title: A Tanács határozata (2004. április 21.) az Európai Közösség és a Makaó Különleges Közigazgatási Terület közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0424

Hivatalos Lap L 143 , 30/04/2004 o. 0097 - 0098

		A Tanács határozata(2004. április 21.)az Európai Közösség és a Makaó Különleges Közigazgatási Terület közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről(2004/424/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 63. cikke (3) bekezdésének b) pontjára, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel:(1) A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Makaó Különleges Közigazgatási Területtel az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről.(2) E megállapodást az Európai Közösség nevében 2003. október 13-án írták alá azzal, hogy annak esetleges megkötésére egy későbbi időpontban kerül sor.(3) E megállapodást jóvá kell hagyni.(4) E megállapodással egy visszafogadási bizottságot hoznak létre, amely jogi hatással bíró határozatokat hozhat. Ezért meg kell határozni, hogy ki képviseli a Közösséget e bizottságon belül, és rendelkezni kell egy olyan eljárásról, amely megállapítja a közösségi álláspont elfogadásának módját.(5) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban az Egyesült Királyság bejelentette, hogy részt kíván venni e határozat elfogadásában és alkalmazásában.(6) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt e határozat elfogadásában, és a határozat vagy annak alkalmazása számára nem kötelező.(7) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, és a határozat vagy annak alkalmazása számára nem kötelező,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Makaó Különleges Közigazgatási Terület közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodást és az ahhoz csatolt nyilatkozatokat az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke megküldi a megállapodás 20. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést [2].3. cikkA Közösséget a tagállamok szakértőinek támogatásával a Bizottság képviseli a megállapodás 17. cikke alapján létrehozott visszafogadási bizottságában.4. cikkA Bizottság a Tanács által kinevezett különbizottsággal történt konzultációt követően elfogadja a Közösségnek a visszafogadási bizottságon belüli, a megállapodás 17. cikkének (5) bekezdése alapján előírt eljárási szabályzat elfogadásával kapcsolatos álláspontját.A visszafogadási bizottság minden más határozata vonatkozásában a Közösség álláspontját a Bizottság javaslatára a Tanács fogadja el, minősített többséggel.5. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Luxembourgban, 2004. április 21-én.A Tanács részérőlaz elnökJ. Walsh[1] 2004. február 26-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] A Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi a megállapodás hatálybalépésének időpontját.--------------------------------------------------


title: A Végrehajtó Bizottság határozata (1998. december 16.) az okmányszakértők összehangolt igénybevételéről (SCH/Com-ex (98) 59 rev.)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41998D0059

Hivatalos Lap L 239 , 22/09/2000 o. 0308 - 0316

		A végrehajtó Bizottság határozata(1998. december 16.)az okmányszakértők összehangolt igénybevételéről(SCH/Com-ex (98) 59 rev.)A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG,tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 132. cikkére,tekintettel a fent említett egyezmény 12. és 26. cikkére,figyelembe véve az 1998. szeptember 16-i nyilatkozatot [SCH/Com-ex (98) decl 3],A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. Jóváhagyja az okmányszakértők légi és tengeri forgalomban, valamint a konzuli képviseleteken történő összehangolt igénybevételének koncepcióját [SCH/Com-ex (98) 171 rev. 4].2. Tudomásul veszi az okmányszakértők igénybevételére jelenleg elvben alkalmasnak tartott helyszínek listáját, valamint a jelenleg kulcsfontosságúnak tekintett helyszínek és régiók kijelölését [SCH/I-Front (98) 184 rev. 3].Berlin, 1998. december 16.az elnökC. H. Schapper--------------------------------------------------SCH/I-Front (98) 171 rev. 4A VÉGREHAJTÁS KONCEPCIÓJA1998. szeptember 16-i ülésén a Végrehajtó Bizottság kiemelte az okmányszakértői tanácsadás fontosságát a schengeni területre irányuló illegális migráció elleni harc terén (SCH/Com-ex (98) decl. 3).Ezenkívül a Végrehajtó Bizottság megbízást adott egy konkrét végrehajtási koncepció kidolgozására, amelyet az alábbiakban terjeszt elő.Az okmányszakértőknek a légi és tengeri forgalomban, valamint a konzuli képviseleteken történő összehangolt igénybevételét a következő útmutatásnak megfelelően kell végezni:1. A közös okmányszakértői csoportok összeállítására vonatkozó rendelkezéseka) A schengeni államok egyes esetek tanulmányozása céljából információs szemináriumokat tartanak az alábbi témakörökben, amelyek felépítése és időtartama az egyes eseteknek megfelelően változó:Az alábbiak tekintetében, illetve az alábbi célokból végeznek tanácsadást:- hamis és hamisított okmányok felismerése,- elkövetési módok,- a hamis és hamisított okmányok felderítésére szolgáló készülékek beszerzése,- jogszabályok és ellenőrzési szabályok.Az alábbiak tekintetében, illetve az alábbi célokból végeznek tanácsadást:- légitársaságok és tengerhajózási társaságok érdekében,- harmadik államokban egy vagy több schengeni állam konzuli képviseletének segítése érdekében,- határellenőrző hatóságok vagy idegenrendészeti hatóságok segítése érdekében harmadik országok kiindulási repülőterein és kikötőiben.Az okmányszakértők segítséget nyújtanak a fuvarozóknak, és a kiutazási repülőtereken és kikötőkben a felszállás előtti ellenőrzések végzésében az irányításért felelős személyzetnek is.A schengeni államok a szakértőket általában két-három hetes időszakra kívánják kiküldeni. Az egyes államok szabadon dönthetnek egyoldalú kapcsolódó nemzeti intézkedések meghozataláról.b) A schengeni államok központi kapcsolattartó szervet jelölnek meg, amelyeken keresztül a szaktanács iránti igény, illetve a szakértői segítségnyújtás lehetőségei közölhetők, a szervezési kérdések elintézhetők, és az okmányszakértői tevékenységgel kapcsolatos információk továbbíthatók. A kiküldést javasló schengeni állam központi kapcsolattartó szerve felel az operatív koordinációért (az egyes kiküldetési tevékenységek kapcsán végzett előkészítés, végrehajtás és végrehajtás-ellenőrzés). Mind az elnökség, mind a felelős kapcsolattartó szerv számításba veszi az EU keretében végzett párhuzamos tevékenységeket.c) A központi kapcsolattartó szervek bizalmi alapon közvetlenül együttműködnek.d) A központi kapcsolattartó szervek rendszeres időközönként egyeztetik a képzési anyagokkal kapcsolatos igényeket, amely anyagokat szükség esetén a gyakorlati tapasztalatok alapján kiegészítenek, és haladéktalanul értesítik egymást az új elkövetési módokról.e) A mindenkori elnökség kellő időben konzultál a küldöttségekkel az EU-finanszírozás iránti igényekről (Odysseus), és az EU mindenkori elnöksége útján pályázatot nyújt be az Európai Bizottsághoz az Odysseus programból történő pénzügyi támogatás jóváhagyása céljából, amely pályázat gyakorlati információkat tartalmaz a képzési tevékenységek szervezéséről, valamint a képzési anyagok támogatásáról és kifejlesztéséről. Az első ilyen pályázatot a végrehajtandó projekt meghatározásával együtt (részt vevő államok, csoportok koordinációja, igénybevétel helyszíne, pénzügyi hozzájárulás) legkésőbb 1999. március 31-ig (benyújtás határideje) kell benyújtani.2. Okmányszakértői kiküldetésekre alkalmas helyszínek kiválasztásaAz okmányszakértői munkára elvileg alkalmas azon helyszínek listáját, ahol konzuli képviseletek és/vagy fuvarozók hivatalai találhatók, a mindenkori aktuális helyzet függvényében a "Határok" alcsoport külön határozza meg.Ha a fenti listában külön nem is említik, a rendelkezésre álló kapacitás függvényében a schengeni területre személyeket szállító nemzeti légitársaságok és hajózási társaságok személyzetének is fel kell ajánlani a képzést.Ezenfelül, ha elégséges kapacitás áll rendelkezésre, okmányszakértői tanácsadást lehet felajánlani azoknak a fuvarozóknak, amelyek ugyan nem nyújtanak közvetlenül a schengeni területre irányuló szolgáltatásokat, de a schengeni területre irányuló kapcsolatok kiindulási pontjaihoz gyűjtőjáratokat üzemeltetnek.Mindenesetre amint az egyes tanácsadási projekteket meghatározták, haladéktalanul kapcsolatot kell kiépíteni a konzuli képviseletekkel és a fuvarozókkal. Elvben a schengeni államok minden konzuli képviseletét tájékoztatják az okmányszakértők tervezett kiküldéséről a helyi szintű képviseletekhez.3. Kulcsfontosságú helyszínek és régiók kijelöléseAz okmányszakértők igénybevétele a pillanatnyi helyzet felmérésén alapszik. A "Határok" alcsoport külön határozza meg a kulcsfontosságú helyszíneket és régiókat.4. Az okmányszakértői tanácsadásba bevont személyek profiljaAz okmányszakértőként dolgozó személyi állománynak mind szakmailag, mind személyileg alkalmasnak kell lennie. Az okmányszakértőknek legalább ötéves végrehajtási területen szerzett tapasztalattal kell rendelkezniük.Az okmányszakértőknek kielégítő mértékben ismerniük kell azt a nyelvet, amelyet kiküldetésük helyén a légi és tengeri forgalomban főként használnak, és természetesen a kellő mértékben ismerniük kell a légitársaságokkal és okmányokkal kapcsolatos angol terminológiát (IATA képzési anyag). Az okmányszakértőként dolgozó tisztviselőknek ezenfelül rendelkezniük kell az e tevékenységhez szükséges pedagógiai és didaktikai tapasztalatokkal.5. A jelentéstétel szabályozása és a koncepció továbbfejlesztéseMegbízásuk lejártával az okmányszakértők írásos jelentést készítenek megbízásuk menetéről és a felderített gyenge pontokról, az elkövetési módokról és a már foganatosított ellenintézkedésekről. A jelentést a felelős állam útján meg kell küldeni a Főtitkárságnak abból a célból, hogy azt a "Határok" alcsoportjában helyet foglaló minden küldötthöz eljuttassák.A mindenkori elnökség a vonatkozó hathónapos időszak során végzett tevékenységről szóló, értékelést is tartalmazó összegző beszámolót készít, amelyet naptári félévenként kell a "Rendőrség és biztonság" elnevezésű I. munkacsoportnak benyújtani.Az elnökség ezenfelül a további eljárásra, ezen belül a tanácsadói intézkedésekre és műszaki vagy taktikai fejlesztésekre vonatkozó javaslatokat dolgoz ki, majd ezeket a "Határok" alcsoport elé terjeszti.--------------------------------------------------SCH/I-Front (98) 184 rev 3OKMÁNYSZAKÉRTŐK ÖSSZEHANGOLT IGÉNYBEVÉTELE A LÉGI ÉS TENGERI FORGALOMBAN ÉS A KONZULI KÉPVISELETEKENOkmányszakértők igénybevétele céljára jelenleg elvben alkalmasnak tartott helyszínek kiválasztása, és a jelenlegi kulcsfontosságú helyszínek és régiók kijelölése.I. Okmányszakértői kiküldetések céljára jelenleg alkalmasnak tartott helyszínek kiválasztásaAz aktuális helyzet felmérése alapján, okmányszakértői kiküldetések céljára elvileg az alábbi konzuli képviseletekkel és/vagy légitársaságok és hajózási társaságok külföldi irodáival rendelkező helyszínek jönnek szóba (szükség esetén a listát naprakész állapotba hozzák):- Abidjan (Elefántcsontpart)LégitársaságokKépviseletek: Franciaország, Portugália- Abu Dhabi (Egyesült Arab Emírségek)Fontos átszálló repülőtér az Európába tartó járatokhoz, ezért a tanácsadás és a képzés különösen előnyös a légitársaságok számára- Accra (Ghána)Légitársaságok- Ankara (Törökország)Légitársaságok- Bamako (Mali)LégitársaságokKülképviseletek: Franciaország- Bangkok (Thaiföld)Légitársaságok- Bissau (Bissau-Guinea)LégitársaságokKülképviseletek: Portugália- Brazzaville (Kongó)LégitársaságokKülképviselet: Franciaország- Casablanca (Marokkó)LégitársaságokKülképviselet: Spanyolország- Colombo (Srí Lanka)LégitársaságokKülképviselet: Franciaország- Dhaka (Banglades)LégitársaságokKülképviselet: Franciaország- Dakar (Szenegál)LégitársaságokKülképviselet: Franciaország, Portugália, Spanyolország- Douala (Kamerun)LégitársaságokKülképviselet: Franciaország- Dubai (Egyesült Arab Emírségek)Fontos átszálló repülőtér az Európába tartó járatokhoz, ezért a tanácsadás és a képzés különösen előnyös a légitársaságok számára- HaitiLégitársaságokKülképviselet: Franciaország- Ho Si Minh-város (Vietnam)LégitársaságokKülképviselet: Franciaország- Hong KongLégitársaságokKülképviselet: Franciaország- Iszlamabad (Pakisztán)LégitársaságokKülképviselet: Spanyolország- Isztambul (Törökország)LégitársaságokKülképviselet: Spanyolország- Karachi (Pakisztán)LégitársaságokKülképviselet: Németország (kívánatos az intenzív tanácsadás és képzés).- Kijev (Ukrajna)Külképviselet: Portugália- KuvaitLégitársaságok- Lagos (Nigéria)LégitársaságokKülképviselet: Németország, Franciaország, Spanyolország- Lima (Peru)LégitársaságokKülképviselet: Spanyolország- Luanda (Angola)LégitársaságokKülképviselet: Portugália- MakaóLégitársaságokKülképviselet: Portugália- Malabo (Egyenlítői-Guinea)LégitársaságokKülképviselet: Spanyolország- Maputo (Mozambik)LégitársaságokKülképviselet: Portugália- Moszkva (Oroszország)Légitársaságok- Nador (Marokkó)Külképviselet: Spanyolország- Nairobi (Kenya)LégitársaságokKülképviselet: Németország, Franciaország- Peking (Kína)LégitársaságokKülképviselet: Franciaország, Spanyolország- Praia (Zöld-foki-szigetek)LégitársaságokKülképviselet: Portugália- Rabat (Marokkó)LégitársaságokKülképviselet: Spanyolország- Rio de Janeiro (Brazília)LégitársaságokKülképviselet: Portugália- São Tomé (São Tomé és Príncipe)LégitársaságokKülképviselet: Portugália- Sal (Zöld-foki-szigetek)LégitársaságokKülképviselet: Portugália- Sanaa (Jemen)Légitársaságok- Santo Domingo (Dominikai Köztársaság)LégitársaságokKülképviselet: Spanyolország- Sanghaj (Kína)LégitársaságokKülképviselet: Franciaország- Szkopje (Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság)Légitársaságok- Tanger (Marokkó)LégitársaságokHajózási társaságokKülképviselet: Spanyolország- Tetuan (Marokkó)Külképviselet: Spanyolország- Tirana (Albánia)Légitársaságok- Tunisz (Tunézia)Légitársaságok- Yaounde (Kamerun)LégitársaságokKülképviselet: FranciaországII. Jelenleg kulcsfontosságú helyszínek és régiók kijelöléseAz okmányszakértők igénybevétele a helyzet aktuális értékelésén alapul és eszerint a fenti I. pontban megjelölt helyek közül a következők tekintetében különösen fontos. A felsorolás nem végleges. A listát szükség esetén az aktuális igénybevételi szükségletek szerint frissíteni kell.- Abidjan- Abu Dhabi- Accra- Bamako- Brazzaville- Casablanca- Dakar- Dubai- Isztambul- Lagos- Moszkva- Tirana- TuniszCélként az okmányszakértőknek a fenti helyekre történő haladéktalan, összehangolt kiküldését kell kitűzni.Ezenfelül a lehető leghamarabb okmányszakértőket kell kiküldeni a következő helyekre (az itt felsoroltak sorrendjében):- Bangkok- Ankara- Karachi- Nairobi- Sanaa- Szkopje--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU, Euratom) 2017/1761 határozata (2017. szeptember 25.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

text:
               28.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/55

         A TANÁCS (EU, Euratom) 2017/1761 HATÁROZATA
   (2017. szeptember 25.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
   tekintettel a francia kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. szeptember 18-án és 2015. október 1-jén elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot.

               (2)

               Claudia BUSCHI hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Gerardo LARGHI-t (Professore – Dirigente della CISL Scuola dei Laghi di Como e Varese) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MAASIKAS

      (1)  A Tanács 2015. szeptember 18-i (EU, Euratom) 2015/1600 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 248., 2015.9.24., 53. o.).

      (2)  A Tanács 2015. október 1-jei (EU, Euratom) 2015/1790 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 23. o.).


title: A Tanács 2006/718/KKBP határozata ( 2006. október 23. ) az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

text:
               25.10.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 294/72

      A TANÁCS 2006/718/KKBP HATÁROZATA

   (2006. október 23.)
   az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/276/KKBP közös álláspont végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2006. április 10-i 2006/276/KKBP közös álláspontra (1), és különösen annak 2. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. április 10-én elfogadta 2006/276/KKBP közös álláspontot, amely megerősítette a 2006. március 19-i fehéroroszországi elnökségi választások során a nemzetközi választási előírások megsértéséért és a polgári társadalom és a demokratikus ellenzék elleni kemény rendőrségi fellépésért felelős személyekkel, és az ezen személyek környezetéhez tartozó természetes és jogi személyekkel, szervezetekkel vagy szervekkel szembeni meglévő korlátozó intézkedéseket.

               (2)

               A Tanács 2006. május 18-án elfogadta a 2006/276/KKBP közös álláspont módosításáról szóló 2006/362/KKBP közös álláspontot a fenti személyek és a környezetükhöz tartozó természetes és jogi személyek, szervezetek vagy szervek pénzeszközeinek befagyasztása érdekében.

               (3)

               A Tanács a 2006/276/KKBP közös állásponttal összhangban felülvizsgálta a korlátozó intézkedéseket, és az újabb fejleményekre tekintettel úgy határozott, hogy azokat további, a polgári társadalom és a demokratikus ellenzék elleni kemény rendőrségi fellépésért felelős személyekre is ki kell terjeszteni. A 2006/276/KKBP közös álláspont III. és IV. mellékletében foglalt jegyzékeket ennek megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2006/276/KKBP közös álláspont III. és IV. mellékletének helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2006. október 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-E. ENESTAM

      (1)  HL L 101., 2006.4.11., 5. o. A legutóbb a 2006/362/KKBP közös állásponttal (HL L 134., 2006.5.20., 45. o.) módosított közös álláspont.

      MELLÉKLET
      „
            III. MELLÉKLET
            Az 1. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett személyek jegyzéke

                        Név (magyar átírás szerint)

                        Név (fehérorosz átírás szerint)

                        Név (orosz átírás szerint)

                        Születési idő

                        Születési hely

                        Lakcím

                        Útlevél száma

                        Tisztség

                        Lukasenko Alekszandr Grigorjevics
                        (Lukashenka Alaksandr Rihoravics)

                        Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

                        ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

                        1954.8.30.

                        Kopisz, Vityebszk megye

                        elnök

                        Nyeviglasz Gennagyij Nyikolajevics
                        (Nyevihlasz Henadzi Mikalajevics)

                        Невыглас Генадзь Мікалаевіч

                        НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

                        1954.2.11.

                        Parahonszk, Pinszk megye

                        az Elnöki Hivatal vezetője

                        Petkevics Natalja Vlagyimirovna
                        (Pjatkevics Natallja Uladzimirauna)

                        Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

                        ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

                        1972.10.24.

                        Minszk

                        az Elnöki Hivatal helyettes vezetője

                        Rubinov Anatolij Nyikolajevics
                        (Rubinau Anatol Mikalajevics)

                        Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

                        РУБИНОВ Анатолий Николаевич

                        1939.4.15.

                        Mogiljev

                        a médiáért és ideológiáért felelős helyettes vezető, Elnöki Hivatal

                        Proleszkovszkij Oleg Vitoldovics
                        (Praljaszkouszki Aleg Vitoldavics

                        Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

                        ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

                        1963.10.1.

                        Zagorszk (Oroszország, jelenleg Szergijev Poszad)

                        Tanácsadó és az ideológiai főosztály vezetője, Elnöki Hivatal

                        Radkov Alekszandr Mihajlovics
                        (Radzkou Aljakszandr Mihajlavics)

                        Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

                        РАДЬКОВ Александр Михайлович

                        1951.7.1.

                        Votnya, Mogiljev megye Bihov kerülete

                        oktatási miniszter

                        Ruszakevics Vlagyimir Vasziljevics
                        (Ruszakevics Uladzimir Vasziljevics)

                        Русакевіч Уладзімір Васільевіч

                        РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

                        1947.9.13.

                        Vigonoscsi, Breszt megye

                        információs miniszter

                        Golovanov Viktor Grigorjevics
                        (Halavanau Viktar Rihoravics)

                        Галаванаў Віктар Рыгоравіч

                        ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

                        1952

                        Boriszov

                        igazságügy-miniszter

                        Zimovszkij Alekszandr Leonyidovics
                        (Zimouszki Aljakszandr Leanidavics)

                        Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

                        ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

                        1961.1.10.

                        Németország

                        a Parlament felsőházának tagja; a nemzeti állami televízió- és rádiótársaság vezetője

                        Konopljev Vlagyimir Nyikolajevics
                        (Kanapljou Uladzimir Mikalajevics)

                        Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

                        КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

                        1954.1.3.

                        Akulinci, Mogiljev kerület

                        a Parlament alsóházának elnöke

                        Cserginyec Nyikolaj Ivanovics
                        (Csarhinyec Mikalaj Ivanavics)

                        Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

                        ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

                        1937.10.17.

                        Minszk

                        a felsőház külügyi bizottságának elnöke

                        Kosztyan Szergej Ivanovics
                        (Kaszcjan Szjarhej Ivanavics)

                        Касцян Сяргей Iванавiч

                        КОСТЯН Сергей Иванович

                        1941.1.15.

                        Uszohi, Mogiljev megye, Klicsev kerülete

                        az alsóház külügyi bizottságának elnöke

                        Orda Mihail Szergejevics
                        (Orda Mihail Szjarhijevics)

                        Орда Мiхаiл Сяргеевiч

                        ОРДА Михаил Сергеевич

                        1966.9.28.

                        Gyatlovo, Grodno megye

                        a felsőház tagja, a BRSM (a belarusz ifjúság köztársasági egyesülete) vezetője

                        Lozovik Nyikolaj Ivanovics
                        (Lazavik Mikalaj Ivanavics)

                        Лазавік Мікалай Іванавіч

                        ЛОЗОВИК Николай Иванович

                        1951.1.18.

                        Nyevinyani, Minszk megye Vilej kerülete

                        a CEC helyettese

                        Miklasevics Pjotr Petrovics
                        (Miklasevics Petr Pjatrovics)

                        Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

                        МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

                        1954

                        Koszuta, Minszk megye

                        főügyész

                        Szlizsevszkij Oleg Leonyidovics
                        (Szlizseuszki Aleh Leanidavics)

                        Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

                        СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

                        a társadalmi szervezetek, pártok és nem kormányzati szervezetek főosztályának vezetője, Igazságügyi Minisztérium

                        Hariton Alekszandr
                        (Hariton Aljakszandr)

                        Харытон Аляксандр

                        ХАРИТОН Александр

                        a társadalmi szervezetek, pártok és nem kormányzati szervezetek főosztályának tanácsadója, Igazságügyi Minisztérium

                        Szmirnov Jevgenyij Alekszandrovics
                        (Szmirnou Jaugen Aljakszandravics

                        Смiрноў Яўген Аляксандравiч

                        CМИРНОВ Евгений Александрович

                        1949.3.15.

                        Rjazany megye, Oroszország

                        a Gazdasági Bíróság elnökének első helyettese

                        Reutszkaja Nagyezsda Zalovna
                        (Ravuckaja Nadzeja Zalauna)

                        Равуцкая Надзея Залаўна

                        РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

                        Minszk Moszkva kerületének bírája

                        Trubnyikov Nyikolaj Alekszejevics
                        (Trubnikau Mikalaj Aljakszejevics)

                        Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

                        ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

                        Minszk Partizanszkij kerületének bírája

                        Kuprijanov Nyikolaj Mihajlovics
                        (Kuprijanau Mikalaj Mihajlavics)

                        Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

                        КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

                        főügyész-helyettes

                        Szuhorenko Sztyepan Nyikolajevics
                        (Szuharenka Scjapan Mikalajevics)

                        Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

                        СУХОРЕНКО Степан Николаевич

                        1957.1.27.

                        Zdudicsi, Gomel megye, Szvetlogorszki kerület

                        a KGB elnöke

                        Gyementyej Vaszilij Ivanovics
                        (Dzemjancej Vaszili Ivanavics)

                        Дземянцей Васiль Iванавіч

                        ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

                        első helyettes, KGB

                        Kozik Leonyid Petrovics
                        (Kozik Leanid Pjatrovics)

                        Козiк Леанiд Пятровiч

                        КОЗИК Леонид Петрович

                        1948.7.13.

                        Boriszov

                        a Szakszervezetek Szövetségének vezetője

                        Koljeda Alekszandr Mihajlovics
                        (Kaljada Aljakszandr Mihajlavics)

                        Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

                        КОЛЕДА Александр Михайлович

                        Breszt megye választási bizottságának elnöke

                        Mihaszev Vlagyimir Iljics
                        (Mihaszjou Uladzimir Iljics)

                        Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

                        МИХАСЕВ Владимир Ильич

                        a CEC Gomel megyei elnöke

                        Lucsina Leonyid Alekszandrovics
                        (Lucsina Leanid Aljakszandravics)

                        Лучына Леанiд Аляксандравiч

                        ЛУЧИНА Леонид Александрович

                        1947.11.18.

                        Minszk kerület

                        a CEC Grodnó megyei elnöke

                        Karpenko Igor Vasziljevics
                        (Karpenka Ihar Vasziljevics)

                        Карпенка Iгар Васiльевiч

                        КАРПЕНКО Игорь Васильевич

                        1964.4.28.

                        Novokuznyeck, Kemerov megye, Oroszország

                        a CEC Minszk városi elnöke

                        Kurlovics Vlagyimir Anatoljevics
                        (Kurlovics Uladzimir Anatoljevics)

                        Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

                        КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

                        a CEC Minszk megyei elnöke

                        Metelica Nyikolaj Tyimofejevics
                        (Mjacelica Mikalaj Cimafejevics)

                        Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

                        МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

                        a CEC Mogiljev megyei elnöke

                        Piscsulenok Mihail Vasziljevics
                        (Piscsuljonak Mihail Vasziljevics)

                        Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

                        ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

                        a CEC Vityebszk megyei elnöke

                        Ribakov Alekszej
                        (Ribakou Aljakszej)

                        Рыбакоў Аляксей

                        РЫБАКОВ Алексей

                        Ul. Jesenina 31-1-104, Minszk

                        Minszk Moszkva-kerületi Bíróságának bírája

                        Bortnyik Szergej Alekszandrovics
                        (Bortnik Szjargej Aljakszandravics)

                        Бортнік Сяргей Аляксандравiч

                        БОРТНИК Сергей Александрович

                        1953.5.28.

                        Minszk

                        Ul. Surganovo 80-263, Minszk

                        MP 0469554

                        ügyész

                        Jaszinovics Leonyid Sztanyiszlavovics
                        (Jaszinovics Leanid Sztaniszlavavics)

                        Ясіновіч Леанід Станіслававіч

                        ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

                        1961.11.26.

                        Bucsány, Vityebszk megye

                        Ul. Gorovtsa 4-104, Minszk

                        MP 0515811

                        Minsz Központi Kerületi Bíróságának bírája

                        Migun Andrej Arkagyevics
                        (Migun Andrej Arkadzevics)

                        Мігун Андрэй Аркадзевiч

                        МИГУН Андрей Аркадевич

                        1978.2.5.

                        Minszk

                        Ul. Goretskovo Maksima 53-16, Minszk

                        MP 1313262

                        ügyész

            IV. MELLÉKLET
            Az 1. cikk a) pontjában említett személyek jegyzéke

                        Név (magyar átírás szerint)

                        Név (fehérorosz átírás szerint)

                        Név (orosz átírás szerint)

                        Születési idő

                        Születési hely

                        Lakcím

                        Útlevél száma

                        Tisztség

                        Lukasenko Alekszandr Grigorjevics
                        (Lukashenka Alaksandr Rihoravics)

                        Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

                        ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

                        1954.8.30.

                        Kopisz, Vityebszk megye

                        elnök

                        Nyeviglasz Gennagyij Nyikolajevics
                        (Nyevihlasz Henadzi Mikalajevics)

                        Невыглас Генадзь Мікалаевіч

                        НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

                        1954.2.11.

                        Parahonszk, Pinszk megye

                        az Elnöki Hivatal vezetője

                        Petkevics Natalja Vlagyimirovna
                        (Pjatkevics Natallja Uladzimirauna)

                        Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

                        ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

                        1972.10.24.

                        Minszk

                        az Elnöki Hivatal helyettes vezetője

                        Rubinov Anatolij Nyikolajevics
                        (Rubinau Anatol Mikalajevics)

                        Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

                        РУБИНОВ Анатолий Николаевич

                        1939.4.15.

                        Mogiljev

                        a médiáért és ideológiáért felelős helyettes vezető, Elnöki Hivatal

                        Proleszkovszkij Oleg Vitoldovics
                        (Praljaszkouszki Aleg Vitoldavics)

                        Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

                        ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

                        1963.10.1.

                        Zagorszk (Oroszország, jelenleg Szergijev Posad)

                        Tanácsadó és az ideológiai főosztály vezetője, Elnöki Hivatal

                        Radkov Alekszandr Mihajlovics
                        (Radzkou Aljakszandr Mihajlavics)

                        Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

                        РАДЬКОВ Александр Михайлович

                        1951.7.1.

                        Votnya, Mogiljev megye Bihov kerülete

                        oktatási miniszter

                        Ruszakevics Vlagyimir Vasziljevics
                        (Ruszakevics Uladzimir Vasziljevics)

                        Русакевіч Уладзімір Васільевіч

                        РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

                        1947.9.13.

                        Votnya, Mogiljev megye Bihov kerülete

                        információs miniszter

                        Golovanov Viktor Grigorjevics
                        (Halavanau Viktar Rihoravics)

                        Галаванаў Віктар Рыгоравіч

                        ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

                        1952

                        Boriszov

                        igazságügy-miniszter

                        Zimovszkij Alekszandr Leonyidovics
                        (Zimouszki Aljakszandr Leanidavics)

                        Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

                        ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

                        1961.1.10.

                        Németország

                        a Parlament felsőházának tagja; a nemzeti állami televízió- és rádiótársaság vezetője

                        Konopljev Vlagyimir Nyikolajevics
                        (Kanapljou Uladzimir Mikalajevics)

                        Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

                        КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

                        1954.1.3.

                        Akulinci, Mogiljev kerület

                        a Parlament alsóházának elnöke

                        Cserginyec Nyikolaj Ivanovics
                        (Csarhinyec Mikalaj Ivanavics)

                        Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

                        ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

                        1937.10.17.

                        Minszk

                        a felsőház külügyi bizottságának elnöke

                        Kosztyan Szergej Ivanovics
                        (Kaszcjan Szjarhej Ivanavics)

                        Касцян Сяргей Iванавiч

                        КОСТЯН Сергей Иванович

                        1941.1.15.

                        Uszohi, Mogiljev megye,
                        Klicsev kerülete

                        az alsóház külügyi bizottságának elnöke

                        Orda Mihail Szergejevics
                        (Orda Mihail Szjarhijevics)

                        Орда Мiхаiл Сяргеевiч

                        ОРДА Михаил Сергеевич

                        1966.9.28.

                        Gyatlovo, Grodno megye
                        Дятлово Гродненской области

                        a felsőház tagja, a BRSM (a belarusz ifjúság köztársasági egyesülete) vezetője

                        Lozovik Nyikolaj Ivanovics
                        (Lazavik Mikalaj Ivanavics)

                        Лазавік Мікалай Іванавіч

                        ЛОЗОВИК Николай Иванович

                        1951.1.18.

                        Nyevinyani, Minszk megye Vilej kerülete
                        Невиняны Вилейского р-на Минской обл

                        a Központi Választási Bizottság helyettese

                        Miklasevics Pjotr Petrovics
                        (Miklasevics Petr Pjatrovics)

                        Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

                        МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

                        1954

                        Koszuta, Minszk megye
                        Косута Минской области

                        főügyész

                        Szlizsevszkij Oleg Leonyidovics
                        (Szlizseuszki Aleh Leanidavics)

                        Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

                        СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

                        a társadalmi szervezetek, pártok és nem kormányzati szervezetek főosztályának vezetője, Igazságügyi Minisztérium

                        Hariton Alekszandr
                        (Hariton Aljakszandr)

                        Харытон Аляксандр

                        ХАРИТОН Александр

                        a társadalmi szervezetek, pártok és nem kormányzati szervezetek főosztályának tanácsadója, Igazságügyi Minisztérium

                        Szmirnov Jevgenyij Alekszandrovics
                        (Szmirnou Jaugen Aljakszandravics

                        Смiрноў Яўген Аляксандравiч

                        CМИРНОВ Евгений Александрович

                        1949.3.15.

                        Rjazan megye, Oroszország

                        a Gazdasági Bíróság elnökének első helyettese

                        Reutszkaja Nagyezsda Zalovna
                        (Ravuckaja Nadzeja Zalauna)

                        Равуцкая Надзея Залаўна

                        РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

                        Minszk Moszkva kerületének bírája

                        Trubnyikov Nyikolaj Alekszejevics
                        (Trubnikau Mikalaj Aljakszejevics)

                        Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

                        ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

                        Minszk Partizanszkij kerületének bírája

                        Kuprijanov Nyikolaj Mihajlovics
                        (Kuprijanau Mikalaj Mihajlavics)

                        Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

                        КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

                        főügyész-helyettes

                        Szuhorenko Sztyepan Nyikolajevics
                        (Szuharenka Scjapan Mikalajevics)

                        Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

                        СУХОРЕНКО Степан Николаевич

                        1957.1.27.

                        Zdudicsi, Gomel megye, Szvetlogorszki kerület
                        Здудичи Светлогорского района Гомельской области

                        a KGB elnöke

                        Gyementyej Vaszilij Ivanovics
                        (Dzemjancej Vaszili Ivanavics)

                        Дземянцей Васiль Iванавіч

                        ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

                        első helyettes, KGB

                        Kozik Leonyid Petrovics
                        (Kozik Leanid Pjatrovics)

                        Козiк Леанiд Пятровiч

                        КОЗИК Леонид Петрович

                        1948.7.13.

                        Boriszov

                        a Szakszervezetek Szövetségének vezetője

                        Koljeda Alekszandr Mihajlovics
                        (Kaljada Aljakszandr Mihajlavics)

                        Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

                        КОЛЕДА Александр Михайлович

                        a Központi Választási Bizottság Breszt megyei elnöke

                        Mihaszev Vlagyimir Iljics
                        (Mihaszjou Uladzimir Iljics)

                        Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

                        МИХАСЕВ Владимир Ильич

                        a Központi Választási Bizottság Gomel megyei elnöke

                        Lucsina Leonyid Alekszandrovics
                        (Lucsina Leanid Aljakszandravics)

                        Лучына Леанiд Аляксандравiч

                        ЛУЧИНА Леонид Александрович

                        1947.11.18.

                        Minszk kerület

                        a Központi Választási Bizottság Grodnó megyei elnöke

                        Karpenko Igor Vasziljevics
                        (Karpenka Ihar Vasziljevics)

                        Карпенка Iгар Васiльевiч

                        КАРПЕНКО Игорь Васильевич

                        1964.4.28.

                        Novokuznyeck, Kemerov megye, Oroszország
                        Новокузнецк Кемеровской области, Россия

                        a Központi Választási Bizottság Minszk városi elnöke

                        Kurlovics Vlagyimir Anatoljevics
                        (Kurlovics Uladzimir Anatoljevics)

                        Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

                        КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

                        a Központi Választási Bizottság Minszk megyei elnöke

                        Metelica Nyikolaj Tyimofejevics
                        (Mjacelica Mikalaj Cimafejevics)

                        Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

                        МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

                        a Központi Választási Bizottság Mogiljev megyei elnöke

                        Piscsulenok Mihail Vasziljevics
                        (Piscsuljonak Mihail Vasziljevics)

                        Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

                        ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

                        a Központi Választási Bizottság Vityebszk megyei elnöke

                        Sejman (Sheiman), Victor Vladimirovich

                        1958.5.26.

                        Grodno megye

                        A Biztonsági Tanács államtitkára

                        Pavlicsenko (Pavljucsenko), Dmitrij (Dmitri) Valerijevics

                        1966

                        Vityebsk

                        A Belügyminisztérium különleges reagáló egységének (SOBR) vezetője

                        Naumov, Vlagyimir Vlagyimirovics

                        1956.2.7.

                        belügyminiszter

                        Jermosina Lidia Mihajlovna

                        1953.1.29.

                        Szlutszk (Minszk régió)

                        A Központi Választási Bizottság elnöke

                        Podobjed Jurji Nyikolajevics

                        1962.3.5.

                        Szlutszk (Minszk régió)

                        A Milícia alezredese, Különleges Egység (OMON) Belügyminisztérium

                        Ribakov Alekszej
                        (Ribakou Aljakszej)

                        Рыбакоў Аляксей

                        РЫБАКОВ Алексей

                        Ul. Jesenina 31-1-104, Minszk

                        Minszk Moszkva-kerületi Bíróságának bírája

                        Bortnyik Szergej Alekszandrovics
                        (Bortnik Szjargej Aljakszandravics)

                        Бортнік Сяргей Аляксандравiч

                        БОРТНИК Сергей Александрович

                        1953.5.28.

                        Minszk

                        Ul. Surganovo 80-263, Minszk

                        MP 0469554

                        ügyész

                        Jaszinovics Leonyid Sztanyiszlavovics
                        (Jaszinovics Leanid Sztaniszlavavics)

                        Ясіновіч Леанід Станіслававіч

                        ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

                        1961.11.26.

                        Bucsány, Vityebszk megye

                        Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

                        MP 0515811

                        Minszk Központi Kerületi Bíróságának bírája

                        Migun Andrej Arkagyevics
                        (Migun Andrej Arkadzevics)

                        Мігун Андрэй Аркадзевiч

                        МИГУН Андрей Аркадевич

                        1978.2.5.

                        Minszk

                        UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

                        MP 1313262

                        ügyész

                  ”


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPT/1/2008 határozata ( 2008. június 6. ) az európai uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjének kinevezéséről szóló EUPT/2/2007 határozat módosításáról

text:
               3.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 173/30

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPT/1/2008 HATÁROZATA

   (2008. június 6.)
   az európai uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjének kinevezéséről szóló EUPT/2/2007 határozat módosításáról
   (2008/545/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik albekezdésére,
   tekintettel a jogállamiság területére és esetlegesen más területekre irányuló koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel egy uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) létrehozásáról szóló, 2006. április 10-i 2006/304/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépésre és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére, valamint 5. cikke (2) bekezdésére (2),
   mivel:

               (1)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság az EUPT/2/2007 határozattal (3) kinevezte Roy REEVE-t a jogállamiság területére és más lehetséges területekre irányuló esetleges koszovói EU válságkezelési műveletre tekintettel létrejött uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjévé 2008. január 1-jei hatállyal.

               (2)

               A 2006/304/KKBP együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy a Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat, beleértve az uniós tervezőcsoport (EUPT-Koszovó) vezetőjének a főtitkár/főképviselő javaslata alapján történő kinevezését is,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPT/2/2007 határozata 2. cikkének második bekezdését el kell hagyni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. június 6-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         M. IPAVIC

      (1)  HL L 112., 2006.4.26., 19. o. A legutóbb a 2008/228/KKBP együttes fellépéssel (HL L 75., 2008.3.18., 78. o.) módosított együttes fellépés.

      (2)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

      (3)  HL L 346., 2007.12.29., 29. o.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 94/16/COL határozata (2016. május 11.) Norvégia az EGT-megállapodás XIII. melléklete 56 g. pontjában említett jogi aktus (a Tanács 97/70/EK irányelve a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről) 4. cikkének (2) bekezdése szerint bejelentett, a stabilitási követelmények teljesítésére hűtött tengervizes tartályokat használó halászhajókra vonatkozó tervezett intézkedés elfogadásának mellőzésére történő felszólításáról [2016/1891]

text:
               27.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 292/47

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 94/16/COL HATÁROZATA
   (2016. május 11.)
   Norvégia az EGT-megállapodás XIII. melléklete 56 g. pontjában említett jogi aktus (a Tanács 97/70/EK irányelve a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről) 4. cikkének (2) bekezdése szerint bejelentett, a stabilitási követelmények teljesítésére hűtött tengervizes tartályokat használó halászhajókra vonatkozó tervezett intézkedés elfogadásának mellőzésére történő felszólításáról [2016/1891]
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   tekintettel az EGT-megállapodás XIII. melléklete V. fejezetének 56 g. pontjában említett – és annak 1. jegyzőkönyvével az EGT-megállapodáshoz igazított – jogi aktusra (a Tanács 1997. december 11-i 97/70/EK irányelve (1) a 24 méteres és annál hosszabb halászhajók összehangolt biztonsági rendszeréről) (a továbbiakban: a jogi aktus) és különösen a jogi aktus 4. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,
   az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a közlekedéssel foglalkozó EFTA-bizottság véleményével,
   a vizsgálóbizottsági eljárással összhangban eljárva,
   tekintettel az EFTA Felügyeleti Hatóságnak (a továbbiakban: a Hatóság) a közlekedéssel foglalkozó testületi tagot bizonyos határozatok meghozatalára felhatalmazó, 2013. március 13-i 103/13/COL határozatára (dokumentumszám: 578349),
   mivel:
   A Norvég Tengerészeti Hatóság 2015. április 21-én a jogi aktus 4. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva mentességet jelentett be a ballasztként hűtött tengervizes tartályokat használó halászhajók tekintetében (dokumentumszám: 754705).
   A Hatóság 2015. szeptember 16-án arról tájékoztatta Norvégiát, hogy véleménye szerint a benyújtott bejelentést nem támasztja alá elégséges bizonyíték (dokumentumszám: 773295) és felkérte Norvégiát, hogy vagy vonja vissza a bejelentését, vagy nyújtson be további alátámasztó dokumentumokat a meglévő bejelentéshez. Norvégia a 2015. szeptember 25-én kelt elektronikus levélben tájékoztatta a Hatóságot, hogy kiegészítő dokumentációt fog benyújtani (dokumentumszám: 774042).
   A Hatóság 2015. november 23-án megkapta a Norvég Tengerészeti Hatóságtól a kiegészítő információt (dokumentumszám: 781516). Következésképpen a Hatóság ettől a naptól kezdődően tekinti a bejelentést kellő időben benyújtottnak, továbbá ettől a naptól kezdődik a jogi aktus 4. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott hat hónapos időszak.
   A norvég bejelentés szerint Norvégia a következő mentesség elfogadásával tervezi módosítani a nemzeti jogszabályát:

      „A legalább 15 m teljes hosszúságú halászhajók építéséről, működtetéséről, felszereléséről és felméréséről szóló 660. sz., 2000. június 13-i rendelet 3-2. §-ának (4) szakasza az „állandónak kell lennie” szöveg után a következő szöveggel egészül ki:
      A fogás tárolására és hűtésére hűtött tengervizet használó hajók használhatják ezeket a tartályokat a stabilitási követelmények teljesítésére. Ezeket a hajókat fel kell szerelni egy olyan rendszerrel, amely ellenőrzi a víz pontos mennyiségét minden egyes hűtött tengervizes tartályban. Amennyiben a vízszint a jóváhagyott stabilitási számítások szerinti minimumszint alá csökken, látható és hallható riasztójelzés lép működésbe a kormányálláson.”

   A jogi aktus I. melléklete III. fejezete 2. szabályának (Stabilitási követelmények) (3) bekezdése kiköti, hogy a 45 méternél rövidebb hajókban az ilyen ballaszt állandó, az állandó ballaszt szilárd anyagból áll, és biztonságosan van a hajóban rögzítve. Az EGT-állam igazgatási szerve folyadékballasztot csak akkor fogadhat el, ha az teljesen feltöltött és a hajó szivattyúrendszereihez nem csatlakozó tartályban van. A mentesség Norvégia által ismertetett leírása szerint nem ez az eset áll fenn.
   A jogi aktus 4. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamok a mentességekről szóló intézkedések elfogadása céljából a Torremolinosi Jegyzőkönyv mellékletének I. fejezete 3. szabálya (3) bekezdésének rendelkezéseit alkalmazzák, a 4. cikk (4) bekezdésében meghatározott eljárás fenntartásával. A 3. szabály (3) bekezdése szerint a mentesíthető hajóknak a parthoz közel halászati tevékenységet kell folytatniuk, míg a norvég bejelentés szerint nem ez az eset áll fenn („a halászflotta nagy része nyílt vízi műveleteket folytat a kikötőktől nagy távolságban”).
   Továbbá, a Torremolinosi Jegyzőkönyv mellékletének I. fejezete 3. szabályának (3) bekezdésében foglaltak szerint, összefüggésben a jogi aktus 4. cikkének (4) bekezdésével, Norvégiának bizonyítékot kell benyújtania a Torremolinosi Jegyzőkönyv követelményeinek indokolatlan és kivitelezhetetlen alkalmazásával kapcsolatban, tekintettel a hajó saját országában elhelyezkedő báziskikötőjétől számított működési területére, a hajó típusára, az időjárási viszonyokra és az általános hajózási veszélyekre.
   Noha Norvégia számos olyan érvet nyújtott be a mentesség alátámasztására, mint pl. „nehezebb és kevésbé üzemanyag-takarékos hajók, erősebb dülöngés, csökkentett akciórádiusz, csökkentett rakodókapacitás, a hajótulajdonosok a szükségesnél nagyobb hajókat építenek”, és azt is állította, hogy kevesebb baleset érte a hűtött tengervizes tartályokat használó hajókat, ezek az érvek túlnyomórészt működési jellegűnek tekintendők és úgy tűnik, hogy nem teljesítik a Torremolinosi Jegyzőkönyv mellékletének I. fejezete 3. szabályának (3) bekezdése szerint nyújtott mentességekre vonatkozó követelményeket.
   Az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: EMSA) és a Hatóság közötti együttműködés keretében a Hatóság segítséget kért e bejelentés tekintetében.
   Az EMSA 2015. október 8-án kelt értékelése (dokumentumszám: 776081) szerint technikai szempontból a jogi aktus igen specifikus az állandó ballasztot illetően, és ha mentességekre kerül sor, az EGT-államok igazgatási szervei csak akkor fogadhatnak el folyadékballasztot, ha az teljesen feltöltött és a hajó szivattyúrendszereihez nem csatlakozó tartályban van. A bejelentett intézkedést illetően nem ez az eset áll fenn. Továbbá, az EMSA rámutat arra, hogy a Torremolinosi Jegyzőkönyv mellékletének I. fejezete 3. szabályának (3) bekezdése a parthoz közel hajózó hajókra alkalmazandó, míg Norvégia a mentességet olyan hajókra kívánja alkalmazni, amelyek „nyílt vízi műveleteket folytatnak a kikötőktől nagy távolságban.”
   Miután Norvégiától 2015. november 23-án megérkezett a hiányzó információ, a Hatóság 2015 decemberében ismét kapcsolatba lépett az EMSA-val, hogy aktualizálja tanácsát. Az EMSA legutóbbi, a Norvégia által benyújtott kiegészítő információn alapuló tanácsa teljes mértékben megerősíti a bejelentett intézkedések műveleti jellegét, következésképpen az EMSA megerősíti, hogy a 2015 októberi értékelése továbbra is érvényes.
   A Hatóság úgy véli, hogy a Norvégia által előterjesztett intézkedés nem teljesíti a jogi aktusban a mentességre előírt lényeges követelményeket, mivel i. a Norvégia által javasolt szivattyúrendszer nem teljesíti a jogi aktusban a mentességre előírt követelményt, ii. azok a hajók, amelyekre alkalmazható lenne a potenciális mentesség, nem folytatnak halászati tevékenységet a parthoz közel, és iii. Norvégia nem nyújtott be azzal kapcsolatos bizonyítékot, hogy a jogi aktus alkalmazása miért indokolatlan és kivitelezhetetlen. Ezért a Hatóság véleménye szerint a bejelentett mentesség nem indokolt.
   Következésképpen a Hatóság felszólítja Norvégiát, hogy ne fogadja el a tervezett intézkedéseket,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1.

               A Norvégia által 2015. november 23-án az EGT-megállapodás XIII. melléklete V. fejezetének 56 g. pontjában említett jogi aktus (97/70/EK irányelve) 4. cikkének (2) bekezdése szerint bejelentett, a stabilitási követelmények teljesítésére hűtött tengervizes tartályokat használó halászhajókra vonatkozó tervezett intézkedés nem indokolt.

               2.

               Norvégia nem fogadhatja el a 2015. november 23-án bejelentett, a stabilitási követelmények teljesítésére hűtött tengervizes tartályokat használó halászhajókra vonatkozó intézkedést.

               3.

               Ennek a határozatnak Norvégia a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2016. május 11-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Helga JÓNSDÓTTIR

            testületi tag

         Carsten ZATSCHLER

            igazgató

      (1)  HL L 34., 1998.2.9., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete (2002. június 27.) az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról (HL L 208., 2002.8.5., 1. o.).


title: A Tanács (EU) 2016/1039 határozata (2016. június 16.) a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában az autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó, a Nyugat-Balkán számára biztosított WTO-mentesség meghosszabbításának vonatkozásában az Európai Unió által benyújtandó kérelemmel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
                  28.6.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 169/4

            A TANÁCS (EU) 2016/1039 HATÁROZATA
      (2016. június 16.)
      a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában az autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó, a Nyugat-Balkán számára biztosított WTO-mentesség meghosszabbításának vonatkozásában az Európai Unió által benyújtandó kérelemmel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakesh-i Egyezmény (a továbbiakban: a WTO-egyezmény) IX. cikkének (3) és (4) bekezdése megállapítja a WTO-egyezmény vagy valamely többoldalú kereskedelmi megállapodás által valamely tag tekintetében előírt kötelezettség alóli mentesség megadásának eljárásait.

                  (2)

                  A 2007/2000/EK tanácsi rendeletet (1), amely vámmentességet vagy preferenciális elbánást vezetett be a Nyugat-Balkánról (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Koszovó (*), Montenegró és Szerbia) származó termékekre, több alkalommal jelentősen módosították, majd az 1215/2009/EK tanácsi rendelettel (2) kodifikálásra került. Az 1336/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3)2015. december 31-ig meghosszabbította az autonóm kereskedelmi kedvezmények biztosítását.
                  Az 517/2013/EU tanácsi rendelettel (4) Horvátországot – tekintettel uniós csatlakozására – kivonták az 1215/2009/EK rendelet hatálya alól. Az (EU) 2423/2015 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5)2020. december 31-ig meghosszabbítja az autonóm kereskedelmi kedvezmények biztosítását. Az 1215/2009/EK rendelet legutóbbi módosítása az uniós piachoz való szabad hozzáférést biztosít a Nyugat-Balkán országaiból és területeiről származó termékek számára egyes olyan mezőgazdasági termékek kivételével, amelyek korlátozott engedményekben részesülnek a vámmentes vámkontingensek keretében.

                  (3)

                  Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) I. cikkének (1) bekezdésében, valamint XIII. cikkében előírt kötelezettségek alóli mentesség hiányában az Uniónak az autonóm preferenciális kereskedelmi rendszer keretében biztosított elbánást ki kellene terjesztenie a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) minden más tagjára.

                  (4)

                  Az Unió érdekében áll, hogy a WTO-egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmezze az Unió által a Nyugat-Balkánnak nyújtott autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó WTO-mentesség meghosszabbítását.

                  (5)

                  Az Unió köteles ilyen kérelmet benyújtani a WTO-hoz.

                  (6)

                  Helyénvaló ezért meghatározni e kérelem kapcsán a WTO Általános Tanácsában az Unió által képviselendő álláspontot,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában az Európai Unió által képviselendő álláspont az, hogy az Unió kérelmezi az autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó, az Unió által a Nyugat-Balkán számára biztosított WTO-mentesség 2021. december 31-ig való meghosszabbítását, és támogatja e kérelem elfogadását.
      Ezt az álláspontot a Bizottság fejti ki.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt Luxembourgban, 2016. június 16-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            L.F. ASSCHER

         (1)  A Tanács 2007/2000/EK rendelete (2000. szeptember 18.) az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről, a 2820/98/EK rendeletet módosításáról, illetve az 1763/1999/EK és a 6/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 240., 2000.9.23., 1. o.).

         (*)  Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

         (2)  A Tanács 1215/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről (HL L 328., 2009.12.15., 1. o.).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1336/2011/EU rendelete (2011. december 13.) az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 1. o.).

         (4)  A Tanács 517/2013/EU rendelete (2013. május 13.) az áruk szabad mozgása, a személyek szabad mozgása, a társasági jog, a versenypolitika, a mezőgazdaság, az élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi politika, a közlekedéspolitika, az energia, az adózás, a statisztika, a transzeurópai hálózatok, az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok, a jogérvényesülés, szabadság és biztonság, a környezetvédelem, a vámunió, a külkapcsolatok, a kül-, biztonság- és védelempolitika, valamint az intézmények területén elfogadott egyes rendeleteknek és határozatoknak a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2423 rendelete (2015. december 16.) az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről (HL L 341.,2015.12.24., 18. o.).


title: 2012/437/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EU BAM Rafah/2/2012 határozata ( 2012. július 24. ) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) vezetője megbízatásának ideiglenes meghosszabbításáról

text:
               27.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 200/18

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EU BAM RAFAH/2/2012 HATÁROZATA
   (2012. július 24.)
   az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) vezetője megbízatásának ideiglenes meghosszabbításáról
   (2012/437/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló, 2005. november 25-i 2005/889/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 10. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2005/889/KKBP együttes fellépés 10. cikkének (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy meghozza az EU BAM Rafah misszió politikai ellenőrzésének és stratégiai irányításának gyakorlására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

               (2)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság 2012. július 3-án 2012/382/KKBP határozatával (2), az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára Davide PALMIGIANI-t nevezte ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé ideiglenesen, a 2012. július 1-jétől2012. július 31-ig tartó időszakra.

               (3)

               A főképviselő javasolta, hogy az EU BAM Rafah misszióvezetője, Davide PALMIGIANI megbízatását ideiglenesen további két hónappal hosszabbítsák meg, 2012. augusztus 1-jétől2012. szeptember 30-ig.,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetője, Davide PALMIGIANI megbízatását ideiglenesen, 2012. szeptember 30-ig meghosszabbítja.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2012. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 24-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         O. SKOOG

      (1)  HL L 327., 2005.12.14., 28. o.

      (2)  HL L 186., 2012.7.14., 30. o.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (328/05/COL) ( 2005. december 20. ) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak ötvenharmadik alkalommal történő módosításáról új, 18C. számú fejezet bevezetésével: A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás

text:
               26.4.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 109/44

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

   (328/05/COL)
   (2005. december 20.)
   az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak ötvenharmadik alkalommal történő módosításáról új, 18C. számú fejezet bevezetésével: A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére, 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére és 3. jegyzőkönyve II. részének 18. és 19. cikkére,
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság juttatja érvényre az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit;
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdése b) pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság közleményeket és iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben a fenti megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli;
   EMLÉKEZTETVE az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott állami támogatással (3) kapcsolatos eljárásjogi és anyagi jogi szabályokra (4);
   MIVEL az Európai Bizottság 2005. július 13-án keretközleményt fogadott el a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás szabályainak meghatározásáról (5);
   MIVEL ez a közlemény az Európai Gazdasági Térségre is vonatkozik;
   MIVEL az EGT állami támogatásokra vonatkozó szabályainak egységes alkalmazását az egész Európai Gazdasági Térségben biztosítani kell;
   MIVEL az EGT-megállapodás XV. mellékletének végén található „Általános rendelkezések” cím II. pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat elfogadni;
   Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően;
   EMLÉKEZTETVE arra, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság 2005. október 19-én e tárgyban levélben konzultált az EFTA-államokkal,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1.

               Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatást a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló új, 18C. számú fejezet bevezetésével módosítani kell. Az új fejezet e határozat I. mellékletében található. A Felügyeleti Hatóság javasolja az e határozat I. mellékletében megfogalmazott megfelelő intézkedések meghozatalát.

               2.

               Az EFTA-államokat levélben kell értesíteni, csatolva e határozat egy példányát, valamint a mellékletet. Az EFTA-államokat felkérik, hogy az említett javaslat kézhezvételétől számított egy hónapon belül jelezzék egyetértésüket a megfelelő intézkedéseket illetően.

               3.

               Az Európai Bizottságot – az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően – e határozat és annak I. melléklete egy példányának megküldésével tájékoztatni kell.

               4.

               A határozatot az I. melléklettel együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

               5.

               Amennyiben az EFTA-államok elfogadják a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatot, erről (az e határozat II. mellékletében található) összefoglaló jelentést kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében.

               6.

               A határozat angol nyelven hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Einar M. BULL

            elnök

         Kurt JÄGER

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

      (2)  A továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás.

      (4)  A továbbiakban: az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás.

      (5)  A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (HL C 297., 2005.11.29., 4. o).

      MELLÉKLET

         „18C.   A KÖZSZOLGÁLTATÁSSAL JÁRÓ ELLENTÉTELEZÉS FORMÁJÁBAN NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁSRÓL (1)

         18C.1.   Cél és hatály

                     (1)

                     Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata (2) szerint a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatás bizonyos feltételek teljesülése esetén nem minősül az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. Amennyiben azonban a közszolgáltatással járó ellentételezés nem felel meg e feltételeknek, és teljesülnek az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése alkalmazásának általános kritériumai, az ilyen ellentételezés állami támogatásnak minősül. A Hatóság véleménye szerint ez a joggyakorlat az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése tekintetében is érvényes.

                     (2)

                     Az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i 2005/842/EK európai bizottsági határozat (3) meghatározza, hogy mely feltételek között minősülnek a közszolgáltatással járó ellentételezés bizonyos fajtái az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésével összeegyeztethető állami támogatásnak, és az e feltételeknek megfelelő ellentételezéseket mentesíti az előzetes bejelentési kötelezettség alól. A határozatot az EGT-megállapodásba még nem építették be (4). Az állami támogatásnak minősülő, de a 2005/842/EK határozat hatályán kívül eső közszolgáltatással járó ellentételezésekre a szóban forgó határozat elfogadása után is vonatkozik a bejelentési kötelezettség. Ezen iránymutatás azt kívánja meghatározni, hogy az ilyen állami támogatások milyen feltételek között minősülnek az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése értelmében az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek.

                     (3)

                     Ez az iránymutatás a vállalkozásoknak az EGT-megállapodásban szabályozott tevékenységekkel kapcsolatban odaítélt közszolgáltatással járó ellentételezésekre alkalmazandó, kivéve a közlekedési ágazatot és a közszolgálati műsorszolgáltatást, mely utóbbival az EFTA Felügyeleti Hatóság közszolgálati műsorszolgáltatásra vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazásáról szóló iránymutatása (5) foglalkozik.

                     (4)

                     Ezen iránymutatás rendelkezései az ágazati EGT-szabályokban és intézkedésekben foglalt, közszolgálati kötelezettségekre vonatkozó szigorúbb speciális rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandók.

                     (5)

                     Ezen iránymutatás a közbeszerzés és a verseny területén hatályos rendelkezések (különösen az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke) sérelme nélkül alkalmazandó.

               18C.2.   Az állami támogatásnak minősülő, közszolgáltatással járó ellentételezés összeegyeztethetőségére irányadó feltételek
         18C.2.1.   Általános rendelkezések

                     (6)

                     Az Európai Közösségek Bírósága Altmark-ítéletében (6) az alábbiak szerint határozta meg, hogy a közszolgáltatással járó ellentételezés mely feltételek között nem minősül állami támogatásnak:

                                 »[…]

                                 Először a kedvezményezett vállalkozást közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával kell megbízni, és ezeket a kötelezettségeket világosan meg kell határozni […];

                                 […]

                                 Másodszor, az ellentételezés számolásának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani, annak érdekében, hogy elkerüljék, hogy ez olyan gazdasági előnyt tartalmazzon, amely a kedvezményezett vállalkozást részesíti előnyben a versenytársakkal szemben. […] Abban az esetben, ha a tagállam által egy vállalkozásnak a veszteségekért kifizetett ellentételezése esetén róla, anélkül, hogy az ellentételezés alapjául szolgáló feltételeket megállapították volna, később kiderül, hogy a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtása keretében egyes szolgáltatások üzemeltetése nem volt gazdaságilag életképes, az olyan pénzügyi beavatkozásnak minősül, amely a Szerződés 87. cikk (1) bekezdés szerint az állami támogatások fogalmába tartozik.

                                 […]

                                 Harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásához egészben vagy részben szükséges költségeket, figyelemmel az érintett bevételekre és a […] méltányos nyereségre […].

                                 […]

                                 Negyedszer, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása, nem közbeszerzési eljárás keretében történik, ami lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét olyan költségelemzés alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítésénél – amikor ezeket a kötelezettségeket végrehajtja –, felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és a kötelezettség végrehajtásából folyó méltányos nyereségre.«

                     (7)

                     Amennyiben e négy feltétel teljesül, a közszolgáltatással járó ellentételezés nem minősül állami támogatásnak, és nem alkalmazandó rá sem az EGT-megállapodás 61. cikke, sem az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikke. Amennyiben az EFTA-államok nem tartják be ezeket a feltételeket, és teljesülnek az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése alkalmazásának általános kritériumai, a közszolgáltatással járó ellentételezés állami támogatásnak minősül.

                     (8)

                     A Hatóság megítélése szerint az EGT-megállapodás jelenlegi fejlődési szakaszában az ilyen állami támogatás az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése értelmében akkor nyilvánítható az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek, ha általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez szükséges, és nem befolyásolja a kereskedelem fejlődését olyan mértékben, amely ellentétes a szerződő felek érdekeivel. Az egyensúly eléréséhez a következő feltételeknek kell teljesülniük.

               18C.2.2.   Valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatások az EGT-megállapodás 59. cikke értelmében

                     (9)

                     Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata szerint – amennyiben valamely ágazatra vonatkozóan nincsenek az EGT-megállapodásban erre irányadó szabályok –, az EFTA-államok nagy mérlegelési jogkörrel rendelkeznek azt illetően, hogy mely szolgáltatások minősíthetők általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak. Így a Hatóság feladata annak biztosítása, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározását illetően ezt a mérlegelési jogkört nyilvánvaló hiba nélkül alkalmazzák.

                     (10)

                     Az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdéséből kiderül, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével megbízott vállalkozásokat (7)»sajátos feladattal« bízzák meg. A közszolgáltatási kötelezettség meghatározásakor és annak vizsgálatakor, hogy az érintett vállalkozások teljesítik-e ezeket a kötelezettségeket, az EFTA-államoknak célszerű széles körben konzultációt folytatniuk, különös tekintettel a felhasználókra.

               18C.2.3.   A közszolgáltatási kötelezettségeket és az ellentételezés kiszámításának módszereit meghatározó eszköz szükségessége

                     (11)

                     Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalma az EGT-megállapodás 59. cikke értelmében azt jelenti, hogy az állam a szóban forgó vállalkozást meghatározott feladattal bízta meg (8). A szolgáltatások nyújtására vonatkozó kritérium- és feltételkeret meghatározása továbbra is a hatóságok feladata – amennyiben az ágazatban nincsenek erre irányadó EGT-szabályok –, függetlenül a szolgáltató jogállásától és attól, hogy a szolgáltatást szabad verseny alapján nyújtja-e. Ennek megfelelően a szóban forgó vállalkozások és az állam kötelezettségeinek meghatározásához közszolgáltatási megbízásra van szükség. Az »állam« kifejezésen a központi, regionális és helyi hatóságok értendők.

                     (12)

                     Az érintett vállalkozást egy vagy több hivatalos aktus alapján kell megbízni az általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével, e hivatalos aktus vagy aktusok formáját az egyes EFTA-államok maguk határozhatják meg. A hivatalos aktus többek között a következőket tartalmazza:

                                 a)

                                 a közszolgáltatási kötelezettségek pontos jellege és időtartama;

                                 b)

                                 az érintett vállalkozások és az érintett terület;

                                 c)

                                 a vállalkozásnak adott kizárólagos vagy speciális jogok jellege;

                                 d)

                                 az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának feltételei;

                                 e)

                                 a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizetésére hozott intézkedések;

                     (13)

                     A közszolgáltatási kötelezettség meghatározásakor és annak vizsgálatakor, hogy az érintett vállalkozások teljesítik-e ezeket a kötelezettségeket, az EFTA-államoknak széles körben konzultációt kell folytatniuk, különös tekintettel a felhasználókra.

               18C.2.4.   Az ellentételezés mértéke

                     (14)

                     Az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével összefüggő költségeket, figyelembe véve az érintett bevételeket és a kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű nyereséget. Az ellentételezés összege tartalmazza az állam által vagy az állami erőforrásokból bármilyen formában odaítélt kedvezményeket. Az ésszerű nyereség magában foglalhatja a termelékenységjavulás egy részét vagy egészét is, amelyet a vállalkozások a megállapodás szerinti korlátozott időszak alatt az állam által rájuk bízott szolgáltatások minőségi szintjének csökkentése nélkül értek el.

                     (15)

                     Az ellentételezést mindenképpen az érintett általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez kell felhasználni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez megítélt, de valójában más piacokon való működéshez felhasznált közszolgáltatási ellentételezés indokolatlan, következésképp összeegyeztethetetlen állami támogatásnak számít. A közszolgáltatással járó ellentételezésben részesülő vállalkozás azonban általában élvezheti az ésszerű nyereséget.

                     (16)

                     A figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésekor felmerülő költségek. Amennyiben a szóban forgó vállalkozás tevékenysége csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra korlátozódik, minden költségét figyelembe lehet venni. Amennyiben a vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívül más tevékenységeket is folytat, csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő költségeket lehet figyelembe venni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségek közé tartoznak az azok nyújtása során felmerülő változó költségek, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és a többi tevékenység állandó közös költségeihez való megfelelő hozzájárulás, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő saját tőkehozam (9). Amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez befektetések is szükségesek – különösen az infrastruktúrával összefüggésben –, ezek költségeit is figyelembe lehet venni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívüli tevékenységekkel összefüggő költségeknek fedezniük kell az összes változó költséget, az állandó közös költségekhez való megfelelő hozzájárulást és a megfelelő tőkehozamot. Ezek a költségek semmilyen körülmények között nem számíthatók be az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokba. A költségeket az előzetesen meghatározott kritériumok és az általánosan elfogadott költségelszámolási elvek alapján kell kiszámítani, amelyeket a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének megfelelő bejelentés keretében a Hatóság tudomására kell hozni.

                     (17)

                     A figyelembe veendő bevételnek legalább az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokból származó teljes bevételt tartalmaznia kell. Amennyiben a szóban forgó vállalkozás általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggésben az ésszerű nyereséget meghaladó nyereséget hozó kizárólagos vagy különleges jogokkal rendelkezik, vagy más állami kedvezményekben is részesül, akkor – az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében történő besorolásuktól függetlenül – ezeket is figyelembe kell venni, és hozzá kell adni a bevételhez. Az EFTA-állam úgy is határozhat, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívüli tevékenységekből származó nyereségeket teljesen vagy részben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozására kell fordítani.

                     (18)

                     Az »ésszerű nyereség« a saját tőkehozamnak az a mértéke, amely figyelembe veszi a tagállam beavatkozása következtében a vállalkozást érő kockázatot vagy kockázatmentességet, különösen ha az EFTA-állam kizárólagos vagy különleges jogokat biztosít. Ez a mérték általában nem haladhatja meg az érintett ágazat utóbbi években mért átlagát. Azokban az ágazatokban, amelyekben nem működik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozáshoz hasonlítható vállalkozás, az összehasonlítást más EGT-államok vagy szükség esetén más ágazatok vállalkozásaival is el lehet végezni, feltéve, hogy figyelembe veszik az egyes ágazatok sajátosságait. Az ésszerű nyereség meghatározásakor az EFTA-állam ösztönző kritériumokat állapíthat meg, többek között a nyújtott szolgáltatás minősége és a termelési hatékonyság javulása tekintetében.

                     (19)

                     Amennyiben a cég általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat is nyújt és azon kívül eső tevékenységeket is folytat, a belső elszámoláson külön kell feltüntetni az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal, illetve a többi szolgáltatással összefüggő költségeket és bevételeket, valamint a költségek és bevételek elosztásának paramétereit. Amennyiben a vállalkozást több általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésével is megbízzák – vagy azért, mert különböző hatóságok adják a megbízatást, vagy azért, mert az általános gazdasági érdekű szolgáltatások eltérő jellegűek –, a vállalkozás belső elszámolásának valamennyi általános gazdasági érdekű szolgáltatás szintjén biztosítania kell, hogy nem merül fel túlkompenzáció. Ezek az elvek nem érintik az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. pontjában említett jogszabály (a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló módosított 80/723/EGK bizottsági irányelv) rendelkezéseit azokban az esetekben, ahol ez a jogszabály alkalmazandó.

               18C.3.   Túlkompenzáció

                     (20)

                     Az EFTA-államnak rendszeresen ellenőriznie vagy ellenőriztetnie kell, hogy nem történt-e túlkompenzáció. Mivel a túlkompenzáció szükségtelen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez, ezért összeegyeztethetetlen állami támogatást jelent, és vissza kell fizetni az államnak, valamint a jövőre nézve naprakésszé kell tenni az ellentételezés kiszámításának paramétereit.

                     (21)

                     Amennyiben a túlkompenzáció összege nem haladja meg az éves ellentételezés összegének 10 %-át, a túlkompenzáció átvihető a következő évre. Egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatások – különösen a speciális beruházásokkal kapcsolatos – költségei évről évre jelentősen változnak. Ilyen esetekben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez egyes években kivételesen 10 % fölötti túlkompenzációra is szükség lehet. A 10 %-ot meghaladó túlkompenzáció konkrét esetét meg kell indokolni a Hatóságnak küldött értesítésben. A helyzetet azonban az adott ágazat helyzete alapján meghatározott időközönként – de legalább négyévenként – felül kell vizsgálni. Az időszak végén megállapított túlkompenzációt vissza kell fizetni.

                     (22)

                     A túlkompenzáció felhasználható az egyazon vállalkozás által működtetett más általános gazdasági érdekű szolgáltatás finanszírozására, az átcsoportosítást azonban fel kell tüntetni a vállalkozás elszámolásában, és az ezen iránymutatásban megállapított szabályok és elvek alapján kell elvégezni, különösen az előzetes bejelentés tekintetében. Az EFTA-államok biztosítják az átcsoportosítás megfelelő ellenőrzését. Erre az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. pontjában említett jogszabályban (a módosított 80/723/EGT bizottsági irányelv) meghatározott átláthatósági szabályok alkalmazandók.

                     (23)

                     A túlkompenzáció összege nem állhat továbbra is a vállalkozás rendelkezésére azon az alapon, hogy az EGT-megállapodással összeegyeztethető támogatásnak számítana (például környezetvédelmi támogatás, foglalkoztatási támogatás és kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatás). Amennyiben valamely EFTA-állam ilyen támogatást kíván nyújtani, a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésében megállapított előzetes bejelentési eljárást kell alkalmazni. Csak a Hatóság által engedélyezett támogatás folyósítható. Amennyiben a támogatás összeegyeztethető valamely csoportmentességről szóló rendelettel, teljesíteni kell az abban foglalt feltételeket.

               18C.4.   A Hatóság határozataihoz kapcsolódó feltételek és kötelezettségek

                     (24)

                     A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 7. cikke (4) bekezdése (10) szerint a Bizottság megengedő határozatában olyan feltételeket határozhat meg, amelyek teljesítése esetén egy támogatás az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősül, és olyan kötelezettségeket állapíthat meg, amelyek biztosítják a határozat betartásának ellenőrzését. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások területén mindenekelőtt azért van szükség feltételekre és kötelezettségekre, hogy az egyes vállalkozásoknak ítélt támogatás ne vezethessen túlkompenzációhoz. Ezért – az egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatások konkrét helyzetének fényében – időszakos jelentésekre vagy egyéb kötelezettségekre lehet szükség.

               18C.5.   Az iránymutatás alkalmazása

                     (25)

                     Ez az iránymutatás a Hatóság általi elfogadásától alkalmazandó. Érvényessége hatályba lépése után hat évvel ér véget. A Hatóság a hatályvesztés előtt az EFTA-államokkal való konzultációt követően – az EGT-megállapodás működésének fejlődésével összefüggő fontos okokból kifolyólag – módosíthatja ezt az iránymutatást. Négy évvel ezen iránymutatás elfogadását követően a Hatóság hatásvizsgálatot végez a tényszerű információkra és a Hatóság által az EFTA-államoktól származó adatok alapján tartott széles körű konzultáció eredményeire építve. A hatásvizsgálat eredményeit eljuttatja az EFTA-államokhoz.

                     (26)

                     A Hatóság valamennyi bejelentett támogatási projektre alkalmazza ezen iránymutatás rendelkezéseit, és az iránymutatás elfogadását követően akkor is határozatot hoz a projektekről, ha azokat még az elfogadás előtt jelentették be. A bejelentés nélküli támogatások esetében a Hatóság a következő rendelkezéseket alkalmazza:

                                 —

                                 amennyiben a támogatást ezen iránymutatás elfogadása után nyújtották, ezen iránymutatás rendelkezései;

                                 —

                                 minden más esetben a támogatás idején hatályos rendelkezések.

               18C.6.   Megfelelő intézkedések

                     (27)

                     A Hatóság azt javasolja, hogy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (1) bekezdése értelmében vett megfelelő intézkedésként az EFTA-államok az iránymutatásról való értesítésüket követő 18 hónapon belül hangolják össze ezen iránymutatással a közszolgáltatással járó ellentételezéssel kapcsolatos hatályos rendszerüket. Az EFTA-államok a határozatról kapott értesítést követő egy hónapon belül megerősítik a Hatóságnak, hogy egyetértenek a megfelelő intézkedésekre irányuló javaslattal. A válasz elmaradását a Hatóság úgy értelmezi, hogy az érintett EFTA-állam nem ért egyet a javaslattal.

         (1)  (Ez a fejezet a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabálynak felel meg, HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

         (2)  A C-280/00 sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EBHT 2003., I-7747. o.) ügyben és a C-34/01 – C-38/01 sz. Enirisorse SpA (EBHT 2003., I-14243. o.) egyesített ügyekben hozott ítélet.

         (3)  A Bizottság 2005. november 28-i határozata az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról, HL L 312., 2005.11.29., 67. o.

         (4)  (Ezért amíg a határozatot nem építik be EGT jogi keretébe, ezekre a közszolgáltatással járó ellentételezésekre a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdésében és II. részének 2. cikkében meghatározott általános bejelentési kötelezettségek vonatkoznak.

         (5)  Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás 24C. fejezete.

         (6)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

         (7)  »Vállalkozás« alatt bármely gazdasági tevékenységet végző jogalany értendő, függetlenül a jogállásától és finanszírozásának módjától. »Közvállalkozás« alatt az EGT-megállapodás XV. melléklete 1. pontjában említett jogszabály – a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK bizottsági irányelv (HL L 195., 1980.7.29., 35. o., a legutóbb a 2000/52/EK irányelvvel [HL L 193., 2000.7.29., 75. o.] módosított és a 6/2001 vegyesbizottsági határozattal [HL L 66., 2001.3.8., 48. o. és 12. EGT-kiegészítés, 2001.3.8., 6. o., hatályba lépett: 2002.6.1.] az EGT-megállapodás XV. mellékletébe beépített irányelv) – 2. cikke (1) bekezdése b) pontjában foglalt meghatározás szerint minden olyan vállalkozás értendő, amelyre a hatóságok közvetve vagy közvetlenül meghatározó befolyást gyakorolhatnak annak tulajdonosaként, a vállalkozásban fennálló pénzügyi részesedésükön keresztül vagy a vállalkozásra vonatkozó szabályok által.

         (8)  Lásd különösen a C-127/73 sz. BRT kontra SABAM ügyben hozott ítéletet, IBHT 1974., 313. o.

         (9)  Lásd a C-83/01P, C-93/01P és C-94/01P sz. Chronopost SA egyesített ügyekben hozott ítéletet, EBHT 2003., I-6993. o.

         (10)  Ez megfelel az EK-Szerződés 88. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletnek.”