title: A Tanács (EU) 2018/639 határozata (2018. március 19.) az Unió és a Marokkói Királyság közötti, a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               26.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 106/1

         A TANÁCS (EU) 2018/639 HATÁROZATA
   (2018. március 19.)
   az Unió és a Marokkói Királyság közötti, a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2017/1324 európai parlamenti és a tanácsi határozat (1) értelmében az Unió részt vesz a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA).

               (2)

               A PRIMA célja egy olyan közös program végrehajtása, amely a kutatási és innovációs kapacitások kiépítésére, valamint az ismeretek bővítésére és közös innovatív megoldások kifejlesztésére irányul. A földközi-tengeri térségben az agrár-élelmiszeripari rendszerek fenntarthatóvá tétele, és az integrált vízellátás és vízgazdálkodás területén annak érdekében, hogy az éghajlatváltozásnak jobban ellenállóvá, hatékonyabbá, költséghatékonyabbá, valamint környezeti és szociális szempontból fenntarthatóbbá tegye ezeket a rendszereket és az említett vízellátást és vízgazdálkodást, továbbá hozzájáruljon a vízhiány, az élelmezésbiztonság, az élelmezés, az egészségügy, a jólét és a migráció területén fennálló problémák helyi szintű megoldásához.

               (3)

               A PRIMA programban tagállamok és harmadik országok (a továbbiakban: a részt vevő államok) közösen és azonos feltételek mellett vesznek részt, komolyan elköteleződve a tudományos, igazgatási és pénzügyi integráció mellett.

               (4)

               A Marokkói Királyság (a továbbiakban: Marokkó) kifejezte abbéli szándékát, hogy részt vevő állam minőségben csatlakozni kíván a PRIMA-hoz, a „Horizont 2020” - keretprogram – a kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) – PRIMA-ban is részt vevő részes uniós tagállamaival és társult harmadik országaival egyenrangú félként.

               (5)

               Az (EU) 2017/1324 határozat 1. cikkének (2) bekezdése szerint Marokkó a PRIMA programban való részvétele feltételeit meghatározó, az Unióval a tudományos és technológiai együttműködés területén kötendő nemzetközi megállapodás megkötésének függvényében válik részt vevő állammá.

               (6)

               A Tanács 2017. május 30-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat kezdjen Marokkóval egy, Marokkónak a PRIMA programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő nemzetközi megállapodásról, figyelemmel az (EU) 2017/1324 határozat elfogadására. A tárgyalások a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) parafálásával sikeresen lezárultak.

               (7)

               A megállapodást az Európai Unió nevében alá kell írni.

               (8)

               Annak érdekében, hogy Marokkó a PRIMA-ban a lehető leghamarabb részt vehessen, a megállapodást ahatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti, a Marokkói Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás aláírását a Tanács az Unió nevében jóváhagyja, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.
   Az aláírandó megállapodás szövege e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Az együttműködési megállapodást a 4. cikkének megfelelően aláírásának napjától (2) a hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PORODZANOV

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1324 határozata (2017. július 4.) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről (HL L 185., 2017.7.18., 1. o.).

      (2)  A megállapodás aláírásának napját a Tanács Főtitkársága közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.


title: A Tanács (KKPB) 2018/655 határozata (2018. április 26.) a Mianmarral/Burmával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/184/KKBP határozat módosításáról

text:
                  27.4.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 108/29

            A TANÁCS (KKPB) 2018/655 HATÁROZATA
      (2018. április 26.)
      a Mianmarral/Burmával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/184/KKBP határozat módosításáról
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
      tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  A Tanács 2013. április 22-én elfogadta a Mianmarral/Burmával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/184/KKBP határozatot (1).

                  (2)

                  A Tanács 2018. február 26-án következtetéseket fogadott el, amelyekben elítélte a mianmari/burmai katonai és biztonsági erők által elkövetett folyamatos, széles körű és szisztematikus súlyos emberi jogi jogsértéseket, valamint felszólította a mianmari/burmai kormányt és biztonsági erőket, hogy gondoskodjanak arról, hogy Rakhjan, Kacsin és Sán államban megszilárduljon a biztonság, a jogállamiság és az elszámoltathatóság. A következtetésekben a Tanács továbbá megerősítette a fegyverekre és a belső elnyomás céljára alkalmas felszerelésekre jelenleg fennálló embargó létjogosultságát, és jóváhagyta a szóban forgó korlátozó intézkedések meghosszabbítását. Felkérte továbbá a főképviselőt, hogy javasoljon konkrét lehetőségeket a jelenlegi embargó megszigorítására, valamint nyújtson be javaslatokat a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) azon magas rangú katonatisztjeivel szembeni célzott korlátozó intézkedésekre, akiket felelősség terhel a súlyos és szisztematikus emberi jogi jogsértésekért.

                  (3)

                  A fentiekre tekintettel helyénvaló további korlátozó intézkedéseket bevezetni Mianmarral/Burmával szemben, mégpedig a kettős felhasználású termékek katonai és határrendészeti végfelhasználók számára való kivitelének tilalma, valamint a kommunikációs csatornák monitorozására szolgáló, belső elnyomás céljára alkalmas felszerelések kivitelére, illetve a katonai képzésekre és katonai együttműködésre vonatkozó korlátozások formájában.

                  (4)

                  Emellett célzott korlátozó intézkedéseket kell bevezetni a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) és határrendészeti erők kötelékébe tartozó bizonyos olyan természetes személyekkel, valamint a velük kapcsolatban álló személyekkel, szervezetekkel vagy szervekkel szemben, akiket felelősség terhel súlyos emberi jogi jogsértésekért, ideértve például az erőszakra uszítást, a Rakhjan államban élő kisebbségekhez tartozó személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetést és erőszakot, valamint a Rakhjan államot elhagyni kényszerült személyek származási helyükre való önkéntes és biztonságos visszatérésének akadályozását. Szintén célzott korlátozó intézkedéseket kell bevezetni a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) és határrendészeti erők kötelékébe tartozó bizonyos olyan természetes személyekkel, valamint a velük kapcsolatban álló személyekkel, szervezetekkel vagy szervekkel szemben, akiket felelősség terhel a rászoruló polgári lakosság számára történő humanitárius segítségnyújtás akadályozásáért, vagy állítólagos súlyos emberi jogi jogsértések vagy visszaélések független kivizsgálásának akadályozásáért.

                  (5)

                  Nem szabad akadályozni azt, hogy a humanitárius segély – a konfliktusban részt vevő felek által a nemzetközi humanitárius joggal összhangban végzett ellenőrzés mellett – eljuthasson a rászoruló polgári lakossághoz. Ezért célszerű korlátozásokat bevezetni a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) kötelékébe tartozó olyan természetes személyekkel szemben, akik felelősek annak akadályozásáért, hogy a humanitárius segély gyorsan és zökkenőmentesen eljusson a rászoruló polgári lakossághoz. Az említett korlátozások nem befolyásolhatják indokolatlanul a humanitárius segély célba juttatását. A korlátozásokat az emberi jogoknak és a nemzetközi humanitárius jog vonatkozó szabályainak a teljeskörű figyelembevételével kell alkalmazni.

                  (6)

                  A 2013/184/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

                  (7)

                  Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A 2013/184/KKBP határozat a következőképpen módosul:

                  1.

                  A határozat az 1. cikk előtt a következő szöveggel egészül ki:
                  „I. FEJEZET

                     EXPORTKORLÁTOZÁSOK”;

                  2.

                  A határozat a következő cikkel egészül ki:
                  „1a. cikk
                  (1)   Tilos a 428/2009/EK tanácsi rendelet (*1) I. mellékletében szereplő összes kettős felhasználású terméknek és technológiának a tagállamok állampolgárai általi, illetve a tagállamok területéről vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő hajó vagy légi jármű felhasználásával való közvetlen vagy közvetett eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele Mianmarban/Burmában történő katonai felhasználás céljából, illetve bármely mianmari/burmai katonai végfelhasználó vagy a mianmari/burmai határrendészet számára, függetlenül attól, hogy az említett termékek és technológiák a tagállamok területéről származnak-e.
                  (2)   Tilos:

                              a)

                              bármely mianmari/burmai katonai végfelhasználó vagy a mianmari/burmai határrendészet számára, illetve Mianmarban/Burmában történő katonai felhasználás céljából közvetve vagy közvetlenül olyan brókertevékenységet folytatni, illetve olyan technikai segítséget vagy egyéb szolgáltatást nyújtani, amely az (1) bekezdésben meghatározott termékekhez és technológiákhoz, illetve az ilyen termékek és technológiák rendelkezésre bocsátásához, előállításához, karbantartásához és használatához kapcsolódik;

                              b)

                              bármely mianmari/burmai katonai végfelhasználó vagy a mianmari/burmai határrendészet számára, illetve Mianmarban/Burmában történő katonai felhasználás céljából közvetve vagy közvetlenül, az (1) bekezdésben meghatározott termékekhez és technológiákhoz kapcsolódó finanszírozást vagy pénzügyi támogatást nyújtani, beleértve különösen az ilyen termékek és technológiák eladását, szolgáltatását, átadását vagy kivitelét szolgáló, illetve a kapcsolódó technikai segítség, brókertevékenység és egyéb szolgáltatások nyújtására irányuló vissza nem térítendő támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást.

                        (3)   Az (1) és (2) bekezdésben szereplő tilalmak nem érintik a 2018. április 27. előtt kötött szerződéseknek vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges kiegészítő szerződéseknek a teljesítését.

                     (*1)  A Tanács 428/2009/EK rendelete (2009. május 5.) a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról (HL L 134., 2009.5.29., 1. o.).”"

                  3.

                  A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „2. cikk
                  (1)   Az 1. és az 1a. cikk nem alkalmazandó a következőkre:

                              a)

                              a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra, vagy az ENSZ és az Unió intézményépítési programjaihoz szánt, halált nem okozó katonai felszereléseknek, belső elnyomás céljára alkalmas felszereléseknek és a 428/2009/EK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő kettős felhasználású termékeknek és technológiáknak, illetve az Unió és az ENSZ válságkezelő műveleteihez szánt felszereléseknek az eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele;

                              b)

                              aknamentesítő felszerelések és aknamentesítéshez használatos anyagok eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele;

                              c)

                              az ilyen felszerelésekkel, programokkal és műveletekkel kapcsolatos finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása;

                              d)

                              az ilyen felszerelésekkel, programokkal és műveletekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtás;

                        feltéve, hogy az adott kivitelt a megfelelő illetékes hatóság előzetesen jóváhagyta.
                  (2)   Az 1. és az 1a. cikk nem alkalmazandó az ENSZ, az Unió vagy annak tagállamai személyzete, a média képviselői, a humanitárius és fejlesztési szervezetek munkatársai és kísérő személyzete által, kizárólag személyes használatra átmenetileg Mianmarba/Burmába kivitt védőruházatra, beleértve a golyóálló mellényt és a katonai sisakot is.”

                  4.

                  A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „3. cikk
                  (1)   Tilos az olyan felszereléseknek, technológiáknak és szoftvereknek a tagállamok állampolgárai általi vagy a tagállamok területéről történő eladása, szolgáltatása, átadása és kivitele, melyek elsősorban a mianmari/burmai mobil-, illetve vezetékes hálózatokon keresztüli internethasználatnak és telefonbeszélgetéseknek a mianmari/burmai kormány általi vagy annak nevében történő monitorozására vagy lehallgatására szolgálnak, ideértve a távközlés vagy az internet monitorozására vagy lehallgatására irányuló bármilyen szolgáltatás nyújtását, továbbá tilos az ilyen felszerelések, technológiák és szoftverek telepítéséhez, működtetéséhez és frissítéséhez a tagállamok állampolgárai által vagy a tagállamok területéről pénzügyi és technikai segítséget nyújtani.
                  (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok engedélyezhetik az (1) bekezdésben említett felszerelések, technológiák vagy szoftverek eladását, szolgáltatását, átadását vagy kivitelét, ideértve a távközlés vagy az internet monitorozására vagy lehallgatására irányuló bármilyen szolgáltatás nyújtását, továbbá a kapcsolódó pénzügyi és technikai segítségnyújtást, amennyiben megalapozott indokokkal megállapítható, hogy a szóban forgó felszerelést, technológiát vagy szoftvert Mianmar/Burma kormánya, közigazgatási szervei, vállalkozásai vagy ügynökségei, illetve a nevükben vagy irányításuk alatt eljáró személyek vagy szervezetek nem használnák belső elnyomás céljára.
                  Az érintett tagállam az e bekezdés szerint megadott valamennyi engedélyről az engedély megadását követő négy héten belül tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
                  (3)   Az Unió megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.”

                  5.

                  A határozat a következő cikkekkel és fejezetekkel egészül ki:
                  „II. FEJEZET

                     A KATONAI KÉPZÉSEKRE ÉS KATONAI EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK

                  4. cikk
                  (1)   Tilos katonai képzést nyújtani a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) és a határrendészet részére, illetve azokkal katonai együttműködést folytatni.
                  (2)   Az (1) bekezdésben említett tilalom nem vonatkozik Mianmarban/Burmában a demokratikus elvek érvényesülésének, a jogállamiságnak vagy a nemzetközi jog tiszteletének – ideértve az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogot is – erősítését célzó képzésre és együttműködésre.
                  III. FEJEZET

                     BELÉPÉSI KORLÁTOZÁSOK

                  5. cikk
                  (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák az alábbi személyeknek a területükre történő beutazását vagy az azon történő átutazását:

                              a)

                              a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) és határrendészeti erők kötelékébe tartozó olyan természetes személyek, akiket felelősség terhel Mianmarban/Burmában elkövetett súlyos emberi jogi jogsértésekért;

                              b)

                              a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) és határrendészeti erők kötelékébe tartozó olyan természetes személyek, akiket felelősség terhel a rászoruló polgári lakosság számára történő humanitárius segítségnyújtás akadályozásáért;

                              c)

                              a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) és határrendészeti erők kötelékébe tartozó olyan természetes személyek, akiket felelősség terhel állítólagos súlyos emberi jogi jogsértések vagy visszaélések független kivizsgálásának akadályozásáért, vagy

                              d)

                              az a), b) és c) pontban említett természetes személyekkel kapcsolatban álló természetes személyek,

                        az érintett személyek felsorolását a melléklet tartalmazza.
                  (2)   Az (1) bekezdés nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy saját állampolgáraik esetében megtagadják a területükre való beutazást.
                  (3)   Az (1) bekezdés nem érinti azokat az eseteket, amikor valamely tagállamot nemzetközi jogi kötelezettség terhel, nevezetesen:

                              a)

                              ha az ország egy nemzetközi kormányközi szervezetnek ad helyet;

                              b)

                              ha az ország az ENSZ által vagy annak védnöksége alatt összehívott nemzetközi konferenciának ad otthont;

                              c)

                              többoldalú, kiváltságokat és mentességeket megállapító megállapodás alapján; vagy

                              d)

                              az Apostoli Szentszék (Vatikánvárosi Állam) és Olaszország között 1929-ben a megbékélésről létrejött szerződés (lateráni egyezmény) alapján.

                        (4)   A (3) bekezdés alkalmazandónak tekintendő azokban az esetekben is, amikor valamely tagállam az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek (EBESZ) ad otthont.
                  (5)   A Tanácsot értesíteni kell minden olyan esetről, amikor egy tagállam a (3) vagy a (4) bekezdés értelmében mentességet ad.
                  (6)   A tagállamok mentességet adhatnak az (1) bekezdés alapján hozott intézkedések alól, amennyiben az utazás indoka sürgős humanitárius szükséghelyzet vagy olyan – kormányközi vagy az Európai Unió által kezdeményezett vagy rendezett vagy az EBESZ soros elnökségét betöltő tagállamban tartott – ülésen való részvétel, amelyeken a korlátozó intézkedések politikai célját – így többek között Mianmarban/Burmában a demokráciát, az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiságot – közvetlenül előmozdító politikai párbeszéd zajlik.
                  (7)   A (6) bekezdésben említett mentességeket adni kívánó tagállam erről írásban tájékoztatja a Tanácsot. A mentességet megadottnak kell tekinteni, ha az ellen a Tanács egy vagy több tagja a javasolt mentességről szóló értesítés kézhezvételétől számított két munkanapon belül nem emel írásban kifogást. Amennyiben a Tanács egy vagy több tagja kifogást emel, a Tanács minősített többséggel határozhat a javasolt mentesség megadásáról.
                  (8)   Amennyiben a (3), a (4), a (6) vagy a (7) bekezdésnek megfelelően a tagállam engedélyezi a mellékletben felsorolt személyeknek a területére való beutazását vagy az azon történő átutazást, az engedélynek az abban megjelölt célra és az érintett személyekre kell korlátozódnia.
                  IV. FEJEZET

                     PÉNZESZKÖZÖK ÉS GAZDASÁGI ERŐFORRÁSOK BEFAGYASZTÁSA

                  6. cikk
                  (1)   Be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt és gazdasági erőforrást, amely az alábbiakhoz tartozik, azok tulajdonában vagy birtokában van, vagy ellenőrzése alatt áll:

                              a)

                              a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) és határrendészeti erők kötelékébe tartozó olyan természetes személyek, akiket felelősség terhel Mianmarban/Burmában elkövetett súlyos emberi jogi jogsértésekért;

                              b)

                              a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) és határrendészeti erők kötelékébe tartozó olyan természetes személyek, akiket felelősség terhel a rászoruló polgári lakosság számára történő humanitárius segítségnyújtás akadályozásáért;

                              c)

                              a mianmari/burmai fegyveres erők (Tatmadaw) és határrendészeti erők kötelékébe tartozó olyan természetes személyek, akiket felelősség terhel állítólagos súlyos emberi jogi jogsértések vagy visszaélések független kivizsgálásának akadályozásáért, vagy

                              d)

                              az a), b) és c) pontban említett természetes személyekkel kapcsolatban álló természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek,

                        az érintettek felsorolását a melléklet tartalmazza.
                  (2)   A mellékletben szereplő természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek részére vagy javára semmilyen pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás sem közvetve, sem közvetlenül nem bocsátható rendelkezésre.
                  (3)   Az illetékes tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, annak megállapítását követően, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások:

                              a)

                              a mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek és az említett természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerekre, bérleti díjra vagy jelzáloghitel-törlesztésre, gyógyszerekre és orvosi kezelésre, adókra, biztosítási díjakra és közüzemi díjakra fordított kifizetéseket is;

                              b)

                              kizárólag jogi szolgáltatások nyújtásáért fizetendő észszerű honoráriumok, illetve ezzel kapcsolatban felmerülő költségek megtérítésére szolgálnak;

                              c)

                              kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos kezelési vagy fenntartási költségeinek, illetve szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak;

                              d)

                              rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy az érintett illetékes hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel értesítette a többi tagállam illetékes hatóságait és a Bizottságot a konkrét engedély megadásának alapjául szolgáló indokokról; vagy

                              e)

                              a nemzetközi jog szerint mentességet élvező diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy nemzetközi szervezetek számlájára befizetett vagy számlájáról kiegyenlített pénzeszközök, amennyiben e be- vagy kifizetésekre az adott diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy nemzetközi szervezet általi hivatalos felhasználás céljából kerül sor.

                        Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott engedélyekről.
                  (4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok illetékes hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

                              a)

                              a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv mellékletbe történő felvételének napját megelőzően hozott választott bírósági határozat, az Unióban hozott bírósági vagy közigazgatási határozat, illetve az említett időpontot megelőzően vagy azt követően az érintett tagállamban végrehajtható bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

                              b)

                              a pénzeszközöket vagy gazdasági erőforrásokat kizárólag az ilyen határozattal biztosított, vagy az ilyen határozatban érvényesnek elismert igények teljesítésére fogják fordítani, az ilyen igényekkel rendelkező személyek jogaira alkalmazandó törvényekben és rendeletekben meghatározott korlátokon belül;

                              c)

                              a határozat nem a mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javát szolgálja; valamint

                              d)

                              a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével.

                        Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott engedélyekről.
                  (5)   Az (1) bekezdés nem akadályozza meg a mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet abban, hogy egy olyan kifizetést teljesítsen, amely egy, a mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv által kötött olyan szerződés vagy megállapodás, illetve az adott természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részéről létrejött olyan kötelezettség alapján válik esedékessé, amelyet az említett természetes vagy jogi személynek, szervezetnek vagy szervnek a mellékletbe történő felvétele előtt kötöttek meg, vagy amely ezen időpont előtt keletkezett, feltéve, hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetés nem sérti a (3) bekezdést.
                  (6)   A (2) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a befagyasztott számlákhoz hozzáadódó:

                              a)

                              kamatokra és egyéb hozamokra az említett számlákon;

                              b)

                              olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetésekre, amelyeket azelőtt kötöttek, vagy amelyek azt megelőzően keletkeztek, hogy az említett számlák az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá kerültek; vagy

                              c)

                              az Unióban meghozott, vagy az érintett tagállamban végrehajtható bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozat alapján teljesítendő kifizetésekre,

                        feltéve, hogy az ilyen kamat vagy egyéb hozam és kifizetés továbbra is az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá tartozik.
                  V. FEJEZET

                     ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

                  7. cikk
                  (1)   Valamely tagállamnak vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a javaslata alapján a Tanács egyhangúlag állapítja meg és módosítja a mellékletben foglalt jegyzéket.
                  (2)   A Tanács közli az (1) bekezdésben említett határozatát – beleértve a jegyzékbevétel indokolását – az érintett természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy szervvel – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben pedig értesítés közzététele útján –, lehetővé téve, hogy az említett személy, szervezet vagy szerv észrevételeket nyújtson be.
                  (3)   Amennyiben észrevételt tesznek vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanács felülvizsgálja az (1) bekezdésben említett határozatát, és erről értesíti az érintett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet.
                  8. cikk
                  (1)   A melléklet tartalmazza az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikk (1) bekezdésében említett természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzékbe vételének indokolását.
                  (2)   A mellékletnek tartalmaznia kell továbbá az érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek azonosításához szükséges adatokat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Természetes személyek esetében ilyen adat lehet a név – beleértve az álneveket is –, a születési hely és idő, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító igazolvány száma, a nem, a lakcím (amennyiben ismert), valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Jogi személyek, szervezetek és szervek esetében ilyen adat lehet az elnevezés, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely.
                  9. cikk
                  Tilos tudatosan és szándékosan részt venni olyan tevékenységben, amelynek célja vagy hatása az e határozatban megállapított intézkedések megkerülése.
                  10. cikk
                  Nem teljesíthetők az olyan szerződésekkel vagy ügyletekkel kapcsolatos, bármilyen formájú igények, amelyek teljesítését az e határozat alapján előírt intézkedések közvetlenül vagy közvetve, egészben vagy részben érintik, ideértve a kártalanítás iránti vagy egyéb hasonló jellegű igényeket, mint például a kártérítés iránti igényt vagy a garanciaérvényesítés keretében benyújtott igényt, különösen kötvény, garancia vagy viszontgarancia – különösen pénzügyi garancia vagy pénzügyi viszontgarancia – meghosszabbítására vagy kifizetésére irányuló bármilyen igényt, amennyiben azokat az alábbiak nyújtották be:

                              a)

                              a mellékletben felsorolt, jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek;

                              b)

                              az a) pontban említett személyek, szervezetek vagy szervek valamelyikén keresztül, illetve nevében eljáró természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek.

                        11. cikk
                  Az e határozatban foglalt intézkedések hatásának maximalizálása érdekében az Unió arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy fogadjanak el az ebben a határozatban foglaltakhoz hasonló korlátozó intézkedéseket.
                  12. cikk
                  Ezt a határozatot 2019. április 30-ig kell alkalmazni. Ezt a határozatot rendszeresen felül kell vizsgálni. Amennyiben a Tanács megítélése szerint e határozat céljait nem sikerült megvalósítani, a határozatot meg kell újítani, vagy adott esetben módosítani kell.”

                  6.

                  A 4. és 5. cikk számozása 13. és 14. cikkre változik.

                  7.

                  Az e határozat mellékletében foglalt szöveg mellékletként egészíti ki ezt a határozatot.

            2. cikk
      Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

         Kelt Brüsszelben, 2018. április 26-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            E. ZAHARIEVA

         (1)  A Tanács 2013/184/KKBP határozata (2013. április 22.) a Mianmarral/Burmával szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2010/232/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 111., 2013.4.23., 75. o.).

         MELLÉKLET

            „MELLÉKLET

               Az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikk (1) bekezdésében említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke”.


title: Az Egységes Szanálási Testület plenáris ülésének (EU) 2018/665 határozata (2018. március 15.) a költségvetés végrehajtása tekintetében történő mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület 2016. pénzügyi évének lezárásáról (SRB/PS/2018/02)

text:
               30.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 110/140

         AZ EGYSÉGES SZANÁLÁSI TESTÜLET PLENÁRIS ÜLÉSÉNEK (EU) 2018/665 HATÁROZATA
   (2018. március 15.)
   a költségvetés végrehajtása tekintetében történő mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület 2016. pénzügyi évének lezárásáról (SRB/PS/2018/02)
   AZ EGYSÉGES SZANÁLÁSI TESTÜLET PLENÁRIS ÜLÉSÉN,
   tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 50. cikke (1) bekezdésének b) pontjára és 63. cikkének (8) bekezdésére,
   tekintettel az ESZT pénzügyi szabályzatának 130., 104. és 105. cikkére,
   tekintettel az ESZT 2017. június 22-i ülésén jóváhagyott, a 2016. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel az ESZT 2017. június 22-i ülésén elfogadott, a 2016. pénzügyi évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszék 2016. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, amely magában foglalja az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló megbízhatósági nyilatkozatot, valamint az ESZT válaszaira,
   tekintettel a 806/2014/EU rendeletnek – az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság e rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében felmerülő minden függő kötelezettségére (akár az Egységes Szanálási Testület, akár a Tanács, akár a Bizottság tekintetében, akár máskülönben) vonatkozó – 92. cikkének (4) bekezdése értelmében vett, a 2016. pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki jelentésre, valamint az ESZT, a Tanács és a Bizottság válaszára,
   ÚGY HATÁROZOTT, HOGY

               1.

               mentesíti az ESZT elnökét a Testület 2016. pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtása tekintetében;

               2.

               jóváhagyja az ESZT 2016. pénzügyi évének zárását;

               3.

               rögzíti észrevételeit az alábbi indítványban;

               4.

               utasítja az Egységes Szanálási Testület elnökét, hogy értesítse a jelen határozatról a Tanácsot, a Bizottságot és a Számvevőszéket, hogy intézkedjen annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az ESZT weboldalán történő közzétételéről.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 15-én.

            a Tanács plenáris ülésének részéről

            az ESZT plenáris ülésének tagja

         Tuija TAOS

      (1)  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.


title: Az Egységes Szanálási Testület plenáris ülésének (EU) 2018/664 határozata (2017. március 23.) a költségvetés végrehajtása tekintetében történő mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület 2015. pénzügyi évének lezárásáról (SRB/PS/2017/02)

text:
               30.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 110/139

         AZ EGYSÉGES SZANÁLÁSI TESTÜLET PLENÁRIS ÜLÉSÉNEK (EU) 2018/664 HATÁROZATA
   (2017. március 23.)
   a költségvetés végrehajtása tekintetében történő mentesítésről és az Egységes Szanálási Testület 2015. pénzügyi évének lezárásáról (SRB/PS/2017/02)
   AZ EGYSÉGES SZANÁLÁSI TESTÜLET PLENÁRIS ÜLÉSÉN,
   tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 50. cikke (1) bekezdésének b) pontjára és 63. cikkének (8) bekezdésére,
   tekintettel az Egységes Szanálási Testület plenáris ülése 2015. március 25-i határozatával (SRB/PS/2015/05) elfogadott és a plenáris ülés 2016. március 16-i határozatával (SRB/PS/2016/13) módosított költségvetésének 103., 104. és 105. cikkére,
   tekintettel a plenáris ülésnek a Testület költségvetésének végrehajtása tekintetében az Egységes Szanálási Testület elnökének mentesítésére irányuló eljárásának megállapításáról szóló, a plenáris ülés 2017. január 6-i határozatára (SRB/PS/2017/01),
   tekintettel az Egységes Szanálási Testületnek a 2016. június 28-i ülésén jóváhagyott, a 2015. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel az Egységes Szanálási Testület 2016. június 28-i ülésén elfogadott, a 2015. pénzügyi évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszék 2015. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, amely magában foglalja az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló megbízhatósági nyilatkozatot, valamint az Egységes Szanálási Testület válaszaira,
   tekintettel a 806/2014/EU rendeletnek – az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság e rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében felmerülő minden függő kötelezettségére (akár az Egységes Szanálási Testület, akár a Tanács, akár a Bizottság tekintetében, akár máskülönben) vonatkozó – 92. cikkének (4) bekezdése értelmében vett számvevőszéki jelentésre, valamint az Egységes Szanálási Testület, a Tanács és a Bizottság válaszára,
   ÚGY HATÁROZOTT, HOGY

               1.

               mentesíti az Egységes Szanálási Testület elnökét a Testület 2015. pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtása tekintetében;

               2.

               jóváhagyja az Egységes Szanálási Testület 2015. pénzügyi évének zárását;

               3.

               rögzíti észrevételeit az alábbi indítványban;

               4.

               utasítja az Egységes Szanálási Testület elnökét, hogy értesítse a jelen határozatról a Tanácsot, a Bizottságot és a Számvevőszéket, hogy intézkedjen annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az ESZT weboldalán történő közzétételéről.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 23-án.

            a Tanács plenáris ülésének részéről

            az ESZT plenáris ülésének tagja

         Frank ELDERSON

      (1)  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2018/667 határozata (2018. április 19.) a 2018-ra eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2018/12)

text:
                  2.5.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 111/3

            AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2018/667 HATÁROZATA
      (2018. április 19.)
      a 2018-ra eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2018/12)
      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikkére,
      tekintettel a felügyeleti díjakról szóló, 2014. október 22-i 1163/2014/EU európai központi banki rendeletre (EKB/2014/41) (2) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére és 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 9. cikkének (2) bekezdése alapján kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének fedeznie kell az Európai Központi Banknál (EKB) az adott díjfizetési időszak során a felügyeleti feladataival összefüggésben felmerült kiadásokat, de nem haladhatja meg azokat. Ezek a kiadások elsősorban az EKB felügyeleti feladataival, így például a jelentős szervezetek közvetlen felügyeletével, a kevésbé jelentősnek minősülő szervezetek felügyeletének felvigyázásával, valamint horizontális feladatok ellátásával és különleges szolgáltatásokkal közvetlenül összefüggő költségekből állnak. Emellett magukban foglalnak az EKB felügyeleti feladataival közvetetten összefüggő költségeket is, például az EKB támogató üzleti területei által nyújtott szolgáltatásokat, beleértve a létesítménygazdálkodást, az emberierőforrás-gazdálkodást, az adminisztratív szolgáltatásokat, a költségvetés-tervezést és ellenőrzést, a számvitelt, a jogi, a kommunikációs és a fordítási szolgáltatásokat, a belső auditot, valamint a statisztikai és az információtechnológiai szolgáltatásokat is.

                  (2)

                  A jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok, valamint a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjak kiszámítása érdekében a teljes költségeket az azon megfelelő funkciókhoz rendelt kiadások alapján kell megosztani, amelyek a jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok közvetlen felügyeletét, illetve a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok közvetett felügyeletét ellátják.

                  (3)

                  A 2018-ra eső éves felügyeleti díjak teljes összegét az alábbiak összegeként kell kiszámítani: a) a felügyeleti feladatok becsült éves költségei 2018-ra vonatkozóan, az EKB 2018. évi jóváhagyott költségvetése alapján, figyelembe véve az EKB-nál várhatóan felmerülő becsült éves költségeket érintő, az e határozat elfogadása időpontjában ismert fejleményeket; és b) a 2017-ből származó többlet vagy hiány.

                  (4)

                  A többletet vagy hiányt oly módon kell kiszámítani, hogy a felügyeleti feladatok 2017-re vonatkozóan felmerült, az EKB 2017-re szóló éves beszámolójában (3) feltüntetett tényleges éves költségeit le kell vonni a 2017-re vonatkozóan kivetett, az (EU) 2017/760 európai központi banki határozat (EKB/2017/11) (4) mellékletében meghatározott becsült éves költségekből.

                  (5)

                  Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban a korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegeit, a 14. cikkel összhangban befolyt kamatfizetéseket, valamint az említett rendelet 7. cikke (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegeket, amennyiben vannak ilyenek, szintén figyelembe kell venni a felügyeleti feladatok 2018-ra vonatkozó becsült éves költségei keretében,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Fogalommeghatározások
      E határozat alkalmazásában a 468/2014/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2014/17) (5) és az 1163/2014/EU rendeletben (EKB/2014/41) szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.
      2. cikk
      A 2018-ra eső éves felügyeleti díjak teljes összege
      (1)   A 2018-ra eső éves felügyeleti díjak teljes összege 474 785 269 euro, amely az I. mellékletben rögzített módon került kiszámításra.
      (2)   A felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok egyes kategóriái az éves felügyeleti díjak alábbi teljes összegét fizetik meg:

                  a)

                  jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok: 428 485 342 euro;

                  b)

                  kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok: 46 299 927 euro.

            A 2018-ra vonatkozóan fizetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének az egyes kategóriák tekintetében történő megosztását a II. melléklet mutatja be.
      3. cikk
      Hatálybalépés
      Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. április 19-én.

               az EKB elnöke

            Mario DRAGHI

         (1)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

         (2)  HL L 311., 2014.10.31., 23. o.

         (3)  Közzétéve 2018. februárban az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

         (4)  Az Európai Központi Bank (EU) 2017/760 határozata (2017. április 24.) a 2017-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2017/11) (HL L 113., 2017.4.29., 52. o.).

         (5)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

         I. MELLÉKLET

            A 2018-ra eső éves felügyeleti díjak teljes összegének kiszámítása

                     (EUR)

                     A 2018-ra vonatkozó becsült éves költségek

                     502 467 814

                     Bérek és juttatások

                     247 584 306

                     Irodaépületek bérleti és karbantartási díja

                     53 932 669

                     Egyéb működési költség

                     200 950 839

                     2017-ből származó többlet/hiány

                     – 27 930 375

                     Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban figyelembe veendő összegek

                     247 830

                     A korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegei

                     0

                     A fenti rendelet 14. cikkével összhangban befolyt kamatfizetések

                     – 7 079

                     A fenti rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegek

                     254 909

                     ÖSSZESEN

                     474 785 269

         II. MELLÉKLET

            A 2018-ra eső éves felügyeleti díjak teljes összegének megosztása

                     (EUR)

                     Jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok

                     Kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok

                     Összesen

                     A 2018-ra vonatkozó becsült éves költségek

                     458 594 063

                     43 873 751

                     502 467 814

                     2017-ből származó többlet/hiány

                     – 30 206 780

                     2 276 405

                     – 27 930 375

                     Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban figyelembe veendő összegek

                     98 059

                     149 771

                     247 830

                     A korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegei

                     0

                     0

                     0

                     A fenti rendelet 14. cikkével összhangban befolyt kamatfizetések

                     – 3 859

                     – 3 220

                     – 7 079

                     A fenti rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegek

                     101 918

                     152 991

                     254 909

                     ÖSSZESEN

                     428 485 342

                     46 299 927

                     474 785 269


title: A Bizottság (EU) 2018/666 határozata (2018. április 27.) a 2014/312/EU határozatnak a beltéri és kültéri festékek és lakkok uniós ökocímkéjének odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok érvényességi időtartama tekintetében történő módosításáról (az értesítés a C(2018) 2479. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               2.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 111/2

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/666 HATÁROZATA
   (2018. április 27.)
   a 2014/312/EU határozatnak a beltéri és kültéri festékek és lakkok uniós ökocímkéjének odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok érvényességi időtartama tekintetében történő módosításáról

         (az értesítés a C(2018) 2479. számú dokumentummal történt)

   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
   az Európai Unió ökocímkézésért felelős bizottságával folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A 2014/312/EU bizottsági határozatban (2) rögzített, a beltéri és kültéri festékek és lakkok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó jelenlegi hatályos ökológiai kritériumok, illetve az azokhoz kacsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények 2018. május 28-ig érvényesek.

               (2)

               A 2014/312/EU határozatban rögzített, jelenleg hatályos ökológiai kritériumokat, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeket megvizsgálták relevanciájuk és megfelelőségük megerősítése céljából. Ezért indokolt az említett kritériumok, valamint az ezekhez kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények érvényességi időtartamát meghosszabbítani.

               (3)

               A 2014/312/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 66/2010/EK rendelet 16. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2014/312/EU határozat 4. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

      „4. cikk
      A »beltéri és kültéri festékek és lakkok« termékcsoportra vonatkozó ökológiai kritériumok, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények 2022. december 31-ig érvényesek.”

   2. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2018. április 27-én.

            a Bizottság részéről

         Karmenu VELLA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 27., 2010.1.30., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2014/312/EU határozata (2014. május 28.) a beltéri és kültéri festékek és lakkok uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról (HL L 164., 2014.6.3., 45. o.).


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/646 határozata (2018. április 18.) a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               2.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 112/42

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/646 HATÁROZATA
   (2018. április 18.)
   a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások közös keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               Az álláskeresés során vagy a tanulással, a tanulmányokkal vagy a munkával kapcsolatos döntéshozatalok során mindenkinek szüksége van arra, hogy tájékozódjon és útmutatást kapjon a rendelkezésre álló lehetőségekről, arról, hogy hogyan mérje fel saját készségeit, és hogy hogyan mutassa be a készségeivel és képesítéseivel kapcsolatos információkat.

               (2)

               Az egyének, a munkáltatók, az illetékes hatóságok és szervek számára jelentős kihívást jelentenek a fogalmakat, a dokumentumok formátumát, a nyelveket, illetve az értékelési és érvényesítési módszereket érintő különbségek. Ilyen kihívások főleg akkor merülnek fel, amikor valaki egy másik országba – ideértve a harmadik országokat is – költözik, valamint amikor új állást keres, illetve tanul és életpályáját építi. Az említett kihívások kezeléséhez világos és széles körben terjesztett információkra, általánosan elfogadott értelmezésre, valamint a készségek és képesítések fokozottabb átláthatóságára van szükség.

               (3)

               Az új európai készségfejlesztési program, amelyet a Bizottság 2016. június 10-én fogadott el, felkéri a tagállamokat, a szociális partnereket, az ágazatot és más érdekelt feleket, hogy közösen dolgozzanak tíz olyan intézkedésen, amelyek célja a készségfejlesztés minőségének és relevanciájának javítása, a készségek láthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tétele, valamint a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és -nyújtás és különösen az életpályára vonatkozó jobb döntésekhez szükséges tájékoztatás javítása. Az Europass keretrendszer felülvizsgálatát azon tíz intézkedés egyikeként javasolták, amelyek kulcsfontosságúak az említett célkitűzések eléréséhez és támogatásához.

               (4)

               Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata (3) létrehozott egy keretrendszert az álláskereséssel, tanulással vagy életpálya-építéssel kapcsolatos kihívások kezelésére. E határozat célja, hogy az önkéntes alapon használható „Europass” nevű dokumentumdossziéval biztosítsa a képesítések és kompetenciák átláthatóságát. Az említett határozat létrehozott továbbá nemzeti europass-központoknak nevezett nemzeti szerveket az Europass keretrendszer végrehajtása érdekében.

               (5)

               Fő célkitűzésének elérése céljából az Europass keretrendszer középpontjában a készségek és képesítések dokumentálására szolgáló eszközök állnak. Ezen eszközök használata széles körben elterjedt az Europass internetalapú információs rendszeren keresztül.

               (6)

               A nemzeti europass-központok támogatást nyújtanak a felhasználók számára, és előmozdítják a készségek és képesítések dokumentálását. Az Euroguidance hálózat, amely a pályaorientáció európai dimenzióját támogatja és magas minőségű információkat nyújt az egész életen át tartó pályaorientációt és a tanulási célú nemzetközi mobilitást illetően, szintén hozzájárult a készségek és képesítések uniós eszközeire vonatkozó információszolgáltatás fejlesztéséhez. Az európai képesítési keretrendszer (EKKR) nemzeti koordinációs pontjai támogatást nyújtanak a nemzeti hatóságoknak a nemzeti képesítési keretrendszerek és rendszerek EKKR-rel való megfeleltetésében, és arra összpontosítanak, hogy az EKKR-t közelebb hozzák az egyénekhez és a szervezetekhez. Biztosítani kell az említett nemzeti szolgálatok támogatását és fokozottabb koordinálását hatásuk növelése érdekében, tiszteletben tartva ugyanakkor a nemzeti rendszerek sokféleségét.

               (7)

               Az Europass értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2013. december 19-i jelentésében a Bizottság megállapította, hogy a nemzeti europass-központok azon küldetése, hogy növeljék az Europass ismertségét és biztosítsák az érdekelt felek számára szükséges információkat, kielégítő mintául szolgál az Europass végrehajtásához. A Bizottság ugyanakkor arra a további következtetésre jutott, hogy a legtöbb Europass-eszköz még mindig nem jutott el valamennyi potenciális felhasználóhoz és földrajzi szempontból és korcsoporttól függően egyenlőtlenül érhető el, valamint hogy az Europass keretrendszeren belüli, pályaorientációt és mobilitást támogató szolgáltatások fokozottabb koordinálása és integrálása lehetővé tenné a nagyobb számú potenciális felhasználó megcélzását.

               (8)

               A bizonyítékok szerint az Europass-t a nagyobb digitális jártassággal rendelkező társadalmi csoportok használják, míg a kevésbé előnyös helyzetű csoportok, mint például az alacsonyabb iskolai végzettségű, az idősebb és a tartósan munkanélküli személyek gyakran nem tudnak az Europass és eszközei létezéséről, így annak előnyeit sem tudják kihasználni.

               (9)

               Az Europass-dosszié egyike azon eszközöknek, amelyeket uniós szinten vezettek be a készségek és képesítések átláthatóságának és közérthetőségének fokozása érdekében.

               (10)

               Az Europass-dosszié öt dokumentummintából áll. Az Europass-önéletrajzminta segítségével az érdekeltek egységes formátumban hozhatják létre önéletrajzukat. 2004-es bevezetése óta több mint 100 millió online Europass-önéletrajz készült el. Két képesítéskiegészítés-minta, nevezetesen az Europass oklevél-kiegészítés és az Europass bizonyítvány-kiegészítés tájékoztatással szolgál a képesítések tartalmáról, a képesítést megszerző személy tanulmányi eredményeiről és a képesítést adó ország oktatási rendszeréről. Az Europass nyelvi útlevél ismerteti a nyelvi készségeket. Az Europass mobilitási igazolvány mintája azokat a készségeket ismerteti, amelyeket az igazolvány tulajdonosa külföldi munkavégzésre vagy tanulásra irányuló mobilitási tapasztalat során szerzett.

               (11)

               A 2017. május 22-i tanácsi ajánlás (4) közös viszonyítási keretrendszert biztosít, hogy segítsen az egyéneknek és a szervezeteknek a különféle képesítési rendszerek és az e rendszerekben szerzett képesítések szintjeinek az összehasonlításában.

               (12)

               A 2012. december 20-i tanácsi ajánlás (5) felkéri a tagállamokat, hogy 2018-ig – a nemzeti szintű körülményekkel és sajátosságokkal összhangban és az általuk megfelelőnek ítélt módon – tegyék meg a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik az egyének számára, hogy a nem formális és az informális tanulással megszerzett ismereteiket, készségeiket és kompetenciáikat érvényesítsék, és ez alapján teljes vagy adott esetben részleges képesítést szerezzenek.

               (13)

               Az egész életen át tartó pályaorientáció területére vonatkozó szakpolitikák, rendszerek és gyakorlatok megerősítéséről szóló, 2004. május 28-i tanácsi állásfoglalás meghatározza a valamennyi uniós polgár egész életen át tartó pályaorientációjára vonatkozó szakpolitika fő célkitűzéseit. A 2008. november 21-i tanácsi állásfoglalás (6) kiemeli a pályaorientáció fontosságát az egész életen át tartó tanulás szempontjából.

               (14)

               A „Learning Opportunities and Qualifications in Europe” portál tájékoztatást nyújt arról, hogy a különböző európai oktatási rendszerek milyen tanulási lehetőségeket és képesítéseket nyújtanak, valamint összehasonlítja az EKKR-t használó tagállami képesítési keretrendszereket.

               (15)

               Az „EU Skills Panorama” (uniós készségkörkép portál) a különböző foglalkozásokhoz és a konkrét ágazatokhoz szükséges készségekkel kapcsolatban nyújt információkat, ideértve a kereslettel és a kínálattal kapcsolatban nemzeti szinten.

               (16)

               Az álláslehetőségek és más munkaerőpiaci trendek elemzése bevált módja a készségekkel kapcsolatos információgyűjtésnek és -nyújtásnak, ami elősegíti a készség- és munkaerőhiánnyal kapcsolatos problémák, valamint a képesítés-kereslet és a képesítés-kínálat közötti eltérések megértését.

               (17)

               A Bizottság által a tagállamokkal és az érdekeltek felekkel szoros együttműködésben kidolgozott és folyamatosan aktualizált, a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások többnyelvű európai osztályozásának (ESCO) célja, hogy előmozdítsa az oktatás és képzés, valamint a munkavégzés céljából a készségek és képesítések átláthatóságát. Megfelelő tesztelést követően és a tagállamok álláspontjának kellő figyelembevételével a Bizottság az Europass keretrendszeren belül felhasználhatja az ESCO-t; az ESCO tagállamok általi használata önkéntes alapon történik, a tagállamok által elvégzett tesztelést és értékelést követően.

               (18)

               Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/589 rendelete (7) által létrehozott foglalkoztatási szolgálatok európai hálózata (EURES-hálózat) egy olyan együttműködési hálózat, amelynek célja az információk cseréje, valamint az álláskeresők és a munkáltatók közötti interakció elősegítése. Díjmentesen nyújt segítséget azoknak az álláskeresőknek, akik egy másik országba kívánnak költözni, és segíti azokat a munkáltatókat, akik más országokból szeretnének munkaerőt toborozni. Az Europass és az EURES portálok közötti szinergiák és együttműködés erősíthetik mindkét szolgáltatás hatását.

               (19)

               A munkaerőpiaci folyamatok, úgymint az álláslehetőségek közzététele, a jelentkezés, a készségfelmérés és a toborzás egyre gyakrabban az interneten keresztül történnek olyan eszközök segítségével, amelyek a közösségi médiát, nagy adathalmazokat és más technológiákat használnak. A jelentkezők kiválasztásához használt eszközök és folyamatok a formális, nem formális és informális keretek között szerzett készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információkra keresnek rá.

               (20)

               A formális, nem formális és informális tanulásra jelenleg új formákban és új keretek között is sor kerül, és számos szolgáltató nyújt képzéseket, különösen digitális technológiák és platformok, távoktatás, e-oktatás, társaktól való tanulás, virtuális szabadegyetemek és nyitott oktatási segédanyagok felhasználása révén. Továbbá a készségek, tapasztalatok és tanulmányi eredmények elismerése különböző formákban történhet, például képzést igazoló digitális kitűzők révén. A digitális technológiák a nem formális tanulás, mint például az ifjúsági munka és az önkéntesség során elsajátított készségek terén is használatosak.

               (21)

               E határozat alkalmazásában a készségeket tágan kell értelmezni; ezek lefednek mindent, amit egy személy tud, ért és meg tud tenni. A készségek a tanulási eredmények különböző típusaira vonatkoznak, ideértve az ismereteket és a kompetenciákat, valamint az ismeretek alkalmazásának és a know-how használatának képességét feladatok elvégzése és problémák megoldása érdekében. A szakmai készségek elismert fontosságán túl elfogadott, hogy a transzverzális vagy humán készségek – mint például a kritikus gondolkodás, a csapatmunka, a problémamegoldás és a kreativitás, a digitális vagy nyelvi készségek – egyre fontosabbá válnak, és a személyes és a szakmai kiteljesedés alapvető előfeltételei, valamint különböző területeken alkalmazhatók. Az egyének számára hasznosak lehetnek az ilyen és egyéb készségek értékelésére és leírására szolgáló eszközök és iránymutatások.

               (22)

               Az egyének hagyományosan önéletrajzban ismertették a megszerzett készségeikre és képesítéseikre vonatkozó információkat, amelyhez kiegészítő dokumentumokat, például bizonyítványokat vagy okleveleket csatoltak. Napjainkban olyan új eszközök állnak rendelkezésre, amelyek különböző online felületek és digitális formátumok használatával tudják elősegíteni a készségek és képesítések bemutatását. Az említett új eszközök képesek támogatni a különböző kereteken belül megszerzett készségekre vonatkozó önértékelést is.

               (23)

               Az Europass keretrendszernek ki kell elégítenie a jelenlegi és a jövőbeli igényeket. A felhasználóknak eszközökre van szükségük készségeik és képesítéseik dokumentálásához. Továbbá a készségfelmérésre és a készségekre vonatkozó önértékelésre szolgáló eszközök, valamint a releváns információkhoz való hozzáférés – ideértve az érvényesítési lehetőségekre és a pályaorientációra vonatkozó információkat is – előnyös lehet a foglalkoztatással és a tanulási lehetőségekkel kapcsolatos döntések meghozatalához.

               (24)

               A készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos uniós eszközöknek igazodniuk kell a változó gyakorlatokhoz és a technológiai fejlődéshez annak érdekében, hogy továbbra is relevánsak és előnyösek legyenek a felhasználók számára. Ezt többek között innovatív elemek, mint például interaktív eszközök, dokumentumok szerkesztése és tervezése létrehozásával kell elérni, törekedve átfogóbb, eredményesebb és hatékonyabb eszközök biztosítására és az egyszerűsítésre, valamint az egymással összefüggő eszközök – többek között a harmadik felek által kifejlesztett eszközök – közötti jobb technikai átjárhatóság és szinergiák biztosítására, illetve figyelembe véve a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségleteit is. Továbbá hitelesítési műveleteket lehetne alkalmazni a készségekre és képesítésekre vonatkozó digitális dokumentumok ellenőrzésének támogatására.

               (25)

               A változó igények kielégítése érdekében ezért a 2241/2004/EK határozattal létrehozott Europass keretrendszert egy új keretrendszerrel kell felváltani.

               (26)

               Az új Europass keretrendszernek meg kell felelnie az összes egyéni végfelhasználó, így a tanulók, az álláskeresők – ideértve a munkanélküli személyeket és a munkavállalókat is –, valamint más érdekelt felek, mint például a munkáltatók (különösen a kis- és középvállalkozások), a kereskedelmi kamarák, a civil társadalmi szervezetek, az önkéntesek, a pályaorientációs szakemberek, az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális partnerek, az oktatási és képzési szolgáltatók, az ifjúsági szervezetek, a fiatalok számára munkát biztosító szervezetek, az illetékes nemzeti hatóságok és a szakpolitikai döntéshozók igényeinek és elvárásainak. E keretrendszernek figyelembe kell vennie továbbá az Unióba érkező vagy ott élő harmadik országbeli állampolgárok szükségleteit is, hogy ezáltal támogassa integrációjukat.

               (27)

               Az Europass keretrendszert tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy lehetővé tegye a különböző – és különösen a nem formális és informális tanulás keretében megszerzett – tanulás- és készségtípusok leírását.

               (28)

               Az Europass keretrendszert a visszajelzéseken, valamint a többek között felmérések és tesztelés révén megfogalmazott követelmények összegyűjtésén alapuló, felhasználóközpontú megközelítéssel kell kidolgozni, figyelmet fordítva az Europass-célcsoportok konkrét jelenlegi és jövőbeli igényeire. Az Europass jellemzőinek tükrözniük kell különösen a tagállamok és az Unió elkötelezettségét az iránt, hogy a fogyatékossággal élő személyek egyenlő hozzáféréssel rendelkezzenek a munkaerőpiachoz és az információs és kommunikációs technológiákhoz és rendszerekhez. Az Europass-eszközöknek jól érzékelhetőeknek, kezelhetőeknek, érthetőeknek és stabiloknak kell lenniük, lehetővé téve ezáltal, hogy hozzáférhetőbbek legyenek a felhasználók, különösen a fogyatékossággal élő személyek számára.

               (29)

               Az Europass keretrendszer aktualizálását és módosítását az érdekelt felekkel, mint például a foglalkoztatási szolgálatokkal, a pályaorientációs szakemberekkel, az oktatási és képzési szolgáltatókkal, a szociális partnerekkel, így a szakszervezetekkel és a munkáltatói érdekképviseleti szervezetekkel együttműködve, valamint a folyamatban lévő szakpolitikai együttműködés – mint például az európai felsőoktatási térségben bevezetett bolognai folyamat – teljes mértékű tiszteletben tartásával kell végrehajtani. Az Europass keretrendszer sikeres fejlesztéséhez és végrehajtásához kiemelkedően fontos a Bizottság, a tagállamok és az érdekelt felek közötti konstruktív együttműködés.

               (30)

               Az e határozat alapján tárolt és kezelt személyes adatok kezelése tekintetében alkalmazni kell a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jogot és a tagállami végrehajtási intézkedéseket. A felhasználóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy korlátozzák a személyes adataikhoz való hozzáférést.

               (31)

               A keretrendszerben való részvétel lehetőségét biztosítani kell az Európai Gazdasági Térség olyan tagjainak, amelyek az Uniónak nem tagállamai, valamint a csatlakozó országok, az Unió tagjelölt országai, valamint potenciális tagjelölt országai számára is, mivel érdeklődésük és az Unióval fennálló együttműködésük hosszú múltra tekint vissza ezen a téren. A részvétel az Unió és ezen országok közötti kapcsolatokat szabályozó eszközök vonatkozó rendelkezéseivel összhangban történik. Az Europass keretrendszeren keresztül a készségekre és képesítésekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információknak a résztvevő országokon túlmenően országok és oktatási rendszerek szélesebb körére kell kiterjedniük, figyelembe véve az Unióból kiáramló és az Unióba beáramló migrációs mozgásokat.

               (32)

               A Bizottság gondoskodik e határozat következetes végrehajtásáról és nyomon követéséről a tagállamok és az érdekelt felek képviselőiből álló Europass tanácsadó csoport útján. A tanácsadó csoportnak különösen egy stratégiai megközelítést kell kidolgoznia az Europass végrehajtása és jövőbeli fejlesztése tekintetében, és tanácsot kell adnia a webalapú eszközök – többek között tesztelés révén történő – fejlesztésével kapcsolatban, valamint az Europass online platformon keresztül nyújtott információkat illetően, adott esetben más csoportokkal együttműködve.

               (33)

               E határozat végrehajtásának társfinanszírozását többek között az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (8) által létrehozott, Erasmus+ uniós program biztosítja. Az említett rendelet alapján létrehozott bizottság részt vesz az Europass végrehajtása terén elért haladásról, valamint az Europass jövőbeli fejlesztéséről szóló stratégiai megbeszéléseken.

               (34)

               mivel e határozat célját, nevezetesen egy különösen nemzetközi foglalkoztatási és tanulási mobilitási célú, átfogó és átjárható eszköz- és információs keretrendszer létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (35)

               Általános elvként a tagállamokra háruló kötelezettségeknek, illetve adminisztratív és pénzügyi terheknek egyensúlyban kell állniuk a költségekkel és az előnyökkel.

               (36)

               Az e határozattal összefüggésben végrehajtott tevékenységeket az uniós ügynökségek, különösen az Európai Szakképzésfejlesztési Központ támogatják szakértelmükkel, az ügynökségek hatáskörébe tartozó területeken belül.

               (37)

               A 2241/2004/EK határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, a korábban kiadott Europass-dokumentumok érvényességének vagy státuszának sérelme nélkül. Az új keretrendszeren belül minden létrehozott Europass-dokumentummintát fenn kell tartani mindaddig, amíg e határozattal összhangban sor nem kerül a szükséges változtatásokra vagy aktualizálásokra. Az Europass online platformra való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a 2241/2004/EK határozat által létrehozott Europass internetalapú információs rendszert mindaddig működtetni kell, amíg az Europass online platform létre nem jön és működőképessé nem válik,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy és hatály
   (1)   Ez a határozat európai keretrendszert hoz létre, amely a formális, nem formális és informális keretek között, többek között gyakorlati tapasztalatok, mobilitás és önkéntesség során megszerzett készségek és képesítések átláthatóságát és közérthetőségét hivatott elősegíteni („Europass”).
   (2)   Az Europass olyan webalapú eszközökből és releváns elérhető információkból, többek között a pályaorientáció európai dimenzióját támogató információkból áll, amelyek online platformon keresztül érhetőek el, és a nemzeti szolgálatok támogatják őket azzal a céllal, hogy segítsék a felhasználókat abban, hogy jobban kommunikálhassák és bemutathassák készségeiket és képesítéseiket, valamint hogy összehasonlíthassák a képesítéseket.
   (3)   Az Europass a következőket célozza meg:

               a)

               egyéni végfelhasználók, mint például tanulók, álláskeresők, munkavállalók és önkéntesek, és

               b)

               érdekelt felek, mint például oktatási és képzési szolgáltatók, pályaorientációs szakemberek, munkáltatók, állami foglalkoztatási szolgálatok, szociális partnerek, a fiatalok számára munkát biztosító szervezetek, ifjúsági szervezetek és szakpolitikai döntéshozók.

         (4)   Az Europass használata önkéntes, és az e határozatban meghatározottakon kívül nem keletkeztet kötelezettségeket és jogokat.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   a)   „bizonyítvány-kiegészítés”: az illetékes hatóságok vagy szervek által kibocsátott, a szakképzést igazoló vagy képesítési bizonyítványhoz csatolt olyan dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – megkönnyítse az adott képesítéssel rendelkező személy tanulmányi eredményeinek, valamint az elvégzett képzés jellegének, szintjének, hátterének, tartalmának és státuszának, továbbá a megszerzett készségeknek a megértését;
   b)   „oklevél-kiegészítés”: az illetékes hatóságok vagy szervek által kibocsátott, a felsőfokú oklevélhez csatolt dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – megkönnyítse az adott képesítéssel rendelkező személy tanulmányi eredményeinek, valamint az elvégzett képzés jellegének, szintjének, hátterének, tartalmának és státuszának, továbbá a megszerzett készségeknek a megértését;
   c)   „Europass-kiegészítések”: az illetékes hatóságok vagy szervek által kibocsátott dokumentumegyüttes, amely tartalmazza például az oklevél-kiegészítéseket és a bizonyítvány-kiegészítéseket;
   d)   „pályaorientáció”: olyan tartós folyamat, amelynek segítségével különféle egyéni és kollektív tevékenységek révén az egyének meghatározhatják képességeiket, készségeiket és érdeklődésüket abból a célból, hogy oktatásra, képzésre és foglalkozásra vonatkozó döntéseket hozzanak, és irányítsák életútjukat olyan tanulási, munka- és más környezetben, amelyben az említett képességek és készségek megtanulhatók vagy felhasználhatók;
   e)   „a pályaorientáció európai dimenziója”: uniós szintű együttműködés és támogatás az Unión belüli pályaorientációra vonatkozó szakpolitikák, rendszerek és gyakorlatok megerősítése érdekében;
   f)   „képesítés”: értékelési és érvényesítési folyamat formális eredménye; megszerzésének feltétele, hogy egy illetékes hatóság vagy szerv megállapítsa, hogy az egyén adott sztenderdeknek megfelelő tanulási eredményt ért el;
   g)   „készségfelmérés”: az egyének formális, nem formális vagy informális keretek között megszerzett készségeinek – önértékelés vagy egy harmadik fél által végzett hitelesített értékelés, vagy mindkettő révén végzett – értékeléséhez, méréséhez és adott esetben leírásához használt folyamat vagy módszer;
   h)   „készségekre vonatkozó önértékelés”: az egyének által a készségek meghatározott leírásának való megfeleltetés révén a készségeikre vonatkozóan végzett szisztematikus gondolkodás folyamata;
   i)   „készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és -nyújtás”: a munkaerőpiaccal kapcsolatos meglévő forrásokból származó, a készségekre vonatkozó összesített adatok, valamint az oktatási és képzési rendszerben a vonatkozó tanulási lehetőségek bármilyen rendelkezésre álló, mennyiségi vagy minőségi elemzése, amely hozzájárulhat az pályaorientációhoz és a tanácsadáshoz, a felvételi eljárásokhoz, valamint az oktatási, képzési és életpálya-lehetőségek megválasztásához;
   j)   „hitelesítési szolgáltatások”: olyan technikai eljárások, mint például az elektronikus aláírások és a honlap-hitelesítés, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy az Europass-on keresztül ellenőrizzenek információkat, mint például a személyazonosságukat;
   k)   „technikai átjárhatóság”: az információs és kommunikációs technológiai rendszerek azon képessége, hogy együttműködjenek egymással az információk megosztásának lehetővé tétele érdekében, és amelyet az összes fél és az információk tulajdonosai közötti megállapodás révén érnek el;
   l)   „érvényesítés”: az illetékes hatóság vagy szerv megerősítési folyamata arról, hogy az egyén elérte az adott sztenderddel mért tanulási eredményeket, ideértve a nem formális és informális tanulási keretek között megszerzett tanulási eredményeket is, és amely folyamat négy különálló szakaszból áll, nevezetesen az értékelés eredményeinek azonosításából, dokumentálásából, értékeléséből és tanúsításából a nemzeti körülményekkel összhangban, adott esetben teljes képesítés, kreditek vagy részképesítés formájában;
   m)   „nyílt szabványok”: együttműködési folyamat során kidolgozott technikai szabványok, amelyeket azért tettek közzé, hogy azokat bármely érdekelt fél szabadon felhasználhassa;
   n)   „online platform”: olyan webalapú alkalmazás, amely információkat és eszközöket biztosít a végfelhasználók számára, és lehetővé teszi számukra, hogy meghatározott feladatokat az interneten végezzenek el;
   o)   „személyes adat”: bármely olyan információ, amely azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozik.
   3. cikk
   Online platform
   (1)   Az Europass egy online platformon keresztül webalapú eszközöket biztosít a következőkhöz:

               a)

               személyes információk különböző formátumokban, többek között önéletrajzmintákban történő dokumentálása és leírása;

               b)

               a munka- és tanulási tapasztalatok, többek között mobilitás és önkéntesség során szerzett készségek és képesítések dokumentálása és leírása;

               c)

               készségfelmérés és készségekre vonatkozó önértékelés;

               d)

               a képesítések tanulmányi eredményeinek dokumentálása, többek között az 5. cikkben említett Europass-kiegészítésminták.

         A c) pontban említett Europass-eszközöknek a készségfelmérésre és a készségekre vonatkozó önértékelésre való felhasználása nem vezet közvetlenül képesítések hivatalos elismeréséhez vagy kiadásához.
   (2)   Az Europass online platform biztosítja a rendelkezésre álló információkat vagy a rendelkezésre álló információkra mutató linkeket a következő témákban:

               a)

               tanulási lehetőségek;

               b)

               képesítések és képesítési keretrendszerek vagy rendszerek;

               c)

               a nem formális és az informális tanulás érvényesítésének lehetőségei;

               d)

               különböző országok, többek között harmadik országok elismerési gyakorlatai és vonatkozó jogszabályai;

               e)

               nemzetközi tanulási mobilitásra és életpálya-építésre vonatkozó pályaorientációs szolgáltatások;

               f)

               készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és -nyújtás a vonatkozó uniós szintű tevékenységek, valamint a hatáskörükbe tartozó területeken az ügynökségek által;

               g)

               készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos olyan információk, amelyek fontosak lehetnek az Unióba érkező vagy ott tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok sajátos szükségletei szempontjából, integrációjuk elősegítése érdekében.

         4. cikk
   Főbb elvek és jellemzők
   (1)   Az Europass online platform és a webalapú eszközök – ideértve azok tartalmát és funkcionalitását – felhasználóbarát, biztonságos és minden felhasználó számára ingyenesen hozzáférhető.
   (2)   Az Europass online platform és a webalapú eszközök – ideértve azok tartalmát és funkcionalitását – a vonatkozó uniós jogban meghatározott hozzáférhetőségi követelményeknek megfelelően hozzáférhető a fogyatékossággal élő személyek számára.
   (3)   A webalapú Europass-eszközök ingyenesen hozzáférhető, nyílt szabványokat használnak, hogy a tagállamok és egyéb érdekelt felek önkéntes alapon használhassák őket.
   (4)   A webalapú Europass-eszközök adott esetben és a nemzeti körülményekkel összhangban az EKKR-re hivatkoznak a képesítésekkel kapcsolatos információk, a nemzeti oktatási és képzési rendszerek leírása és más releváns témák vonatkozásában.
   (5)   Az Europass online platform a felhasználók számára személyes adatok tárolására szolgáló opciót, például személyes profilt is tartalmazhat. Uniós adatvédelmi jogszabályok vonatkoznak az említett személyes adatok kezelésére. A felhasználók számára több lehetőséget is biztosítani kell, hogy korlátozhassák az adataikhoz vagy bizonyos paraméterekhez való hozzáférést.
   (6)   Az Europass támogatja hitelesítési szolgáltatások használatát bármely digitális dokumentum vagy a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információk megjelenítése vonatkozásában.
   (7)   A webalapú Europass-eszközök az Unió intézményeinek a hivatalos nyelvein állnak rendelkezésre.
   (8)   A webalapú Europass-eszközök támogatják és biztosítják a technikai átjárhatóságot és a szinergiákat az uniós és adott esetben nemzeti szinten rendelkezésre bocsátott egyéb releváns eszközökkel és szolgáltatásokkal.
   5. cikk
   Europass-kiegészítések
   (1)   Az Europass-kiegészítéseket az illetékes hatóságok vagy szervek bocsátják ki a dokumentummintákkal összhangban. A könnyebb érthetőség és az információk hiánytalan ismertetésének biztosítása érdekében be kell tartani különösen a dokumentumminták egyes tételeinek sorrendjét.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett dokumentummintákat a tagállamokkal és más érdekelt felekkel, például az Európa Tanáccsal és az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetével szoros együttműködésben és velük konzultálva a Bizottság dolgozza ki, és szükség esetén felülvizsgálja őket a kiegészítések relevanciájának és használhatóságának biztosítása érdekében.
   (3)   Az Europass-kiegészítéseket ingyenesen és lehetőség szerint elektronikus formában bocsátják ki. Az Europass-kiegészítéseket a nemzeti nyelven és lehetőség szerint egy másik európai nyelven kell kibocsátani.
   (4)   Az Europass-kiegészítések nem helyettesítik az eredeti okleveleket és bizonyítványokat, és nem minősülnek az eredeti oklevél vagy bizonyítvány más országok illetékes hatóságai vagy szervei által történő hivatalos elismerésének.
   6. cikk
   A Bizottság feladatai
   (1)   A Bizottság kezeli az Europass online platformot. E tekintetben a Bizottság:

               a)

               biztosítja a 3. cikk (2) bekezdésében említett uniós szintű információk, illetve az ilyen rendelkezésre álló információkra mutató linkek elérhetőségét és magas minőségét;

               b)

               kidolgozza, teszteli és szükség esetén aktualizálja az Europass online platformot, beleértve a nyílt szabványokat, összhangban a felhasználói igényekkel és a technológiai fejlődéssel, valamint a munkaerőpiacon, illetve az oktatás és képzés terén bekövetkező változásokkal;

               c)

               figyelemmel kíséri a legújabb technológiai újításokat, és amennyiben relevánsak, beépíti azokat, amelyek képesek javítani az Europass keretrendszer hozzáférhetőségét az idősebb személyek és a fogyatékossággal élő személyek számára;

               d)

               biztosítja, hogy az Europass online platform – ideértve a nyílt szabványokat is – fejlesztése vagy frissítése támogassa az információk konzisztenciáját, és egyértelmű hozzáadott értékről tanúskodjék;

               e)

               biztosítja a webalapú eszközök, különösen az értékelési és önértékelési eszközök teljeskörű tesztelését és minőségbiztosítását; és

               f)

               biztosítja az Europass online platform – ideértve a felhasználói igényeknek megfelelő webalapú eszközöket is – minőségét és ellenőrzi a hatékonyságát.

         (2)   A Bizottság gondoskodik e határozat hatékony végrehajtásáról. E tekintetben a Bizottság:

               a)

               biztosítja a tagállamok aktív részvételét és szerepvállalását a stratégiai tervezésben, beleértve a stratégiai célkitűzések meghatározását és megvalósítását, a minőségbiztosítást és finanszírozást, valamint kellően figyelembe veszi a tagállamok álláspontját;

               b)

               biztosítja a tagállamok aktív részvételét és szerepvállalását az Europass online platform – ideértve a nyílt szabványokat is – fejlesztésében, tesztelésében, aktualizálásában és értékelésében, valamint kellően figyelembe veszi a tagállamok álláspontját;

               c)

               biztosítja, hogy az érdekelt felek uniós szinten részt vegyenek e határozat végrehajtásában és értékelésében;

               d)

               kialakítja a tanulási tevékenységeket és a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok között, és adott esetben, a tagállamok kérésére elősegíti a partneri tanácsadást; és

               e)

               biztosítja, hogy a releváns felhasználók és érdekelt felek, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára hatékony és megfelelő uniós szintű promóciós, pályaorientációs és információs tevékenységek valósuljanak meg.

         7. cikk
   A tagállamok feladatai
   (1)   Az illetékes nemzeti szolgálatokon keresztül, valamint a végrehajtásra és a szervezésre vonatkozó nemzeti szabályok sérelme nélkül a tagállamok felelnek e határozat nemzeti szintű végrehajtásáért. E tekintetben a tagállamok:

               a)

               koordinálják a webalapú Europass-eszközök végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeket;

               b)

               előmozdítják az Europass használatát és javítják annak ismertségét és láthatóságát;

               c)

               előmozdítják a nemzetközi tanulási mobilitásra és életpálya-építésre vonatkozó pályaorientációt nyújtó szolgáltatásokat – adott esetben ideértve az egyéni pályaorientációs szolgáltatásokat is – és azokról információkat nyújtanak;

               d)

               rendelkezésre bocsátják a tanulási lehetőségekre, képesítésekre és elismerési gyakorlatokra vonatkozó információkat az Europass online platformon, többek között a megfelelő nemzeti honlapokra mutató linkek révén;

               e)

               bevonják valamennyi érintett ágazat érdekelt feleit a felelősségi körükbe tartozó tevékenységekbe, és előmozdítják a köz- és a magánszféra érdekelt felei közötti együttműködést ezeken a területeken.

         (2)   A 3. cikk (2) bekezdése szerinti információnyújtás az Europass online platformhoz nem keletkeztet további kötelezettségeket a tagállamok számára.
   8. cikk
   Adatkezelés és -védelem
   Az e határozatban előírt intézkedéseket a személyes adatok védelmével kapcsolatos uniós jogszabályokkal összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10).
   9. cikk
   Nyomon követés és értékelés
   (1)   A Bizottság a vonatkozó oktatási, képzési és foglalkoztatási szakpolitikai keretrendszerekkel összefüggésben megfelelő módon jelentést készít az e határozat elfogadását követően elért előrehaladásról és a várható jövőbeli fejleményekről.
   (2)   2023. május 23-ig, majd azt követően ötévente a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a határozat végrehajtásáról és hatásáról.
   (3)   Az értékelést független szerv végzi a Bizottság által a tagállamokkal konzultálva kialakított minőségi és mennyiségi mutatók alapján.
   10. cikk
   Részt vevő országok
   (1)   Az e határozatban említett tevékenységekben való részvétel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételek szerint nyitva áll az Európai Gazdasági Térség azon tagjai számára, amelyek nem tagállamai az Uniónak.
   (2)   A részvétel lehetősége nyitva áll a csatlakozó államok, az Unió tagjelölt országai, valamint potenciális tagjelölt országai számára is, az Unióval kötött megállapodásaikkal összhangban.
   11. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   E határozat nemzeti szintű végrehajtását uniós programok társfinanszírozzák. Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi keret erejéig az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá.
   12. cikk
   Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések
   (1)   A 2241/2004/EK határozat hatályát veszti.
   (2)   A 2241/2004/EK határozat által létrehozott Europass internetalapú információs rendszert mindaddig működtetni kell, amíg az e határozat által létrehozott Europass online platform létre nem jön és működőképessé nem válik.
   13. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Strasbourgban, 2018. április 18-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         A. TAJANI

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. PAVLOVA

      (1)  HL C 173., 2017.5.31., 45. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2018. március 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. április 12-i határozata.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata (2004. december 15.) a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) (HL L 390., 2004.12.31., 6. o.).

      (4)  A Tanács ajánlása (2017. május 22.) az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről (HL C 189., 2017.6.15., 15. o.).

      (5)  A Tanács ajánlása (2012. december 20.) a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

      (6)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által kialakított állásfoglalás (2008. november 21.) a pályaorientációnak az egész életen át tartó tanulás stratégiáiba való fokozottabb integrálásáról (HL C 319., 2008.12.13., 4. o.).

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/589 rendelete (2016. április 13.) a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról (EURES), a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról, valamint a 492/2011/EU és az 1296/2013/EU rendeletek módosításáról (HL L 107., 2016.4.22., 1. o.).

      (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).


title: A Bíróság határozata (2018. március 13.) a hivatalos munkaszüneti napokról és a törvénykezési szünetekről

text:
               7.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/2

         A BÍRÓSÁG HATÁROZATA
   (2018. március 13.)
   a hivatalos munkaszüneti napokról és a törvénykezési szünetekről
   (2018/C 161/02)
   A BÍRÓSÁG,
   tekintettel az eljárási szabályzat 24. cikkének (2), (4) és (6) bekezdésére,
   mivel e rendelkezések értelmében el kell készíteni a hivatalos munkaszüneti napok jegyzékét, és meg kell határozni a törvénykezési szünetek időpontját,
   ELFOGADJA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az eljárási szabályzat 24. cikke (4) és (6) bekezdésének alkalmazásában a hivatalos munkaszüneti napok a következők:

               —

               újév,

               —

               húsvéthétfő,

               —

               május 1.,

               —

               áldozócsütörtök,

               —

               pünkösdhétfő,

               —

               június 23.,

               —

               augusztus 15.,

               —

               november 1.,

               —

               december 25.,

               —

               december 26.

         2. cikk
   A 2018. november 1-jétől2019. október 31-ig tartó időszakban az eljárási szabályzat 24. cikke (2) és (6) bekezdésének alkalmazásában a törvénykezési szünetek időpontjai a következők:

               —

               2018 karácsony: 2018. december 17., hétfőtől 2019. január 6., vasárnapig,

               —

               2019 húsvét: 2019. április 15., hétfőtől 2019. április 28., vasárnapig,

               —

               2019 nyár: 2019. július 16., keddtől 2019. augusztus 31., szombatig.

         3. cikk
   A jelen határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2018. március 13-án.

            a hivatalvezető

         A. CALOT ESCOBAR

            az elnök

         K. LENAERTS


title: A Törvényszék határozata (2018. március 21.) a törvénykezési szünetekről

text:
               7.5.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 161/4

         A TÖRVÉNYSZÉK HATÁROZATA
   (2018. március 21.)
   a törvénykezési szünetekről
   (2018/C 161/03)
   A TÖRVÉNYSZÉK,
   tekintettel az eljárási szabályzat 41. cikkének (2) bekezdésére,
   ELFOGADJA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2018. szeptember 1-jén kezdődő törvénykezési évben az eljárási szabályzat 41. cikke (2) és (6) bekezdésének alkalmazásában a törvénykezési szünetek időpontjai a következők:

               —

               2018 karácsony: 2018. december 17., hétfőtől 2019. január 6., vasárnapig,

               —

               2019 húsvét: 2019. április 15., hétfőtől 2019. április 28., vasárnapig,

               —

               2019 nyár: 2019. július 16., keddtől 2019. augusztus 31., szombatig.

         2. cikk
   A jelen határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2018. március 21-én.

            a hivatalvezető

         E. COULON

            az elnök

         M. JAEGER