami kötelezettségvállalások teljesítésével fog megvalósulni. Ha ezen felül is szükség van további áttelepítésre, az egy hasonló önkéntes konstrukció keretében valósul majd meg, legfeljebb 54 000 további személy erejéig, oly módon, hogy az e konstrukció keretében vállalt áttelepítések számával csökkenteni kell az (EU) 2015/1601 határozat értelmében még ki nem osztott férőhelyek számát.

               (5)

               A Törökországból történő áttelepítés, humanitárius befogadás, illetve a nemzeti és többoldalú programok alapján történő legális befogadás egyéb formái várhatóan olyan módon enyhíthetik a migrációs nyomást azokban a tagállamokban, amelyek az (EU) 2015/1601 határozat szerint az áthelyezés kedvezményezettjei, hogy legális és biztonságos lehetőséget biztosítanak az Unióba történő belépésre és visszatartanak a szabálytalan belépésektől. Ennélfogva a fent említett 54 000 kérelmező tekintetében figyelembe kell venni a tagállamok abban megnyilvánuló szolidaritási erőfeszítéseit, hogy a területükre önkéntesen befogadnak egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, Törökországban tartózkodó szíriai állampolgárokat. A tagállamok által Törökországból így befogadott személyek számát az említett 54 000 kérelmező vonatkozásában le kell vonni az adott tagállam által az (EU) 2015/1601 határozat alapján áthelyezendő személyek számából.

               (6)

               A befogadási mechanizmusok közé tartozhat az áttelepítés, a humanitárius befogadás, illetve az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, Törökországban tartózkodó szíriai állampolgárok befogadására vonatkozó egyéb legális formák, mint például a humanitárius célú vízum programok, a magántámogatási projektek, humanitárius okból történő átadás, családegyesítési programok az ösztöndíjprogramok, a munkaerő-mobilitási programok és egyéb lehetőségek.

               (7)

               E határozat nem érintheti a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott 2015. július 20-i következtetésekbe foglalt áttelepítési program keretében tett tagállami kötelezettségvállalásokat, és nem számítható be az (EU) 2015/1601 szerinti kötelezettségek teljesítésébe. Ezért azok a tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy Törökországban tartózkodó szíriai állampolgárok áttelepítésével teljesítik az (EU) 2015/1601 határozat szerinti kötelezettségeiket, ezt az erőfeszítést nem számíthatják bele a 2015. július 20-i áttelepítési program alapján vállalt kötelezettségvállalásaik teljesítésébe.

               (8)

               A helyzet megfelelő nyomon követése érdekében a tagállam, amely ebben a módosításban biztosított lehetőséggel élve a területére Törökországban tartózkodó szíriai állampolgárokat fogad be, havonta jelentést kell tennie a Bizottságnak ezekről a szíriai állampolgárokról, megjelölve, hogy a személy befogadásra milyen nemzeti vagy többoldalú program alapján, és milyen legális formában került sor.

               (9)

               Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azért az intézkedés terjedelme és hatásai miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (10)

               Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket.

               (11)

               Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (12)

               Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. és 4a. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (13)

               Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (14)

               A helyzet sürgősségére figyelemmel, ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az (EU) 2015/1601 határozat 4. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

      „(3a)   Az (1) bekezdés c) pontjában említett kérelmezők áthelyezése tekintetében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a rájuk vonatkozó kötelezettséget úgy teljesítik, hogy az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyek legális befogadására szolgáló nemzeti vagy többoldalú programok alapján a Törökországban tartózkodó szíriai állampolgárokat a területükre befogadják eltérve a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott 2015. július 20-i következtetések tárgyát képező áttelepítési programtól. Az említett tagállam kötelezettsége az ilyen módon általa befogadott személyek számával arányosan csökken.
      Az áthelyezési kötelezettség csökkenését eredményező minden ilyen legális befogadásra a 10. cikket értelemszerűen alkalmazni kell.
      Az e bekezdésben biztosított lehetőséggel élő tagállamok havonta jelentést tesznek a Bizottságnak az e bekezdés alkalmazásában legálisan befogadott személyek számáról, megjelölve a befogadás alapjául szolgáló program típusát, valamint az alkalmazott legális befogadási formát.”

   2. cikk
   (1)   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   (2)   Ezt a határozatot 2017. szeptember 26-ig kell alkalmazni.
   (3)   Az (EU) 2015/1601 határozat 4. cikke (3a) bekezdésének céljaiból ezt a határozatot minden olyan személlyel szemben alkalmazni kell, akiket 2016. május 1-jétől kezdődően a tagállamok Törökország területéről befogadtak.

      Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. ŽIGA

      (1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (2)  A Tanács (EU) 2015/1523 határozata (2015. szeptember 14.) a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 239., 2015.9.15., 146. o.).

      (3)  A Tanács (EU) 2015/1601 határozata (2015. szeptember 22.) a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 80. o.).

      (4)  EU–Törökország nyilatkozat, 2016. március 18.


title: 2014/344/EU: A Tanács határozata ( 2014. május 19. ) az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás megkötéséről

text:
               11.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 170/49

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. május 19.)
   az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás megkötéséről

      (2014/344/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére, 78. cikkének (1) és (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A 2014/186/EU tanácsi határozattal (1) összhangban, az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), feltételezve annak későbbi megkötését, 2014. március 3-án aláírták.

               (2)

               A megállapodást jóvá kell hagyni.

               (3)

               A 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (21) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint az Egyesült Királyság és Írország részt vesz a Hivatal munkájában, és a rendelet rájuk nézve kötelező. Ezért a 439/2010/EU rendelet 49. cikke (1) bekezdését azáltal kell érvényre juttatniuk, hogy részt vesznek e határozatban. Az Egyesült Királyság és Írország ezért részt vesz e határozatban.

               (4)

               A 439/2010/EU rendelet (22) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint Dánia nem vesz részt a Hivatal munkájában, és a rendelet rá nézve nem kötelező. Dánia ezért nem vesz részt e határozatban,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és Liechtensteini Hercegség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (3).
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. TSAFTARIS

      (1)  A Tanács 2014. február 11-i 2014/186/EU határozata az Európai Unió és a Liechtensteini Hercegség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról (HL L 102.,2014.4.5., 3. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. május 19-i 439/2010/EU rendelete az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról (HL L 132., 2010.5.29., 11. o.).

      (3)  A megállapodás hatálybalépésének dátumát a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.


title: A Tanács határozata (2015. november 10.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy magyar tagjának és egy magyar póttagjának kinevezéséről

text:
               14.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 380/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2015. november 10.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy magyar tagjának és egy magyar póttagjának kinevezéséről
   (2015/C 380/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai, valamint a munkavállalói és munkáltatói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott jelöltlistára,
   tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak listáira,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2013. december 2-i (2) és 2014. június 12-i határozatával (3) – bizonyos tagok és póttagok kivételével – kinevezte az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2016. november 7-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Magyarország kormánya benyújtotta jelölését két betöltetlen helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2016. november 7-ig terjedő időszakra az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjává, illetve póttagjává a következő személyeket nevezi ki:
   I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK

               Ország

               Tag

               Póttag

               Magyarország

               BALOGH Katalin

               MADARÁSZ Gyula

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. november 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. GRAMEGNA

      (1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2013. december 2.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 360., 2013.12.10., 8. o.).

      (3)  A Tanács határozata (2014. június 12.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa litván és máltai tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 182., 2014.6.14., 14. o.); a Tanács határozata (2014. június 12.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa francia tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 186., 2014.6.18., 5. o.).


title: A Tanács határozata ( 2011. július 12. ) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy magyar tagjának kinevezéséről

text:
               14.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 208/3

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. július 12.)
   az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy magyar tagjának kinevezéséről
   2011/C 208/02
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai, valamint a munkavállalói és munkaadói szervezetek által a Tanácsnak benyújtott jelöltlistákra,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. november 22-i (2) és 2011. március 7-i (3) határozatával – néhány kivétellel – kinevezte az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2010. december 1-jétől2013. november 30-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Magyarország kormánya benyújtotta jelölését a betöltetlen helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2013. november 30-ig tartó időszakra az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa tagjának a következő személyt nevezi ki:
   KORMÁNYKÉPVISELŐK

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Magyarország

               CSÁNYI Péter

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

      (2)  HL C 322., 2010.11.27., 8. o.

      (3)  HL C 83., 2011.3.17., 4. o.