title: 2006/500/EK: A Tanács határozata ( 2006. május 29. ) az Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi megkötéséről

text:
               20.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/15

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. május 29.)
   az Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi megkötéséről
   (2006/500/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, 55., 83., 89., 95., 133. és 175. cikkére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására (1),
   mivel:

               (1)

               Összhangban a 2004. május 17-i tanácsi határozattal, a Bizottság tárgyalásokat folytatott az Energiaközösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az Energiaközösségről szóló szerződés) az Albán Köztársasággal, a Bolgár Köztársasággal, Bosznia és Hercegovinával, a Horvát Köztársasággal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, a Montenegrói Köztársasággal, Romániával, a Szerb Köztársasággal és (az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1244. határozata értelmében) az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Igazgatási Missziójával egy integrált energiapiaci szervezet Délkelet-Európában való létrehozása céljából.

               (2)

               A 2005. október 17-i tanácsi határozattal összhangban 2005. október 25-én az Energiaközösségről szóló szerződést a Közösség részéről aláírták.

               (3)

               Az Energiaközösségről szóló szerződés olyan integrált földgáz- és villamosenergia-piac létrehozásáról rendelkezik Délkelet-Európában, amely a gázhálózatok, illetve a villamosenergia-termelő és villamosenergia-szállító hálózatok terén a beruházásokat ösztönző, stabil szabályozási és piaci környezetet teremt, hogy ezáltal a felek mindegyike hozzáférjen a gazdasági fejlődéshez és szociális stabilitáshoz szükséges megbízható és folyamatos gáz-és villamosenergia-ellátáshoz. A szerződés révén olyan szabályozási keret létrehozására nyílik mód, amely lehetővé teszi a régió energiapiacainak hatékony működését, ideértve az olyan kérdéseket, mint például a szűk keresztmetszet kezelése, a határkeresztező áramlások, a villamosenergia-tőzsdék és egyebek. A szerződés ezért a közszolgáltatási kötelezettségek alapján minden állampolgár számára a magas szintű gáz- és villamosenergia-ellátás előmozdítását, valamint a gazdasági és társadalmi előrehaladás, és a foglalkoztatás magas szintjének megvalósítását célozza.

               (4)

               Az Európai Tanács által 2003 júniusában jóváhagyott „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” elnevezésű program célja, hogy tovább erősítse az Európai Unió és a Nyugat-Balkán kiváltságos kapcsolatait. A kedvező gazdasági feltételek megteremtése, valamint a vonatkozó közösségi vívmányok végrehajtásának elrendelése révén az Energiaközösségről szóló szerződés hozzájárul a többi szerződésben részes fél gazdasági integrációjához.

               (5)

               Az Energiaközösségről szóló szerződés fokozza a szerződésben részes felek számára az ellátás biztonságát azáltal, hogy Görögországot hozzákapcsolja az Európai Unió kontinentális gáz-és villamosenergia-piacaihoz, valamint hogy ösztönzőket biztosít a Balkán-félszigetnek a Kaszpi-tengeri, észak-afrikai és közel-keleti gázkészletekkel való összekötéséhez.

               (6)

               Az Energiaközösségről szóló szerződés szélesebb körben teszi lehetővé az energiapiaci verseny fejlődését és a nagyságrendi megtakarítások kiaknázását.

               (7)

               Az Energiaközösségről szóló szerződés a gáz és villamos energia tekintetében javítja a környezet állapotát, valamint előmozdítja az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat.

               (8)

               Különleges körülmények között, mint például a hálózati energiaellátás zavara esetén, az Energiaközösségben biztosítani kell az ellátás biztonságát. Az Energiaközösségről szóló szerződés kölcsönös segítségnyújtási mechanizmusa segíthet a zavar következményeinek csökkentésében, különösen a szerződő felek területén a szerződés értelmében.

               (9)

               Az Energiaközösségről szóló szerződés lehetővé teszi az érdekelt szomszédos államok – mint például Moldova – számára, hogy az Energiaközösség megfigyelője legyen.

               (10)

               Az Energiaközösségről szóló szerződést ezért jóvá kell hagyni.

               (11)

               Az Energiaközösség autonóm döntéshozatali hatáskörrel rendelkezik. Az Európai Közösséget két képviselő képviseli az Energiaközösségről szóló szerződés alapján létrehozott Miniszteri Tanácsban és a magas szintű állandó csoportban. Megfelelő szabályokat és eljárásokat kell tehát megállapítani, amelyek segítségével megszervezhető az Energiaközösség intézményein belül az Európai Közösség képviselete, és az Európai Közösség álláspontjának meghatározása és kifejezése.

               (12)

               Az Energiaközösség joghatással bíró határozatai esetében a Tanács az Európai Közösség álláspontját az Európai Közösséget létrehozó szerződés 300. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően határozza meg.

               (13)

               A III. cím által közvetlenül érintett tagállamoknak kulcsfontosságú szerepet kell játszaniuk az Energiaközösségről szóló szerződés célkitűzéseinek végrehajtásában. Szükséges ezért – az Európai Közösséget létrehozó szerződés vonatkozó eljárásainak sérelme nélkül – megkövetelni, hogy az érintett tagállamok a döntéshozatali folyamatban aktívan részt vegyenek, valamint teljes mértékben támogassák az említett cím keretében elfogadásra kerülő végrehajtási intézkedéseket.

               (14)

               Helyénvaló szabályokat megállapítani a tekintetben, hogy mely esetekben juttatja kifejezésre a Tanács vagy a Bizottság képviselője az Európai Közösség álláspontjait.

               (15)

               Helyénvaló külön eljárást meghatározni az Energiaközösségről szóló szerződés 100. cikkének i., iii., iv. pontjaiban meghatározott belső felülvizsgálati záradék alkalmazására,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   Az Energiaközösségről szóló szerződés az Európai Közösség nevében a jóváhagyásra kerül.
   (2)   Az Energiaközösségről szóló szerződés szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje azt a személyt, aki jogosult az Európai Közösség nevében az 1. cikk (1) bekezdésében előírt jóváhagyó okmányt a Tanács főtitkárának mint a szerződés letéteményeseként eljáró személynek az Energiaközösségről szóló szerződés 105. cikke alapján bejelenteni, és ezáltal kifejezze a Közösség hozzájárulását ahhoz, hogy a szerződés rá nézve kötelező erővel bír.
   3. cikk
   (1)   Az Európai Közösséget az Energiaközösségről szóló szerződés által létrehozott Miniszteri Tanácsban és a magas szintű állandó csoportban a következők képviselik:

               a)

               a Tanács egy képviselője, akit a Tanács elnökségét betöltő tagállam jelöl ki; amennyiben az említett tagállam az Energiaközösségről szóló szerződés III. címe által közvetlenül érintett tagállamok egyikének képviselőjét jelöli ki a Tanács képviselőjeként, a kijelölésre az adott tagállamok között rotációs alapon kerül sor; és

               b)

               a Bizottság egy képviselője.

         (2)   A Miniszteri Tanács és a magas szintű állandó csoport alelnöke a Bizottság egy képviselője.
   (3)   Az Európai Közösséget az Energiaközösségről szóló szerződés alapján létrehozott szabályozó tanácsban és a fórumban a Bizottság képviseli.
   4. cikk
   (1)   Az Európai Közösség által a Miniszteri Tanácsban, a magas szintű állandó csoportban és a szabályozó tanácsban az Energiaközösségről szóló szerződés 76. cikkében említett, az Energiaközösség által annak 82., 84., 91., 92., 96. és 100. cikkének megfelelően elfogadott, joghatással bíró határozatok esetében képviselendő álláspontot a Tanács az Európai Közösséget létrehozó szerződés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban fogadja el.
   (2)   Az Energiaközösségnek az Energiaközösségről szóló szerződés III. címe hatálya alá tartozó, és egy vagy több tagállam területén alkalmazandó határozatai esetében az (1) bekezdés alapján elfogadott álláspontok nem léphetnek túl a közösségi vívmányokban foglaltakon.
   (3)   Az Energiaközösségnek az Energiaközösségről szóló szerződés IV. címe hatálya alá tartozó, és az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területeken az abban megállapított feltételek szerint alkalmazandó határozatai esetében az (1) bekezdés alapján elfogadott álláspontok nem léphetnek túl a közösségi vívmányokban foglaltakon. Mindazonáltal az (1) bekezdés alapján elfogadott álláspontok különleges körülmények esetén a IV. fejezet tekintetében túlléphetnek a közösségi vívmányokban foglaltakon.
   (4)   Az Európai Közösséget létrehozó szerződés vonatkozó eljárásainak sérelme nélkül, a Bizottság – mielőtt az Energiaközösségről szóló szerződés III. címe szerinti intézkedésre vonatkozó javaslatot terjeszt elő – megfelelő konzultációt folytat a javaslat által közvetlenül érintett tagállamokkal.
   (5)   Az Európai Parlament azonnali és teljes körű tájékoztatást kap a Tanács által az (1) bekezdés alapján hozott valamennyi olyan határozatról, amely a Közösség által a Miniszteri Tanácsban, a magas szintű állandó csoportban és a szabályozó tanácsban képviselendő álláspont kialakítására vonatkozik.
   (6)   Az Európai Közösség által az Energiaközösség intézményeiben képviselendő álláspontok biztosítják, hogy az Energiaközösség nem hoz semmiféle olyan, joghatással bíró intézkedést, amely

               —

               ellentmond a közösségi vívmányok bármelyikének,

               —

               a tagállamok között megkülönböztetést eredményez, vagy

               —

               érinti valamely uniós tagállam hatáskörét és jogait saját energiaforrásai kiaknázási feltételeinek meghatározása, az energiaforrások közötti választás és saját energiaellátásának általános szerkezete tekintetében.

         (7)   Az Európai Közösség által a szabályozó tanácsban képviselendő álláspontok a villamosenergia-és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportjának létrehozásáról szóló, 2003. november 11-i 2003/796/EK bizottsági határozatnak (2) megfelelően a villamosenergia-és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportjával (ERGEG) folytatott konzultációt követően kerülnek meghatározásra.
   5. cikk
   (1)   A (2) bekezdésben meghatározott eljárás alkalmazandó azt megelőzően, hogy a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően az Európai Közösség kialakítaná álláspontját az Energiaközösség által az Energiaközösségről szóló szerződés 100. cikkének i., iii. és iv. alpontja szerint elfogadott határozatok esetében.
   (2)   A Bizottság ajánlására a Tanács, az Európai Közösséget létrehozó szerződés vonatkozó rendelkezései szerint eljárva, felhatalmazza a Bizottságot az Energiaközösség intézményein belüli tanácskozások folytatására. A Bizottság ezeket a tanácskozásokat a Tanács által e feladatának támogatására kijelölt különbizottsággal konzultálva és a Tanács által adott esetben számára kibocsátott irányelvek keretein belül bonyolítja le.
   6. cikk
   (1)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, az Európai Közösség álláspontját az Energiaközösség intézményeiben a Bizottság juttatja kifejezésre.
   (2)   A Miniszteri Tanácson belül az Európai Közösség álláspontját az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikke alapján hozott határozatok esetében a Tanács képviselője juttatja kifejezésre.
   7. cikk
   Három évvel ezen irányelv hatálybalépését követően a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak jelentést nyújt be az ezen irányelv végrehajtása során szerzett tapasztalatokról, amelyet szükség esetén a további intézkedésekre vonatkozó javaslattal egészít ki.
   8. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. május 29-én

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BARTENSTEIN

      (1)  2005. május 18-i (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 296., 2003.11.14., 34. o.
    ---documentbreak---

               20.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/18

         FORDÍTÁS
   SZERZŐDÉS AZ ENERGIAKÖZÖSSÉG LÉTREHOZÁSÁRÓL
   A FELEK, vagyis:
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG egyrészről,
   és
   AZ ALÁBBI SZERZŐDŐ FELEK másrészről:

               —

               az Albán Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Horvát Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, Románia, a Szerb Köztársaság (a továbbiakban az Csatlakozó Felek),
               és

               —

               az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1244. határozata értelmében az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziója,

         MEGERŐSÍTVE az athéni folyamatot, valamint a 2002. és 2003. évi athéni szándéknyilatkozatokat,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a Bolgár Köztársaság, Románia és a Horvát Köztársaság az Európai Unióhoz való csatlakozás tagjelölt országai, valamint hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság is kérte felvételét,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Tanács 2002 decemberében Koppenhágában megerősítette az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, valamint Szerbia és Montenegró mint az Európai Unióhoz való csatlakozás potenciális jelöltjeinek európai integrációjának távlatát, és biztosította őket elkötelezettségéről az Európai Unióhoz való közeledésre irányuló erőfeszítéseik támogatásában,
   EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Európai Tanács 2003 júniusában Thesszalonikiben elfogadta a „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” nevű programot, amelynek célja, hogy tovább erősítse az Európai Unió és a nyugat-balkáni államok közötti kiemelt fontosságú kapcsolatokat, és amelyben az Európai Unió egy jogilag kötelező erejű délkelet-európai energiapiaci megállapodás megkötésére ösztönözte a régió országait,
   EMLÉKEZTETVE az euro-mediterrán partnerségi folyamatra és az európai szomszédsági politikára,
   EMLÉKEZTETVE a Délkelet-Európai Stabilitási Paktum hozzájárulására, amelynek központi eleme Délkelet-Európa államai és nemzetei közötti együttműködés erősítése, valamint a béke, stabilitás és gazdasági növekedés feltételeinek elősegítése,
   azzal az elhatározással, hogy a Felek között közös érdeken és szolidaritáson alapuló integrált földgáz- és villamosenergia-piacot hozzanak létre,
   FIGYELEMMEL arra, hogy egy későbbi szakaszban az integrált piac egyéb energiatermékekre és -hordozókra is kiterjedhet, mint például a cseppfolyósított földgáz, benzin, hidrogén vagy más szükséges hálózati infrastruktúrák,
   AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy olyan stabil szabályozási és piaci keretrendszert hozzanak létre, amely képes beruházásokat vonzani a gázhálózatokba, az energiatermelő és -továbbító hálózatokba, hogy ezáltal a Felek mindegyikének legyen hozzáférése a gazdasági növekedéshez és szociális stabilitáshoz szükséges megbízható és folyamatos gáz- és energiaellátáshoz,
   AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy megteremtsék az érintett termékpiacok földrajzi kiterjedésének megfelelő egységes szabályozási teret a gáz- és villamosenergia-kereskedelem számára,
   FELISMERVE, hogy az Osztrák Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Magyar Köztársaság, az Olasz Köztársaság és a Szlovén Köztársaság felségterülete a Szerződő Felek gáz- és villamosenergia-piacának természetes részét képezik, vagy annak működése közvetlenül befolyásolja őket,
   AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy támogassák a közszolgáltatási kötelezettségeken alapuló, valamennyi polgár számára magas színvonalú gáz- és villamosenergia-ellátás biztosítását, valamint hogy a gáz és villamos energia belső határok nélküli piacának létrehozása révén gazdasági és szociális fejlődést, magas foglalkoztatási szintet, továbbá kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődést érjenek el,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a régióban – ahol csatlakozás építhető ki a Kaszpi-térség, Észak-Afrika és a Közel-Kelet gázkészleteihez, valamint kiaknázhatók a hazai földgáz-, szén- és vízenergia-források – szükséges stabil szabályozási keretrendszer biztosítása révén növeljék az egységes szabályozási térség ellátásának biztonságát,
   ELKÖTELEZVE magukat a gázzal és villamos energiával, az azokhoz kapcsolódó energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos környezetvédelmi helyzet javítása iránt,
   AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a gáz- és villamosenergia-piaci verseny fejlődését szélesebb körben tegyék lehetővé és kihasználják a méretgazdaságosságból eredő előnyöket,
   FIGYELEMMEL arra, hogy ezen célok megvalósításához átfogó és integrált piaci szabályozó struktúrát kell létrehozni, amelyet erős intézmények és hatékony felügyelet támogat, és amelyben a magánszektor megfelelő mértékben szerepet vállal,
   FIGYELEMMEL arra, hogy a gáz- és villamosenergia-rendszerek állami szintjére nehezedő nyomás csökkentése, valamint a helyi gáz- és villamosenergia-hiányok áthidalásához való hozzájárulás érdekében speciális előírásokat kell bevezetni a gáz- és villamosenergia-kereskedelem megkönnyítésére; valamint hogy ezen előírásokra szükség van az érintett termékpiacok földrajzi kiterjedését lefedő egységes szabályozási térség létrehozásához,
   ÚGY HATÁROZTAK, hogy Energiaközösséget hoznak létre.
   I.   CÍM
   ALAPELVEK
   1. cikk
   (1)   E szerződéssel a Szerződő Felek egymás között létrehozzák az Energiaközösséget.
   (2)   Az Európai Közösség tagállamai e szerződés 95. cikkének megfelelően válhatnak az Energiaközösség Résztvevőivé.
   2. cikk
   (1)   Az Energiaközösség célja a Felek közötti kapcsolatok rendezése, valamint jogi és gazdasági keretrendszer létrehozása a (2) bekezdésben meghatározott hálózati energia vonatkozásában annak érdekében, hogy:

               a)

               olyan stabil szabályozási és piaci keretrendszert hozzanak létre, amely képes beruházásokat vonzani a gázhálózatokba, az energiatermelő, -továbbító és -elosztó hálózatokba, hogy ezáltal a Felek mindegyikének legyen hozzáférése a gazdasági növekedéshez és szociális stabilitáshoz szükséges megbízható és folyamatos energiaellátáshoz,

               b)

               megteremtsék az érintett termékpiacok földrajzi kiterjedésének megfelelő egységes szabályozási teret a hálózati energiával való kereskedelem számára,

               c)

               stabil befektetési környezet biztosítása révén – amelyben csatlakozás építhető ki a Kaszpi-térség, Észak-Afrika és a Közel-Kelet gázkészleteihez, valamint kiaknázhatók a hazai energiaforrások, mint például a földgáz, szén és vízenergia – növeljék az egységes szabályozási térség ellátásának biztonságát,

               d)

               javítsák a hálózati energiával és az ahhoz kapcsolódó energiahatékonysággal kapcsolatos környezetvédelmi helyzetet, ösztönözzék a megújuló energiák használatát, és lefektessék az energiakereskedelem feltételeit az egységes szabályozási térben,

               e)

               a hálózati energia piacán folyó versenyt nagyobb földrajzi területre terjesszék ki és kihasználják a méretgazdaságosságból adódó előnyöket.

         (2)   A „hálózati energia” magában foglalja az Európai Közösség 2003/54/EK és 2003/55/EK (1) irányelve hatálya alá eső villamosenergia- és gázágazatot.
   3. cikk
   A 2. cikk alkalmazásában az Energiaközösség tevékenységei az alábbiakat foglalják magukban:

               a)

               az energiára, környezetvédelemre, versenyre és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, az Energiaközösség intézményi keretrendszeréhez, valamint a Szerződő Felek mindegyikének speciális helyzetéhez igazított közösségi vívmányok végrehajtása a Szerződő Felek által (a továbbiakban: „a közösségi vívmányok kiterjesztése”) a II. címben foglaltaknak megfelelően;

               b)

               speciális szabályozási keretrendszer felállítása, amely lehetővé teszi a hálózati energia piacainak hatékony működését a Szerződő Felek felségterületén és az Európai Közösség felségterületének egy részén, beleértve a hálózati energia határokon átnyúló továbbítása és/vagy szállítása egységes mechanizmusának kidolgozását, valamint az egyoldalú védelmi intézkedések felügyeletét (a továbbiakban: „a hálózati energiapiacok működési mechanizmusa”) a III. címben foglaltaknak megfelelően;

               c)

               belső határok nélküli hálózati energiapiac létrehozása a Felek részére, beleértve az energiahálózatok súlyos zavara vagy külső zavarok esetén nyújtott kölcsönös segítség irányítását, ami magában foglalhatja az energiaszektor közös külkereskedelmi politikájának megvalósítását is (a továbbiakban: „az egységes energiapiac létrehozása”) a IV. címben foglaltaknak megfelelően.

         4. cikk
   Az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: „Európai Bizottság”) a 3. cikkben leírt három tevékenység koordinátoraként jár el.
   5. cikk
   Az Energiaközösség a beruházási biztonság és az optimális beruházások magas szintjének biztosítása érdekében a II. címben leírt, az Energiaközösség intézményi keretrendszeréhez, valamint a Szerződő Felek mindegyikének speciális helyzetéhez igazított közösségi vívmányokat követi.
   6. cikk
   A Felek minden megfelelő intézkedést meghoznak – legyenek azok általános vagy speciális jellegűek – annak érdekében, hogy az e szerződésből eredő kötelezettségeiket teljesítsék. A Felek elősegítik az Energiaközösség céljainak elérését. A Felek mellőznek minden olyan intézkedést, amely veszélyeztetheti e szerződés célkitűzéseinek elérését.
   7. cikk
   E szerződés hatálya alatt tilos mindennemű megkülönböztetés.
   8. cikk
   E szerződés semmilyen módon nem befolyásolja a Felek azon jogát, hogy meghatározzák energiaforrásaik kiaknázásának feltételeit, valamint hogy szabadon válasszanak a különböző energiaforrások között, sem pedig energiaellátásuk általános szerkezetét.
   II.   CÍM
   A KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK KITERJESZTÉSE
   I.   FEJEZET
   Földrajzi hatály
   9. cikk
   E cím rendelkezései és az e cím alapján hozott intézkedések hatálya a Csatlakozó Felek felségterületére, valamint az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziójának joghatósága alá tartozó területre terjed ki.
   II.   FEJEZET
   Az energiaszektorra vonatkozó közösségi vívmányok
   10. cikk
   A Szerződő Felek az I. mellékletben az intézkedések végrehajtására meghatározott menetrenddel összhangban végrehajtják az energiaszektorra vonatkozó közösségi vívmányokat.
   11. cikk
   E szerződés alkalmazásában „az energiaszektorra vonatkozó közösségi vívmányok”: i. a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv; ii. a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv; valamint iii. a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, 2003. június 26-i 1228/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2).
   III.   FEJEZET
   A környezetvédelemre vonatkozó közösségi vívmányok
   12. cikk
   A Szerződő Felek a II. mellékletben az intézkedések végrehajtására meghatározott menetrenddel összhangban végrehajtják a környezetvédelemre vonatkozó közösségi vívmányokat.
   13. cikk
   A Felek elismerik a Kiotói Jegyzőkönyv fontosságát. A Szerződő Felek törekszenek a Jegyzőkönyvhöz való csatlakozásra.
   14. cikk
   A Felek elismerik a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv fontosságát. A Szerződő Felek törekszenek az irányelv végrehajtására.
   15. cikk
   E szerződés hatálybalépését követően az új erőművek építése és működése meg kell feleljen a környezetvédelemre vonatkozó közösségi vívmányoknak.
   16. cikk
   E szerződés alkalmazásában „a környezetvédelemre vonatkozó közösségi vívmányok”: i. az 1997. március 3-i 97/11/EK tanácsi irányelvvel és a 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv; ii. az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről, valamint a 93/12/EGK irányelv módosításáról szóló, 1999. április 26-i 1999/32/EK tanácsi irányelv; iii. a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv; valamint iv. a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének (2) bekezdése.
   17. cikk
   E fejezet rendelkezései és az e fejezet értelmében hozott intézkedések kizárólag a hálózati energiára vonatkoznak.
   IV.   FEJEZET
   A versenyre vonatkozó közösségi vívmányok
   18. cikk
   (1)   Az alábbiak kedvezőtlenül befolyásolhatják a Szerződő Felek közötti hálózati energia-kereskedelmet, ezért összeegyeztethetetlenek a szerződés zavartalan működésével:

               a)

               valamennyi olyan, vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amelynek célja vagy eredménye a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása,

               b)

               egy vagy több vállalkozásnak a Szerződő Felek közötti piac egészén, vagy annak jelentős részén meglévő piaci erőfölénnyel való visszaélése,

               c)

               bármilyen állami támogatás, amely bizonyos vállalkozások vagy egyes energiaforrások előnyben részesítése révén torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget.

         (2)   Bármely e cikkel ellentétes gyakorlatot az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés (a III. mellékletben található) 81., 82. és 87. cikkeinek rendelkezéseiből eredő feltételek alapján kell értékelni.
   19. cikk
   A Szerződő Felek a közvállalkozásokra és a különleges vagy kizárólagos jogokkal felruházott vállalkozásokra vonatkozóan biztosítják, hogy az e szerződés életbe lépését követő hatodik hónaptól az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés alapelveit, különösen pedig annak (a III. mellékletben található) 86. cikke (1) és (2) bekezdését betartják.
   V.   FEJEZET
   A megújuló energiaforrásokra vonatkozó közösségi vívmányok
   20. cikk
   A Szerződő Felek e szerződés hatálybalépésétől számított egy éven belül eljuttatják az Európai Bizottsághoz a belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a közlekedési ágazatban a bio-üzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról szóló, 2003. május 8-i 2003/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó tervüket. Az Európai Bizottság valamennyi Szerződő Fél tervét a Miniszteri Tanács elé terjeszti elfogadásra.
   VI.   FEJEZET
   Az Európai Közösség általános érvényű normáinak való megfelelés
   21. cikk
   E szerződés hatálybalépésétől számított egy éven belül a Titkárság összeállítja az Európai Közösség általános érvényű normáinak listáját, amelyet a Miniszteri Tanács elé kell terjeszteni elfogadásra.
   22. cikk
   A Szerződő Felek a lista elfogadásától számított egy éven belül elfogadják hálózati energia-ágazataiknak az Európai Közösség ezen általános érvényű normáinak való megfeleltetésére vonatkozó fejlesztési terveiket.
   23. cikk
   „Az Európai Közösség általános érvényű normái” mindazon műszaki rendszernormák, amelyek az Európai Közösségen belül érvényesek, és amelyek a hálózati rendszerek biztonságos és hatékony üzemeltetéséhez szükségesek – ideértve a továbbítás, a határokon átívelő kapcsolatok és a moduláció aspektusait, valamint – amennyiben léteznek – az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) vagy hasonló szabványügyi testületek által kiadott általános műszaki rendszerbiztonsági normákat, továbbá a Villamosenergia-átviteli Irányítók Egyesülete (UCTE) és az Európai Szövetség az Energiakereskedelem Ésszerűsítéséért (Easeegas) által közös szabályok és üzleti gyakorlatok meghatározására kiadott szabályokat.
   VII.   FEJEZET
   A közösségi vívmányok testre szabása és továbbfejlesztése
   24. cikk
   E cím végrehajtásához az Energiaközösség az e címben leírt közösségi vívmányok testre szabására vonatkozó intézkedéseket fogad el, e szerződés intézményi keretrendszerét, valamint a Szerződő Felek mindegyikének speciális helyzetét figyelembe véve.
   25. cikk
   Az Energiaközösség – az Európai Közösség jogának fejlődésével összhangban – intézkedéseket hozhat az e címben leírt közösségi vívmányok módosításainak végrehajtására.
   III.   CÍM
   A HÁLÓZATI ENERGIA-PIACOK MŰKÖDÉSI MECHANIZMUSA
   I.   FEJEZET
   Földrajzi hatály
   26. cikk
   E cím rendelkezései és az e cím alapján hozott intézkedések hatálya az Csatlakozó Felek felségterületére, az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziójának joghatósága alá tartozó területre, valamint az Európai Közösség 27. cikkben hivatkozott területeire terjed ki.
   27. cikk
   Ami az Európai Közösséget illeti, e cím rendelkezései és az e cím alapján hozott intézkedések hatálya az Osztrák Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Magyar Köztársaság, az Olasz Köztársaság és a Szlovén Köztársaság területére terjed ki. Valamely Csatlakozó Fél Európai Unióhoz való csatlakozását követően e cím rendelkezései és az e cím alapján hozott intézkedések hatálya minden külön formalitás nélkül kiterjed az új tagállam területére is.
   II.   FEJEZET
   A hálózati energia hosszútávú szállítási mechanizmusa
   28. cikk
   Az Energiaközösség további intézkedéseket fogad el a hálózati energia határokon átnyúló továbbítása és/vagy szállítása egységes mechanizmusának kidolgozására.
   III.   FEJEZET
   Ellátási biztonság
   29. cikk
   A Felek e szerződés életbe lépését követő egy éven belül az ellátás biztonságára vonatkozó nyilatkozatot fogadnak el, amely elsősorban az ellátást biztosító források sokféleségét, a technológiai biztonságot, valamint az importált tüzelőanyagok földrajzi származását írja le. A nyilatkozatokat eljuttatják a Titkárságnak, és hozzáférhetővé teszik az e szerződést aláíró minden Fél számára. A nyilatkozatokat kétévente aktualizálják. A Titkárság iránymutatást és segítséget nyújt a nyilatkozatokkal kapcsolatban.
   30. cikk
   A 29. cikk nem jelenti az energia-politikák vagy a beszerzési gyakorlat megváltoztatásának szükségességét.
   IV.   FEJEZET
   A polgárok energiával történő ellátása
   31. cikk
   Az Energiaközösség az idevágó, energiára vonatkozó közösségi vívmányokban előírt közszolgáltatási kötelezettségek keretein belül elősegíti a teljes lakosság számára a hálózati energiaellátás magas szintjének megteremtését.
   32. cikk
   E célból az Energiaközösség intézkedéseket hozhat az alábbiak érdekében:

               a)

               átfogó energiaellátás lehetővé tétele;

               b)

               hatékony keresletirányítási stratégiák ösztönzése;

               c)

               tisztességes verseny biztosítása.

         33. cikk
   Az Energiaközösség ajánlásokat tehet a Felek hálózati energiaszektora hatékony reformjának támogatására, beleértve többek között azon területek növelését, amelyeken valamennyi fogyasztó fizet az energiafogyasztásért, valamint annak elősegítését, hogy a hálózati energia árai a fogyasztók számára megfizethetőek legyenek.
   V.   FEJEZET
   Harmonizáció
   34. cikk
   Az Energiaközösség intézkedéseket hozhat a hálózati energiapiacok működési modelljeinek összeegyeztethető voltára, valamint az engedélyek kölcsönös elismerésére vonatkozóan, akárcsak a hálózati energia-vállalatok szabad letelepedésének elősegítésére.
   VI.   FEJEZET
   Megújuló energiaforrások és energiahatékonság
   35. cikk
   Az Energiaközösség intézkedéseket fogadhat el a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság fejlesztésének elősegítésére, miközben figyelembe veszi az ellátás biztonsága, a környezetvédelem, a társadalmi összetartás és a területfejlesztés terén nyújtott előnyeiket.
   VII.   FEJEZET
   Biztonsági intézkedések
   36. cikk
   Amennyiben az Csatlakozó Felek felségterületén, az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziójának joghatósága alá tartozó területen, vagy az Európai Közösség 27. cikkben hivatkozott területén található hálózati energiapiacokon olyan előre nem látható válsághelyzet következik be, amely az adott területen személyek fizikai biztonságát, a hálózati energiához kapcsolódó gépek, berendezések, vagy a hálózati integritás biztonságát veszélyezteti, a válsághelyzet által érintett Fél átmeneti jelleggel meghozhatja a szükséges biztonsági intézkedéseket.
   37. cikk
   E biztonsági intézkedéseknek a lehető legkevesebb zavart szabad okozniuk a Felek hálózati energiapiacának működésében, és hatókörük nem lehet nagyobb, mint ami a váratlanul fellépett nehézségek elhárításához feltétlenül szükséges. Nem torzíthatják a versenyt és nem befolyásolhatják a kereskedelmet a közérdekkel ellentétes módon.
   38. cikk
   Az érintett Fél haladéktalanul bejelenti e biztonsági intézkedéseket a Titkárságnak, az pedig azonnal értesíti a többi Szerződő Felet.
   39. cikk
   Az Energiaközösség határozhat úgy, hogy az érintett Fél által hozott védintézkedések nem összeegyeztethetőek e fejezet rendelkezéseivel, és felszólíthatja a szóban forgó Felet a biztonsági intézkedések beszüntetésére vagy módosítására.
   IV.   CÍM
   AZ EGYSÉGES ENERGIAPIAC LÉTREHOZÁSA
   I.   FEJEZET
   Földrajzi hatály
   40. cikk
   E cím rendelkezései és az e cím alapján hozott intézkedések hatálya az Csatlakozó Felek felségterületére, az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziójának joghatósága alá tartozó területre, valamint azon területekre terjed ki, amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződésben rögzített feltételek alapján azon szerződés hatálya alá tartoznak.
   II.   FEJEZET
   Belső energiapiac
   41. cikk
   (1)   A Felek között tilos a hálózati energia importjára és exportjára vámot, mennyiségi korlátozást és bármely ezekkel azonos hatású intézkedést kivetni. E tilalom az adó jellegű vámokra is vonatkozik.
   (2)   Az (1) bekezdés nem vonatkozik azon mennyiségi korlátozásokra, vagy azokkal azonos hatású intézkedésekre, amelyeket a közrend, az emberi, állati és növényi élet és egészség védelme, illetve az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokolnak. Mindazonáltal e korlátozások nem szolgálhatnak az önkényes diszkrimináció vagy a Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközéül.
   42. cikk
   (1)   Az Energiaközösség intézkedéseket hozhat azzal a céllal, hogy létrehozza a hálózati energia egységes, belső határok nélküli piacát.
   (2)   Az (1) bekezdés nem vonatkozik az adójellegű intézkedésekre, sem a személyek szabad mozgásához kapcsolódó, sem pedig a munkavállalók jogaihoz és érdekeihez kapcsolódó intézkedésekre.
   III.   FEJEZET
   Külkereskedelmi politika az energiaszektorban
   43. cikk
   Az Energiaközösség hozhat olyan intézkedéseket, amelyek a hálózati energia harmadik országokból történő importja, illetve oda történő exportja szabályozásához szükségesek, tekintettel az egyenlő piaci hozzáférés alapvető környezetvédelmi normák betartása melletti biztosítására, illetve amelyek célja a belső energiapiac biztonságos működésének biztosítása.
   IV.   FEJEZET
   Kölcsönös segítségnyújtás az energiaellátásban fellépő zavar esetén
   44. cikk
   A hálózati energiaellátásban bekövetkező, valamely Felet sújtó és egy másik Felet, vagy harmadik országot is érintő zavar esetén a Felek e fejezet rendelkezéseivel összhangban gyors megoldásra törekszenek.
   45. cikk
   A Miniszteri Tanács a zavar által közvetlenül érintett Fél kérésére összeül. A Miniszteri Tanács meghozhatja a zavar elhárításához szükséges intézkedéseket.
   46. cikk
   A Miniszteri Tanács e szerződés életbelépésétől számított egy éven belül elfogadja az e fejezet szerinti kölcsönös segítségnyújtási kötelezettség működtetésére vonatkozó eljárási aktust, amelynek révén az átmeneti intézkedések meghozatalának joga átruházható az állandó magas rangú munkacsoportra.
   V.   CÍM
   AZ ENERGIAKÖZÖSSÉG INTÉZMÉNYEI
   I.   FEJEZET
   A Miniszteri Tanács
   47. cikk
   A Miniszteri Tanács biztosítja az e szerződésben rögzített célok megvalósítását. A Miniszteri Tanács:

               a)

               általános politikai iránymutatást nyújt;

               b)

               intézkedéseket hoz;

               c)

               eljárási aktusokat fogad el, amelyek – pontosan meghatározott feltételek mellett – az Energiaközösség politikájának végrehajtásához kapcsolódó bizonyos feladatokat, hatásköröket és kötelezettségeket az állandó magas rangú munkacsoportra, a Szabályozó Testületre vagy a Titkárságra ruháznak át.

         48. cikk
   A Miniszteri Tanács a Szerződő Felek egy-egy, valamint az Európai Közösség két képviselőjéből áll. A Miniszteri Tanács üléseire minden Résztvevő egy, szavazati joggal nem rendelkező képviselőt küldhet.
   49. cikk
   A Miniszteri Tanács belső eljárási szabályzatát eljárási aktussal fogadja el.
   50. cikk
   Az elnökséget valamennyi Szerződő Fél hathónapos időszakra tölti be, a Felek sorrendjéről a Miniszteri Tanács eljárási aktusban határoz. Az elnökséget betöltő Fél egy általa meghatározott helyen hívja össze a Miniszteri Tanácsot. A Miniszteri Tanács legalább hathavonta egyszer ülésezik. Az üléseket a Titkárság készíti elő.
   51. cikk
   A Miniszteri Tanácsban az elnökséget betöltő Fél elnököl, alelnökként pedig az Európai Közösség egyik képviselője, valamint a következőként elnöklő Fél egyik képviselője segédkezik neki. Az elnök és az alelnökök kidolgozzák a napirend-tervezetet.
   52. cikk
   A Miniszteri Tanács éves jelentést terjeszt elő az Energiaközösség tevékenységéről az Európai Parlamentnek, valamint a Csatlakozó Felek és a Résztvevők parlamentjeinek.
   II.   FEJEZET
   Az állandó magas rangú munkacsoport
   53. cikk
   Az állandó magas rangú munkacsoport:

               a)

               előkészíti a Miniszteri Tanács munkáját;

               b)

               hozzájárulását adja a nemzetközi támogató szervezetek, nemzetközi pénzügyi intézetek és kétoldalú támogatók technikai segítségnyújtás iránti kérelméhez;

               c)

               jelentést készít a Miniszteri Tanácsnak az e szerződésben rögzített célok megvalósítása terén elért előrelépésekről;

               d)

               intézkedéseket hoz, amennyiben erre a Miniszteri Tanács felhatalmazza;

               e)

               eljárási aktusokat fogad el, amelyek nem foglalják magukban feladatok, hatáskörök és kötelezettségek az Energiaközösség más intézményeire történő átruházását;

               f)

               az Európai Bizottság által rendszeresen előterjesztett jelentés alapján megvitatja a II. címben leírt közösségi vívmányok alakulását.

         54. cikk
   Az állandó magas rangú munkacsoport a Szerződő Felek egy-egy, valamint az Európai Közösség két képviselőjéből áll. Üléseire minden Résztvevő egy, szavazati joggal nem rendelkező képviselőt küldhet.
   55. cikk
   Az állandó magas rangú munkacsoport belső eljárási szabályzatát eljárási aktussal fogadja el.
   56. cikk
   Az elnökséget betöltő Fél egy általa meghatározott helyen hívja össze az állandó magas rangú munkacsoportot. Az üléseket a Titkárság készíti elő.
   57. cikk
   Az állandó magas rangú munkacsoportban az elnökséget betöltő Fél elnököl, alelnökként pedig az Európai Közösség egyik képviselője, valamint a következőként elnöklő Fél egyik képviselője segédkezik neki. Az elnök és az alelnökök kidolgozzák a napirend-tervezetet.
   III.   FEJEZET
   A Szabályozó Testület
   58. cikk
   A Szabályozó Testület:

               a)

               tanácsokkal látja el a Miniszteri Tanácsot és az állandó magas rangú munkacsoportot a törvényi, szakmai és szabályozási előírások részleteivel kapcsolatban;

               b)

               két vagy több szabályozási hatóságot érintő, határokon átnyúló vitás kérdésekben bármely fél kérésére ajánlásokat ad ki;

               c)

               intézkedéseket hoz, amennyiben erre a Miniszteri Tanács felhatalmazza;

               d)

               eljárási aktusokat fogad el.

         59. cikk
   A Szabályozó Testület – az energiára vonatkozó közösségi vívmányok ide vonatkozó részei alapján – valamennyi Szerződő Fél energiaipari szabályozó hatóságának egy-egy képviselőjéből áll. Az Európai Közösséget az Európai Bizottság képviseli, valamennyi Résztvevő egy-egy képviselőjének, valamint a villamosenergia- és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportja (ERGEG) egy képviselőjének támogatásával. Amennyiben valamely Szerződő Fél vagy valamely Résztvevő külön szabályozó hatósággal rendelkezik a gáz- és külön a villamosenergia-ipar terén, a napirend figyelembe vételével a Szerződő Fél, illetve a Résztvevő dönti el, mely szabályozó hatóság vegyen részt egy adott ülésen.
   60. cikk
   A Szabályozó Testület belső eljárási szabályzatát eljárási aktussal fogadja el.
   61. cikk
   A Szabályozó Testület általa meghatározott időszakra választ elnököt. Az alelnöki tisztet az Európai Bizottság tölti be. Az elnök és az alelnök kidolgozzák a napirend-tervezetet.
   62. cikk
   A Szabályozó Testület üléseit Athénban tartja.
   IV.   FEJEZET
   A fórumok
   63. cikk
   Az Energiaközösséget két fórum látja el tanácsokkal, a két fórum valamennyi érdekelt fél képviselőit magában foglalja, beleértve az ipart, a szabályozó hatóságokat, ipari képviseleti csoportokat és fogyasztókat.
   64. cikk
   A fórumokon az Európai Közösség képviselője elnököl.
   65. cikk
   A fórumok következtetéseiket konszenzussal fogadják el, és továbbítják őket az állandó magas rangú munkacsoporthoz.
   66. cikk
   A villamosenergia-ipari fórum Athénban ülésezik. A gázipari fórum a Miniszteri Tanács eljárási aktusában meghatározott helyen ülésezik.
   V.   FEJEZET
   A Titkárság
   67. cikk
   A Titkárság:

               a)

               adminisztratív támogatást nyújt a Miniszteri Tanácsnak, az állandó magas rangú munkacsoportnak, a Szabályozó Testületnek és a fórumoknak;

               b)

               felülvizsgálja, hogy a Felek megfelelőképpen teljesítik-e az e szerződésből eredő kötelezettségeiket és éves jelentést terjeszt a Miniszteri Tanács elé az elért haladásról;

               c)

               felülvizsgálja az Csatlakozó Felek felségterületén, valamint az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziójának joghatósága alá tartozó területeken folytatott támogatói tevékenységet, segítséget nyújt az Európai Bizottságnak e tevékenységek koordinálásában, és adminisztratív támogatást nyújt a támogatóknak;

               d)

               egyéb, e szerződés vagy a Miniszteri Tanács eljárási aktusa által rá ruházott feladatokat is ellát, kivéve az intézkedések meghozatalának jogát; és

               e)

               eljárási aktusokat fogad el.

         68. cikk
   A Titkárság egy igazgatóból és az Energiaközösség által kívánt személyzetből áll.
   69. cikk
   A Titkárság igazgatóját a Miniszteri Tanács eljárási aktussal nevezi ki. A Miniszteri Tanács eljárási aktusban rögzíti a Titkárság személyzeti állományának felvételi szabályait, munkafeltételeit és egyenletes földrajzi eloszlásukat. A személyzetet az igazgató választja és nevezi ki.
   70. cikk
   Kötelezettségeik teljesítése során az igazgató és a személyzet tagjai egyetlen Szerződő Féltől sem kérhetnek és kaphatnak utasításokat. Pártatlanul kell eljárniuk, az Energiaközösség érdekeit elősegítve.
   71. cikk
   A Titkárság igazgatója, vagy egy kinevezett helyettese részt vesz a Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport, a Szabályozó Testület és a fórumok ülésein.
   72. cikk
   A Titkárság székhelye Bécs.
   VI.   FEJEZET
   Költségvetés
   73. cikk
   Az Energiaközösség költségvetéséhez minden Fél a IV. mellékletben rögzített módon járul hozzá. A hozzájárulás mértékét ötévente, bármely Fél kérésére, a Miniszteri Tanács eljárási aktusával vizsgálják felül.
   74. cikk
   A Miniszteri Tanács kétévente, eljárási aktusban fogadja el az Energiaközösség költségvetését. A költségvetés az Energiaközösség intézményeinek működéséhez szükséges működési kiadásokat fedezi. Az egyes intézmények kiadásait a költségvetés külön részei tartalmazzák. A Miniszteri Tanács elfogad egy a költségvetés végrehajtási eljárását, az elszámolás-készítést és -ellenőrzést, valamint a felügyeletet rögzítő eljárási aktust.
   75. cikk
   A Titkárság igazgatója a 74. cikknek megfelelően elfogadott eljárási aktussal összhangban végrehajtja a költségvetést, és évente jelentést készít a Miniszteri Tanácsnak a költségvetés végrehajtásáról. A Miniszteri Tanács szükség esetén eljárási aktusban dönthet arról, hogy független könyvvizsgálókat bíz meg a költségvetés megfelelő végrehajtásának ellenőrzésével.
   VI.   CÍM
   DÖNTÉSHOZATALI ELJÁRÁS
   I.   FEJEZET
   Általános rendelkezések
   76. cikk
   Az intézkedések határozat vagy ajánlás formájában születnek.
   A határozat teljes egészében kötelező azokra nézve, akiket címzettként megjelöl.
   Az ajánlások nem bírnak kötelező erővel. A Felek legjobb tudásuk szerint törekszenek az ajánlások végrehajtására.
   77. cikk
   A 80. cikkben foglaltak sérelme nélkül minden Fél egy szavazattal rendelkezik.
   78. cikk
   A Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport és a Szabályozó Testület csak akkor járhatnak el, ha legalább a Felek kétharmada képviselteti magát. Szavazás esetén a jelenlévő Fél tartózkodása nem minősül leadott szavazatnak.
   II.   FEJEZET
   A II. Cím alá tartozó Intézkedések
   79. cikk
   A Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport és a Szabályozó Testület a II. címben foglaltaknak megfelelő intézkedéseket hoz az Európai Bizottság javaslata alapján. Az Európai Bizottság az intézkedés elfogadásához vezető folyamat során bármikor megváltoztathatja vagy visszavonhatja javaslatát.
   80. cikk
   Minden Szerződő Félnek egy szavazata van.
   81. cikk
   A Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport vagy a Szabályozó Testület a leadott szavazatok többségével dönt.
   III.   FEJEZET
   A III. Cím alá tartozó Intézkedések
   82. cikk
   A Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport és a Szabályozó Testület a III. címben foglaltaknak megfelelő intézkedéseket hoz valamely Fél vagy a Titkárság javaslata alapján.
   83. cikk
   A Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport és a Szabályozó Testület a leadott szavazatok kétharmados többségének megfelelően jár el, beleértve az Európai Közösség pozitív szavazatát.
   IV.   FEJEZET
   A IV. Cím alá tartozó Intézkedések
   84. cikk
   A Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport és a Szabályozó Testület a IV. címben foglaltaknak megfelelő intézkedéseket hoz valamely Fél javaslata alapján.
   85. cikk
   A Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport vagy a Szabályozó Testület egyhangúlag dönt.
   V.   FEJEZET
   Eljárási aktusok
   86. cikk
   Az eljárási aktus az Energiaközösség szervezeti, költségvetési és átláthatósággal kapcsolatos kérdéseit szabályozza, beleértve a Miniszteri Tanácstól az állandó magas rangú munkacsoporthoz, a Szabályozó Testülethez és a Titkársághoz delegált hatalmat, és kötelező érvényű az Energiaközösség intézményeire nézve, valamint – amennyiben az eljárási aktus úgy rendelkezik – a Felekre.
   87. cikk
   A 88. cikkben foglaltak sérelme nélkül az eljárási aktusokat az e cím III. fejezetében meghatározott döntéshozatali eljárással összhangban fogadják el.
   88. cikk
   A 69. cikk szerinti, a Titkárság igazgatóját kinevező eljárási aktust egyszerű többséggel fogadják el az Európai Bizottság javaslata alapján. A 73. és 74. cikkek szerinti, költségvetési témájú eljárási aktusokat egyhangúan fogadják el az Európai Bizottság javaslata alapján. A 47. cikk c) pontja szerinti, a hatalom Szabályozó Testületre történő átruházásáról szóló eljárási aktusokat egyhangú többséggel fogadják el valamely Fél vagy a Titkárság javaslata alapján.
   VII.   CÍM
   HATÁROZATOK VÉGREHAJTÁSA ÉS A VITÁS ÜGYEK RENDEZÉSE
   89. cikk
   A Felek a nekik címzett határozatokat az adott határozatban rögzített időszakon belül átültetik nemzeti jogrendszerükbe.
   90. cikk
   (1)   Azt a tényt, hogy valamely Fél nem tett eleget a szerződésből adódó kötelezettségeinek, vagy az előírt időszakon belül nem hajtott végre egy neki címzett határozatot, bármely Fél, a Titkárság vagy a Szabályozó Testület hozhatja a Miniszteri Tanács tudomására megindokolt megkeresésben. Magánszervek panaszukkal a Titkársághoz fordulhatnak.
   (2)   Az érintett Fél a megkeresésre vagy panaszra adott válaszában észrevételeket tehet.
   91. cikk
   (1)   A Miniszteri Tanács dönt arról, hogy valamely Fél megszegte-e kötelezettségeit. A Miniszteri Tanács az alábbiak szerint határoz:

               a)

               egyszerű többséggel, ha a kötelezettségszegés a II. címhez kapcsolódik;

               b)

               kétharmados többséggel, ha a kötelezettségszegés a III. címhez kapcsolódik;

               c)

               egyhangúlag, ha a kötelezettségszegés a IV. címhez kapcsolódik.

         (2)   A Miniszteri Tanács bármely, az e cikk alapján hozott határozatot egy későbbi időpontban egyszerű többséggel visszavonhat.
   92. cikk
   (1)   A Miniszteri Tanács bármely Fél, a Titkárság vagy a Szabályozó Testület kérésére egyhangú döntéssel megállapíthatja, hogy valamely Fél szerződéses kötelezettségeit súlyosan és tartósan megszegi, és bizonyos szerződéses jogokat megvonhat az adott Féltől, beleértve a szavazati jogok, vagy az üléseken, illetve szerződéses mechanizmusokban való részvétel jogának megvonását.
   (2)   A Miniszteri Tanács bármely, az e cikk alapján hozott határozatot egy későbbi időpontban egyszerű többséggel visszavonhatja.
   93. cikk
   A 91. és 92. cikkben említett határozatok elfogadása során a Miniszteri Tanács nem veszi figyelembe az érintett Fél képviselőjének szavazatát.
   VIII.   CÍM
   ÉRTELMEZÉS
   94. cikk
   Az intézmények valamennyi e szerződésben használt, a közösségi jogból levezetett kifejezést és fogalmat az Európai Közösségek Bíróságának vagy Elsőfokú Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban értelmeznek. Amennyiben e Bíróságoktól nem áll rendelkezésre értelmezés, a szerződés értelmezéséhez a Miniszteri Tanács nyújt iránymutatást. A Miniszteri Tanács ezt a feladatot az állandó magas rangú munkacsoportra ruházhatja. Ezen iránymutatások nem sérthetik a közösségi vívmányok Bíróság vagy az Elsőfokú Bíróság általi későbbi értelmezését.
   IX.   CÍM
   RÉSZTVEVŐK ÉS MEGFIGYELŐK
   95. cikk
   A Miniszteri Tanácshoz intézett kérés alapján az Európai Közösség bármely tagállama a 48., 54. és 59. cikkben foglalt feltételeknek megfelelően Résztvevőként képviseltetheti magát a Miniszteri Tanácsban, az állandó magas rangú munkacsoportban és a Szabályozó Testületben, és jogosult részt venni a Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport, a Szabályozó Testület és a fórumok vitáiban.
   96. cikk
   (1)   Valamely szomszédos harmadik ország indokolt kérése alapján a Miniszteri Tanács egyhangú döntéssel elfogadhatja ezen országot Megfigyelőként. E szerződés életbe lépésétől számított hat hónapon belül a Miniszteri Tanács elé terjesztett kérelem alapján Moldova Megfigyelői státuszt nyer.
   (2)   A Megfigyelők részt vehetnek a Miniszteri Tanács, az állandó magas rangú munkacsoport, a Szabályozó Testület és a fórumok ülésein, de nem folyhatnak bele vitáikba.
   X.   CÍM
   IDŐTARTAM
   97. cikk
   E szerződés érvényességi ideje az életbelépéstől számított 10 év. A Miniszteri Tanács egyhangú döntéshozatallal meghosszabbíthatja ezt az időtartamot. Amennyiben nem születik ilyen határozat, a szerződés továbbra is érvényben maradhat azon Felek között, akik mellette szavaztak, feltéve, hogy számuk legalább az Energiaközösség Feleinek kétharmadát teszi ki.
   98. cikk
   Bármely Fél hathónapos felmondási idővel és a Titkárságnak címzett felmondással léphet vissza e szerződéstől.
   99. cikk
   Bármely Csatlakozó Fél az Európai Közösséghez történő csatlakozását követően – a 95. cikknek megfelelően – Résztvevővé válik.
   XI.   CÍM
   FELÜLVIZSGÁLAT ÉS CSATLAKOZÁS
   100. cikk
   A Miniszteri Tanács, tagjainak egyhangú döntésével:

               i.

               megváltoztathatja az I-VII. címek rendelkezéseit;

               ii.

               a hálózati energiához kapcsolódó közösségi vívmányok további részeinek végrehajtása mellett dönthet;

               iii.

               kiterjesztheti e szerződés hatályát más energiahordozókra és -termékekre vagy egyéb szükséges hálózati infrastruktúrákra;

               iv.

               hozzájárulhat új Félnek az Energiaközösséghez történő csatlakozásához.

         XII.   CÍM
   ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
   101. cikk
   A 102. és 103. cikk sérelme nélkül, e szerződés rendelkezései nem érintik a valamely Szerződő Fél által e szerződés aláírása előtt kötött megállapodásokból eredő jogokat és kötelezettségeket. Amennyiben az ilyen megállapodások nem összeegyeztethetőek e szerződéssel, az érintett Szerződő Fél e szerződés életbe lépésétől számított egy éven belül megtesz minden, a keletkezett összeegyeztethetetlenségek megszüntetéséhez szükséges intézkedést.
   102. cikk
   Az e szerződésből eredő kötelezettségek semmilyen formában sem sértik a Felek fennálló, a Kereskedelmi Világszervezet létrehozásáról szóló szerződésből eredő jogi kötelezettségeit.
   103. cikk
   E szerződés semmilyen formában nem érinti az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről valamely Szerződő Fél közötti megállapodásból származó kötelezettségeket. E szerződés semmilyen formában nem érinti az Európai Unióhoz való csatlakozásról szóló tárgyalások során tett kötelezettségvállalásokat.
   104. cikk
   Az 50. cikkben említett eljárási aktus elfogadásáig az elnökség betöltésének sorrendjét a 2003-as athéni szándéknyilatkozat (3) határozza meg.
   105. cikk
   E szerződést a Felek saját belső eljárásaikkal összhangban fogadják el.
   E szerződés az azt követő hónap első napján lép hatályba, amikor az Európai Közösség és hat Szerződő Fél bejelentette az e célból szükséges eljárások befejezését.
   A bejelentést az Európai Unió Tanácsa főtitkárának kell megküldeni, aki e szerződés letéteményese.

      FENTIEK HITELÉÜL a meghatalmazott képviselők aláírták ezt a szerződést.
      Kelt Athénben, a kettőezer-őtődik év október havának huszonőtődik napján.

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 26-i 2003/54/EK irányelve a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról,
         az Európai Unió Hivatalos Lapja L 176., 2003.7.15., 37–56. o.; és az Európai Parlament és a Tanács 2003. június 26-i 2003/55/EK irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról,
         az Európai Unió Hivatalos Lapja L 176., 2003.7.15., 57–78. o.

      (2)
         Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 176., 2003.7.15., 1–10. o.

      (3)  Szándéknyilatkozat a délkelet-európai regionális energiapiacról és annak az Európai Közösség belső energiapiacába történő integrálásáról, aláírva 2003. december 8-án Athénban.

   Athén, 2005. október 25.
   Minčo Jordanov,
   Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
   kormányának alelnöke
   Tisztelt Uram!
   Az Európai Közösség nyugtázza a mai dátummal ellátott levelét, és megerősíti, hogy az Ön levele és ezen válasz együttesen egyenértékű az Energiaközösséget létrehozó szerződés Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság általi aláírásával. Mindazonáltal ez nem értelmezhető úgy, mintha az Európai Közösség elfogadna vagy elismerne bármely egyéb formájú vagy tartalmú megnevezést, mint a „Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság”.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetelt nagyrabecsülésem kifejezését.

      az Európai Közösség nevében

      Athén, 2005. október 25.

      Őexcellenciája!

      Kijelentem, hogy az Energiaközösséget létrehozó szerződés szövege a Macedón Köztársaság kormánya számára elfogadható.

      Jelen levéllel a Macedón Köztársaság kormánya az Energiaközösséget létrehozó szerződés aláírójának tekinti magát.

      Mindazonáltal kijelentem, hogy a Macedón Köztársaság nem fogadja el országomnak a fent említett dokumentumokban használt megnevezését, tekintettel arra, hogy országom alkotmányos neve Macedón Köztársaság.

      Kérem, Őexcellenciája, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         Minčo Jordanov

   I. MELLÉKLET
   A 2003. június 26-i 2003/54/EK és 2003/55/EK irányelv és az 1228/2003/EK rendelet végrehajtási menetrendje

               1.

               Figyelemmel az alábbi (2) bekezdésre, valamint e szerződés 24. cikkére is, a Szerződő Felek e szerződés életbe lépésétől számított tizenkét hónapon belül végrehajtják a következőket:

                           i.

                           a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet;

                           ii.

                           a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet;

                           iii.

                           a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, 2003. június 26-i 1228/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet.

               2.

               A Szerződő Felek biztosítják, hogy a 2003/54/EK és 2003/55/EK európai közösségi irányelvek értelmében a feljogosított fogyasztók körébe az alábbiak tartoznak:

                           i.

                           2008. január 1-jétől valamennyi nem háztartási fogyasztó; és

                           ii.

                           2015. január 1-jétől valamennyi fogyasztó.

         II. MELLÉKLET
   A környezetvédelemre vonatkozó közösségi vívmányok végrehajtási menetrendje

               1.

               A Szerződő Felek e szerződés életbe lépéséig végrehajtják az 1997. március 3-i 97/11/EK tanácsi irányelvvel és a 2003. május 26-i 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvet.

               2.

               A Szerződő Felek 2011. december 31-ig végrehajtják az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről, valamint a 93/12/EGK irányelv módosításáról szóló, 1999. április 26-i 1999/32/EK tanácsi irányelvet.

               3.

               A Szerződő Felek 2017. december 31-ig végrehajtják a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet.

               4.

               A Szerződő Felek e szerződés életbe lépéséig végrehajtják a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdését.

         III. MELLÉKLET
   Az EK-Szerződés 81. cikke

               1.

               A közös piaccal összeegyeztethetetlen és tilos minden olyan, vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre, és amelynek célja vagy hatása a közös piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, így különösen:

                           a)

                           a beszerzési vagy eladási árak, illetve bármely egyéb üzleti feltétel közvetlen vagy közvetett rögzítése;

                           b)

                           a termelés, az értékesítés, a műszaki fejlesztés vagy a befektetés korlátozása vagy ellenőrzése;

                           c)

                           a piacok vagy beszerzési források felosztása;

                           d)

                           egyenértékű ügyletek esetén eltérő feltételek alkalmazása az üzletfelekkel szemben, ami által azok hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek;

                           e)

                           a szerződések megkötésének függővé tétele olyan kiegészítő kötelezettségeknek a másik fél részéről történő vállalásától, amelyek sem természetüknél fogva, sem a kereskedelmi szokások szerint nem tartoznak a szerződés tárgyához.

               2.

               Az e cikk alapján tiltott megállapodás vagy döntés semmis.

               3.

               Az (1) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazásától azonban el lehet tekinteni az olyan esetekben, amikor

                           —

                           a vállalkozások közötti megállapodás vagy megállapodások csoportja,

                           —

                           a vállalkozások társulásai által hozott döntés vagy döntések csoportja,

                           —

                           az összehangolt magatartás vagy összehangolt magatartások csoportja

                     hozzájárul az áruk termelésének vagy forgalmazásának javításához, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődés előmozdításához, ugyanakkor lehetővé teszi a fogyasztók méltányos részesedését a belőle eredő előnyből anélkül, hogy:

                           a)

                           az érintett vállalkozásokra olyan korlátozásokat róna, amelyek e célok eléréséhez nem nélkülözhetetlenek;

                           b)

                           lehetővé tenné ezeknek a vállalkozásoknak, hogy a kérdéses áruk jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt.

         Az EK-Szerződés 82. cikke
   A közös piaccal összeegyeztethetetlen és tilos egy vagy több vállalkozásnak a közös piacon vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélése, amennyiben ez hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre.
   Ilyen visszaélésnek minősül különösen:

               a)

               tisztességtelen beszerzési vagy eladási árak, illetve egyéb tisztességtelen üzleti feltételek közvetlen vagy közvetett kikötése;

               b)

               a termelés, az értékesítés vagy a műszaki fejlesztés korlátozása a fogyasztók kárára;

               c)

               egyenértékű ügyletek esetén eltérő feltételek alkalmazása az üzletfelekkel szemben, ami által azok hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek;

               d)

               a szerződések megkötésének függővé tétele olyan kiegészítő kötelezettségeknek a másik fél részéről történő vállalásától, amelyek sem természetüknél fogva, sem a kereskedelmi szokások szerint nem tartoznak a szerződés tárgyához.

         Az EK-Szerződés 86. cikkének (1) és (2) bekezdése

               1.

               A közvállalkozások és az olyan vállalkozások esetében, amelyeknek a tagállamok különleges vagy kizárólagos jogokat biztosítanak, a tagállamok nem hozhatnak és nem tarthatnak fenn az e szerződéssel, különösen az annak 12. és 81–89. cikkében foglalt szabályokkal ellentétes intézkedéseket.

               2.

               Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak e szerződés szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Közösség érdekeivel.

         Az EK-Szerződés 87. cikke

               1.

               Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

               2.

               A közös piaccal összeegyeztethető:

                           a)

                           a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, feltéve, hogy azt a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják;

                           b)

                           a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás;

                           c)

                           a Németországi Szövetségi Köztársaság Németország felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtott támogatás, amennyiben a támogatásra a felosztásból eredő gazdasági hátrányok ellensúlyozásához szükség van.

               3.

               A közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető:

                           a)

                           az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság;

                           b)

                           valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás;

                           c)

                           az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben;

                           d)

                           a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az a Közösségen belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben;

                           e)

                           a támogatás olyan egyéb fajtái, amelyeket a Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel hozott határozatával határoz meg.

         IV. MELLÉKLET
   A költségvetéshez való hozzájárulás

               Felek

               Hozzájárulás mértéke százalékban

               Európai Közösség

               94,9 %

               Albán Köztársaság

               0,1 %

               Bolgár Köztársaság

               1 %

               Bosznia és Hercegovina

               0,3 %

               Horvát Köztársaság

               0,5 %

               Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

               0,1 %

               Montenegrói Köztársaság

               0,1 %

               Románia

               2,2 %

               Szerb Köztársaság

               0,7 %

               Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziója

               0,1 %


title: 2012/263/EU: A Tanács határozata ( 2012. május 14. ) a Régiók Bizottsága egy német tagjának és egy német póttagjának kinevezéséről

text:
               22.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 131/5

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. május 14.)
   a Régiók Bizottsága egy német tagjának és egy német póttagjának kinevezéséről
   (2012/263/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a német kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

               (2)

               Uta-Maria KUDER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

               (3)

               Detlef MÜLLER-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedik,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Detlef MÜLLER, Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

                     valamint

               b)

               póttagként:

                           —

                           Andreas TEXTER, Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. GJERSKOV

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.