title: A Bizottság (EU) 2017/1088 határozata (2017. március 24.) a tejről és zsírról szóló törvény keretében finanszírozott egyes kutatási alintézkedésekhez nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról (az értesítés a C(2017) 1863. számú dokumentummal történt)

text:
               20.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 156/25

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1088 HATÁROZATA
   (2017. március 24.)
   a tejről és zsírról szóló törvény keretében finanszírozott egyes kutatási alintézkedésekhez nyújtott SA.35484 (2013/C) (korábbi SA.35484 [2012/NN]) állami támogatásról

         (az értesítés a C(2017) 1863. számú dokumentummal történt)

   (Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   miután a fenti rendelkezéseknek (1) megfelelően felkérte az érdekelteket észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               2011. november 28-án és 2012. február 27-én kelt levelében a Bizottság a Németország által az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (2) 26. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott, a mezőgazdasági ágazatban nyújtott támogatásokról szóló 2010. évi beszámolóval kapcsolatosan további tájékoztatást kért Németországtól. Németország a Bizottság kérdéseire 2012. január 16-án és 2012. április 27-én kelt levelében válaszolt. Németország válaszaiból kiderült, hogy Németország a tej, a tejtermékek és a zsír forgalmazásáról szóló 1952. évi törvény (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, a továbbiakban: a tejről és zsírról szóló törvény) alapján pénzügyi támogatást nyújtott a tejágazatnak.

               (2)

               2012. október 2-i levelében a Bizottság arról tájékoztatta Németországot, hogy a szóban forgó intézkedéseket be nem jelentett támogatásként az SA.35484 (2012/NN) nyilvántartási szám alatt nyilvántartásba vette. Németország 2012. november 16-án, 2013. február 7-én, 8-án, 11-én, 13-án, 14-én, 15-én és 19-én, március 21-én, április 8-án, május 28-án, június 10-én és 25-én, valamint július 2-án kelt levelében további információkat nyújtott be a Bizottsághoz.

               (3)

               2013. július 17-én kelt levelében (3) a Bizottság tájékoztatta Németországot, hogy a tejről és zsírról szóló törvény szerinti egyes intézkedésekkel kapcsolatban az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság ugyanebben a levelében megállapította, hogy a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti időszakra vagy a 2007. január 1-je utáni időszakra, illetve mindkét időszakra vonatkozó bizonyos további intézkedések összeegyeztethetők a belső piaccal, vagy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak, illetve hogy nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó előírások hatálya alá.

               (4)

               Az e határozat tárgyát képező alintézkedések, azaz az eljárás megindításáról szóló határozatban BY2, BY11, BY12 és BY13 alintézkedésként említett kutatási alintézkedések (a továbbiakban: alintézkedések) tekintetében a Bizottság közölte, hogy úgy tűnik, hogy ezek az alintézkedések az állami támogatás valamennyi jellemzőjével rendelkeznek, és az elszámolható költségek megfelelnek az alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján engedélyezett elszámolható költségeknek (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (203) és (209) preambulumbekezdését).

               (5)

               A Bizottság ugyanakkor nem kapott elegendő információt Németországtól a támogatási intenzitásról, különösen arról, hogy a támogatási intenzitás megfelelt-e az alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján megengedett mértékeknek (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (204), (205), (210) és (211) preambulumbekezdését), és következésképpen kétségbe vonta az alintézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőséget (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (206) és (212) preambulumbekezdését). Ezért a Bizottság felszólította Németországot, hogy nyújtsa be észrevételeit és adja meg mindazon információkat, amelyek a 2001. november 28-tól kezdődő időszakra vonatkozóan segíthetnek a támogatás értékelésében (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (276) preambulumbekezdését).

               (6)

               Németország 2013. szeptember 20-án kelt levelében nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. A Bajor Mezőgazdasági Minisztérium 2016. szeptember 22-én és 2016. október 25-én kelt levelében kiegészítő magyarázatokat nyújtott be.

               (7)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (4). A Bizottság felkérte a többi érdekeltet, hogy egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket. A Bizottság nem kapott konkrét észrevételeket az érdekelt felektől az alintézkedésekkel kapcsolatban.

         2.   AZ ALINTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

               (8)

               A tejről és zsírról szóló törvény egy 1952-ben hatályba lépett német szövetségi törvény. Határozatlan időtartamra érvényes kerettörvény.

               (9)

               A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (1) bekezdése felhatalmazza a német szövetségi államokat (a továbbiakban: tartományok), hogy a beszállított tej mennyisége alapján a tejfeldolgozókra tejilletéket vessenek ki.

               (10)

               A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2) bekezdése előírja, hogy a tejilletékből keletkező források kizárólag a következőkre használhatók fel:

                           a)

                           bizonyos végrehajtási előírások alapján a minőség támogatása és megőrzése;

                           b)

                           a tej és a tejtermékek előállítása, szállítása, felhasználása és feldolgozása, valamint értékesítése során a higiénia javítása;

                           c)

                           a tejtermelés (hozam) vizsgálata;

                           d)

                           tejgazdasági kérdésekben az üzemeknek nyújtott tanácsadás és a tejipari szakma fiatal képviselőinek folyamatos továbbképzése;

                           e)

                           a tej és a tejtermékek fogyasztásának növelésére irányuló reklám;

                           f)

                           a tejről és zsírról szóló törvény alapján kijelölt feladatok végrehajtása.

               (11)

               A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-ának (2a) bekezdése előírja, hogy – a (2) bekezdéstől eltérően – a tejilletékből származó bevételek a következőkre is felhasználhatók:

                           a)

                           a tej és a tejszín termelőtől a tejfeldolgozóhoz történő szállításánál felmerülő, strukturális okból magasabb begyűjtési költségek csökkentése,]

                           b)

                           a tej tejfeldolgozók közötti szállításánál felmerülő magasabb szállítási költségek csökkentése, amennyiben a szállítás a szállítással érintett tejfeldolgozók felvevőpiacán a fogyasztói tejjel való ellátás biztosításához szükséges, és

                           c)

                           a tejtermékek központi értékesítésénél a minőség előmozdítása.

               (12)

               Bajorországban a tejilleték beszedését és felhasználását a tejilletékről szóló bajor rendeletben (Bayerische Milchumlageverordnung) szabályozták.

               (13)

               Bajorországban a tejilletéket a (4) preambulumbekezdésben említett kutatási alintézkedések finanszírozására használták fel, nevezetesen:

                           BY 2 – „Die Erhöhung des Milchproteingehaltes durch Management und Züchtung: Eine Perspektive für Milcherzeuger, Verbraucher und Industrie” (A tejfehérje-tartalom növelése gazdálkodás és tenyésztés révén: Perspektíva a tejtermelő gazdák, fogyasztók és ipar számára;

                           BY 11 – „Förderung der Anpassung von Untersuchungsmethoden zur Bearbeitung spezifischer Fragestellungen sowie der Methodenentwicklung in Kooperation mit Forschungseinrichtungen und der Nutzbarmachung und des Transfers wissenschaftlicher Erkenntnisse für die bayerische Milchwirtschaft” (A vizsgálati módszerek átalakításának elősegítése specifikus kérdések feldolgozása érdekében, valamint a kutatóintézetekkel együttműködve módszerek kifejlesztése és a tudományos ismeretek átadása a bajor tejipar számára)

                           BY 12 – Entwicklung einer anti-listeriellen, frühen Oberflächenreifungskultur für geschmierte Käse (Anti-lisztériás korai, felületi érlelőanyag kifejlesztése sajtokhoz);

                           BY 13 – „Überwachung von antimikrobiellen Rückständen der Milch – Etablierung des neuen Biosensor-Systems MCR3 für Routineuntersuchungen in der Praxis” (Antimikrobiális maradványok nyomon követése tejben – az új MCR3 bioszenzor rendszer létrehozása gyakorlati rutinvizsgálatokhoz).

                     Az utolsó alintézkedés a bajor állami költségvetésből is finanszírozásra került.

               (14)

               Az alintézkedések végrehajtásának egyedi jogalapja az alábbiakat is magában foglalta:

                           —

                           Bajorország költségvetési szabályai (Bayerische Haushaltsordnung), különösen azok 23. és 44. cikke, valamint a vonatkozó közigazgatási rendelkezések (Verwaltungsvorschriften);

                           —

                           a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium kétéves költségvetési terve, ideértve a „különleges tej- és zsíralap” által finanszírozott kiadásokról szóló fejezetet (Sondervermögen Milch und Fett);

                           —

                           a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium közigazgatási jogi aktusai a kutatási projektek és kiadások engedélyezése céljából (Ausgabeermächtigung).

               (15)

               A különböző döntéshozatali szinteket magában foglaló különleges döntéshozatali eljárás keretében fogadták el az arra vonatkozó döntéseket, hogy a tejilletékből milyen kutatási projekteket végezzenek el és finanszírozzanak: a bajor tartományi tejipari egyesület igazgatósága (Vorstand der Landesvereinigung der bayerischen Milchwirtschaft) kiadja az előzetesen kiválasztott projektek jegyzékét és azt szavazásra az egyesület közgyűlése (Mitgliederversammlung) elé bocsátja. A közgyűlés szavaz a tervezett projekt költségvetéséről is. E szavazás és a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium kétéves költségvetési terve alapján a minisztérium közigazgatási jogi aktusokat bocsát ki a kiválasztott kutatási projektek kiadásainak engedélyezése céljából (Ausgabeermächtigung). Minden egyes projektről külön határoznak.

         3.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

               (16)

               Németország az eljárás megindításáról szóló határozatban előírt összeegyeztethetőségi feltételekkel kapcsolatban a következő tájékoztatást adta:

      BY 2 – „Die Erhöhung des Milchproteingehaltes durch Management und Züchtung: Eine Perspektive für Milcherzeuger, Verbraucher und Industrie” (A tejfehérje-tartalom növelése gazdálkodás és tenyésztés révén: Perspektíva a tejtermelő gazdák, fogyasztók és ipar számára):

               (17)

               A projektet 2008 és 2012 között hajtották végre. A kedvezményezett a Technische Universität München.

               (18)

               A projekt teljes költségvetése 600 000 EUR volt. A pénzügyi eszközök a következőképpen oszlottak meg:

                  1. táblázat

                           Forrás

                           EUR évente

                           EUR összesen

                           Teljes összeg %-a

                           A kedvezményezett saját forrásai

                           20 000

                           100 000

                           16,67

                           Theo Müller vállalkozáscsoport

                           75 000

                           350 000

                           58,33

                           Tejilleték (a tejről és zsírról szóló törvény)

                           35 000

                           150 000

                           25

               (19)

               A tejilletékből származó támogatási összeg 150 000 EUR volt és a kutatási projekt teljes költségvetésének 25 %-át tette ki.

      BY 11 – „Förderung der Anpassung von Untersuchungsmethoden zur Bearbeitung spezifischer Fragestellungen sowie der Methodenentwicklung in Kooperation mit Forschungseinrichtungen und der Nutzbarmachung und des Transfers wissenschaftlicher Erkenntnisse für die bayerische Milchwirtschaft” (A vizsgálati módszerek átalakításának elősegítése specifikus kérdések feldolgozása érdekében, valamint a kutatóintézetekkel együttműködve módszerek kifejlesztése és a tudományos ismeretek átadása a bajor tejipar számára):

               (20)

               A projekt célja a meglévő tejelemzési módszerek és a tejjel kapcsolatos egyedi kérdésekről szóló kérdőívek korszerűsítése volt. A kutatási projekt eredményeit arra szánták, hogy azokat a bajor tejvállalkozások a tejtermelés és tejtermékek feldolgozása során hasznosítsák.

               (21)

               A projektet 2002 és 2011 között hajtották végre. A támogatást évente ítélték oda.

               (22)

               A projekt költségvetése és a támogatás összege a következő volt:

                  2. táblázat

                  2002–2006-os időszak

                           Pénzügyi év

                           2002

                           2003

                           2004

                           2005

                           2006

                           Projekt költségvetése (EUR)

                           332 505,30

                           416 945,14

                           616 483,19

                           812 433,90

                           587 072,90

                           Támogatási összeg (EUR)

                           222 261,52

                           288 240,39

                           423 429,64

                           564 887,80

                           391 124,32

                           Támogatási intenzitás (%)

                           66,84

                           69,13

                           68,68

                           69,53

                           66,62

                  3. táblázat

                  2007–2012-es időszak

                           Pénzügyi év

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           Projekt költségvetése (EUR)

                           378 169,60

                           324 134,53

                           376 916,07

                           369 009,52

                           409 803,32

                           343 753,57

                           Támogatási összeg (EUR)

                           273 898,60

                           240 292,53

                           274 014,01

                           268 866,52

                           301 076,32

                           257 259,72

                           Támogatási intenzitás (%)

                           72,43

                           74,13

                           72,70

                           72,86

                           73,47

                           74,84

               (23)

               A kedvezményezett a Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. közepes méretű vállalkozás (5) volt (a továbbiakban: kkv). A kutatási eredményeket különféle nemzeti és nemzetközi rendezvényeken, valamint számos nemzeti és nemzetközi tudományos folyóiratban mutatták be (6).

      BY 12 – Entwicklung einer anti-listeriellen, frühen Oberflächenreifungskultur für geschmierte Käse (Anti-lisztériás korai, felületi érlelőanyag kifejlesztése sajtokhoz):

               (24)

               Németország 2013. szeptember 20-án kelt levelében kifejtette, hogy eredetileg hibás leírást adott az eljárás megindításáról szóló határozatban figyelembe vett projektről. E hiba onnan eredt, hogy a projektet összekeverték egy hasonló nevű, teljes mértékben magánforrásokból finanszírozott másik projekttel. Németország új információkkal szolgált a projektről, amelyet a következőképpen finanszíroztak a tejilletékből:

               (25)

               A projekt célja a listeria monocytogenes baktérium és a kenőfolyadékot termelő vörös élesztőbaktériumok közötti kapcsolatok kutatása volt. A projekt mikrobiális kutatási célokat szolgált. A projekt eredményeként a Listeria monocytogenes baktériummal szemben a Pichia norvegensis egyes törzsei esetében rendkívüli gátló potenciált mutattak ki – ezt a felfedezést korábban még nem írták le tudományos szempontból. Az eredményt nem lehetett azonnal felhasználni a sajtgyártás terén, mivel a gátló elv mögött meghúzódó molekuláris szerkezet további tisztázásra szorult.

               (26)

               A projektet 2006 és 2008 között hajtották végre. A projekt költségvetése 30 000 EUR volt, amelyet teljes mértékben a tejilletékből finanszíroztak.

               (27)

               A kedvezményezett az állami, non-profit felsőoktatási intézményként működő Technische Universität München volt.

      BY 13 – „Überwachung von antimikrobiellen Rückständen der Milch – Etablierung des neuen Biosensor-Systems MCR3 für Routineuntersuchungen in der Praxis” (Antimikrobiális maradványok nyomon követése tejben – az új MCR3 bioszenzor rendszer létrehozása gyakorlati rutinvizsgálatokhoz):

               (28)

               A projektet 2010–2011-ben hajtották végre. Az elszámolható költségek 73 234,58 EUR-t tettek ki. A támogatást 2010-ben ítélték oda és két forrásból származott: a tejilletékből és a bajor állami költségvetésből (Cluster Ernährung élelmiszerklaszter). A tejilletékből származó támogatási összeg 26 500 EUR volt, míg a Cluster Ernährung által finanszírozott támogatási összeg 26 500 EUR volt, így a támogatási intenzitás 72,4 % volt.

               (29)

               A kedvezményezett a Milchprüfring Bayern e. V. kkv (7) volt. A kutatási eredményeket különféle nemzeti és nemzetközi rendezvényeken, valamint számos nemzeti és nemzetközi tudományos folyóiratban mutatták be (8).

         4.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTÉNEK ÉRTÉKELÉSE

               (30)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság álláspontja az volt, hogy az alintézkedések látszólag az állami támogatás minden jellemzőjét mutatják.

               (31)

               Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, amennyiben befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

         4.1.   Állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatások

               (32)

               A támogatást túlnyomórészt tejilletékből nyújtották. A BY13 alintézkedés esetében a bajor állami költségvetésből is támogatást nyújtottak.

               (33)

               A bajor állami költségvetésből származó pénzügyi források állami forrásnak minősülnek. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a tejilletékből származó pénzügyi források is állami forrásnak minősülnek a következő okokból:

               (34)

               Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint nem szabad különbséget tenni azon esetek között, amelyekben a támogatást közvetlenül az állam nyújtja és azon esetek között, amelyekben azt az állam által kijelölt vagy létrehozott állami vagy magánszervezet nyújtja. Ahhoz, hogy a nyújtott előnyök az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősüljenek, azokat először is közvetlenül vagy közvetve állami forrásból kell nyújtani, másodszor pedig az államnak betudhatónak kell lenniük.

               (35)

               A fent leírt intézkedések tekintetében nyilvánvaló, hogy az illetéket szövetségi törvény, azaz a tejről és zsírról szóló törvény alapján, a tejilletékről szóló bajor rendelettel összefüggésben szedik be.

               (36)

               Konkrétabban, a tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének első mondata előírja, hogy a tartományi kormányok a tartományi egyesülettel vagy a szakmai szervezetekkel egyeztetve a tejágazat támogatása érdekében a tejfeldolgozóktól, a tejbegyűjtő központoktól és tejüzemektől illetéket szedhetnek be.

               (37)

               A tejről és zsírról szóló törvény 22. §-a (1) bekezdésének második mondata szerint a tartományi kormányok együttesen, az egyesület vagy a szakmai szervezetek kérelmére a beszállított tej után kilogrammonként legfeljebb 0,2 eurócent illetéket szedhetnek be. Ezért az illeték feletti szuverenitás egyértelműen a tartományi kormányokat illeti meg.

               (38)

               Bajorországban a tejilleték kivetésének jogalapját a többek között az illeték mértékét is magában foglaló részletes rendelkezéseket szabályozó tejilletékről szóló bajor rendelet képezi. Következésképpen a tejilleték beszedését a bajor kormány, vagyis az állam szabályozza. E következtetésnek az sem mond ellent, hogy a szóban forgó rendeletet a tejágazatot képviselő érintett tartományi egyesületekkel egyeztetve bocsátották ki.

               (39)

               A szóban forgó esetben az illetéket magánvállalkozásoktól, tejfeldolgozóktól szedik be. Az ezen illetékből származó bevételek a bajor költségvetésbe folynak be, mielőtt azokat kutatási alintézkedések finanszírozásához használják fel. Ezért azok állami ellenőrzés alatt állónak minősülnek.

               (40)

               A Bizottság megállapítja, hogy a tejilletékalapból finanszírozott intézkedések állami forrásból származnak, és azokat az államnak kell tulajdonítani.

         4.2.   Bizonyos vállalkozásoknak juttatott/szelektív előny

               (41)

               A kedvezményezettek a következők voltak: Technische Universität München (BY 2 és BY 12 alintézkedés), Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. (BY 11 alintézkedés) és Milchprüfring Bayern e. V. (BY 13 alintézkedés).

               (42)

               A Technische Universität München állami kutatószervezet. A BY 2 alintézkedés esetében vállalkozásnak kell tekinteni, mert gazdasági tevékenységet végzett, nevezetesen szerződéses kutatást a mezőgazdaság területén azzal a célkitűzéssel, hogy a tejtermelés során a tejtermelők és tejfeldolgozók által hasznosítandó gyakorlati eredményeket biztosítson. A tevékenység gazdasági jellegét emeli ki az a tény, hogy a kutatási projekt finanszírozása magánvállalkozások (Theo Miller vállalkozáscsoport, lásd (18) preambulumbekezdést) bevonásával történt. Azt a következtetést lehet levonni, hogy a kutatóhely szerződéses kutatást végzett és a kutatási eredményeket üzleti vállalkozások részére adta át.

               (43)

               A Technische Universität München a BY 12 alintézkedés esetében nem tekintendő vállalkozásnak, mert nem gazdasági tevékenységet végzett, nevezetesen független kutatást folytatott a mikrobiológiával kapcsolatos alaptudás fejlesztése érdekében. Amint azt a (24) preambulumbekezdésben hangsúlyoztuk, Németország új információkat szolgáltatott ezen alintézkedésre vonatkozóan, amelyeket nem értékeltek az eljárás megindításáról szóló határozatban. Az új információk alapján a BY 12 alintézkedés szerinti kutatási projekt független kutatással, nevezetesen közvetlen gyakorlati alkalmazással nem bíró mikrobiális alapkutatással kapcsolatos.

               (44)

               A Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V. (BY 11 alintézkedés) és Milchprüfring Bayern e. V. (BY 13 alintézkedés) a bajor tejtermelés és ipar képviselőinek magánjogi természetű szervezeti formái, amelyek szerződéses viszonyban különböző gazdasági tevékenységeket és szolgáltatásokat látnak el a bajor tejtermelők, tejfeldolgozók és a tejágazatban tevékenykedő egyéb vállalkozók érdekében. A BY 11 és BY 13 alintézkedés keretében szerződéses kutatást végeztek a mezőgazdaság területén azzal a célkitűzéssel, hogy a tejtermelés során a tejtermelők és tejfeldolgozók által hasznosítandó gyakorlati eredményeket biztosítsanak. Németország kkv-knak minősíti őket.

               (45)

               A három kiválasztott kedvezményezett vállalkozói minőségében szelektív előnyben részesült, mivel a gazdasági tevékenységük részét képező és rendes körülmények között saját költségvetésükből fedezett projektköltségeket az állami költségvetésből és tejilletékből származó anyagi eszközökből állták.

         4.3.   A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

               (46)

               A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének valamely állami támogatás hatására jelentkező javulása általában a versenynek az ilyen támogatásban nem részesülő más vállalkozások hátrányára bekövetkező torzulását jelzi (9). Az Unión belüli kereskedelem előtt nyitott piacon működő vállalkozás számára nyújtott támogatás vélhetően a tagállamok közötti kereskedelemre is hatással lehet (10). A 2001 és 2012 közötti időszakban a mezőgazdasági termékek Unión belüli kereskedelme jelentős méreteket öltött. Például a Kombinált Nómenklatúra 0401 vámtarifaszáma alá tartozó termékek (Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül) (11) importja és exportja 2011-ben például elérte az 1,2 milliárd, illetve a 957 millió EUR-t (12).

               (47)

               Az e határozatban értékelt alintézkedések célja a szerződéses ipari kutatási tevékenységek támogatása a mezőgazdasági ágazatban, különösen a tejágazatban. Tekintettel a tejtermékek jelentős mértékű kereskedelmére, feltételezhető, hogy a szóban forgó alintézkedések torzítják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek, és befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet.

         4.4.   Következtetés a támogatás meglétére vonatkozóan

               (48)

               Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a BY2, BY11 és BY13 alintézkedés állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, míg a BY 12 alintézkedés nem minősül állami támogatásnak, mert a kedvezményezett nem folytatott gazdasági tevékenységet.

         5.   A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

               (49)

               Az EUMSZ 108 cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelessége a Bizottságot a támogatás nyújtására irányuló valamennyi szándékról tájékoztatni. A tagállamok továbbá ezeket a támogatásokat addig nem hajthatják végre, amíg a Bizottság azokat összeegyeztethetőnek nem minősíti (felfüggesztési kötelezettség). Németország nem jelentette be a BY2, BY11 és BY13 alintézkedést a Bizottságnak azok végrehajtása előtt.

               (50)

               A BY2, BY11 és BY13 alintézkedés az (EU) 2015/1589 rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében új támogatásnak minősül. A meglévő támogatásra vonatkozó egyik feltétel sem teljesül. A támogatás nem létező különösen az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet 1. cikke b) pontjának i. alpontja értelmében, mivel azt az EUMSZ hatálybalépését követően már végrehajtották (a BY 2 alintézkedést 2008-ban, a BY 11 alintézkedést 2002-ben, a BY 13 alintézkedést pedig 2010-ben hajtották végre) és a tízéves elévülési idő még nem járt le (az elévülési idő 2011. november 28-án megszakadt; lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (152) preambulumbekezdését).

               (51)

               Következésképpen ezen új támogatások jogellenesek, mivel azokat nem jelentették be a Bizottságnak végrehajtásukat megelőzően.

         6.   AZ ALINTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE

               (52)

               Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

               (53)

               A jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (13) alapján valamennyi jogellenes állami támogatást, vagyis az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével végrehajtott támogatást a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos szabályok alapján kell értékelni.

               (54)

               Egyedi iránymutatásokat fogadtak el a kutatási támogatás vonatkozásában. A 2001. november 28. és 2006. december 31. között nyújtott támogatást a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (14) alapján kell értékelni (a továbbiakban: 1996. évi közösségi keretrendszer). A 2007. január 1. után nyújtott támogatást a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (15) alapján kell értékelni (a továbbiakban: 2007–2013. évi közösségi keretrendszer).

               (55)

               A BY2, BY11 és BY13 alintézkedés ipari kutatásnak minősül az 1996. évi közösségi keretrendszer I. mellékletének második franciabekezdése és a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 2.2.f) pontja értelmében, mivel ezen alintézkedések célja a tejtermékek és termelési folyamatok jelentős mértékű fejlesztése és az azokkal kapcsolatos új ismeretek megszerzése volt, valamint azok gyakorlati hatásokkal is jártak a tejágazatra nézve. E kutatási projektek eredményeit a tejágazatban tevékenykedő vállalkozások közvetlenül fel tudták használni termelési ciklusaikban, amint a jobb minőségben előállított tejtermékek elérésére törekedtek. Például a BY 2 alintézkedés szerinti kutatási projekt a tejfehérje-tartalom növelésére vonatkozott és magánvállalkozások közvetlenül részt vettek a projektben; a BY 11 alintézkedés szerinti kutatási projekt a tej minőségének korszerű elemzésére vonatkozott, és a BY 13 alintézkedés szerinti kutatási projekt a gyakorlati rutinvizsgálatokhoz használt új bioszenzor rendszer létrehozására vonatkozott.

               (56)

               Az elszámolható költségek összeegyeztethetőségét már pozitívan értékelték az eljárás megindításáról szóló határozatban (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (203) és (209) preambulumbekezdését). Ezért a továbbiakban a támogatási intenzitást kell megvizsgálni (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (204), (205), (210) és (211) preambulumbekezdését) (lásd e határozat (5) preambulumbekezdését).

      BY 2 alintézkedés

               (57)

               A BY 2 alintézkedést a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer alapján kell értékelni, mivel a támogatást a 2008–2012 közötti időszakban nyújtották.

               (58)

               A 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontja szerint ipari kutatás esetén 50 %-ot elérő támogatási intenzitás engedélyezett. A BY 2 alintézkedés támogatási intenzitása 25 % volt (lásd e határozat (19) preambulumbekezdését) és ezért a törvényes mértéken belül maradt.

               (59)

               Ennélfogva megállapítható, hogy a BY 2 alintézkedés összeegyeztethető a belső piaccal, mivel a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontjában meghatározott támogatási intenzitásnak eleget tesznek.

      BY 11 alintézkedés

               (60)

               mivel a BY 11 alintézkedést 2002 és 2011 között nyújtották, a támogatást a kutatási támogatásra vonatkozó mindkét iránymutatás alapján kell értékelni: a 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti végrehajtási időszak tekintetében az 1996. évi közösségi keretrendszer, míg a 2007. január 1. és 2011. december 31. közötti végrehajtási időszak tekintetében a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer alapján.

               (61)

               A 2001. november 28. és 2006. december 31. közötti végrehajtási időszak során az ipari kutatás esetében megengedett támogatási intenzitás 50 % volt (az 1996. évi közösségi keretrendszer 5.3. pontja). További 10 százalékpont volt engedélyezett, amennyiben a támogatást kkv-knak nyújtották (az 1996. évi közösségi keretrendszer 5.10.1. pontja). További 10 százalékpontos növelés volt engedélyezett, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztették és tették közzé (az 1996. évi közösségi keretrendszer 5.10.4.c) pontja). A BY 11 alintézkedés szerint nyújtott támogatás megfelel e támogatási intenzitási szabályoknak, mivel a támogatást kkv-knak nyújtották és az eredményeket különböző nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvényeken és publikációkban mutatták be, és a támogatás az elszámolható költségek kevesebb mint 70 %-át tette ki (lásd e határozat (22) preambulumbekezdését és 2. táblázatát).

               (62)

               A 2007. január 1. és 2011. december 31. közötti végrehajtási időszak során az ipari kutatás esetében megengedett támogatási intenzitás 50 % volt (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontja). További 10 százalékpont volt engedélyezett, amennyiben a támogatást kkv-knak nyújtották (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.a) pontja). További 15 százalékpontos növelés volt engedélyezett a maximális támogatási intenzitás 80 %-áig, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztették és tették közzé (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.c) pontja). A BY 11 alintézkedés szerint nyújtott támogatás megfelel e támogatási intenzitási szabályoknak, mivel a támogatást kkv-knak nyújtották és az eredményeket különböző nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvényeken és publikációkban mutatták be, és a támogatás az elszámolható költségek kevesebb mint 75 %-át tette ki (lásd e határozat (21) preambulumbekezdését és 3. táblázatát).

               (63)

               A kedvezményezett Milchwirtschaftlicher Verein Allgäu-Schwaben e. V kkv-nak minősül, mivel munkavállalóinak száma és éves árbevétele a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (16) megállapított küszöbértékek alatt van (lásd az (23) preambulumbekezdést). A nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvények és publikációk ugyanebben a preambulumbekezdésben említett jegyzéke 38 nyilvánosan tartott előadást és 29 publikációt említ.

      BY 13 alintézkedés

               (64)

               A BY 13 alintézkedést a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer alapján kell értékelni, mivel a támogatást 2010-ben nyújtották.

               (65)

               Az ipari kutatás esetében megengedett támogatási intenzitás 50 % volt (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.2.b) pontja). További 10 százalékpont volt engedélyezett, amennyiben a támogatást kkv-knak nyújtották (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.a) pontja). További 15 százalékpontos növelés volt engedélyezett a maximális támogatási intenzitás 80 %-áig, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztették és tették közzé (a 2007–2013. évi közösségi keretrendszer 5.1.3.c) pontja). A BY 13 alintézkedés szerint nyújtott támogatás megfelel e támogatási intenzitási szabályoknak, mivel a támogatást kkv-knak nyújtották és az eredményeket különböző nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvényeken és publikációkban mutatták be, és a támogatás az elszámolható költségek kevesebb mint 75 %-át tette ki (lásd e határozat (26) és (27) preambulumbekezdését).

               (66)

               A kedvezményezett Milchprüfring Bayern e. V kkv-nak minősül, mivel munkavállalóinak száma és éves árbevétele a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (17) megállapított küszöbértékek alatt van (lásd a (29) preambulumbekezdést). A nemzetközi és nemzeti tudományos rendezvények és publikációk ugyanebben a preambulumbekezdésben említett jegyzéke 12 nyilvános előadást és 12 publikációt említ.

      Következtetés a támogatási alintézkedések összeegyeztethetőségéről

               (67)

               Ezért megállapítható, hogy a BY2, BY11 és BY13 alintézkedés összeegyeztethető a belső piaccal,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A BY 12 alintézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
   2. cikk
   Az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével Németország által 2001. november 28. és 2012. december 31. között a BY 2, BY 11 és BY 13 alintézkedéshez jogellenesen nyújtott állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 24-én.

            a Bizottság részéről

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL C 7., 2014.1.10., 8. o.

      (2)  A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

      (3)  C(2013) 4457 final, a 2013. december 16-i levélben kijavítva (C(2013) 9021 final).

      (4)  Lásd: hivatkozás a 1. lábjegyzetben.

      (5)  A Németország által benyújtott tájékoztatás alapján a kedvezményezett 2011-ben 154 munkavállalót foglakoztatott és éves árbevétele 9,05 millió EUR volt.

      (6)  A Bizottság a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium által benyújtott publikációs listát a Ref. Ares(2016)503557 – 22 September 2016 hivatkozási szám alatt nyilvántartásba vette.

      (7)  A Németország által benyújtott tájékoztatás alapján a kedvezményezett 2011-ben 158 munkavállalót foglakoztatott és árbevétele 14,6 millió EUR volt.

      (8)  A Bizottság a Bajor Mezőgazdasági Minisztérium által benyújtott publikációs listát a Ref. Ares(2016)503557 – 22 September 2016 hivatkozási szám alatt nyilvántartásba vette.

      (9)  A Philip Morris Holland BV kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott 730/79. sz. ítélet (EU:C:1980:209) 11. és 12. pontja.

      (10)  Lásd különösen a Francia Köztársaság kontra Bizottság ügyben 1988. július 13-án hozott 102/87. sz. ítéletet (EU:C:1988:391).

      (11)  A Bizottság 927/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 9.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 304., 2012.10.31., 1. o.).

      (12)  Forrás: EUROSTAT.

      (13)  A Bizottság közleménye a jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról Állami támogatás (HL C 119.,2002.5.22., 22. o.).

      (14)  A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (HL C 45., 1996.2.17., 5. o.).

      (15)  A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (HL C 323., 2006.12.30., 1. o.).

      (16)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

      (17)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.


title: 2010/491/EK: A Tanács határozata ( 2009. július 27. ) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírásáról

text:
               16.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 243/66

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2009. július 27.)
   az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírásáról
   (2010/491/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 66. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendelet (1) 21. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az Ügynökség munkájában. Részvételük módját a Közösség és ezen országok között megkötött további megállapodások szabályozzák.

               (2)

               A 2008. március 11-én kapott felhatalmazása alapján a Bizottság a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel lezárta a tárgyalásokat egy olyan megállapodásról, amely ezen államoknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvételének módját szabályozza.

               (3)

               A 2009. január 19-én parafált megállapodást – ennek egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – alá kell írni, és el kell fogadni a csatolt együttes nyilatkozatokat.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének rendelkezései alapján a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére irányul, Dánia a fenti jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően az e határozatnak a Tanács általi elfogadását követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

               (5)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (2) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodást, valamint a csatolt együttes nyilatkozatok aláírását a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja, a megállapodás megkötésére is figyelemmel.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel ennek megkötésére.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. BILDT

      (1)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

      (2)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

      (3)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.


title: Az Europol igazgatótanácsának határozata ( 2007. március 20. ) amely meghatározza a harmadik felek szakértőinek az elemző csoportok tevékenységeibe való bevonását szabályozó megállapodásokat irányító szabályokat

text:
               29.3.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 72/32

      AZ EUROPOL IGAZGATÓTANÁCSÁNAK HATÁROZATA

   (2007. március 20.)
   amely meghatározza a harmadik felek szakértőinek az elemző csoportok tevékenységeibe való bevonását szabályozó megállapodásokat irányító szabályokat
   (2007/C 72/15)
   AZ IGAZGATÓTANÁCS,
   Tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló Egyezményre (Europol-egyezmény), amelyet a Tanács 2003. november 27-i, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló Egyezmény 43(1) cikke alapján az Egyezményt, és különösen annak 10(9) cikkét módosító jegyzőkönyvet (1) összeállító jogi aktusa módosított,
   Tekintettel a Közös ellenőrző hatóság által kiadott véleményre,
   Mivel az igazgatótanács feladata, hogy a harmadik felek szakértőinek az elemző csoportok tevékenységeibe való bevonását szabályozó megállapodásokat irányító szabályokat – kétharmados többséggel – meghatározza,
   A EUROPOL KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT FOGADTA EL:
   1. cikk
   Meghatározások
   Jelen határozat alkalmazásában:

               (a)

               az „elemző csoport ”az a csoport, amely a résztvevőket egy elemzési projektbe bevonja, ahogy azt az Europol-egyezmény 10(2) cikke említi;

               (b)

               a „megállapodás ”kifejezés egy az Europol és egy harmadik fél között létrejött, ez utóbbiak egy elemzési csoport tevékenységeibe való bevonását szabályozó megegyezést jelent.

               (c)

               a harmadik fél szakértőinek egy elemző csoport tevékenységeibe való „bevonása ”azt jelenti, hogy ezek a szakértők jogosultak az elemző csoportok ülésein való részvételre, továbbá az Europol köteles őket tájékoztatni – amennyiben ezt kérik – az adott elemzési munkafájllal kapcsolatos fejleményekről, illetve köteles az általuk képviselt harmadik felekre vonatkozó elemzési eredményeket a vonatkozó jogi előirásoknak megfelelően számukra kiadni.

               (d)

               a „harmadik fél ”az Europol-egyezmény 10(4) cikkében hivatkozott harmadik államot vagy szervezetet jelenti;

         2. cikk
   Felkérés egy elemző csoport tevékenységeiben való részvételre
   Az Europol felkérheti egy harmadik fél szakértőit, hogy vegyenek részt egy elemző csoport munkájában, amennyiben ezzel a harmadik féllel az információcserére – köztük a személyes adatok átadására –, továbbá a kicserélt információ bizalmasságára vonatkozó megfelelő rendelkezéseket tartalmazó megegyezést kötött. Ilyen felkérésre csak az elemző csoport résztvevőinek egyhangú jóváhagyásával kerülhet sor.
   3. cikk
   Megállapodások
   1.   A harmadik felek szakértőinek bevonását az Europol és a harmadik felek között létrejövő megállapodások szabályozzák. Ezeket a megállapodásokat – melyeknek a jelen határozat mellékletében található mintán kell alapulniuk – továbbítani fogják a Közös ellenőrző hatósághoz. Amennyiben az Europol el kíván térni a minta-megállapodástól, akkor erről ki kell kérnie az elemző csoport résztvevőinek véleményét.
   2.   A megállapodásnak tartalmaznia kell a tevékenységekbe bevont harmadik felek szakértőinek alábbi jogosultságait:

               a.

               látogathatja az elemző csoportok üléseit, továbbá

               b.

               kérésükre az Europol tájékoztatja őket az érintett elemzési munkafájlokkal kapcsolatos fejleményekről, továbbá

               c.

               kézhez kapják az elemzésnek az általuk képviselt harmadik felekre vonatkozó eredményeit; az ilyen adatok átadására az Europol-egyezmény 17(2) és 18(4) cikkei, az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezései, illetve a személyes adatok harmadik államok és harmadik szervek számára való továbbításáról rendelkező 1999. március 12-i tanácsi határozat (2) 5(5) cikke szerint, illetve az adott adatokat közlő tagállam hozzájárulásával kerül sor. és

               d.

               kizárólag az érintett résztvevő felek előzetes egyetértésével és az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, adhatják ki az elemzés eredményeit.

         3.   A megállapodásoknak rendelkezniük kell a megállapodások a tevékenységekbe bevont harmadik fél vagy az Europol részéről előzetes értesítés alapján történő felmondásáról, amely csak az elemző csoport résztvevőinek egyetértésével érvényes. Amennyiben nem jönne létre megállapodás a résztvevők között, az Europolnak a résztvevő kérésére fel kell mondania a megállapodást és erről értesítenie kell az igazgatótanácsot.
   4. cikk
   Hatálybalépés
   Jelen határozat 2007. április 19-én lép hatályba.

      Kelt: Hága 2007. március 20-án

         Hans-Jürgen FÖRSTER

            Az igazgatótanács elnöke

      (1)  HL C 2., 2004.1.6., 1. o.

      (2)  HL C 88, 1999.3.30., 1. o., melyet a Tanács 2002. február 28-i (HL C 76., 2002.3.27., 1. o.) jogi aktusa módosított.

      MELLÉKLET
      MINTA-MEGÁLLAPODÁS A HARMADIK FELEK SZAKÉRTŐINEK AZ ELEMZŐ CSOPORTOK TEVÉKENYSÉGEIBE VALÓ BEVONÁSÁRÓL
      Az Europol és (a harmadik fél megnevezése)(a továbbiakban: „a Felek”)
      Tekintettel az Europol-egyezményre és különösen annak 10(9) cikkére,
      Tekintettel az Europol és (a harmadik fél megnevezése) között létrejött együttműködési megállapodásra és különösen annak a kicserélt információk bizalmasságára vonatkozó rendelkezéseire,
      VAGY:
      Tekintettel az Europol és (a harmadik fél megnevezése) között létrejött együttműködési és titoktartási megállapodásokra,
      Tekintettel a Tanács 1998. november 3-i, az Europol elemzési fájljaira vonatkozó szabályokat elfogadó jogi aktusára (1),
      Tekintettel az igazgatótanács (dátum)-i, a harmadik felek szakértőinek az elemző csoportok tevékenységeibe való bevonását szabályozó megállapodásokat irányító szabályokat meghatározó határozatáraére, és különösen annak 3(1) cikkére,
      Tekintettel az YYY elemzési munkafájl megnyitási utasítására,
      Mivel a tagállamoknak érdekében áll a (a harmadik fél megnevezése) szakértőinek az YYY elemző csoport tevékenységeibe való bevonása,
      Mivel (a harmadik fél megnevezése) közvetlenül érintett az YYY elemző csoport által végzett elemző munkában,
      az alábbiakban állapodtak meg:
      1. cikk
      Meghatározások
      Jelen megállapodásra vonatkozóan:

                  (a)

                  a harmadik fél szakértőinek egy elemző csoport tevékenységeibe való „bevonása ”azt jelenti, hogy ezek a szakértők jogosultak az elemző csoport ülésein való részvételre, továbbá az Europol köteles őket tájékoztatni – amennyiben ezt kérik – az adott elemzési munkafájllal kapcsolatos fejleményekről, illetve köteles az általuk képviselt harmadik felekre vonatkozó elemzési eredményeket a vonatkozó jogi előírásoknak megfelelően számukra kiadni.

                  (b)

                  az „együttműködési megállapodás ”az Europol és (a harmadik fél megnevezése) által (dátum)-án/én aláírt megállapodást jelenti;

                  (c)

                  a „titoktartási megállapodás ”az Europol-egyezmény 18(6) cikkében hivatkozott megállapodást jelenti;

            2. cikk
      Hatály
      1.   A/az ( a szakértőt küldő hatóság megnevezése) részéről XXX-et (2) bevonjuk az YYY elemző csoport munkájába.
      2.   Ennek megfelelően XXX jogosult az alábbiakra:

                  a.

                  látogathatja az elemző csoportok üléseit, továbbá

                  b.

                  kérésére az Europol tájékoztatja az érintett YYY elemzési munkafájlokkal kapcsolatos fejleményekről, továbbá

                  c.

                  kézhez kapja az elemzésnek a/az (a harmadik fél megnevezése)-ra/re vonatkozó eredményeit; az ilyen adatok átadására az Europol-egyezmény 17(2) és 18(4) cikkei, az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezései, illetve a személyes adatok harmadik államok és harmadik szervek számára való továbbításáról rendelkező 1999. március 12-i tanácsi határozat 5(5) cikke szerint, illetve az adott adatokat közlő tagállam hozzájárulásával kerül sor. és

                  d.

                  kizárólag az érintett résztvevő felek előzetes egyetértésével és az együttműködési és titoktartási megállapodások vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, terjeszthetik tovább az elemzés eredményeit.

            3. cikk
      Hatálybalépés
      Jelen megállapodás (dátum)-án/én lép hatályba.
      4. cikk
      Megszüntetés
      1.   Az YYY elemzési munkafájl lezárásával jelen megállapodás automatikusan hatályát veszti.
      2.   Jelen megállapodás a Felek egyike által benyújtott értesítést követően bármikor felmondható.

         (1)  HL C 26., 1999.1.30., 1. o. amelyet a (a hivatkozást az új jogi aktus elfogadásokor kell hozzáadni) módosított.

         (2)  A szakértő(k) neve.


title: 2013/421/EU: A Tanács határozata ( 2013. június 27. ) az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatra vonatkozóan a TIR-egyezmény Intéző Bizottságában az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

text:
               3.8.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 209/17

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. június 27.)
   az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatra vonatkozóan a TIR-egyezmény Intéző Bizottságában az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
   (2013/421/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt (TIR-egyezmény) a Közösség részéről a 2112/78/EGK tanácsi rendelettel (1) hagyták jóvá, és 1983. június 20-án lépett hatályba a Közösségben (2).

               (2)

               A TIR-egyezmény konszolidált változatát a 2009/477/EK tanácsi határozat (3) mellékleteként tették közzé, amely alapján a TIR-egyezmény jövőbeli módosításait – hatálybalépésük napját megjelölve – a Bizottságnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tennie.

               (3)

               Kimerítő megbeszéléseket követően az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportja 2011 októberében úgy döntött, hogy a TIR-egyezmény bizonyos módosításokra szorul. E módosítások a TIR-egyezmény 6. cikkét és a TIR-egyezmény 9. mellékletének egy új, III. résszel való bővítését érintik; az új rész megállapítja azokat a feltételeket és követelményeket, amelyeket egy nemzetközi garanciarendszer hatékony megszervezésére és működtetésére, valamint a TIR-igazolványok nyomtatására és kiadására felhatalmazott nemzetközi szervezetnek teljesítenie kell.

               (4)

               A TIR-egyezmény javasolt módosításai bevezetik a nemzetközi szervezet fogalommeghatározását és egyértelműen meghatározzák a felhatalmazási eljárását. A 9. mellékletnek egy új, III. résszel való kiegészítése a melléklet célját egészítené ki a TIR-rendszerben részt vevő valamennyi személy szerepének és felelősségi körének egyértelmű meghatározásával, valamint fokozná az igazgatás átláthatóságát. E feltételeknek és követelményeknek a TIR-egyezmény jogi szövegébe történő bevezetése a TIR-egyezmény 6. cikkének (2) bekezdéséhez fűzött 0.6.2a.-2. értelmező rendelkezés értelmében szintén leegyszerűsítené az ENSZ-EGB és a nemzetközi szervezet közötti írásbeli megállapodás szövegét.

               (5)

               A vámjogszabályokkal foglalkozó bizottságon (genfi koordináció) belül valamennyi tagállam küldöttje kedvezően vélekedett a módosító javaslatról.

               (6)

               A TIR-egyezmény Intéző Bizottsága 2012. februári 53. ülésén elfogadta a TIR-egyezmény javasolt módosításait, az uniós belső eljárások befejezésének függvényében.

               (7)

               2012. július 5-én az Intéző Bizottság a TIR-egyezmény 59. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően megküldte a Főtitkárnak a TIR-egyezmény 6. cikke (2a) bekezdésének és a 9. mellékletnek a módosítására irányuló javaslatokat, amelyeket 2012. február 9-én a Genfben tartott 53. ülésen fogadtak el. A Főtitkár 2012. július 10-én közzétette a C.N.358.2012.TREATIES letétkezelői értesítést, amelyben közölte, hogy ha 2013. július 10-ig a Szerződő Felek egyike sem emel kifogást a módosítási javaslatok ellen, akkor azok 2013. október 10-én hatályba lépnek.

               (8)

               Ezért a javasolt módosításra vonatkozóan az Unió nevében képviselendő álláspontot meg kell határozni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A TIR-egyezmény Intéző Bizottságában az Európai Unió nevében képviselendő álláspont az Intéző Bizottság e határozathoz csatolt melléklettervezetén alapul.
   Az egyezmény módosításait a Bizottság – hatálybalépésük napját megjelölve – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. június 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. GILMORE

      (1)  HL L 252., 1978.9.14., 1. o.

      (2)  HL L 31., 1983.2.2., 13. o.

      (3)  HL L 165., 2009.6.26., 1. o.

      MELLÉKLET
      A 6. cikk a következő új bekezdéssel egészül ki:

         6. cikk (2a) bekezdés

      A (2a) bekezdés szövege a következőre módosul:
      (2a)   Az Intéző Bizottság felhatalmaz egy nemzetközi szervezetet, hogy vállalja a nemzetközi garanciarendszer hatékony megszervezésének és működtetésének feladatát. A felhatalmazás addig hatályos, ameddig a szervezet teljesíti a 9. melléklet III. részében foglalt feltételeket és követelményeket. Az Intéző Bizottság a felhatalmazást visszavonhatja, ha e feltételek és követelmények már nem teljesülnek.
      A 9. melléklet a következő új III. résszel egészül ki:

         9. melléklet, új, III. rész

      A melléklet a következő új III. résszel egészül ki:
      Nemzetközi szervezet 6. cikk szerinti felhatalmazása arra, hogy vállalja a nemzetközi garanciarendszer hatékony megszervezésének és működtetésének, valamint TIR-igazolványok nyomtatásának és kiadásának feladatát.
      Feltételek és követelmények

                  1.

                  A nemzetközi szervezetnek az alábbi feltételeket és követelményeket kell teljesítenie ahhoz, hogy az Intéző Bizottság az egyezmény 6. cikke (2a) bekezdésének megfelelően felhatalmazza egy nemzetközi garanciarendszer hatékony megszervezésének és működtetésének, valamint TIR-igazolványok nyomtatásának és kiadásának feladatával:

                              a)

                              nemzetközileg elismert független könyvvizsgálók által hitelesen ellenőrzött konszolidált pénzügyi kimutatások éves benyújtásával bizonyítaniuk kell a nemzetközi garanciarendszer hatékony megszervezéséhez és működtetéséhez szükséges szakmai kompetenciájukat és stabil pénzügyi helyzetüket, valamint az egyezmény által rájuk ruházott kötelezettségek teljesítéséhez szükséges szervezeti adottságok meglétét;

                              b)

                              bizonyítaniuk kell a vám- vagy adójogszabályok súlyos vagy ismételt megszegésének hiányát.

                  2.

                  A felhatalmazás értelmében a nemzetközi szervezet:

                              a)

                              a TIR-egyezmény Szerződő Felei számára a nemzetközi szervezethez kapcsolódó nemzeti egyesületek révén rendelkezésre bocsátja a globális garanciaszerződés hiteles másolatait és a garanciafedezet igazolását;

                              b)

                              tájékoztatja a TIR-egyezmény illetékes szerveit a TIR-igazolványok kibocsátására a nemzeti egyesületek által meghatározott szabályokról és eljárásokról;

                              c)

                              a TIR-egyezmény illetékes szervei számára évente adatokat szolgáltat a benyújtott, a függőben lévő, a kifizetett, illetőleg fizetés nélkül kiegyenlített követelésekről;

                              d)

                              a TIR-egyezmény illetékes szervei számára teljes körű és hiánytalan tájékoztatást nyújt a TIR-rendszer működéséről, különösen – de nem kizárólag – kellő időben megalapozott információkat szolgáltat a befejezetlen TIR-műveletek, továbbá a benyújtott, a függőben lévő, a kifizetett, illetőleg a fizetés nélkül kiegyenlített követelések számának olyan alakulásáról, amely a TIR-rendszer megfelelő működését illetően aggodalomra ad okot, illetve nehézségekhez vezethet a nemzetközi garanciarendszerének további működtetése terén;

                              e)

                              a TIR-egyezmény illetékes szervei számára statisztikai adatokat szolgáltat az egyes Szerződő Felek részére kiosztott TIR-igazolványok számáról, típusonkénti bontásban;

                              f)

                              részletesen tájékoztatja a TIR Végrehajtó Testületet a különböző típusú TIR-igazolványoknak a nemzetközi szervezet által felszámolt áráról;

                              g)

                              minden lehetséges lépést megtesz annak érdekében, hogy csökkentse a TIR-igazolványok hamisításának kockázatát;

                              h)

                              megfelelő korrekciós intézkedéseket hoz azokban az esetekben, amikor a TIR-igazolvány kapcsán hibát vagy hiányosságot fedeznek fel, és erről jelentést tesz a TIR Végrehajtó Testületénél;

                              j)

                              teljes mértékben részt vesz azokban az esetekben, amelyekben a TIR Végrehajtó Testületét kérik fel a vitarendezés megkönnyítésére;

                              k)

                              biztosítja, hogy a TIR Végrehajtó Testület azonnal értesüljön bármely, csalással összefüggő tevékenységről, illetve a TIR-egyezmény alkalmazásával kapcsolatos egyéb nehézségről;

                              l)

                              a nemzetközi szervezethez kapcsolódó nemzeti garanciavállaló szakmai egyesületekkel és a vámhatóságokkal közösen igazgatja a TIR-igazolványoknak az egyezmény 10. mellékletében előírt ellenőrzési rendszerét, valamint tájékoztatja a Szerződő Feleket és az Egyezmény illetékes szerveit a rendszerben felmerülő problémákról;

                              m)

                              a TIR-egyezmény illetékes szerveit statisztikákkal és adatokkal látja el a Szerződő Felek teljesítményéről a 10. mellékletben előírt ellenőrzési rendszer tekintetében;

                              n)

                              az Egyezmény 6. cikke (2a) bekezdésének megfelelően nyújtott felhatalmazás hatálybalépésének vagy meghosszabbításának ideiglenes időpontja előtt legalább két hónappal – az Intéző Bizottság megbízásából és nevében – olyan írásbeli megállapodást köt az Egyesült Nemzetek Szövetsége Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) titkárságával, amely tartalmazza az e bekezdésben meghatározott kötelességeiknek a nemzetközi szervezet általi elfogadását.

                  3.

                  Amikor egy garanciavállaló egyesület a nemzetközi szervezetet egy kifizetési követelésről tájékoztatja, az három (3) hónapon belül értesíti a garanciavállaló egyesületet a követelésre vonatkozó állásfoglalásáról.

                  4.

                  Valamennyi, a nemzetközi szervezet által az Egyezmény értelmében közvetlenül vagy közvetve szerzett, természeténél fogva bizalmas vagy bizalmi alapon közölt információ titoktartási kötelezettség alá esik, és nem használható, illetve dolgozható fel sem kereskedelmi célokra, sem pedig egyéb, a közlés céljától eltérő célból, illetve az információt nyújtó személy vagy hatóság kifejezett engedélye nélkül nem adható ki harmadik fél számára. Ezen információk azonban engedély nélkül továbbadhatóak az ezen egyezmény Szerződő Feleinek illetékes hatóságai részére, amennyiben erre a nemzeti vagy nemzetközi jogszabályok rendelkezései értelmében felhatalmazás vagy kötelezettség vonatkozik, illetőleg ha azokra jogi eljárásokkal kapcsolatban van szükség. Az információ közzététele vagy közlése a hatályos adatvédelmi előírások teljes körű betartásával történik.

                  5.

                  A fenti feltételek és követelmények be nem tartása esetén az Intéző Bizottságnak jogában áll visszavonni a 6. cikk (2a) bekezdésének megfelelően adott felhatalmazást. Amennyiben az Intéző Bizottság a felhatalmazás visszavonásáról határoz, a határozat leghamarabb a visszavonást követő hat (6) hónap elteltével válik hatályossá.

                  6.

                  A nemzetközi szervezet fenti feltételeknek megfelelő felhatalmazása nem sérti a szervezetre az egyezmény értelmében ruházott felelősségeket és pénzbeli kötelezettségeket.


title: A Bizottság (EU) 2017/1003 határozata (2017. június 13.) a 2016 augusztusában és októberében Olaszországban bekövetkezett földrengések károsultjainak ingyen szétosztandó vagy rendelkezésére bocsátandó áruk vámmentes behozataláról (az értesítés a C(2017) 3865. számú dokumentummal történt)

text:
               15.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 152/3

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1003 HATÁROZATA
   (2017. június 13.)
   a 2016 augusztusában és októberében Olaszországban bekövetkezett földrengések károsultjainak ingyen szétosztandó vagy rendelkezésére bocsátandó áruk vámmentes behozataláról

         (az értesítés a C(2017) 3865. számú dokumentummal történt)

   (Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló, 2009. november 16-i 1186/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 76. cikkére,
   tekintettel az Olasz Köztársaság 2017. március 14-i kérelmére, amely a 2016. augusztusi és októberi olaszországi földrengések károsultjai számára ingyen rendelkezésre bocsátandó áruk vámmentes behozatalának lehetővé tételére vonatkozott,
   mivel:

               (1)

               Az Olaszországban 2016. augusztus 24-én, augusztus 26-án és október 30-án bekövetkezett földrengések az 1186/2009/EK rendelet XVII. fejezetének C. szakasza értelmében katasztrófának minősülnek, ezért indokolt engedélyezni az említett rendelet 74–80. cikkében említett feltételeknek megfelelő áruk behozatali vámok alóli mentességét.

               (2)

               Az Olasz Köztársaságnak tájékoztatnia kell a Bizottságot a 2016-os olaszországi földrengések károsultjai javára vámmentesen behozott áruk jellegéről és mennyiségéről, továbbá a szóban forgó áruk szétosztására vagy rendelkezésre bocsátására feljogosított szervezetekről, illetve az áruknak a károsultak katasztrófasegélyezésétől eltérő célú felhasználásának megakadályozása céljából hozott intézkedésekről.

               (3)

               A vámmentességet az első földrengés dátuma utáni behozatalokra indokolt alkalmazni.

               (4)

               A Bizottság az 1186/2009/EK rendelet 76. cikkében foglaltaknak megfelelően konzultált a többi tagállammal,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az áruk az 1186/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti behozatali vámoktól mentesen behozhatók, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

               a)

               az áruk az alábbi felhasználási célok egyikét szolgálják:

                           i.

                           a c) pontban említett szervek és szervezetek által a 2016-os olaszországi földrengések károsultjai részére ingyenesen kiosztásra kerülnek;

                           ii.

                           az árukat ingyenesen a károsultak rendelkezésére bocsátják, de az áruk az említett szervezetek tulajdonában maradnak;

               b)

               az áruk eleget tesznek az 1186/2009/EK rendelet 75., 78. és 79. cikkében meghatározott feltételeknek;

               c)

               az áruk szabad forgalomba bocsátás céljából állami szervek vagy az illetékes olasz hatóságok által jóváhagyott szervezetek által kerülnek behozatalra.

         (2)   Az áruk az 1186/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti behozatali vámoktól mentesen kerülnek behozatalra akkor is, ha azokat szabad forgalomba bocsátás céljából segélyügynökségek hozzák be a 2016-os olaszországi földrengések károsultjai részére biztosított katasztrófasegély nyújtásának időszakában felmerülő szükségleteik kielégítése céljából.
   2. cikk
   Az Olasz Köztársaság legkésőbb 2017. szeptember 30-ig közli az alábbi információkat a Bizottsággal:

               a)

               az 1. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek jegyzéke;

               b)

               az 1. cikk alapján vámmentesen behozott áruk mennyisége és jellege;

               c)

               az e határozat hatálya alá tartozó áruk vonatkozásában az 1186/2009/EK rendelet 78., 79. és 80. cikkének való megfelelés biztosítása érdekében hozott intézkedések.

         3. cikk
   Az 1. cikk a 2016. augusztus 24. és 2017. június 30. közötti behozatalokra alkalmazandó.
   4. cikk
   Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2017. június 13-án.

            a Bizottság részéről

         Pierre MOSCOVICI

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 324., 2009.12.10., 23. o.


title: 2009/872/EK: A Bizottság határozata ( 2009. november 30. ) a ritka betegségek európai uniós szakértői bizottságának felállításáról

text:
               2.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 315/18

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. november 30.)
   a ritka betegségek európai uniós szakértői bizottságának felállításáról
   (2009/872/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az „Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” címen 2007. október 23-án elfogadott fehér könyv (1), amelynek célja az uniós egészségügyi stratégia kialakítása, cselekvési prioritásként határozta meg a ritka betegségeket.

               (2)

               Ezzel párhuzamosan az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-án elfogadta az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013) létrehozásáról szóló 1350/2007/EK határozatot (2). Az említett határozat 7. cikkének (2) bekezdése és melléklete értelmében az egészséggel kapcsolatos információk és ismeretek összegyűjtésére és terjesztésére irányuló fellépéseket a tagállamokkal szoros együttműködésben kell végrehajtani, amihez konzultációs mechanizmusokat és részvételi eljárásokat dolgoznak ki.

               (3)

               Az Európai Bizottság 2008. november 11-én elfogadta a következő közleményt: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának - „Ritka betegségek: kihívás Európa számára” (3) (a továbbiakban: bizottsági közlemény), a Tanács pedig 2009. június 8-án tanácsi ajánlást (4) fogadott el a ritka betegségek területén megvalósítandó fellépésről (a továbbiakban: tanácsi ajánlás).

               (4)

               A közösségi fellépések előkészítése és végrehajtása a ritka betegségek területén szoros együttműködést kíván a tagállami szakmai szervezetekkel és az érdekeltekkel.

               (5)

               Meg kell teremteni ezért egy olyan keretet, amely lehetővé teszi a rendszeres konzultációt az említett szervekkel, az Európai Bizottság által támogatott kutatási és közegészségügyi fellépésekhez kapcsolódó projektek vezetőivel, továbbá az ezen a téren működő valamennyi illetékes féllel.

               (6)

               E keret megteremtésének szükségére a ritka betegségekkel foglalkozó COM(2008) 679 végleges közlemény is rámutat. A közlemény 7 pontjának ajánlása szerint a Bizottság munkáját az EU ritka betegségekkel foglalkozó tanácsadó bizottságának (EUACRD) kell segítenie.

               (7)

               Ez a bizottság nem a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (5) értelmében vett bizottság,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottság ezennel felállítja a ritka betegségek európai uniós szakértői bizottságát (a továbbiakban: bizottság).
   2. cikk
   (1)   A közérdek érvényesítése érdekében felállított bizottság segítséget nyújt a Bizottságnak a ritka betegségek terén a közösségi fellépések kidolgozásában és végrehajtásában, valamint támogatja a tagállamok és a különböző érintett felek között a vonatkozó tapasztalatok, politikai stratégiák és gyakorlatok cseréjét.
   (2)   A bizottság feladatkörén kívül esnek azok a kérdések, amelyeket a ritka betegségek gyógyszereiről szóló, 1999. december 16-i 141/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) szabályoz, illetve amelyek az említett rendelet 4. cikkében felállított, a ritka betegségek gyógyszereivel foglalkozó bizottság (COMP), vagy a 75/320/EGK tanácsi határozattal (7) felállított gyógyszerészeti bizottság hatáskörébe tartoznak.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett célok elérése érdekében a tanácsadó bizottság:

               a)

               segíti a Bizottságot a ritka betegségekkel kapcsolatban közösségi, illetve nemzeti szinten hozott intézkedések eredményeinek figyelemmel kísérésében, értékelésében és terjesztésében;

               b)

               hozzájárul e területen a közösségi cselekvési programok végrehajtásához, elsősorban azáltal, hogy elemzi a meghozott intézkedések eredményeit, valamint javító intézkedéseket javasol;

               c)

               hozzájárul a bizottsági közlemény végrehajtásáról szóló bizottsági jelentés, valamint a tanácsi ajánlás előkészítéséhez;

               d)

               véleményeket, ajánlásokat és jelentéseket nyújt be a Bizottságnak vagy utóbbi kérésére, vagy saját kezdeményezésére;

               e)

               segíti a Bizottságot a ritka betegségek kérdéséhez kapcsolódó nemzetközi együttműködésben;

               f)

               támogatja a Bizottságot iránymutatások, ajánlások, valamint a bizottsági közleményben és a tanácsi ajánlásban meghatározott bármely egyéb fellépés kidolgozásában;

               g)

               tevékenységéről éves jelentést küld a Bizottság részére.

         (4)   A bizottság eljárási szabályzatát a Bizottsággal egyetértésben fogadja el.
   3. cikk
   (1)   A bizottság 51 tagból és ugyanennyi helyettes tagból áll, a következő összetételben:

               a)

               tagállamonként egy képviseleti tag a ritka betegségekért felelős minisztériumoktól vagy kormányzati ügynökségektől; a képviseleti tagot az adott tagállam kormánya jelöli ki;

               b)

               négy tag a betegképviseleti szervezetektől;

               c)

               négy tag a gyógyszeripar képviseletében;

               d)

               kilenc képviseleti tag a ritka betegségek területén folyamatban lévő és/vagy lezárult, közösségi egészségügyi programok (8) keretében finanszírozott, közösségi projektek részéről, beleértve három tagot a ritka betegségekkel foglalkozó európai referenciahálózatok kísérleti projekt részéről;

               e)

               hat képviseleti tag a Közösség kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjából (9) támogatott, folyamatban lévő és/vagy lezárult projektek részéről;

               f)

               egy képviseleti tag a Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtól (ECDC), akinek megbízatása kiterjed az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban az újonnan felbukkanó, ritka fertőző betegségekkel kapcsolatos tevékenységekre is.

         Az érintett államok kormányainak kérésére a Bizottság kibővítheti a bizottság összetételét az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást aláírt EFTA-államok egy-egy képviselőjével; e képviseleti tagokat a ritka betegségekért felelős minisztériumok vagy kormányzati ügynökségek küldik, és az érintett államok kormányai nevezik ki.
   (2)   A bizottság ülésén képviseltetheti magát a Bizottság és az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) is, valamint részt vehet rajta a ritka betegségek gyógyszereivel foglalkozó bizottság elnöke vagy alelnöke.
   (3)   Az üléseken megfigyelőként részt vehetnek a ritka betegségek területén működő nemzetközi szakmai szervezetek és egyéb szövetségek képviselői is, amennyiben erre a Bizottsághoz kellően alátámasztott kérelmet nyújtanak be.
   (4)   A Bizottság pályázati felhívást tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság weboldalán, majd az alkalmas jelöltek listájának felállítását követően kijelöli az (1) bekezdés b)–e) pontjaiban meghatározott csoportoknak megfelelő bizottsági tagokat. A pályázati felhívásban részletesen meg kell határozni a tagsághoz szükséges szakmai és egyéb feltételeket. A bizottság valamennyi tagja kötelezi magát, hogy feladatát a köz érdekében gyakorolja.
   (5)   A b)–e) csoportba kijelölt bizottsági tagok független döntéshozatalra kötelezik magukat. A bizottság tagjaiként küldő szervezetük nem utasíthatja őket, hogyan lássák el feladataikat.
   4. cikk
   A bizottság tagjainak hivatali ideje három év, amely megújítható. Mindaddig hivatalban maradnak, amíg helyüket új tag el nem foglalja.
   A hivatali idő a három év lejárta előtt véget ér, amennyiben egy tag lemond, megszűnik tagsága abban a szervezetben, melynek képviseletét ellátja, tartósan nem tud részt venni az üléseken, nem képes hatékonyan hozzájárulni a bizottsági tanácskozásokhoz, nem teljesíti az Európai Közösséget létrehozó szerződés 287. cikkében előírt feltételeket, vagy utólag nem tesz eleget a pályázati felhívásban meghatározott szakmai és egyéb feltételeknek. A tag hivatali ideje akkor is megszüntethető, ha az őt kinevező szervezet kéri leváltását.
   Azok a tagok, akiknek hivatali ideje a három éves időtartam előtt megszűnik, megbízatásuk hátralévő részében helyettesíthetők.
   5. cikk
   (1)   A bizottság a 10. cikkben leírt eljárás szerint egy éves hivatali időre elnököt és három alelnököt választ a különböző bizottsági csoportokból. Az elnököt távollétében az alelnökök helyettesítik.
   (2)   Az elnök és az alelnökök a Bizottság képviselőjével együtt alkotják a bizottság elnökségét, amely előkészíti a bizottság munkáját.
   (3)   A bizottság titkárságát a Bizottság biztosítja. A bizottsági ülések jegyzőkönyvét a Bizottság készíti.
   6. cikk
   Az elnökség külső szakértőként bárkit felkérhet arra, hogy vegyen részt a bizottság munkájában, aki a napirenden szereplő konkrét területen különleges szakismeretekkel rendelkezik.
   A külső szakértők csak abban a konkrét tárgyban kapcsolódhatnak be a munkába, amire részvételi felkérésük vonatkozott.
   7. cikk
   (1)   A bizottság ideiglenes munkacsoportokat is felállíthat. Ilyen csoportok felállítására különösen ideiglenes vagy ad hoc természetű munka esetén kerülhet sor, például egy bizonyos tudományos tárgyban készülő javaslatok kidolgozásakor, vagy olyan konkrét kérdések megválaszolásakor, amikor a bizottságban felmerülő kérdés egy egyedi tudományterülethez kapcsolódik.
   (2)   A munkacsoportok külső szakértőkből állnak, akiket különleges szaktudásuk alapján választanak.
   (3)   A bizottság meghatározza az egyes munkacsoportok megbízatását; ebben megadja az elérendő célokat, a csoport összetételét, az ülések gyakoriságát és a tevékenység időbeli keretét.
   (4)   Véleményeinek kidolgozására a tanácsadó bizottság az eljárási szabályzatnak megfelelően tagjai sorából, vagy a külső szakértők közül előadót jelölhet ki azzal a feladattal, hogy jelentéseket készítsen.
   (5)   A bizottság egy vagy több tagot kijelölhet arra, hogy megfigyelőként részt vegyen a Bizottság más tanácsadó bizottságainak tevékenységében.
   8. cikk
   A tagsághoz nem járul pénzbeli díjazás; a tanácsadó bizottság és a 7. cikk szerint létrehozott munkacsoportok üléseivel kapcsolatos utazási és ellátási költségeket a Bizottság a hatályos igazgatási szabályokkal összhangban téríti meg.
   Azokra az intézkedésekre, amelyeket a 6. és a 7. cikk szerint fogadnak el, és pénzügyi hatást gyakorolnak az Európai Közösségek költségvetésére, a Bizottság előzetes jóváhagyását kell kérni, és végrehajtásukra az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet vonatkozik.
   9. cikk
   A bizottságot a Bizottság hívja össze, és ülését annak székhelyén tartja. Évente legalább háromszor ülésezik.
   10. cikk
   (1)   A bizottság vélemények, jelentések és ajánlások elfogadásához szükséges határozatképességének feltétele az összes bizottsági tag kétharmadának jelenléte.
   (2)   A bizottság tudományos véleményeit, jelentéseit, illetve ajánlásait lehetőség szerint egyhangú döntéssel kell elfogadni. Amennyiben nem sikerül egyhangú döntést hozni, a bizottság a véleményt jelenlévő tagjainak többségével fogadja el.
   (3)   A Bizottság a bizottság véleményének vagy ajánlásának kikérésekor a vélemény kibocsátására határidőt szabhat meg.
   (4)   A bizottságban képviselt különböző csoportok által kifejezésre juttatott véleményeket rögzíteni kell a jegyzőkönyvben, amelyet továbbítani kell a Bizottságnak. Ha a kért véleményt a bizottság egyhangúlag fogadta el, a bizottság közös javaslattervezetet készít, amelyet mellékletként a jegyzőkönyvhöz kell csatolni.
   (5)   A titkárság az elnök jóváhagyását követően megküldheti a bizottság elnökségének a vélemény- és ajánlattervezeteket a bizottság eljárási szabályzatában meghatározott írásbeli eljárással történő elfogadásra. Ezen írásbeli eljárásokat mindazonáltal lehetőség szerint a tervezett ülések közötti időszakban meghozandó sürgős intézkedések esetére kell korlátozni.
   11. cikk
   A szerződés 287. cikkének sérelme nélkül a bizottság tagjai nem hozhatják nyilvánosságra a bizottságban, annak albizottságaiban vagy munkacsoportjaiban végzett munkájuk során szerzett információkat, ha a Bizottságtól azt a tájékoztatást kapják, hogy a kért vélemény vagy a feltett kérdés bizalmas természetű.
   Ilyen esetekben csak a bizottság tagjai és a Bizottság képviselői vesznek részt az üléseken.
   12. cikk
   Ez a bizottság lép a jelenlegi, ritka betegségekkel foglalkozó európai uniós munkacsoport helyébe, amelyet a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) végrehajtása 2004. évi munkatervének, valamint a támogatások éves munkaprogramjának elfogadásáról szóló, 2004. február 25-i 2004/192/EK bizottsági határozat (11) alapján hoztak létre.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2007) 630 végleges, 2007.10.23.

      (2)  HL L 301., 2007.11.20., 3. o.

      (3)  COM(2008) 679 végleges, 2008.11.11.

      (4)  HL C 151., 2009.7.3., 7. o.

      (5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (6)  HL L 18., 2000.1.22., 1. o.

      (7)  HL L 147., 1975.6.9., 23. o.

      (8)  HL L 155., 1999.6.22., 1. o.; HL L 271., 2002.10.9., 1. o.; HL L 301., 2007.11.20., 3. o.

      (9)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

      (10)  HL L 142., 2004.4.30., 1. o.

      (11)  HL L 60., 2004.2.27., 58. o.


title: 2010/92/CFSP: A Tanács 2010/92/KKBP határozata ( 2010. február 15. ) a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról

text:
               16.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 41/6

         A TANÁCS 2010/92/KKBP HATÁROZATA
   (2010. február 15.)
   a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2004. február 19-én elfogadta a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2004/161/KKBP közös álláspontot (1).

               (2)

               A Tanács 2009. január 26-án elfogadott 2009/68/KKBP közös álláspontja (2)2010. február 20-ig meghosszabbította a 2004/161/KKBP közös álláspontot.

               (3)

               Tekintettel a zimbabwei helyzetre és különösen arra, hogy nem történt előrehaladás a 2008 szeptemberében aláírt globális politikai megállapodás végrehajtása terén, a 2004/161/KKBP közös álláspontban megfogalmazott korlátozó intézkedéseket egy újabb 12 hónapos időtartammal meg kell hosszabbítani.

               (4)

               Már nem indokolt azonban, hogy meghatározott személyek és szervezetek szerepeljenek azoknak a személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a listáján, akikre vagy amelyekre a 2004/161/KKBP közös álláspontot alkalmazni kell. A 2004/161/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő listát ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2004/161/KKBP közös álláspontban előírt korlátozó intézkedéseket 2011. február 20-ig meg kell hosszabbítani.
   2. cikk
   Az e határozat mellékletében említett személyeket és szervezeteket el kell hagyni a 2004/161/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő listáról.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         Á. GABILONDO

      (1)  HL L 50., 2004.2.20., 66. o.

      (2)  HL L 23., 2009.1.27., 43. o.

      MELLÉKLET

         A 2. cikkben említett személyek és szervezetek

      I.   SZEMÉLYEK

                  3.

                  Al Shanfari, Thamer Bin

                  39.

                  Dabengwa, Dumiso

                  54.

                  Hove, Richard

                  57.

                  Jangara (másképp: Changara), Thomsen

                  113.

                  Msika, Joseph W.

                  203.

                  Zvinavashe, Vitalis

            II.   SZERVEZETEK

                  16.

                  Industrial Development Corporation of Zimbabwe

                  17.

                  Intermarket Holdings Ltd

                  22.

                  Oryx Diamonds Ltd (másképp: Oryx Natural Resources)

                  27.

                  Scotfin Ltd

                  33.

                  ZB Financial Holdings Ltd (másképp: Finhold)

                  34.

                  ZB Holdings Ltd

                  37.

                  Zimbabwe Iron and Steel Company (másképp: Zisco, Ziscosteel)

                  39.

                  Zimre Holdings Ltd

                  40.

                  Zimre Reinsurance Company (PVT) Ltd