title: 2009/41/EK: A Tanács határozata ( 2009. január 19. ) a Régiók Bizottsága egy osztrák tagjának kinevezéséről

text:
               21.1.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 16/12

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. január 19.)
   a Régiók Bizottsága egy osztrák tagjának kinevezéséről
   (2009/41/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel az osztrák kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Jörg HAIDER halála következtében a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:
   Gerhard DÖRFLER, Landeshauptmann, Kärnten.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. január 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. GANDALOVIČ

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: A Végrehajtó Bizottság határozata (1998. december 16.) a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló kézikönyvről (SCH/Com-ex (98)52)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41998D0052

Hivatalos Lap L 239 , 22/09/2000 o. 0408 - 0408

		A végrehajtó bizottság határozata(1998. december 16.)a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló kézikönyvről(SCH/Com-ex (98)52)A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG,tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 132. cikkére,tekintettel a fent említett egyezmény 2. cikkének (3) bekezdésére, továbbá 3., 7., 39., 40., 41., 46., 47. és 92. cikkére,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. Az ehhez a határozathoz mellékelt, a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló Schengeni Kézikönyvet (Doc. SCH/I (98)90 [1] elfogadja. Egyidejűleg a Végrehajtó Bizottság 1995. június 29-i nyilatkozata (Doc. SCH/Com-ex (95) Decl. 2) hatályát veszti.2. A közrend és közbiztonság fenntartása terén történő rendőrségi együttműködésről szóló Schengeni Kézikönyvet (Doc. SCH/I (97) 36 Rev. 5) belefoglalták a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló Schengeni Kézikönyvbe. A Végrehajtó Bizottság 1997. június 24-i határozata (Doc. SCH/Com-ex (97)6 Rev. 2) hatályát veszti.3. A szerződő államok a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló Schengeni Kézikönyvet nemzeti utasításaikba foglalják, és a kézikönyvet végrehajtás céljából megküldik rendőrségi szolgálataiknak.4. A kézikönyv folyamatos, cserélhető lapok formájában történő frissítése a Schengeni Titkárság feladata. E célból a szerződő államok folyamatosan tájékoztatják a főtitkárságot nemzeti adatlapjaik minden módosításáról.5. A hivatalban lévő elnökség hathavonta konzultál az államokkal az általános rész frissítésének szükségességéről, és frissíti a kézikönyvet.6. Az elnökség tájékoztatás céljából megküldi a kézikönyvet az Európai Uniónak.Berlin, 1998. december 16.az elnökC. H. Schapper[1] Korlátozott hozzáférésű dokumentum.--------------------------------------------------


title: 2008/657/EK: A Tanács határozata ( 2008. július 24. ) a Régiók Bizottsága egy német tagjának és egy német póttagjának kinevezéséről

text:
               12.8.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 215/3

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. július 24.)
   a Régiók Bizottsága egy német tagjának és egy német póttagjának kinevezéséről
   (2008/657/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a német kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Gerold WUCHERPFENNIG lemondását követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. Klaus ZEH-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

         KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2010. január 25-ig a következő személyek kinevezésére kerül sor a Régiók Bizottságában:

               a)

               tagként:

                           —

                           Klaus ZEH, Minister für Bundes- und Europaangelegenheiten und Chef der Staatskanzlei, Mitglied des Thüringer Landtags (megbízatás változása);

                     valamint

               b)

               póttagként:

                           —

                           Fritz SCHRÖTER, Mitglied des Thüringer Landtags.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. HORTEFEUX

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: A Bizottság határozata ( 2009. december 18. ) az iskolagyümölcs-programmal kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport felállításáról

text:
               19.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 338/99

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. december 18.)
   az iskolagyümölcs-programmal kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport felállításáról
   (2009/986/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A 13/2009/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (2) által létrehozott iskolagyümölcs-program (a továbbiakban: iskolagyümölcs-program) sikeres végrehajtásának biztosításához helyénvaló, hogy a Bizottság technikai tanácsot kérhessen a táplálkozás, a járványtan, a közegészségügy és az egészségvédelem, a viselkedés- és társadalomtudományok, valamint az értékelés területén jártas szakértőkből álló fórumtól.

               (2)

               Ezért indokolt független szakértői csoportot létrehozni, és meghatározni feladatait és felépítését.

               (3)

               Célszerű előírni, hogy a szakértői csoport az iskolagyümölcs-program végrehajtásával, nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos számos területen tanáccsal lássa el a Bizottságot. Kívánatos továbbá, hogy a szakértői csoport az 1234/2007/EK rendelet 184. cikkének (5) bekezdésében említett jelentés elkészítésében is segítse a Bizottságot.

               (4)

               A szakértői csoport tagjait helyénvaló személyükben kinevezni, akik független tanácsot adnak a Bizottságnak. Célszerű előírni, hogy a szakértői csoport tagjai különböző, egymást kiegészítő területeken rendelkezzenek szaktudással, valamint szakértelmük a tudományos és a gyakorlati kérdésekre egyaránt kiterjedjen. Kívánatos, hogy a szakértői csoport összetétele kiegyensúlyozott módon tükrözze az Európai Unió földrajzi összetételét.

               (5)

               A Bizottságnak a szakértői csoportban részt vevő képviselője számára indokolt lehetővé tenni, hogy egy meghatározott területen tapasztalttal rendelkező szakértőket vagy megfigyelőket hívjon meg és kérjen fel a csoport munkájában való részvételre.

               (6)

               A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (3) mellékletében rögzített bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül helyénvaló megállapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a szakértői csoport tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra.

               (7)

               A szakértői csoport tagjainak személyes adatait a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell feldolgozni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az iskolagyümölcs-programmal kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport
   Megalakul az iskolagyümölcs-programmal kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: a szakértői csoport).
   2. cikk
   Feladatok
   A szakértői csoport feladata az, hogy segítse a Bizottságot:

               a)

               szakértői tanács nyújtásával az 1234/2007/EK rendelet által létrehozott iskolagyümölcs-program (a továbbiakban: iskolagyümölcs-program) végrehajtásával, nyomon követésével és értékelésével kapcsolatban;

               b)

               az 1234/2007/EK rendelet 184. cikkének (5) bekezdésében említett jelentés elkészítésében.

         3. cikk
   Konzultáció
   (1)   A Bizottság az iskolagyümölcs-program végrehajtásával összefüggő bármely kérdésben konzultálhat a szakértői csoporttal.
   (2)   A szakértői csoport elnöke jelezheti a Bizottságnak, ha egy meghatározott kérdésben kívánatos lenne a csoporttal konzultálni.
   4. cikk
   Tagság – Kinevezés
   (1)   A csoport tíz tagból áll. A szakértői csoport összetételének kiegyensúlyozott módon tükröznie kell az Európai Unió földrajzi összetételét.
   (2)   A szakértői csoport tagjait a Bizottság nevezi ki olyan szakértők közül, akik:

               a)

               a táplálkozás, a járványtan, a közegészségügy és az egészségvédelem, a viselkedés- és társadalomtudományok, valamint az értékelés területén szakértelemmel rendelkeznek;

               b)

               megfelelő szakmai hátterük van ahhoz, hogy a Bizottságot az iskolagyümölcs-program végrehajtásával, nyomon követésével és értékelésével kapcsolatban tanáccsal lássák el; valamint

               c)

               jelentkeztek a nyilvános pályázati felhívásra.

         (3)   A Bizottság továbbá összeállíthat egy olyan listát, amelyen azok a jelöltek szerepelnek, akiket nem tudtak ugyan a szakértői csoport állandó tagjává kinevezni, de a kiválasztási eljárás során megállapítást nyert, hogy alkalmasak az abban való részvételre. E listát a szakértői csoport póttagjainak kinevezéséhez lehet felhasználni.
   (4)   A szakértői csoport tagjait személyükben nevezik ki, és a Bizottságnak külső befolyástól függetlenül adnak tanácsot.
   (5)   A csoport tagjait hároméves, megújítható időtartamra nevezik ki, és megbízatásuk legfeljebb három egymást követő időtartamra szólhat. A tagok a (6) bekezdésnek megfelelően történő helyettesítésükig vagy hivatali idejük végéig maradnak hivatalban.
   (6)   A szakértői csoport tevékenységéhez érdemben hozzájárulni többé nem tudó, illetve a tisztségéről lemondó, vagy az e cikk (4) bekezdésében vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 339. cikkében előírt feltételeket nem teljesítő tag helyére annak hivatali idejének hátralevő részére új tag nevezhető ki.
   (7)   A tagok minden évben írásbeli nyilatkozatot tesznek, amelyben kötelezik magukat arra, hogy a közérdek szolgálatában járnak el, illetve írásban nyilatkoznak arról is, hogy mentesek mindenfajta olyan érdektől, amely függetlenségüket befolyásolná. A tagok továbbá az ülések előtt nyilatkoznak valamennyi olyan érdekeltségükről, amely a napirendi pontokkal összefüggésben veszélyeztetheti függetlenségüket.
   (8)   A tagoknak és a (3) bekezdésben említett listán szereplő személyeknek a nevét közzéteszik a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság weboldalán és a szakértői csoportok jegyzékében. A tagok nevének összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.
   5. cikk
   Működés
   (1)   A szakértői csoport tagjai közül egyszerű többséggel elnököt és két alelnököt választ.
   (2)   A Bizottság egy képviselője részt vehet a szakértői csoport ülésein. A Bizottság képviselője a csoport munkájába bevonhat a csoporton kívüli olyan szakértőket vagy megfigyelőket, akik a napirenden szereplő valamelyik kérdésben specifikus szakértelemmel rendelkeznek.
   (3)   A szakértői csoport munkájában való részvétel során szerzett olyan információk, amelyek a Bizottság megítélése szerint bizalmas kérdéseket érintenek, nem terjeszthetők.
   (4)   A szakértői csoport a Bizottság által megállapított eljárásoknak és ütemezésnek megfelelően, rendszerint a Bizottság épületeiben ülésezik. A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik. Az eljárásokban érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők részt vehetnek a szakértői csoport ülésein.
   (5)   A szakértői csoport a Bizottság által elfogadott egységes eljárási szabályzat (5) alapján egyszerű többséggel elfogadja saját eljárási szabályzatát.
   (6)   A Bizottság közzéteheti az interneten a szakértői csoport üléseinek napirendjét, jegyzőkönyveit, összefoglalóit, megállapításait, részmegállapításait vagy munkadokumentumait az adott dokumentum eredeti nyelvén.
   6. cikk
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
   (1)   A Bizottság a külső szakértőknek nyújtandó költségtérítésre vonatkozó bizottsági szabályokkal összhangban megtéríti a tagok és a szakértők azon útiköltségeit és – adott esetben – azon ellátási költségeit, amelyek a szakértői csoport tevékenysége kapcsán merülnek fel.
   (2)   A tagok, a szakértők és a megfigyelők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
   (3)   Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat a Bizottság felelős szolgálatai által elkülönített éves költségvetés erejéig térítik meg.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 18-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 5., 2009.1.9., 1. o.

      (2)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (3)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

      (4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (5)  A 2005. július 27-i SEC(2005) 1004 dokumentum III. melléklete.


title: 2008/532/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2007. április 24. ) az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/168

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2007. április 24.)
   az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2008/532/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Hatóság válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 – C6-0080/2007),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 44. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (5) 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0112/2007),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság végleges éves beszámolója a 2004-es és 2005-ös pénzügyi évre a következőképpen alakul:
               A bevételek és kiadások elszámolása a 2004. és a 2005. pénzügyi évben

                           (1000  EUR)

                           2005

                           2004

                           Működési bevételek

                           27 405

                           20 591

                              Összes működési bevétel

                              27 405

                              20 591

                           Igazgatási kiadások

                           Személyzeti kiadások

                           -13 012

                           -7 564

                           Ingatlanok és kapcsolódó kiadásaik

                           -3 627

                           -4 192

                           Egyéb kiadások (ideértve az összevont EK-szervekkel kapcsolatos kiadásokat)

                           -2 205

                           -1 263

                           Az összevont szervek leértékelése és értékcsökkenése

                           -603

                           -333

                           Működési kiadások (ideértve az összevont EK-szervekkel kapcsolatos kiadásokat)

                           -8 413

                           -6 431

                              Összes működési költség

                              -27 674

                              -19 783

                              Működési haszon / (veszteség)

                           - 761

                           808

                           Pénzügyi műveletekből származó jövedelem

                           —

                           0

                           Pénzügyi műveletekből származó kiadás

                           - 7

                           - 7

                           Pénzügyi műveletekből származó haszon / (veszteség)

                           - 7

                           - 6

                           Folyó haszon / (veszteség)

                           - 768

                           802

                           Rendkívüli jövedelem

                           Rendkívüli kiadások

                           —

                           - 27

                           Rendkívüli haszon / (veszteség)

                           —

                           - 27

                           A pénzügyi év gazdasági eredménye

                           - 768

                           775

                              Megjegyzés: Az összesített adatok változásai a kerekítésnek tudhatók be.

                              Forrás: A Hatóság adatai – A táblázat a Hatóság éves elszámolásaiban szereplő adatokat foglalja össze.

               2.

               jóváhagyja az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL C 266., 2006.10.31., 22. o.

      (2)  HL C 312., 2006.12.19., 42. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: 2006/969/EK: A Tanács határozata ( 2006. december 18. ) az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011)

text:
               30.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 391/19

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. december 18.)
   az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011)
   (2006/969/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 7. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
   mivel:

               (1)

               Az együttes nemzeti és európai erőfeszítések a kutatás és a képzés területén elsőrendű fontosságúak a gazdasági növekedés és az európai polgárok jólétének biztosítása szempontjából.

               (2)

               A hetedik keretprogram – különösen az oktatás, a képzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, a foglalkoztatás és a környezetvédelem területére vonatkozó fellépések mellett – kiegészíti a kutatáspolitika területén végzett, a lisszaboni stratégia végrehajtásához szükséges más uniós fellépéseket.

               (3)

               A hetedik keretprogram az európai kutatási térség létrehozása érdekében az előző keretprogram eredményeire épít, és az európai tudásalapú gazdaság és társadalom kifejlesztése érdekében továbbfejleszti azokat.

               (4)

               A Bizottságnak „Az energiaellátás biztonságára vonatkozó európai stratégia felé” című zöld könyve kiemeli a nukleáris energiának az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának, és Európa importált energiától való függőségének csökkentéséhez való hozzájárulását.

               (5)

               A Bizottság 2005. augusztus 24-én benyújtotta az előző öt évben végzett közösségi tevékenységek végrehajtásának és eredményeinek külső felméréséből levont következtetéseket, amelyekhez saját megfigyeléseit is csatolta.

               (6)

               A Nemzetközi Termonukleáris Kísérleti Reaktorra (ITER) vonatkozó tárgyalási irányelveket módosító, 2004 november 26-i tanácsi határozat értelmében az ITER európai megvalósítása – a fúziós energia tágabb megközelítésének keretében – a hetedik keretprogram alapján végzett, fúziós energiával kapcsolatos kutatási tevékenységek központi eleme lesz.

               (7)

               A hetedik keretprogram végrehajtása lehetőséget teremt közös vállalkozásoknak a Szerződés 45-51. cikke szerinti létrehozására.

               (8)

               A hetedik keretprogram keretében támogatott kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi chartája tükröz. A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit továbbra is figyelembe kell venni.

               (9)

               E határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (3) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára a fő hivatkozási alapot jelenti.

               (10)

               A hetedik keretprogram tekintetében fontos a pénzgazdálkodás hatékonyságának és eredményességének biztosítása, és a végrehajtást a lehető leghatékonyabb és a leginkább felhasználóbarát módon kell végezni, valamint minden résztvevő számára könnyű hozzáférést kell nyújtani.

               (11)

               A hetedik keretprogramban kellő figyelmet kell fordítani a nőknek a tudományban és a kutatásban betöltött szerepére és arra, hogy tovább fokozzák a nők aktív szerepvállalását a kutatásban.

               (12)

               A Közös Kutatóközpontnak (KKK) elő kell segítenie a közösségi politikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott ügyfélközpontú tudományos és technológiai támogatás nyújtását. E tekintetben hasznos, ha a KKK saját kompetenciája területein továbbra is független tudományos és technológiai referenciaközpontként működik az EU-ban.

               (13)

               A kölcsönös előnyhöz jutás érdekében a nemzetközi és a globális dimenziónak fontos szerepe van az európai kutatási tevékenységekben. A hetedik keretprogram nyitva áll az ehhez szükséges megállapodásokat megkötő országok számára, továbbá – projektek szintjén és kölcsönös előnyök alapján – harmadik országok intézményei és nemzetközi tudományos együttműködési szervezetek részvételére is.

               (14)

               A hetedik keretprogram a tagjelölt országok részére a közösségi vívmányok végrehajtásához és az Európai Kutatási Térségbe történő beilleszkedésükhöz nyújtott tudományos és technológiai támogatás révén elősegíti az Európai Unió bővítését.

               (15)

               Megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (4), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló május 25-i 1074/1999/EK tanácsi rendelet (6) értelmében.

               (16)

               A Bizottság konzultált a tudományos és műszaki bizottsággal, és az véleményt nyilvánított,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A hetedik keretprogram elfogadása
   A nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó többéves keretprogram (a továbbiakban: hetedik keretprogram) a 2007. január 1-jétől2011. december 31-ig terjedő időtartamra elfogadásra kerül.
   2. cikk
   Célkitűzések
   (1)   A hetedik keretprogram a Szerződés 1. cikkében és 2. cikkének a) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket követi, miközben hozzájárul az Európai Kutatási Térségre épülő tudásalapú társadalom megteremtéséhez.
   (2)   A hetedik keretprogram a Közösség kutatási, technológiafejlesztési, nemzetközi együttműködési, technikai információ-terjesztési és -hasznosítási, valamint képzési tevékenységeit foglalja magában, két egyedi programra tagolódva:
   Az első egyedi program a következőkre terjed ki:

               a)

               a fúziós energiára irányuló kutatás egy biztonságos, fenntartható, környezettisztelő és gazdaságilag életképes energiaforrás kifejlesztésének céljából;

               b)

               atommaghasadás és sugárvédelem különösképpen az atommaghasadás és az ionizáló sugárzás ipari és gyógyászati felhasználása biztonsági teljesítményének, forrás- és költséghatékonyságának növelése céljából.

         A második egyedi program a Közös Kutatóközpont (KKK) nukleáris energia területén folytatott tevékenységeire terjed ki.
   (3)   Az egyedi programok főbb irányvonalait az I. melléklet mutatja be.
   3. cikk
   A legnagyobb teljes összeg és az egyes tevékenységek részesedése
   (1)   A 2007–2011-es időszakra vonatkozó hetedik keretprogram végrehajtására előirányzott teljes összeg 2 751 millió EUR. Ennek az összegnek a felosztása a következő (millió EUR-ben):

               Kutatások a fúziós energia területén (7)

               1 947

               Atommaghasadás és sugárvédelem

               287

               A KKK nukleáris tevékenységei

               517

         (2)   A hetedik keretprogramban való közösségi pénzügyi részvétel részletes szabályait a II. melléklet tartalmazza.
   4. cikk
   A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme
   Az e határozat keretében finanszírozott közösségi fellépések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendeletet és a 2185/96/EK, Euratom rendeletet kell alkalmazni a közösségi jog rendelkezéseit érintő bármely jogsértésre, beleértve a hetedik keretprogram alapján előírt szerződési kötelezettségnek egy gazdasági szereplő cselekedetéből vagy mulasztásából eredő megsértését is, amely egy indokolatlan kiadási tétel következtében hátrányosan érinti vagy érintheti az Európai Unió általános költségvetését vagy az általa kezelt költségvetéseket egy indokolatlan kiadási tételen keresztül.
   5. cikk
   Etikai alapelvek
   A hetedik keretprogram keretében végzett valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelvekkel összhangban kell végezni.
   6. cikk
   Felügyelet, értékelés és felülvizsgálat
   (1)   A Bizottság folyamatosan és módszeresen felügyeli a hetedik keretprogram és annak egyedi programjai végrehajtását, és e felügyeleti tevékenység eredményeiről rendszeresen jelentést tesz, illetve terjeszti azokat.
   (2)   Legkésőbb 2010-ben a Bizottság – külső szakértők bevonásával, a hatodik keretprogram utólagos értékelésére építve – a hetedik keretprogramra és annak egyedi programjaira irányuló, igazolt tényeken alapuló időközi értékelést készít. Ez az értékelés kiterjed a folyamatban lévő kutatási tevékenységek minőségére, a végrehajtás és az irányítás minőségére, valamint a meghatározott célkitűzések megvalósítása terén elért előrehaladásra.
   (3)   A hetedik keretprogram befejezését követően a Bizottság független szakértőkkel a hetedik keretprogram alapjait, végrehajtását és eredményeit vizsgáló külső értékelést végeztet.
   A Bizottság az értékelés következtetéseit, valamint kapcsolódó észrevételeit közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, valamint a Régiók Bizottságával.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-E. ENESTAM

      (1)  2006. június 15-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL C 65., 2006.3.17., 9. o.

      (3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (4)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

      (5)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

      (6)  HL L 136., 1999.5.31., 8. o.

      (7)  A fúziós energia kutatására előirányzott összegből legalább 900 millió EUR-t az ITER építésén kívüli, az I. mellékletben felsorolt tevékenységekre kell fordítani.

      I. MELLÉKLET
      TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLKITŰZÉSEK, TÉMÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK
      BEVEZETÉS
      Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja két fő részre tagolódik: a fúziós energiára irányuló kutatásra, valamint az atommaghasadásra és sugárvédelemre vonatkozó „közvetett” fellépésekre és a KKK „közvetlen” kutatási tevékenységeire.
      I.A.   A FÚZIÓS ENERGIÁRA IRÁNYULÓ KUTATÁS
      Célkitűzés
      Az ITER-tervhez szükséges tudásalap megteremtése és az ITER megvalósítása, ami jelentős lépést képvisel a biztonságos, fenntartható, környezettisztelő és gazdaságilag életképes erőművek reaktorprototípusainak létrehozása felé.
      Indokolás
      Európa energiaellátása komoly hiányosságokat mutat rövid, közép- és hosszú távon egyaránt. Különösen szükséges az ellátás biztonsága, az éghajlatváltozás és a fenntartatható fejlődés kérdésének kezelése, miközben biztosítani kell, hogy a jövőbeli gazdasági növekedés ne legyen veszélyben.
      Az EU által a megújuló energia kutatása terén jelenleg tett erőfeszítéseken túlmenően a fúziós energia a kereskedelmi célú fúziós reaktor piacra törése után, azaz mostantól számítva néhány évtizeden belül járulhat hozzá nagymértékben az EU fenntartható és biztonságos energiaellátásának megvalósításához. Sikeres fejlesztés esetén a fúziós energia biztonságos, fenntartható és környezetbarát energiaforrást jelentene. A fúziós energiára irányuló, a tagállamok és társult harmadik országok fúziós energiára vonatkozó összes tevékenységét felölelő európai kutatás hosszú távú célja az e követelményeknek eleget tevő és gazdaságilag életképes reaktorprototípusok közös létrehozása a technológiai és tudományos előrelépésektől függően körülbelül harminc vagy harmincöt éven belül.
      A hosszú távú célok eléréséhez kidolgozott stratégia első prioritásként az ITER (az egyik jelentős kísérleti létesítmény, amely a fúziós energia tudományos és technikai megvalósíthatóságát hivatott igazolni) megépítését, majd a DEMO, egy „demonstrációs” fúziós erőmű megépítését tartalmazza. Ezt a stratégiát egy dinamikus, az ITER-t támogató és a DEMO-hoz szükséges fúziós alapanyagok, technológiák és a fúziós fizika kifejlesztésére irányuló kutatási és fejlesztési program kíséri. Ebben a programban az európai ipar, a fúziós energiával foglalkozó szövetségek és harmadik országok, nevezetesen az ITER-megállapodás részes felei vesznek részt.
      Tevékenységek
      1.   Az ITER megvalósítása
      Az ITER (mint nemzetközi kutatási infrastruktúra) közös megvalósításának tevékenységeit foglalja magában, nevezetesen a telephely előkészítését, az ITER szervezeti felépítését és az ITER-rel foglalkozó európai közös vállalkozás létrehozását, az igazgatást és a munkaerő-felvételt, az általános technikai és igazgatási támogatást, a felszerelések és berendezések felépítését és a projekt építés közbeni támogatását.
      2.   K+F az ITER működésének előkészítésében
      Egy célzott, a fizika és a technológia területére összpontosító program hasznosítja majd a fúziós program megfelelő létesítményeit és forrásait, azaz a JET-et és más, létező vagy építés alatt álló mágneses plazmaösszetartó berendezéseket (tokamakok, sztellarátorok, RFP-k). Ez a program értékeli az ITER alaptechnológiáit, megerősíti az ITER projektkiválasztásait, és kísérleti és elméleti tevékenységek segítségével előkészíti az ITER működését.
      3.   Technológiai tevékenységek a DEMO előkészítésében
      Ezek a tevékenységek a fúziós anyagok és a fúzió lényeges technológiáinak, többek között az árnyékolásnak a lendületes kifejlesztésére és a DEMO-hoz szükséges anyagok minősítését végző nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF: International Fusion Materials Irradiation Facility) építésének előkészítésére létrehozott projektcsapat felállítását tartalmazzák. Magukban foglalják az anyagok besugárzásvizsgálatát és modellezését, a DEMO tervrajzaira vonatkozó tanulmányokat, valamint a fúziós energia biztonsági, környezeti és társadalmi-gazdasági vonatkozásainak tanulmányozását.
      4.   Hosszabb távú K+F tevékenységek
      Ezek a tevékenységek a mágneses plazmaösszetartás javított, a fúziós erőművek számára potenciális előnyöket nyújtó (a W7-X stellarátor építésének befejezésére összpontosító) koncepciójának továbbfejlesztésére, a fúziós plazma viselkedésének mélyreható megértését célzó elméletre és modellezésre, valamint a tehetetlenségi összetartás területén folyó tagállami polgári kutatási tevékenységek folyamatos kapcsolattartás formájában megvalósuló koordinálására terjednek ki.
      5.   Emberi erőforrás, oktatás és képzés
      Az ITER rövid és középtávú igényeire és a fúziós energia további fejlesztésére tekintettel folytatni kell a számban, a képességi területekkel, valamint a különösen a fúziós fizikával és a fúziós technológiával kapcsolatos magas képzettségi és tapasztalati szint szempontjából megfelelő munkaerő biztosítását célzó kezdeményezéseket.
      6.   Infrastruktúrák
      A nemzetközi fúziósenergia kutatási projekt keretében épülő ITER építése az új, jelentős európai dimenzióval rendelkező kutatási infrastruktúrák részét képezi.
      7.   Technológiaátadási folyamatok
      Az ITER-hez új és rugalmasabb szervezeti struktúrákra van szükség, amelyek lehetővé teszik az általa generált innovációs és technológiafejlesztési folyamat gördülékeny átadását az iparnak, hogy e kihívásokkal szembenézve az európai ipar versenyképesebbé váljon.
      I.B.   ATOMMAGHASADÁS ÉS SUGÁRVÉDELEM
      Célkitűzés
      Szilárd tudományos és műszaki alapok megteremtése a hosszú élettartamú radioaktív hulladékok biztonságosabb kezelésére vonatkozó gyakorlati fejlesztések felgyorsítása érdekében, különösen a biztonsági teljesítmény, a forrás- és költséghatékonyság javítása, valamint az ember és a környezet ionizáló sugárzás elleni védelme erős és társadalmilag elfogadott rendszerének biztosítása.
      Indokolás
      Az atomenergia jelenleg az Európai Unióban összesen fogyasztott villamos energia egyharmadát fedezi, és a legjelentősebb alap villamosenergia-forrást képezi, amely – mivel az atomerőmű működése során nem bocsát ki szén-dioxidot – az éghajlatváltozás és Európa importált energiahordozóktól való függősége elleni küzdelem eszközeiről folyó vita fontos eleme. Az európai nukleáris ágazatot egészében véve a csúcstechnológia jellemzi, és magas képesítést igénylő munkahelyeket teremt több százezer ember számára. A még fejlettebb nukleáris technológia pedig jelentős javulást ígérhet a hatékonyság és a források felhasználása terén, a jelenlegi technológiákhoz képest még magasabb biztonsági szint biztosítása és kevesebb hulladék termelése mellett.
      Az atomenergia azonban jelentős aggodalmakat is kelt, amelyek befolyásolják ezen energiaforrásnak az EU-ban megvalósuló további felhasználását. További erőfeszítésekre van szükség a Közösség kiemelkedő biztonsági eredményeinek folyamatos biztosításához, és a sugárzás elleni védelem továbbra is kiemelt terület. Kulcsfontosságú kérdés a reaktorok működési biztonsága és a hosszú élettartamú hulladék kezelése, amelyekre műszaki szinten folyamatos munkával igyekeznek megoldást találni, de amelyhez hasonló politikai és társadalmi ráfordításra is szükség van. A radioaktivitás mindenfajta, mind az ipar, mind a gyógyászat egész területén való felhasználása során a legfontosabb szempont az ember és a környezet védelme. Valamennyi itt megcélzott tematikus terület esetében elsődleges fontosságú szempont a nagyfokú biztonság biztosítása. Hasonlóképpen, a nukleáris tudomány és technika egész területén világosan azonosíthatóak a kutatási infrastruktúrák és a szakértelem megléte vonatkozásában fennálló szükségletek. Ezenkívül az egyes technikai területeket kulcsfontosságú, több területet érintő kérdések kötik össze, úgymint a nukleáris üzemanyagciklus, az aktinidák kémiája, a kockázatelemzés és a biztonságértékelés, sőt társadalmi és a kormányzásra vonatkozó kérdések is.
      A kutatás ugyanakkor az új tudományos és technológiai lehetőségek feltárásához, valamint a keretprogram során felmerülő új szakpolitikai igények rugalmas kezeléséhez is szükséges.
      Tevékenységek
      1.   A radioaktív hulladék kezelése
      A kiégett üzemanyag és a hosszú élettartamú radioaktív hulladék mélységi geológiai elhelyezésének megvalósításával kapcsolatos valamennyi további kulcsfontosságú szempontra irányuló kutatási és fejlesztési tevékenységek, és amennyiben szükséges, a technológiákra és a biztonságra vonatkozó demonstrációs tevékenységek, valamint a közös európai álláspont kialakításának alátámasztása a hulladék kezeléséhez és elhelyezéséhez kapcsolódó fő kérdésekben. A szétválasztásra és a transzmutációra és/vagy egyéb, az elhelyezésre váró hulladék mennyiségének és/vagy veszélyességének csökkentését célzó koncepciókra irányuló kutatás.
      2.   Reaktorrendszerek
      A létező reaktorrendszerek valamennyi megfelelő típusának (beleértve az üzemanyagciklus berendezéseit) további biztonságos működését alátámasztó kutatás, figyelembe véve az új kihívásokat, mint az élettartam meghosszabbítása és az új, fejlett biztonságértékelő módszerek létrehozása (mind műszaki szempontból, mind az emberi tényező vonatkozásában), a súlyos balesetekkel kapcsolatban is, valamint az Unióban már elért magasszintű biztonsági követelmények fenntartásával a rövid és középtávon megjelenő reaktorrendszerek lehetőségeit, és biztonsági, valamint hulladékkezelési szempontból történő értékelését célzó kutatás, továbbá a radioaktív hulladék hosszú távú kezelésének jelentős javítása.
      3.   Sugárvédelem
      Különösen a gyógyászati célú felhasználásra, a kis dózisokból eredő kockázatra és a balesetek kezelésére irányuló kutatás egy erős, kiegyensúlyozott és társadalmilag elfogadható védelmi rendszer tudományos alapjának biztosítása érdekében, amely nem korlátozza indokolatlan mértékben az ionizáló sugárzás hasznos és széleskörű gyógyászati és ipari felhasználását. A nukleáris és radiológiai terrorizmus, valamint a nukleáris anyagok jogellenes felhasználása hatásának minimálisra csökkentésére irányuló kutatás.
      4.   Infrastruktúrák
      Az európai nukleáris ágazatban a technikai eredmények, az innováció és a biztonság magas szintjének fenntartásához szükséges kutatási infrastruktúrák – mint például anyagvizsgálati létesítmények, felszín alatti kutatólaboratóriumok, sugárbiológiai létesítmények és szövetbankok – rendelkezésre állásának és együttműködésének támogatása.
      5.   Humán erőforrás, mobilitás és képzés
      A tudományos szakértelem és munkaerő-kapacitás megtartásának és továbbfejlesztésének támogatása (például közös képzési tevékenységek révén) annak biztosítása érdekében, hogy a nukleáris ágazatban hosszú távon megfelelően képzett kutatók, mérnökök és alkalmazottak álljanak rendelkezésre.
      II.   A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT (KKK) NUKLEÁRIS TEVÉKENYSÉGEI
      Célkitűzés
      A Közösség politikai döntéshozatali folyamatához ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatás nyújtása nukleáris területen, a meglévő politikák végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott támogatás biztosításával, az új szakpolitikai igényekre való rugalmas reagálás mellett.
      Indokolás
      A KKK támogatja az európai energiaellátási stratégia célkitűzéseit, különösen a kiotói célkitűzések elérésének elősegítése érdekében. A Közösség elismert szakértelemmel rendelkezik a nukleáris technológia számos területén, aminek szilárd alapját az e területen elért múltbeli sikerek képezik. A KKK hasznossága a közösségi politikák támogatásában és a nukleáris kutatás új irányvonalaihoz való hozzájárulásában az általa képviselt tudományos szakértelemnek és a nemzetközi tudományos közösségbe való integrálódásának, valamint az egyéb kutatóközpontokkal való együttműködésének és az ismeretek terjesztésének köszönhető. A KKK rendelkezik az elismerésre méltó tudományos és műszaki munkavégzéshez szükséges hozzáértő munkaerővel és csúcstechnológiai berendezésekkel, és célja, hogy tudományos és technikai munkájának minősége által az európai kutatást az élmezőnyben tartsa.. A Közös Kutatóközpont támogatja az alapszakképzettség és -szakértelem jövőbeni fenntartását célzó közösségi politikát azáltal, hogy hozzáférést ad infrastruktúráihoz más kutatók számára, hogy fiatal tudósokat képez és elősegíti mobilitásukat, és ezáltal fenntartja a nukleáris know-how-t Európában. Új igény merült fel különösen a külkapcsolatok és a biztonsághoz kapcsolódó politikák területén. Ezekben az esetekben belső és biztos információra, elemzésre és rendszerekre van szükség, amelyeket nem mindig lehet a piacon beszerezni.
      A KKK nukleáris tevékenységeinek célja a K+F-követelményeknek való megfelelés mind a Bizottság, mind a tagállamok támogatása érdekében. E program célja tudás kifejlesztése és összegyűjtése, a nukleáris energiatermelésről, annak biztonságáról és megbízhatóságáról, fenntarthatóságáról és ellenőrzéséről, veszélyeiről és kihívásairól, többek között az innovatív és jövőbeni rendszerek értékeléséről folyó vitához való hozzájárulás.
      Tevékenységek
      A KKK-tevékenységek a következőkre összpontosítanak:

                  1.

                  A nukleáris hulladék kezelése és a környezeti hatás, amelynek célja a nukleáris üzemanyag folyamatainak megértése az energia termelésétől a hulladék elhelyezéséig, és a nagy aktivitású nukleáris hulladék kezelésére hatékony megoldások kidolgozása a két fő lehetőség mentén (közvetlen elhelyezés vagy szétválasztás és transzmutáció). Olyan tevékenységeket kell kidolgozni, amelyek növelik a tudásalapot és javítják a hosszú élettartamú radioaktív hulladékok feldolgozásának vagy kondicionálásának eljárásait és elősegítik az aktinidákra vonatkozó alapkutatást.

                  2.

                  Nukleáris biztonság: a létező és az új üzemanyagciklusokra, és mind a nyugati, mind az orosz reaktortípusok reaktorbiztonságára, valamint új reaktortervekre irányuló kutatás. Ezenkívül a KKK hozzájárul a IV. Generációs Nemzetközi Fórum (Generation IV International Forum) munkájához és koordinálja az európai részvételt ezen K+F-kezdeményezésben, amelyben a világ legjobb kutatási szervezetei vesznek részt. A KKK az e területen folyó kutatást összefogó szervként működik, melynek célja, hogy biztosítsa a GIF-hez való minőségi európai hozzájárulást. A KKK kizárólag azon területekhez fog hozzájárulni, amelyek javítják az innovatív üzemanyagciklusok biztonsági és biztosítéki szempontjait, különös tekintettel az új üzemanyagok jellemzésére, vizsgálatára és elemzésére; a biztonsági és minőségi célok, biztonsági követelmények fejlesztésére a rendszerek továbbfejlesztett értékelési módszereinek kidolgozására.

                  3.

                  Nukleáris fizikai védelem: a Közösség kötelezettségei teljesítésének támogatása, különösen az üzemanyagciklus lezárására hangsúlyt fektető üzemanyagciklus létesítmények ellenőrzése, a környezet radioaktivitásának nyomon követése vagy a kiegészítő jegyzőkönyv és az integrált biztosítéki rendszerek végrehajtása, valamint a nukleáris és radioaktív anyagoknak az illegális kereskedelemmel összefüggő eltérítésének megelőzése.

            Ezen túlmenően a KKK megkönnyíti az európai energiaigény kielégítéséhez szükséges energia megfelelő összetételével (köztük a megújuló energiaforrásokkal és az atomenergiával) kapcsolatos tényeken alapuló vitát és a kellő ismeretek birtokában megvalósítandó döntéshozatalt.

      II. MELLÉKLET
      FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK
      A hetedik keretprogram végrehajtására megállapított részvételi szabályok szerint a Közösség finanszírozási rendszerek sorozatán keresztül támogatja a kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeket, beleértve az egyedi programokban meghatározott demonstrációs tevékenységeket. E rendszerek felhasználása vagy önmagukban, vagy más finanszírozási rendszerekkel kombinációban történik, a hetedik keretprogram során végrehajtott fellépések különböző kategóriáinak finanszírozása érdekében.
      1.   FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK A FÚZIÓS ENERGIA TERÜLETÉN
      A fúziós energiára irányuló kutatási tevékenységek sajátos jellege különleges rendelkezések végrehajtását teszi szükségessé. A pénzügyi támogatást a következő dokumentumokban meghatározott eljárások alapján végrehajtott tevékenységekre nyújtják:

                  1.1.

                  A Bizottság és a tagállamok, vagy teljes jogú társult tagként részt vevő harmadik országok, vagy a tagállamok vagy teljes jogú társult tagként részt vevő harmadik országok jogalanyai közötti társulási szerződések, amelyek a Szerződés 10. cikke értelmében a fúziós energiára irányuló közösségi kutatási program egy részének végrehajtásáról rendelkeznek;

                  1.2.

                  Az Európai Fúziós Fejlesztési Megállapodás (EFDA), a Bizottság és a tagállamokban, valamint a társult országokban lévő, vagy azok nevében eljáró szervezetek között létrejött többoldalú megállapodás, amely többek között a társult szervezetekben és az iparban a fúziós technológia, a JET-létesítmények használata és a nemzetközi együttműködéshez való európai hozzájárulás területén folytatott további kutatásokhoz biztosít keretet;

                  1.3.

                  Az ITER-rel foglalkozó európai közös vállalkozás, a Szerződés 45–51. cikke alapján;

                  1.4.

                  A fúziós energiára irányuló kutatási és fejlesztési tevékenységekre vonatkozó, az Euratom és harmadik országok közötti nemzetközi megállapodások, különösen az ITER-megállapodás;

                  1.5.

                  Bármely más többoldalú megállapodás, amely a Közösség és a társult szervezetek között jött létre, különösen a személyzet mobilitásáról szóló megállapodás;

                  1.6.

                  A fúziós energiára irányuló kutatást előmozdító vagy az ahhoz hozzájáruló, költségmegosztáson alapuló fellépések a tagállamok vagy a hetedik keretprogramhoz társult, társulási szerződéses kapcsolatban nem álló országok testületei körében.

            A fenti tevékenységeken kívül a humán erőforrások és a tudományos ösztöndíjak előmozdítását és fejlesztését célzó fellépések, integrált infrastruktúrához kapcsolódó kezdeményezések, valamint egyedi támogatási fellépések valósíthatók meg, különösen a fúziósenergia-kutatás koordinálásához, az e tevékenységeket támogató felmérések végzéséhez, kiadványok támogatásához, információcseréhez; valamint a technológia-átadás előmozdítását célzó képzéshez.
      2.   FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK MÁS TERÜLETEKEN
      A hetedik keretprogramhoz tartozó egyéb, a fúziós energia területén kívüli területeken megvalósuló tevékenységek támogatása finanszírozási rendszerek sorozatán keresztül valósul meg. E rendszerek felhasználása vagy önmagukban, vagy más finanszírozási rendszerekkel kombinálva történik, a hetedik keretprogram során végrehajtott fellépések különböző kategóriáinak finanszírozása érdekében.
      Az egyedi programokra, munkaprogramokra és ajánlattételi felhívásokra vonatkozó határozatokban – ahogyan és amikor helyénvaló – utalni kell a következőkre:

                  —

                  a különböző fellépés-kategóriák finanszírozására használt rendszer(ek) típusa(i);

                  —

                  azoknak a résztvevőknek a kategóriái (pl. kutatási szervezetek, egyetemek, ipar, hatóságok), amelyek ezekből részesülhetnek;

                  —

                  az egyes rendszereken keresztül finanszírozható tevékenységek típusai (kutatás, fejlesztés, demonstráció, képzés, ismeretterjesztés, tudásátadás és egyéb kapcsolódó tevékenységek).

            Amennyiben lehetséges különböző finanszírozási rendszerek használata, a munkaprogramok meghatározhatják azt a finanszírozási rendszert, amelyet használni kell azzal a témával kapcsolatban, amelyre ajánlatokat várnak.
      A finanszírozási rendszerek a következők:

                  a)

                  Az elsősorban az ajánlattételi felhívások alapján megvalósuló fellépések támogatása:

                              1.

                                 Együttműködésen alapuló projektek

                              A különböző országok résztvevőiből álló konzorciumok által végrehajtott kutatási projektek támogatása, amelyeknek célja a kutatáshoz új ismeretek, új technológia, termékek vagy közös források fejlesztése. A projektek mérete, alkalmazási köre és belső szervezete kutatási területtől és témától függően változhat. A projektek a kis- és középméretű célzott kutatási fellépésektől a nagyobb, egy meghatározott célkitűzés elérése érdekében jelentős mennyiségű forrást mozgósító integráló projektekig terjedhetnek.

                              2.

                                 Kiválósági hálózatok

                              Adott területen belüli tevékenységeiket integráló több kutatószervezet által végrehajtott olyan közös kutatóprogramok támogatása, amelyeket a kutatócsoportok hosszabb távú együttműködés keretében valósítanak meg. E közös programok végrehajtása a forrásaik és tevékenységeik egy részét integráló szervezetek hivatalos kötelezettségvállalását teszi szükségessé.

                              3.

                                 Koordinációs és támogatási fellépések

                              A kutatás koordinálását vagy támogatását célzó tevékenységek (hálózatok kiépítése, cserék, tanulmányok, konferenciák stb.) támogatása. Ezek a fellépések az ajánlattételi felhíváson kívül egyéb eszközökkel is végrehajthatók.

                              4.

                                 A humán erőforrásokat és a mobilitást támogató és fejlesztő fellépések

                              A kutatók képzésének és karrierfejlesztésének támogatása.

                  b)

                  A Bizottság javaslatán alapuló tanácsi határozatok alapján végrehajtott fellépések támogatásához a Közösség pénzügyi támogatást nyújt a több forrásból finanszírozott nagyszabású kezdeményezésekhez:

                              —

                              Szerződés 45–51. cikkében meghatározott eljárások és rendelkezések alapján megvalósított közös vállalkozásokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás.

                              —

                              közösségi pénzügyi hozzájárulás európai érdekeltségű új infrastruktúrák kifejlesztésére.

            A Közösség a vállalkozások, a kutatóközpontok és egyetemek részvételi szabályai tekintetében elfogadandó szabályozás rendelkezéseinek, a vonatkozó állami támogatási eszközökkel kapcsolatos szabályoknak, különösen a kutatás és fejlesztés állami támogatásához biztosított közösségi keretszabályoknak, továbbá az e területen érvényes nemzetközi szabályoknak megfelelően alkalmazza a finanszírozási rendszereket. E nemzetközi keretnek megfelelően az e program szerinti pénzügyi hozzájárulás mértékét és formáját eseti alapon szabályozhatóvá kell tenni, különösen, ha más közszférabeli támogatás is rendelkezésre áll, ideértve a közösségi finanszírozás más forrásait is, mint például az Európai Beruházási Bankot (EBB).
      Valamely fejlődésben lemaradt régióban (konvergencia régiók (1) és a legkülső régiók) létrehozott közvetett fellépés résztvevői esetében – amikor lehetséges és helyénvaló – a strukturális alapokból kiegészítő finanszírozási lehetőségek mobilizálására kerül sor.
      3.   KÖZVETLEN FELLÉPÉSEK – KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT
      A Közösség a Közös Kutatóközpont által végrehajtott, közvetlen fellépéseknek nevezett tevékenységeket valósít meg.

         (1)  A konvergenciarégiók az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 5. cikkében meghatározott régiók. Ez magában foglalja a „konvergencia” célkitűzés címén támogatható régiókat és a Kohéziós Alapból történő finanszírozásra jogosult régiókat.


title: A Tanács határozata ( 2014. április 9. ) az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó 1. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

text:
               15.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 113/22

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2014. április 9.)
   az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó 1. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról
   2014/C 113/03
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
   tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,
   mivel:

               –

               2013. november 20-án sor került az Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (2),

               –

               a Bizottság 2014. február 11-én benyújtotta a 2014-es pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 1. sz. költségvetésmódosítás-tervezetre irányuló javaslatát,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács 2014. április 9-én elfogadta az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó 1. sz. költségvetésmódosítás-tervezetéről szóló tanácsi álláspontot.
   Az Európai Bíróságnak az 1985. július 11-én a 87 és 130/77., 22/83., 9 és 10/84. sz. egyesített ügyekben hozott ítélete (3) alapján a Tanács emlékeztet arra, hogy a költségvetési megjegyzések nem kötelező erejűek és nem érintik a jogalkotási aktusok már meglévő rendelkezéseit.
   A teljes szöveg megtekinthető a Tanács honlapján és letölthető onnan: http://www.consilium.europa.eu/.

      Kelt Brüsszelben, 2014. április 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. KOURKOULAS

      (1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (2)  HL L 51., 2014.2.20., 1. o.

      (3)  EBHT 1985., II-2524. o., különösen az 56. pont.


title: 2009/496/EK,Euratom: Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottságának határozata ( 2009. június 26. ) az Európai Unió Hivatalos Kiadványai Hivatalának szervezéséről és működéséről

text:
               30.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 168/41

      AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS, A BIZOTTSÁG, A BÍRÓSÁG, A SZÁMVEVŐSZÉK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK HATÁROZATA

   (2009. június 26.)
   az Európai Unió Hivatalos Kiadványai Hivatalának szervezéséről és működéséről
   (2009/496/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   A TANÁCS,
   A BIZOTTSÁG,
   A BÍRÓSÁG,
   A SZÁMVEVŐSZÉK,
   AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG,
   A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A tagállamok kormányai képviselőinek a Közösségek bizonyos intézményeinek és szervezeti egységeinek ideiglenes helyéről szóló, 1965. április 8-i határozata (1) 8. cikke előírta az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalának (a továbbiakban: „a Hivatal”) Luxembourgban történő elhelyezését. A nevezett rendelkezést legutóbb a 2000/459/EK, ESZAK, Euratom határozattal (2) hajtották végre.

               (2)

               A Hivatal alkalmazottaira az Európai Közösségek tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó szabályok és rendeletek vonatkoznak. Figyelembe kell venni azok legutóbbi módosításait is.

               (3)

               Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) különös rendelkezéseket állapít meg a Hivatal működésével kapcsolatban.

               (4)

               Jelentős technikai fejlődés ment végbe a kiadványok közzététele területén, amit a Hivatal működésénél figyelembe kell venni.

               (5)

               Az érthetőség érdekében hatályon kívül kell helyezni és e határozattal felváltani a 2000/459/EK, ESZAK, Euratom határozatot,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:
   1. cikk
   A Kiadóhivatal
   (1)   Az „Európai Unió Hivatalos Kiadványai Hivatala” (a továbbiakban: a Hivatal) olyan intézményközi hivatal, amelynek feladata az Európai Közösségek és az Európai Unió intézményei kiadványainak a lehető legkedvezőbb feltételekkel történő közzététele.
   A Hivatal e célból egyrészt lehetővé teszi az intézmények számára, hogy eleget tegyenek a jogszabályszövegek közzétételére vonatkozó kötelezettségeiknek, másrészt pedig a hatáskörébe tartozó területeken hozzájárul a tájékoztatási és kommunikációs politikák technikai részének kialakításához és végrehajtásához.
   (2)   A Hivatalt az irányítóbizottság által meghatározott stratégiai iránymutatásoknak megfelelően az igazgató irányítja. A Hivatal – az intézményközi szerepére vonatkozóan a jelen határozatban előírt egyedi rendelkezések kivételével – a Bizottság adminisztratív és pénzügyi eljárásait alkalmazza. A Bizottság az említett eljárások megállapításakor figyelembe veszi a Hivatal sajátos jellegét.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
   1.   „közzététel”: bármilyen alakban vagy formában, bármilyen eszközzel, a jelenben vagy a jövőben történő valamennyi szükséges eljárás kiadványok tervezése, ellenőrzése, szabványos nemzetközi azonosítószámokkal és/vagy katalógusszámokkal való ellátása, előállítása, katalógusba vétele, jelzettel való ellátása, terjesztése, hirdetése, értékesítése, tárolása, archiválása céljából;
   2.   „kiadvány”: bármely formátumban vagy információhordozón közzétett, nemzetközi azonosítószámmal és/vagy katalógusszámmal ellátott valamennyi szöveg;
   3.   „kötelező kiadványok”: a szerződések vagy más jogszabályszövegek alapján közzétett kiadványok;
   4.   „nem kötelező kiadványok”: az egyes intézmények saját jogkörében közzétett valamennyi kiadvány;
   5.   „szerzői jogok kezelése”: annak megerősítése, hogy a szervezeti egységek a szerzői jogok és a többszörözési jog birtokosai és az említett jogokat a közzététel céljából a Hivatalra ruházták át;
   6.   „az értékesítésből származó nettó bevétel”: az összes kiszámlázott értékesítésnek a kapott kereskedelmi kedvezményekkel a kezelési, a beszedési és a banki költségekkel csökkentett összege;
   7.   „intézmények”: a szerződésekkel vagy azok alapján létrehozott intézmények, szervek és szervezetek.
   3. cikk
   A Hivatal hatásköre
   (1)   A Hivatal hatásköre az alábbi területekre terjed ki:

               a)

               az Európai Unió Hivatalos Lapjának (a továbbiakban: Hivatalos Lap) közzététele és hitelességének garantálása;

               b)

               egyéb kötelező kiadványok közzététele;

               c)

               az egyes intézmények jogai keretében – különösen azok kommunikációs tevékenységével összefüggően – a Hivatalnak átadott nem kötelező kiadványok közzététele vagy közös közzététele;

               d)

               kiadványok saját kezdeményezésre történő közzététele vagy közös közzététele, beleértve a saját szolgálatainak népszerűsítésére szolgáló kiadványokat; ebből a célból a Hivatal szolgáltatási szerződések keretében is fordításokhoz juthat;

               e)

               a nagyközönség számára történő elektronikus közzétételi szolgáltatások kidolgozása, karbantartása és frissítése;

               f)

               a teljes joganyag és más hivatalos szövegek hozzáférhetővé tétele a nagyközönség számára;

               g)

               az intézmények valamennyi kiadványának megőrzése és elektronikus formában a nagyközönség számára való hozzáférhetővé tétele;

               h)

               az intézmények kiadványainak nemzetközi azonosítószámmal és/vagy katalógusszámmal való ellátása;

               i)

               az intézményi kiadványok sokszorosítási és fordítási jogainak kezelése;

               j)

               a szolgálatok nagyközönség számára kínált kiadványainak népszerűsítése és értékesítése.

         (2)   A Hivatal az alábbiakkal kapcsolatosan tanácsot és támogatást nyújt az intézmények számára:

               a)

               kiadványaik programjainak megtervezése;

               b)

               közzétételi programjaik megvalósítása bármely közzétételi formában;

               c)

               közzétételi projektjeik arculattervezése és megjelenítési tervezése;

               d)

               tájékoztatás a tagállami kiadványpiacok tendenciáiról és azokról a témákról, amelyek alkalmasak lehetnek arra, hogy a legszélesebb közönséghez eljuttassák őket;

               e)

               a példányszám meghatározása és a terjesztési tervek összeállítása;

               f)

               a kiadványok árának a meghatározása és értékesítésük;

               g)

               ingyenes vagy eladásra kínált kiadványaik népszerűsítése, terjesztése és értékelése;

               h)

               a nagyközönségnek szánt honlapok és internetes szolgáltatások elemzése, értékelése és létrehozása;

               i)

               a közzétételi tevékenységre vonatkozó keretszerződések kidolgozása;

               j)

               a közzétételi rendszerek technológiai szempontú nyomon követése.

         4. cikk
   Az intézmények hatásköre
   (1)   A közzétételről való döntés az intézmények kizárólagos hatáskörébe tartozik.
   (2)   Az intézmények a Hivatal szolgáltatásainak igénybevételével teszik közzé kötelező kiadványaikat.
   (3)   Nem kötelező kiadványaikat a Hivatal szolgáltatásainak igénybevétele nélkül is közzétehetik. Az utóbbi esetben szabványos nemzetközi azonosítószámokat és/vagy katalógusszámokat igényelnek a Hivataltól, valamint átadják számára a kiadvány tetszőleges formátumú elektronikus változatát, továbbá – adott esetben – két papír alapú példányát.
   (4)   Az intézmények vállalják annak garantálását, hogy az adott kiadvány összes alkotóeleme tekintetében birtokában vannak a sokszorosításra, a fordítására és a terjesztésre vonatkozó valamennyi jognak.
   (5)   Az intézmények vállalják, hogy kiadványaik számára – a Hivatal által jóváhagyott – terjesztési tervet készítenek.
   (6)   Az intézmények – együttműködésük keretrendszerének meghatározása céljából – szolgáltatási megállapodásokat köthetnek a Hivatallal.
   5. cikk
   A Hivatal feladatai
   (1)   A Hivatal feladatainak végrehajtása a következőket foglalja magában:

               a)

               dokumentumok összegyűjtése a közzétételhez;

               b)

               bármely formátumban vagy hordozón megjelenő szövegek és egyéb elemek elkészítése, arculattervezése, korrektúrája, elrendezése és ellenőrzése, az intézmények által adott útmutatások szerint és az intézményekkel együttműködve kialakított nyomdai és nyelvi megjelenítési szabályokkal összhangban;

               c)

               a kiadványok jelzettel való ellátása és katalógusba vétele;

               d)

               a Hivatalos Lapban közzétett szövegek, valamint egyéb hivatalos szövegek dokumentumelemzése;

               e)

               jogszabályszövegek egységes szerkezetbe foglalása;

               f)

               az Eurovoc többnyelvű szókincstár kezelése, fejlesztése, frissítése és terjesztése;

               g)

               nyomtatás alvállalkozói segítségével;

               h)

               a munkálatok végrehajtásának nyomon követése;

               i)

               minőség-ellenőrzés;

               j)

               minőségi és mennyiségi jóváhagyás;

               k)

               a Hivatalos Lap, egyéb hivatalos szövegek és más nem kötelező kiadványok hagyományos és elektronikus terjesztése;

               l)

               raktározás;

               m)

               hagyományos és elektronikus archiválás;

               n)

               elfogyott kiadványok újbóli kinyomtatása, valamint megrendelésre történő nyomtatás;

               o)

               az intézményi kiadványok egyesített katalógusának elkészítése;

               p)

               értékesítés, beleértve a számlák kibocsátását, a bevételek beszedését és befizetését, a követeléskezelést;

               q)

               népszerűsítés;

               r)

               az intézmények levelezőlistáinak létrehozatala, megvásárlása, kezelése, frissítése, nyomon követése és ellenőrzése, valamint célzott levelezőlisták létrehozatala.

         (2)   A Hivatal saját hatáskörében vagy az intézmények által átruházott engedélyezési hatáskör alapján elvégzi:

               a)

               a közbeszerzéseket, beleértve a jogilag kötelező kötelezettségvállalásokat;

               b)

               a szerződéses megbízottak szerződéseinek pénzügyi felügyeletét;

               c)

               a kiadások érvényesítését, ideértve különösen a „kifizethető” jelzéssel ellátott aláírással érvényesített minőségi és mennyiségi jóváhagyást;

               d)

               a kiadások engedélyezését;

               e)

               a bevételi műveleteket.

         6. cikk
   Az irányítóbizottság
   (1)   Irányítóbizottság jön létre, amelyben az aláíró intézmények képviseltetik magukat. Az irányítóbizottság a Bíróság hivatalvezetőjéből, a Tanács főtitkárhelyetteséből, valamint a többi intézmény főtitkárából vagy azok képviselőiből áll. Az Európai Központi Bank megfigyelőként vesz részt az irányítóbizottság tevékenységében.
   (2)   Az irányítóbizottság a tagjai közül kétéves időtartamra elnököt választ.
   (3)   Az irányítóbizottság az elnök kezdeményezésére vagy az intézmények kérésére évente legalább négyszer ülésezik.
   (4)   Az irányítóbizottság eljárási szabályzatot fogad el, amelyet közzétesznek a Hivatalos Lapban.
   (5)   Eltérő rendelkezés hiányában az irányítóbizottság a döntéseit egyszerű többséggel hozza meg.
   (6)   Az e határozatot aláíró minden intézmény egy szavazattal rendelkezik az irányítóbizottságban.
   7. cikk
   Az irányítóbizottság feladatai és hatásköre
   (1)   A 6. cikk rendelkezéseitől eltérve az irányítóbizottság – az intézmények közös érdekét szem előtt tartva és a Hivatal hatáskörén belül – az alábbiakat egyhangú döntéssel határozza meg:

               a)

               az igazgató javaslatára stratégiai célkitűzéseket és a Hivatal működését irányító szabályokat fogad el;

               b)

               meghatározza a Hivatal általános politikáira – különösen az értékesítésre, a terjesztésre és a közzétételre – vonatkozó iránymutatást, valamint biztosítja, hogy a Hivatal hozzájáruljon a hatáskörébe tartozó területekkel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs politikák kialakításához és megvalósításához;

               c)

               a Hivatal igazgatója által elkészített tervezet alapján elfogadja az intézményeknek címzett, és a stratégia végrehajtásáról, valamint a Hivatal által nyújtott szolgáltatásokról szóló éves irányítási beszámolót. Minden év május 1-jéig eljuttatja az intézményeknek az előző pénzügyi évről szóló jelentést;

               d)

               a Hivatal működési költségvetésével kapcsolatos költségvetési eljárás keretében elfogadja a Hivatal várható bevételeire és kiadásaira vonatkozó előirányzatot;

               e)

               jóváhagyja a Hivatal, igazgató által megállapított költségkönyvelési előrejelzési kritériumait;

               f)

               a Hivatal megfelelő működésének elősegítésére vonatkozó valamennyi javaslatot az intézmények elé terjeszti.

         (2)   Az irányítóbizottság figyelembe veszi az intézményközi szervek tájékoztatásra és kommunikációra vonatkozó, e célból megfogalmazott iránymutatásait. A bizottság elnöke évente megbeszéléseket folytat ezekkel a szervekkel.
   (3)   A Hivatal hatáskörébe tartozó stratégiai döntések ügyében a mentesítést végző hatósággal – intézményközi együttműködési képviselői minőségében – az irányítóbizottság elnöke tartja a kapcsolatot.
   (4)   Az irányítóbizottság elnöke és a Hivatal igazgatója közös megegyezéssel állapítják meg a kapcsolataiknak hivatalos keretet biztosító kölcsönös tájékoztatási és kommunikációs szabályokat. Az irányítóbizottság tagjainak tájékoztatásul megküldik ezt a megállapodást.
   8. cikk
   A Hivatal igazgatója
   Az irányítóbizottság felügyelete alatt, annak hatáskörén belül a Hivatal igazgatója felel a Hivatal megfelelő működésért. Az adminisztratív és pénzügyi eljárások tekintetében a Bizottság felügyelete alatt jár el.
   9. cikk
   A Hivatal igazgatójának feladatai és hatásköre
   (1)   A Hivatal igazgatója titkári szolgáltatásokat nyújt az irányítóbizottságnak, és részére feladatainak teljesítéséről negyedévente jelentést tesz.
   (2)   A Hivatal igazgatója benyújtja az irányítóbizottságnak a Hivatal zavartalan működésének javítására szolgáló valamennyi javaslatát.
   (3)   Az irányítóbizottsággal folytatott véleményadó konzultációt követően a Hivatal igazgatója meghatározza, hogy a Hivatal milyen jellegű visszterhes szolgáltatásokat nyújthat az intézmények számára, és megállapítja azok díját.
   (4)   A Hivatal igazgatója – az irányítóbizottság jóváhagyását követően – megállapítja a Hivatal által alkalmazott költségkönyvelési előrejelzési kritériumokat. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével egyetértésben meghatározza a Hivatal és az intézmények közötti számviteli együttműködés szabályait.
   (5)   A Hivatal igazgatója – a Hivatal működési költségvetésével kapcsolatos költségvetési eljárás keretében – összeállítja a Hivatal várható bevételeire és kiadásaira vonatkozó előirányzat-tervezetet. Az irányítóbizottság jóváhagyását követően e javaslatot benyújtják a Bizottságnak.
   (6)   A Hivatal igazgatója határozza meg, hogy harmadik felektől származó kiadványok közzétehetők-e, és ha igen, akkor milyen eljárásokkal összhangban.
   (7)   A Hivatal igazgatója részt vesz a Hivatal hatáskörébe tartozó területeken folytatott intézményközi tájékoztatási és kommunikációs tevékenységben.
   (8)   A Hivatal igazgatója a jogszabályok és a törvényalkotási eljárással kapcsolatos hivatalos dokumentumok – így a Hivatalos Lap – tekintetében:

               a)

               biztosítja, hogy az egyes intézmények illetékes szervei meghozzák a közösen alkalmazandó alapvető döntéseket;

               b)

               a Hivatalos Lap és a hivatalos jogszabályszövegek szerkezetének és megjelenítésének javítására vonatkozó javaslatokat terjeszt elő;

               c)

               a közzétételre kerülő szövegek megjelenítésének összehangolására vonatkozó javaslatokat nyújt be az intézményeknek;

               d)

               megvizsgálja a mindennapi tevékenységek során felmerülő nehézségeket, a Hivatallal összefüggésben megszövegezi a szükséges utasításokat, valamint az ilyen nehézségek megoldása céljából megfelelő ajánlásokat terjeszt elő az intézmények részére.

         (9)   A Hivatal igazgatója – a költségvetési rendelettel összhangban – éves tevékenységi jelentést készít, amely kitér a Bizottság és a többi intézmény által a költségvetési rendelet alapján juttatott pénzeszközök kezelésére. A jelentést a Bizottságnak és az érintett intézményeknek nyújtják be, továbbá tájékoztatásul megküldik az irányítóbizottságnak.
   (10)   A Hivatallal való kapcsolattartásért felelős biztos és a Hivatal igazgatója közös megegyezéssel állapítja meg a Bizottság által juttatott pénzeszközökkel és a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos kölcsönös tájékoztatás és konzultáció szabályait.
   (11)   A Hivatal igazgatója felelős az irányítóbizottság által megállapított stratégiai célkitűzések megvalósításáért, valamint a Hivatal és annak tevékenysége megfelelő irányításáért, továbbá költségvetésének kezeléséért.
   (12)   A Hivatal igazgatójának távolléte vagy akadályoztatása esetén a besorolási fokozaton és szolgálati időn alapuló helyettesítési szabályokat kell alkalmazni, kivéve, ha az irányítóbizottság – elnökének vagy a Hivatal igazgatójának javaslata alapján – más sorrendet határoz meg.
   (13)   A Hivatal igazgatója negyedéves jelentésekben tájékozatja az intézményeket a tervezett és igénybe vett forrásokról, valamint a tevékenységek előrehaladásáról.
   10. cikk
   Személyzet
   (1)   A főigazgatói és az igazgatói típusú álláshelyeket betöltő tisztviselőket – az irányítóbizottság egyhangú kedvező véleményét követően – a Bizottság nevezi ki. A vezető tisztviselők mobilitására és értékelésére vonatkozó bizottsági szabályok a főigazgatókra és az igazgatókra vonatkoznak (AD 16/AD 15/AD 14 besorolási fokozat). Ha egy ilyen állást betöltő tisztviselő esetében közeledik az irányadó szabályokban szokásosan előírt mobilitási határidő, akkor a Bizottság tájékoztatja az irányítóbizottságot, hogy egyhangú véleményt nyilváníthat az ügyben.
   (2)   Az irányítóbizottságot szorosan be kell vonni minden olyan eljárásba, amelyet a Hivatal főigazgatói (AD 16/AD 15 besorolási fokozat) és igazgatói (AD 15/AD 14 besorolási fokozat) típusú álláshelyeket betöltő tisztviselőinek vagy egyéb alkalmazottainak kinevezése előtt le kell folytatni, különös tekintettel az álláshirdetések kiírására, a pályázatok elbírálására és az ilyen típusú állásokkal kapcsolatos versenyvizsga felvételi bizottságok kinevezésére.
   (3)   A Hivatalnál szolgálatot teljesítő tisztviselők és egyéb alkalmazottak vonatkozásában a Bizottság gyakorolja a kinevezéssel megbízott hatóság és a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság hatásköreit. A Bizottság a saját szervezetén belül, illetve a Hivatal igazgatójára átruházhatja bizonyos hatásköreit. E hatáskörátruházásra azonos feltételek vonatkoznak, mint a Bizottság főigazgatóinak esetében.
   (4)   A (2) bekezdésre is figyelemmel, a Bizottság által az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek végrehajtása céljából elfogadott rendelkezések és eljárások a Bizottság Luxembourgban szolgáló tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozóknak megfelelő feltételekkel alkalmazandók a Hivatalnál szolgálatot teljesítő tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra.
   (5)   A Hivatalon belül megüresedett valamennyi meghirdetendő álláshelyről értesíteni kell az összes intézmény személyzetét, amint a kinevezéssel megbízott hatóság vagy a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság dönt az álláshely betöltéséről.
   (6)   A Hivatal igazgatója negyedévente tájékoztatja az irányítóbizottságot a személyzeti irányításról.
   11. cikk
   Pénzügyi vonatkozások
   (1)   A Hivatal költségvetési előirányzatait, amelyek teljes összegét a Bizottságra vonatkozó költségvetési fejezeten belül külön címben kell feltüntetni, az adott fejezet mellékletében határozzák meg részletesen. Ezt a mellékletet a bevétel- és költségkimutatással azonos formában, a költségvetési fejezetekkel megegyező felbontásban kell elkészíteni.
   (2)   A Hivatal létszámterve a Bizottság létszámtervének mellékletében található.
   (3)   Valamennyi intézmény engedélyezésre jogosult tisztviselőként jár el költségvetésében a „közzétételi kiadások” címben szereplő költségvetési összegek tekintetében.
   (4)   A költségvetési fejezetében szereplő előirányzatok kezelése céljából valamennyi intézmény átruházhat engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskört a Hivatal igazgatójára, illetve a költségvetési rendelet alapján meghatározza a hatáskör átruházásának korlátait és feltételeit. A Hivatal igazgatója negyedévente tájékoztatja az irányítóbizottságot ezekről a hatáskörátruházásokról.
   (5)   A Hivatal költségvetési és pénzgazdálkodását – beleértve a Bizottságtól eltérő intézmények által juttatott előirányzatok kezelését – a költségvetési rendelet, annak végrehajtási szabályai és a Bizottság hatályos költségvetési keretének tiszteletben tartásával kell végezni.
   (6)   A Hivatal elszámolását a Bizottság számviteléért felelős tisztviselője által jóváhagyott számviteli szabályokkal és módszerekkel összhangban állítják össze. A Hivatal külön elszámolást vezet a Hivatalos Lap és a kiadványok értékesítésére vonatkozóan. Az értékesítésből befolyó nettó bevételt visszautalják az intézmények számára.
   12. cikk
   Ellenőrzés
   (1)   A költségvetési rendelettel összhangban a Bizottság belső auditora gyakorolja a Hivatal belső auditori feladatait. A Hivatal belső auditegységet hoz létre a Bizottság főigazgatóságai és szolgálatai számára előírt szabályoknak megfelelő előírások szerint. Az intézmények felkérhetik a Hivatal igazgatóját, hogy egyedi auditokat is vegyen fel a Hivatal belső auditegységének munkaprogramjába.
   (2)   A Hivatal megválaszol minden hatáskörébe tartozó kérdést az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) feladatkörébe tartozó területeken. Az Európai Unió érdekei védelmének biztosítása céljából az irányítóbizottság elnöke és az OLAF igazgatója a kölcsönös tájékoztatási előírásokra vonatkozó megállapodást kötnek.
   13. cikk
   Panaszok és kérelmek
   (1)   A Hivatal hatáskörébe tartozó területeken a Hivatal felelős az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos kérdéseinek megválaszolásáért.
   (2)   A Hivatal hatáskörébe tartozó területre vonatkozó valamennyi keresetet a Bizottság ellen kell benyújtani.
   14. cikk
   A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés
   (1)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 7. cikkében említett döntéseket a Hivatal igazgatója hozza meg. Elutasítás esetén a Bizottság főtitkára hozza meg a megerősítő kérelmekkel kapcsolatos döntéseket.
   (2)   A Hivatal – az 1049/2001/EK rendelet 11. cikkének megfelelően – a dokumentumairól nyilvántartást vezet.
   15. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 2000/459/EK, ESZAK, Euratom határozat hatályát veszti.
   A hatályon kívül helyezett határozatra vonatkozó hivatkozásokat az e határozatra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni.
   16. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben és Luxembourgban, 2009. június 26-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. SCHWARZENBERG

            a Bizottság részéről

            az elnök

         J. M. BARROSO

            a Bíróság részéről

            az elnök

         V. SKOURIS

            a Számvevőszék részéről

            az elnök

         V. M. SILVA CALDEIRA

            az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részéről

            az elnök

         M. SEPI

            a Régiók Bizottsága részéről

            az elnök

         L. VAN DEN BRANDE

      (1)  HL 152., 1967.7.13., 18. o.

      (2)  HL L 183., 2000.7.22., 12. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.


title: 2007/660/EK: A Tanács határozata ( 2007. október 9. ) a Régiók Bizottsága négy holland tagjának és négy holland póttagjának kinevezéséről

text:
               13.10.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 270/15

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. október 9.)
   a Régiók Bizottsága négy holland tagjának és négy holland póttagjának kinevezéséről
   (2007/660/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a holland kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Piet BIJMAN és Jan Pieter LOKKER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye betöltetlen maradt. Geert JANSEN és Onno HOES lemondását követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye betöltetlen maradt. Wim van GELDER, Sipke SWIERSTRA, René van DIESSEN és Martin EURLINGS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy póttagjának helye betöltetlen maradt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a következő tagok és póttagok kinevezésére kerül sor a Régiók Bizottságában:

               tagként:

                           Co VERDAAS, gedeputeerde in de provincie Gelderland,

                           Johanna MAIJ-WEGGEN, Commissaris der Koningin in de provincie Noord-Brabant,

                           Léon FRISSEN, Commissaris der Koningin in de provincie Limburg,

                           Rob BATS, gedeputeerde in de provincie Drenthe,

                     és

               póttagként:

                           Carla PEIJS, Commissaris der Koningin in de provincie Zeeland,

                           Sjoerd GALEMA, gedeputeerde in de provincie Friesland,

                           Joop BINNEKAMP, gedeputeerde in de provincie Utrecht,

                           Dick BUURSINK, gedeputeerde in de provincie Overijssel.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2007. október 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: A Tanács 2005/451/IB határozata (2005. június 13.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló rendelet egyes rendelkezései alkalmazási időpontjának meghatározásáról

text:
               21.6.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 158/26

         A TANÁCS 2005/451/IB HATÁROZATA
   (2005. június 13.)
   a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló rendelet egyes rendelkezései alkalmazási időpontjának meghatározásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló, 2004. április 29-i 871/2004/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: „tanácsi rendelet”) és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005. február 24-én elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló, 2005/211/IB határozatot (2).

               (2)

               Az említett határozat 2. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése alapján annak egyes rendelkezései a határozatban meghatározott időpontokban lépnek hatályba.

               (3)

               A tanácsi rendelet azonos rendelkezéseit helyénvaló ugyanezektől az időpontoktól kezdődően alkalmazni.

               (4)

               A tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése meghatározza, hogy amint a szükséges előfeltételek teljesülnek, a rendelet rendelkezései a Tanács által meghatározott időponttól alkalmazandók, valamint azt, hogy a Tanács az egyes rendelkezések alkalmazására különböző időpontokat állapíthat meg.

               (5)

               A tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett előfeltételek teljesültek a tanácsi rendelet 1. cikkének (1), (3), (7) és (8) bekezdése vonatkozásában.

               (6)

               Izlandot és Norvégiát illetően e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (3) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek e megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (4) 1. cikkének G. pontjában említett terület alá tartoznak.

               (7)

               Svájcot illetően ez a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (5) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek – e megállapodásnak az Európai Unió, illetve az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2004. október 25-i tanácsi határozatok (6) 4. cikke (1) bekezdésével összefüggésben – a 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett terület hatálya alá tartoznak.

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   A tanácsi rendelet 1. cikkének (1) és (3) bekezdését 2005. június 13-tól kell alkalmazni.
   (2)   A tanácsi rendelet 1. cikkének (7) és (8) bekezdését 2005. szeptember 11-től kell alkalmazni.
   (3)   A tanácsi rendelet 1. cikkének (1), (3), (7) és (8) bekezdését 2005. december 10-től kell alkalmazni Izland és Norvégia vonatkozásában.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2005. június 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  HL L 162., 2004.4.30., 29. o.

      (2)  HL L 68., 2005.3.15., 44. o.

      (3)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

      (4)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

      (5)  13054/04 tanácsi dokumentum, lásd: http://register.consilium.eu.int

      (6)  HL L 368., 2004.12.15., 26. o. és HL L 370., 2004.12.17., 78. o.


title: 2014/656/EU: A Tanács határozata ( 2014. szeptember 8. ) a Régiók Bizottsága egy olasz tagjának kinevezéséről

text:
               9.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 268/14

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. szeptember 8.)
   a Régiók Bizottsága egy olasz tagjának kinevezéséről

      (2014/656/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Mercedes BRESSO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egytagjánakhelye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Francesco PIGLIARU, Presidente della Regione Sardegna.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: A Tanács 2011/857/KKBP határozata ( 2011. december 19. ) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról és meghosszabbításáról

text:
               21.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 338/52

         A TANÁCS 2011/857/KKBP HATÁROZATA
   (2011. december 19.)
   az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról és meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikke (4) bekezdésére, valamint 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005. december 12-én elfogadta az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               A Tanács 2011. május 26-án elfogadta a 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2011. december 31-ig történő meghosszabbításáról szóló 2011/312/KKBP határozatot (2).

               (3)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2011. november 8-án javasolta az EU BAM Rafah misszió megbízatásának további 6 hónappal történő technikai meghosszabbítását.

               (4)

               Az EU BAM Rafah missziót 2012. január 1-től2012. június 30-ig a jelenlegi megbízatása alapján újra meg kell hosszabbítani.

               (5)

               Szükséges továbbá az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeget megállapítani a 2012. január 1-től2012. június 30-ig terjedő időszakra vonatkozóan,

               (6)

               Az EU BAM Rafah misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2005/889/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

               1.

               A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „12. cikk
               Biztonság
               (1)   A polgári műveleti parancsnok – az 5. és a 9. cikkel összhangban, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) Biztonsági Igazgatóságával együttműködve – irányítja a biztonsági intézkedések misszióvezető általi tervezését, és biztosítja azoknak az EU BAM Rafah érdekében történő megfelelő és eredményes végrehajtását.
               (2)   A misszióvezető felel az EU BAM Rafah biztonságáért, valamint az EU BAM Rafah tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért, a Szerződés V. címe és az azt támogató jogi eszközök alapján az Unión kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikával összhangban.
               (3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselő (Senior Mission Security Officer, SMSO) segíti, aki a misszióvezető közvetlen beosztottja, és aki az EKSZ Biztonsági Igazgatóságával is szoros munkakapcsolatot tart fenn.
               (4)   Az EU BAM Rafah személyi állománya tevékenységének megkezdése előtt kötelező biztonsági képzésen vesz részt az OPLAN-nal összhangban. A személyi állomány tagjai ezenkívül az SMSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesznek.”;

               2.

               A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2005. november 25-től2011. december 31-ig terjedő időszakra 21 570 000 EUR.
               Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. január 1-től2012. június 30-ig terjedő időszakra 970 000 EUR.”;

               3.

               A 16. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Ez az együttes fellépés 2012. június 30-án hatályát veszti.”.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2012. január 1-től kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL L 327., 2005.12.14., 28. o.

      (2)  HL L 140., 2011.5.27., 55. o.