title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1626 határozata (2017. április 27.) az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VIII. szakasz – Európai ombudsman

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/136

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1626 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VIII. szakasz – Európai ombudsman
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2016) 0475 – C8-0276/2016) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 55., 99., 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0142/2017),

               1.

               mentesítést ad az európai ombudsman számára az európai ombudsman 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az európai ombudsmannak, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 69., 2015.3.13.

      (2)  HL C 380., 2016.10.14., 1. o.

      (3)  HL C 375., 2016.10.13., 1. o.

      (4)  HL C 380., 2016.10.14., 147. o.

      (5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: A Tanács (EU) 2015/1993 határozata (2015. október 22.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásnak az Európai Atomenergia-közösség nevében az Európai Bizottság által történő megkötésének jóváhagyásáról

text:
               6.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 290/14

         A TANÁCS (EU) 2015/1993 HATÁROZATA
   (2015. október 22.)
   az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó (1) közötti stabilizációs és társulási megállapodásnak az Európai Atomenergia-közösség nevében az Európai Bizottság által történő megkötésének jóváhagyásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikkének második bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2013. június 21-én felhatalmazta az Európai Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Koszovóval a stabilizációs és társulási megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás 2014. július 25-i parafálásával a tárgyalások sikeresen lezárultak.

               (2)

               A megállapodás az Európai Atomenergia-közösség (a továbbiakban: a Közösség) hatáskörébe tartozó kérdésekre is kiterjed.

               (3)

               Ezért a megállapodást az Euratom-szerződés hatálya alá tartozó kérdések tekintetében a Közösség nevében is meg kell kötni.

               (4)

               A megállapodás aláírása és megkötése külön eljárás tárgyát képezi az Európai Unióról szóló szerződés, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.

               (5)

               E megállapodás nem érinti a tagállamok Koszovó jogállására vonatkozó álláspontját, amelyről a nemzeti gyakorlatnak és a nemzetközi jognak megfelelően születik majd döntés.

               (6)

               Ezenfelül az e határozatban és a megállapodás szövegében alkalmazott kifejezések, szövegezés vagy meghatározások egyike sem, illetve a megállapodás megkötéséhez szükséges jogalap alkalmazása sem jelenti azt, hogy a Közösség önálló államként ismerné el Koszovót, sem azt, hogy az egyes tagállamok elismernék Koszovót ilyen minőségben, hogy ha ezt korábban nem tették meg.

               (7)

               Jóvá kell hagyni a megállapodásnak a Bizottság által a Közösség nevében történő megkötését, a Közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, valamint Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásnak a Bizottság által a Közösség nevében történő megkötését a Tanács jóváhagyja (2).
   2. cikk
   E határozat nem érinti a tagállamok és a Közösség Koszovó jogállására vonatkozó álláspontját.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. ETGEN

      (1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

      (2)  A megállapodás szövegét a megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló, tanácsi határozathoz csatolták.


title: 2011/549/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, II. szakasz – Tanács

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/23

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, II. szakasz – Tanács
   (2011/549/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) (2),
   tekintettel a Tanácsnak a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel a Tanács főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének a tanácsi tagok küldöttei utazási költségeinek megtérítésére vonatkozó 190/2003. sz. határozatára (6),
   tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (7),
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7–0088/2011),

               1.

               elhalasztja határozatát a Tanács főtitkárának a Tanács 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítéséről;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 69., 2009.3.13.

      (2)  HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

      (3)  HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

      (4)  HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  A Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2002. július 22-i határozat (HL L 230., 2002.8.28., 7. o.).

      (7)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/25

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, II. szakasz – Tanács
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) (2),
   tekintettel a Tanácsnak a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel a Tanács főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek a tanácsi tagok küldöttei utazási költségeinek megtérítésére vonatkozó 190/2003. sz. határozatára (6),
   tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (7),
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7–0088/2011),

               A.

               mivel „a polgároknak jogukban áll tudni, hogy mire költik az általuk befizetett adókat, és hogyan élnek a politikai szervek a rájuk ruházott hatalommal” (8),

               B.

               mivel az Európai Tanács 1999. június 3–4-i kölni ülésének következtetései a megerősített közös európai biztonsági és védelmi politika terén műveleti képességekkel kívánták felruházni a Tanácsot,

               C.

               mivel a 2004/197/KKBP tanácsi határozat (9) létrehozta az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozásának igazgatási mechanizmusát (ATHENA), és mivel e határozat a tagállamok kormányainak a Tanács keretében 2004. április 28-án ülésező képviselői által az ATHENA részére nyújtott kiváltságokról és mentességekről elfogadott 2004/582/EK határozattal (10) együtt kiváltságokat és mentességeket biztosít az ATHENA számára, a Tanácsot pedig műveleti hatáskörrel ruházza fel,

               D.

               mivel az átmeneti időszakban a Tanács főtitkárságához kiküldött nemzeti katonai szakértőkre vonatkozó szabályokról szóló, 2000. február 28-i 2000/178/KKBP tanácsi határozat (11) és az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról szóló, 2001. január 22-i 2001/80/KKBP tanácsi határozat (12) kimondja, hogy a katonai szakértők kiküldetésével kapcsolatban felmerülő költségek a Tanács költségvetését terhelik,

               1.

               megállapítja, hogy 2009-ben a Tanács 642 000 000 EUR (2008-ban: 743 000 000 EUR) összegű kötelezettségvállalási előirányzat felett rendelkezett, amelynek felhasználási aránya 92,33 %-kal majdnem megegyezett a 2007-essel (93,31 %), és a többi intézmény felhasználási arányának átlagánál (97,69 %) még mindig alacsonyabb volt;

               2.

               úgy véli, hogy mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 335. cikke elismeri, hogy az uniós intézmények bizonyos igazgatási autonómiával rendelkeznek, ez az autonómia ennek megfelelő arányú felelősséget és elszámoltathatóságot is maga után von; mivel a Parlament az egyetlen közvetlenül választott testület, és egyik feladata a Tanács ajánlására eljárva mentesítést adni az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan, úgy határozott, hogy ezt az autonómiát a mentesítési eljárásban tükrözi, és különválasztja az általános költségvetés egyéb uniós intézmények által autonóm módon kezelt szakaszait, úgy ad mentesítést az egyes intézményeknek;

               3.

               sajnálja a 2007-es és 2008-as mentesítési eljárások során tapasztalt nehézségeket, és újra megerősíti a Tanács 2008-as pénzügyi évre vonatkozó mentesítéséről szóló, 2010. június 16-i állásfoglalásában (13) kifejtett álláspontját, különösen arra szólítja fel a Tanácsot, hogy az Európai Parlamenttel együtt hozzon létre külön éves eljárást a mentesítési eljáráson belül azzal a céllal, hogy ismertesse a Tanács költségvetésének végrehajtásával kapcsolatban szükséges összes információt;

               4.

               megismétli, hogy a Tanács kiadásait éppen úgy meg kellene vizsgálni, mint a többi uniós intézményéit, és azt javasolja, hogy erre a legalkalmasabb módszer a 2010. június 16-i állásfoglalásában felvázolt megközelítési mód lenne, különösen pedig azt, hogy „ennek a vizsgálatnak az intézmények által benyújtott alábbi írásos dokumentumokon kell alapulnia:

                           —

                           a költségvetés végrehajtására vonatkozó elszámolások a megelőző pénzügyi évből,

                           —

                           pénzügyi nyilatkozat az eszközökről és kötelezettségekről,

                           —

                           éves tevékenységi jelentés a költségvetésükről és a pénzügyi irányításról,

                           —

                           a belső ellenőr éves jelentése,

                     továbbá szóbeli tájékoztatás a mentesítési eljárásért felelős bizottság ülésén”;

               5.

               rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács elnöksége elutasította a mentesítési eljárásért felelős bizottság azon ülésén való részvételre szóló meghívásokat, amelyen a Tanács elnöksége által a javasolt eljárással kapcsolatban képviselt álláspont és a mentesítéssel kapcsolatos lehetséges együttműködési módok megvitatását tervezték, valamint hogy a Tanács főtitkára elutasította a mentesítési eljárásért felelős bizottság ülésén való részvételt és a Tanács mentesítési eljárásáról folytatandó eszmecserét;

               6.

               tudomásul veszi a Parlament és a Tanács közötti, az éves mentesítési eljárás során történő együttműködésről szóló javasolt egyetértési megállapodást, amelyet a Tanács főtitkára 2011. március 4-i leveléhez mellékelt, és tudomásul veszi, hogy a Tanács kész külön kezelni a mentesítési eljárást és a költségvetési eljárást, de megismétli, hogy fenn kell tartani a Parlament és a Tanács különböző szerepével kapcsolatos eltérést a mentesítési eljárásban és a költségvetési eljárásban, mivel két külön eljárásról van szó, és a Tanácsnak mindenkor és minden körülmények között teljes mértékben elszámoltathatónak kell lennie a nyilvánosság felé a rá bízott pénzeszközökért; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács elnöksége és a Tanács főtitkársága elutasította, hogy részt vegyen a mentesítési eljárásért felelős bizottság ülésén és tájékoztatást adjon, illetve válaszoljon a Tanács 2009-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésével kapcsolatos kérdésekre, és hogy azt is elutasították, hogy írásban válaszoljanak az előadó által benyújtott kérdőívre;

               7.

               tudomásul veszi a magyar elnökség jó szándékát, és az elért előrehaladást; a mentesítési eljárás során végbemenő információcsere megkönnyítése érdekében ugyanazon megközelítési mód alkalmazását javasolja, mint a többi intézménynél, amelynek központi elemei az alábbiak:

                           —

                           a Tanács, valamint a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága képviselői (a Tanács főtitkára és a hivatalban lévő elnökség, a mentesítési eljárásért felelős bizottság elnöksége, az előadót és a képviselőcsoportokat képviselő koordinátorok és/vagy árnyékelőadók jelenlétében) hivatalosan találkozzanak, a Tanács költségvetésének végrehajtására vonatkozó összes szükséges információ biztosítása érdekében,

                           —

                           a Tanács főtitkára válaszoljon a mentesítési eljárásért felelős bizottság által a Tanácshoz benyújtott kérdésekre, valamint

                           —

                           dolgozzanak ki ütemtervet ezen átmeneti megoldás egyszerűsítése és megszilárdítása céljából,

                     így szükségtelennek tartja az arra irányuló elképzelést, hogy intézményközi megállapodást kell kötni a Tanáccsal a Tanács mentesítéséről;

               8.

               sürgeti a Számvevőszéket, hogy a Bíróságnál, az európai ombudsmannál és az európai adatvédelmi biztosnál a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki éves jelentésre való előkészületek során végzett vizsgálatokhoz hasonlóan végezze el a Tanácsnál működő felügyeleti és ellenőrzési rendszerek mélyreható vizsgálatát;

      A mentesítési határozat elhalasztásának okai

               9.

               jelzi, hogy a határozat elhalasztásának okai a következők:

                           a)

                           a Tanács nem fogadott el egyetlen meghívást sem, hogy a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságával vagy előadójával hivatalosan találkozzon, és megtárgyalja a Tanács 2009. évi költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket;

                           b)

                           a Tanács nem adott írásbeli választ, amelyben a Parlament rendelkezésére bocsátotta volna azon információkat és dokumentumokat, amelyeket az előadó által aláírt, 2010. december 14-i levél mellékletében kértek tőle;

                           c)

                           a Parlament olyan alapvető dokumentumokat sem kapott meg a Tanácstól, mint a költségvetési átcsoportosítások teljes listája;

      A Tanács által meghozandó további intézkedések

               10.

               felkéri a Tanács főtitkárát, hogy legkésőbb 2011. június 15-ig adjon átfogó, írásbeli választ a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága számára az alábbi kérdésekre:

                           a)

                           Ami a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságában a Tanács mentesítésével kapcsolatos korábbi vitákat illeti, a Tanács nem vett részt rendszeresen azokon, márpedig a Tanács részvétele rendkívül fontos, annak érdekében, hogy válaszolni tudjon a bizottság tagjai által a Tanács mentesítésével kapcsolatban feltett kérdésekre. Beleegyezik-e a Tanács abba, hogy a jövőben részt vesz a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságában a Tanács mentesítésével kapcsolatban folytatott vitákon?

                           b)

                           Miért változtat a Tanács minden évben a belső ellenőrzési jelentés felépítésén/formátumán? Miért annyira rövid, általános és homályos minden évben a belső ellenőrzési jelentés? Ismertetné-e a Tanács a belső ellenőrzési jelentést a 2010-re vonatkozó mentesítéstől kezdődően a franciától eltérő nyelve(ke)n is?

                           c)

                           Végeztek-e külső ellenőrzést? Amennyiben igen, láthatná-e a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága? Amennyiben nem létezik külső ellenőrzés, miért döntött úgy a Tanács, hogy nem végeztet ilyen ellenőrzést?

                           d)

                           A Tanács tevékenységei eddig szükségessé tették a Bizottsággal együtt folytatott társfinanszírozást, amely a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően intenzívebbé vált. Milyen ellenőrzési rendszereket állítottak fel a teljes átláthatóság biztosítása érdekében? Mivel a Lisszaboni Szerződés növelte a Bizottsággal folytatott társfinanszírozás mértékét, hogyan értelmezi a Tanács a „megfelelő vizsgálatokra történő válaszadást”?

                           e)

                           A Számvevőszék 2009-es éves jelentésében úgy találta, hogy a hat ellenőrzött közbeszerzési eljárásból kettőnél a Tanács nem tartotta be a költségvetési rendeletben foglalt azon szabályokat, amelyek értelmében az eljárás eredményét közzé kell tenni. Ellenőrzött-e a Tanács több, hasonló közbeszerzési eljárásból vett mintát? Egyszerűsítette-e a belső eljárást a jövőbeli hasonló esetek elkerülése érdekében?

                           f)

                           Az Európai Unió különleges képviselőinek (EUKK) személyzete: Kérjük, jelezzék, mekkora volt az Európai Unió különleges képviselőinek személyzete (teljes személyzet, létszámterv és egyéb) – álláshelyek számával és besorolással – a Tanácson belül 2009-ben. Hogyan és mikor osztják el az Európai Unió különleges képviselőinek személyzete által betöltött álláshelyeket a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) között? Mekkora volt az egyes különleges képviselők utazásra fordítható költségvetése? Hány EUKK-alkalmazottat helyeztek át 2011. január 1-jén az EKSZ-hez? Hányan maradnak a Tanácsnál, és miért?

                           g)

                           A Tanács a pénzügyi tevékenységekről szóló jelentésének (11327/10, FIN 278) 2.2. pontjában a Lisszaboni Szerződésből következő költségvetési kérdéseket emel ki. Megoldotta-e a Tanács a Solana úr kiadásaival kapcsolatos problémákat? A kiadások mely része tartozik a Tanács, és mely része a Bizottság költségvetésébe?

                           h)

                           Mekkora működési, igazgatási, személyzeti, épületekkel kapcsolatos stb. költséggel járt a Tanács számára 2009-ben az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnöke posztjának létrehozása?

                           i)

                           A főképviselő/alelnök 2009. december 1-jén lépett hivatalba. Hogyan osztozott a Tanács és a Bizottság a költségeken (személyzet, utazás stb.)? Hogyan készítette el a Tanács a főképviselő/alelnök 2010-es költségvetését? Milyen költségvetési tételeket és összegeket tartott fenn a főképviselő/alelnök tevékenységei számára?

                           j)

                           Hogyan befolyásolja a Tanács épületekkel kapcsolatos terveit az, hogy a személyzet EKSZ-hez való átcsoportosítása eredményeképpen irodák szabadulnak fel? Történtek-e intézkedések ezen irodák későbbi használatával kapcsolatban? Mekkora költségekkel jár előreláthatólag a költözés? Mikor tettek közzé a költözésre vonatkozó ajánlati felhívásokat (ha voltak ilyenek)?

                           k)

                           Mekkora volt a közös kül- és biztonságpolitikával/közös biztonság- és védelempolitikával (KKBP/KBVP) kapcsolatos feladatok működési és igazgatási költsége, amelyet legalábbis részben az Unió 2009-es költségvetéséből finanszíroztak? Mekkora volt a KKBP összköltsége 2009-ben? Beszámolna-e a Tanács legalább a főbb 2009-es küldetésekről és azok költségeiről?

                           l)

                           Mekkora volt a Tanács KKBP-vel/KBVP-vel foglalkozó munkacsoportjai Brüsszelben és másutt tartott üléseinek költsége, és hol került sor ilyen ülésekre?

                           m)

                           Mekkora igazgatási költségekkel járt az európai biztonság- és védelempolitika (EBVP)/KBVP katonai műveleteinek végrehajtása? A katonai műveletekből eredő kiadások összegének mekkora részét fedezték az Unió költségvetéséből?

                           n)

                           Mekkora igazgatási kiadásokkal járt az ATHENA mechanizmus működtetése, hány álláshelyre volt szükség a mechanizmushoz, és átcsoportosítanak-e ezen álláshelyekből az EKSZ-hez? Kinek tesz jelentést a személyzet?

                           o)

                           A Tanács létszámtervében szereplő álláshelyek betöltésének aránya alacsony (2009-ben 91 %, 2008-ban 90 %). Káros hatással jár-e ez a folyamatosan alacsony arány a Tanács főtitkárságának működésére? El tudja-e látni a Tanács főtitkársága valamennyi feladatát az álláshelyek betöltöttségének jelenlegi aránya mellett? Adott szolgálatokra jellemző-e az alacsonyabb betöltési arány? Mi az oka a folyamatos eltérésnek?

                           p)

                           Összesen hány álláshely van elkülönítve a „politikai koordináció” és az igazgatási támogatás (a Bizottság éves személyzeti átvilágítási jelentéseiben megfogalmazott) feladataira? Ez hány százalékot tesz ki az összes álláshely számához képest?

                           q)

                           A 2009-es igazgatási célkitűzések elérése érdekében a Tanács a munkafolyamatait kiegészítette a távmunkával. Hogyan tudja a Tanács bizonyítani e munkafolyamat hatékonyságát? Továbbá kérjük a Tanácsot, hogy készítsen jelentést az e tekintetben tett további lépésekről és különösen a pénzügyi irányítása minőségének javítása érdekében tett intézkedésekről és azok hatásáról.

                           r)

                           Az ír nyelvi osztály létszámigényének kielégítésére a Tanács 15-tel (8 AD, 7 AST) növelte álláshelyeinek számát. Hányan dolgoznak a többi nyelvi egységnél (nyelvi egységenkénti bontásban)? Alkalmaznak-e már személyzetet a tagjelölt országokból/a tagjelölt országok számára? Amennyiben igen, hány álláshelyről van szó (országonkénti és nyelvenkénti bontásban)?

                           s)

                           A „vitacsoportot”2007. december 14-én hozták létre, míg tagjait 2008. október 15–16-án jelölték ki. Mi volt az oka annak, hogy a szükséges finanszírozást nem lehetett a 2009-es költségvetésbe betervezni? Költségvetési szempontból szigorú értelemben véve semleges-e az, hogy a 2009-es költségvetésben a rendkívüli tartalékalapból fedeztek egy 2007-ben létrehozott szerkezetre vonatkozó költségvetési tételt? A Tanács 1 060 000 EUR-t különített el a „vitacsoportra”. Hány álláshelyet lehet e csoporthoz rendelni?

                           t)

                           Továbbra is problematikusnak tűnnek a küldöttségek utazási költségei (vö. a Tanács 2010. június 15-i feljegyzése, SGS10 8254, II. alpont, 4. oldal). Miért tűnnek fel e költségek olyan sok különböző költségvetési soron?

                           u)

                           Miért tartja a belső ellenőrzés továbbra is szükségesnek a „kiküldetések utazási és tolmácsolási költségeinek” összeadását, miután a Parlament a Tanács mentesítésével kapcsolatos utolsó két állásfoglalásában ezt élesen kritizálta?

                           v)

                           A Tanács ismét a tervezettnél kevesebbet költött tolmácsolásra, hogy többletfinanszírozást biztosítson a küldöttségek utazási költségeire. Ennek következtében az utazási költségekre vonatkozó 2009-es tényleges kötelezettségvállalási előirányzatok jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a kezdeti költségvetés, és az átcsoportosítás után rendelkezésre álló összeg kevesebb mint felét tették ki (36 100 000 EUR-s kezdeti költségvetés, illetve 48 100 000 EUR átcsoportosítás után, ezzel szemben 22 700 000 EUR került lekötésre). Mi indokolta ezt a 12 000 000 EUR-s átcsoportosítást (lásd a jelentést a pénzügyi tevékenységekről – 11327/10, FIN 278 – 3.3.2. pont, VI. alpont)? Miért van az, hogy a 12. oldalon a Tanács 12 000 000 EUR-ra becsüli a tolmácsolástól a küldöttségek utazási költségeihez átvitt összeget, a 13. oldalon pedig 10 558 362 EUR-ra? Mire költötték a tolmácsolástól átvitt összeg fennmaradó részét (összesen 17 798 362 EUR került átcsoportosításra)? Továbbá kérjük a Tanácsot, hogy adjon magyarázatot a 2009 előtt kiküldött és 2009-re áthozott, jelentős összegű (12 300 000 EUR) visszafizetési felszólításra, és a 2007-re vonatkozó nyilatkozatokkal kapcsolatban beérkezett visszafizetésekre (6 300 000 EUR).

                           w)

                           2009-ben a Tanács 2008-hoz hasonlóan költségvetéséből jelentős összeget osztott fel újra épületekre, nevezetesen több mint kétszeresére növelte a Residence Palace épület megszerzésére eredetileg elkülönített összeget (17 800 000 EUR újrafelosztása révén, a 2009-es költségvetésben elkülönített 15 000 000 EUR-n túl). Mi indokolta ezt? Tud-e konkrét számadatokkal szolgálni a Tanács főtitkársága az ennek eredményeként elért megtakarításokról? Mennyi volt a Residence Palace épület eredetileg tervezett teljes költsége? Úgy gondolja-e a Tanács, hogy a költség eredeti előrejelzése pontos lesz, vagy a költség a becsültnél magasabb lehet? Milyen lépéseket tervez az épület finanszírozására?

                           x)

                           A Tanács költségvetésének végrehajtása – átvitt előirányzatok: be tudná-e mutatni a Tanács a 2010 júniusáig 2009-re vonatkozóan be nem érkezett, ezért 2010-re átvitt számlák becsült összegét és tárgyát?

                           y)

                           A 2009-ben felhalmozódott címzett bevételekkel kapcsolatos, 2010-re átvitt előirányzatok összege 31 800 000 EUR-t tett ki. Ez a 2009-es címzett bevételek 70 %-a. Mi indokolja ezt a magas átviteli arányt? Mi történik/történt ezzel a bevétellel 2010-ben?

                           z)

                           Mit jelent „az Európai Tanács 2010-es indulása számára” biztosított 25 000 000 EUR összegű „technikai tartalék” (vö. jelentés a pénzügyi tevékenységekről – 11327/10, FIN 278 – 3.1. pont, IV. alpont)?

                           aa)

                           Mennyire bizalmasak a Tanács költségvetésének különböző részei?

                           ab)

                           Tudná-e közölni a Tanács, hogy milyen konkrét lépéseket tett pénzügyi irányítása minőségének javítása érdekében, különös tekintettel a Tanácsnak a 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítéséről szóló határozatot kísérő, 2009. november 25-i európai parlamenti állásfoglalás (14) (5) bekezdésében felvetett kérdésekre?

      A Parlamentnek benyújtandó dokumentumok

               11.

               Felkéri a Tanács főtitkárát, hogy legkésőbb 2011. június 15-ig biztosítsa a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága számára az alábbiakat:

                           a)

                           a Tanács 2009-es költségvetésével kapcsolatos költségvetési átcsoportosítások teljes körű felsorolását;

                           b)

                           írásbeli nyilatkozatot a Tanácsnál az Európai Unió különleges képviselői által tett kiküldetések vonatkozásában felmerülő kiküldetési költségekről;

                           c)

                           a tagállamok 2007-re vonatkozó nyilatkozatait (vö. jelentés a pénzügyi tevékenységekről – 11327/10, 278 – 3.2.2. pont, II. alpont); és

                           d)

                           a „vitacsoport” jelentését, annak megértésére, hogy egy ilyen jelentés miért kerül 1 060 000 EUR-ba (vö. jelentés a pénzügyi tevékenységekről – 11327/10, FIN 278 – 2.2. pont).

      (1)  HL L 69., 2009.3.13.

      (2)  HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

      (3)  HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

      (4)  HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  A Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2002. július 22-i határozat (HL L 230., 2002.8.28., 7. o.).

      (7)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (8)  Az európai átláthatósági kezdeményezés.

      (9)  HL L 63., 2004.2.28., 68. o.

      (10)  HL L 261., 2004.8.6., 125. o.

      (11)  HL L 57., 2000.3.2., 1. o.

      (12)  HL L 27., 2001.1.30., 7. o.

      (13)  HL L 252., 2010.9.25., 24. o.

      (14)  HL L 19., 2010.1.23., 9. o.


title: 2005/811/EK: A Tanács határozata (2005. november 14.) a Régiók Bizottsága egy olasz teljes jogú tagjának és egy olasz póttagjának kinevezéséről

text:
               23.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 304/17

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. november 14.)
   a Régiók Bizottsága egy olasz teljes jogú tagjának és egy olasz póttagjának kinevezéséről
   (2005/811/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2002. január 22-én elfogadta a Régiók Bizottsága teljes jogú tagjainak és póttagjainak a 2002. január 26-tól 2006. január 25-ig terjedő időszakra történő kinevezéséről szóló 2002/60/EK határozatot (1).

               (2)

               Luciano CAVERI, a Regionális Tanács alelnöke, teljes jogú tag, hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy teljes jogú tagjának helye betöltetlen maradt; Rosario CONDORELLI lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2006. január 25-ig a Régiók Bizottsága tagjainak a következő személyek kerülnek kinevezésre:

               a)

               teljes jogú tagként:
               Luciano CAVERI
               Presidente della Regione autonoma Valle d'Aosta

               b)

               póttagként:
               Rosario CONDORELLI
               Assessore Comunale del Comune di Sant'Agata Li Battiati (Catania).

         2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnökasszony

         T. JOWELL

      (1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.


title: A Tanács (EU) 2015/627 határozata (2015. április 20.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek hetedik konferenciája alkalmával az A., a B. és a C. melléklet módosítására irányuló javaslatok kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

text:
               22.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 103/8

         A TANÁCS (EU) 2015/627 HATÁROZATA
   (2015. április 20.)
   a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek hetedik konferenciája alkalmával az A., a B. és a C. melléklet módosítására irányuló javaslatok kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2004. október 14-én a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Európai Közösség nevében a 2006/507/EK tanácsi határozat (1) jóváhagyta.

               (2)

               Az egyezményből fakadó kötelezettségeinek az Unió a 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) elfogadásával tett eleget.

               (3)

               Az Unió nagy hangsúlyt fektet arra, hogy az egyezmény A., B. és/vagy C. melléklete fokozatosan bővüljön olyan új vegyi anyagokkal, amelyek esetében teljesülnek a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagként való besorolás kritériumai, figyelembe véve az elővigyázatosság elvét, és szem előtt tartva az egyezmény célkitűzésének teljesítését, valamint a 2002-es johannesburgi fenntartható fejlődési csúcstalálkozón a kormányok által tett azon kötelezettségvállalást, amely szerint 2020-ra minimálisra kell csökkenteni a vegyi anyagok által okozott káros hatásokat.

               (4)

               Az egyezmény 22. cikke értelmében a részes felek konferenciája (COP) határozhat az egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletének módosításáról. E határozatok egy évvel az után lépnek hatályba, hogy a letéteményestől megérkezik a módosításról szóló értesítés; ám a módosítás nem lép hatályba azon részes felek (a továbbiakban: a felek) számára, amelyek azt nem fogadták el.

               (5)

               Miután az Unió 2011-ben a pentaklór-fenol (PCP) felvételére vonatkozó javaslatot nyújtott be, az egyezmény által létrehozott, a Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POP RC) elvégezte az azzal kapcsolatos vizsgálatokat. A POP RC úgy találta, hogy a PCP megfelel azon kritériumoknak, amelyek alapján egy anyag az egyezmény A. mellékletébe felvehető. A részes felek hetedik konferenciája várhatóan határoz a PCP-nek az egyezmény A. mellékletébe való felvételéről.

               (6)

               Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) értelmében tilos a PCP forgalomba hozatala vagy használata. Emellett növényvédőszerként vagy biocid termékként is tilos forgalomba hozni és használni az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) valamint az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében. Mivel a PCP a környezetben hosszú távon képes terjedni, az Unió lakossága szempontjából előnyösebb világszinten megszüntetni e vegyi anyag használatát, mint csupán az Unióban betiltani azt.

               (7)

               A POP RC állásfoglalása szerint ajánlott felvenni a PCP-t az egyezmény A. mellékletébe a vezetéktartó oszlopok és kereszttartók esetében való használatra és gyártásra vonatkozó speciális kivétel mellett. Az Uniónak nincs szüksége e kivétel meghatározására, de el kell fogadnia azt a COP hetedik konferenciája alkalmával, ha ezzel biztosítható a PCP felvétele az egyezménybe.

               (8)

               Miután az Unió 2011-ben a klórozott naftalinok felvételére vonatkozó javaslatot nyújtott be, a POP RC úgy találta, hogy a poliklórozott naftalinok (PCN) megfelelnek azon kritériumoknak, amelyek alapján egy anyag felvehető az egyezmény A. és C. mellékletébe. A részes felek hetedik konferenciája várhatóan határoz a PCN felvételéről az egyezmény A. és C. mellékletébe.

               (9)

               PCN-t nem állítanak elő az EU-ban, de szándékolatlanul keletkezhet, leginkább égetés (hulladékégetés) során. Az ilyen tevékenységekre alkalmazandó a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), ami megköveteli bizonyos kibocsátás-korlátozási intézkedések megtételét.

               (10)

               A PCN forgalomba hozatala és használata tilos az Unióban a 850/2004/EK rendelet értelmében. Mivel a PCN a környezetben hosszú távon képes terjedni, az Unió lakossága szempontjából előnyösebb világszinten megszüntetni e vegyi anyag használatát, mint csupán az Unióban tiltani azt.

               (11)

               Miután az Unió 2011-ben a hexaklórbutadién (HCBD) felvételére vonatkozó javaslatot nyújtott be, a POP RC úgy találta, hogy a HCBD megfelel azon kritériumoknak, amelyek alapján egy anyag felvehető az egyezmény A. és C. mellékletébe. A részes felek hetedik konferenciája várhatóan határoz a HCBD felvételéről az egyezmény A. és C. mellékletébe.

               (12)

               A HCBD előállítása az Unióban már megszűnt, de egyes ipari tevékenységek során szándékolatlanul keletkezhet. Az ilyen tevékenységekre alkalmazandó a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, ami megköveteli bizonyos kibocsátás-korlátozási intézkedések megtételét.

               (13)

               A HBCD forgalomba hozatala és használata tilos az Unióban a 850/2004/EK rendelet értelmében. Mivel a HCBD a környezetben hosszú távon képes terjedni, az Unió lakossága szempontjából előnyösebb világszinten megszüntetni e vegyi anyag használatát, mint csupán az Unióban tiltani azt.

               (14)

               A perfluoroktán-szulfonsav (PFOS) és származékai már szerepelnek az egyezmény B. mellékletében néhány speciális kivétel fenntartásával. E kivételek felülvizsgálatát követően a POP RC ösztönzi a feleket arra, hogy szüntessék meg a PFOS használatát a szőnyegek, a bőr és a ruházati kiegészítők, a textil és a párnázatok, a bevonatok és a bevonat-adalékanyagok, valamint a tűzhangyákra és a termeszhangyákra ható rovarölőszerek esetében. A POP RC szintén javasolja a keményfém bevonatok területén a zárt hatásláncú rendszerekre korlátozni a PFOS használatát, jelenleg ugyanis az egyezmény szerint speciális kivétel vonatkozik ezen elfogadható célra. A PFOS használatát a levélvágó hangyáknak (Atta és Acromyrmex fajok) szánt csapdákban, ami jelenleg elfogadható célnak minősül az egyezmény értelmében, a POP RC javasolja megszüntetni.

               (15)

               Az Uniónak támogatnia kell a POP RC ajánlásaival összhangban a PFOS és származékaira vonatkozó speciális kivételek és elfogadható célok törlését, beleértve az ellenőrzött galvanizáló rendszerekben nedvesítőszerként történő felhasználásra vonatkozó kivételt is, amit az Unióban a 850/2004/EK rendelet hajtott végre, és amely kivétel 2015. augusztus 26-án hatályát veszti,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek hetedik konferenciája alkalmával az Unió nevében képviselendő álláspont a POP RC ajánlásaival összhangban támogatni a következőket:

               —

               a pentaklór-fenol (7) (PCP) felvételét az egyezmény A. mellékletébe – adott esetben elfogadható a vezetéktartó oszlopok és kereszttartók esetében való használatra és gyártásra vonatkozó speciális kivétel,

               —

               a poliklórozott naftalinok (8) (PCN) felvételét az egyezmény A. és C. mellékletébe kivétel meghatározása nélkül,

               —

               a hexaklórbutadién (HCBD) felvételét az egyezmény A. és C. mellékletébe kivétel meghatározása nélkül,

               —

               az egyezmény B. mellékletében a perfluoroktán-szulfonsavra (PFOS) és származékaira vonatkozó bejegyzésből a következő kivételek és elfogadható célok törlését: szőnyegek, bőr és ruházati kiegészítők, textil és párnázatok, bevonatok és bevonat-adalékanyagok, a tűzhangyákra és termeszhangyákra ható rovarölőszerek, rovarcsalétek levélvágó hangyáknak (Atta és Acromyrmex fajok) szánt csapdákba,

               —

               a PFOS fémbevonatokban való használatára vonatkozó speciális kivétel törlését, kivéve a zárt hatásláncú rendszerekre korlátozott használatát, ami az egyezmény értelmében elfogadható célnak minősül.

         (2)   A Stockholmi Egyezmény részes feleinek hetedik konferenciáján bekövetkező fejlemények fényében ez az álláspont helyszíni koordináció keretében a Tanács további határozata nélkül kiigazítható.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. április 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. DŪKLAVS

      (1)  A Tanács 2004. október 14-i 2006/507/EK határozata a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való megkötéséről (HL L 209., 2006.7.31., 1. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 850/2004/EK rendelete a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról (HL L 158., 2004.4.30., 7. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1107/2009/EK rendelete a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.)

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. május 22-i 528/2012/EU rendelete a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/75/EU irányelve az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

      (7)  Pentaklór-fenol, valamint annak sói és észterei.

      (8)  A diklórozott naftalinok, a triklórozott naftalinok, a tetraklórozott naftalinok, a pentaklórozott naftalinok, a hexaklórozott naftalinok, a heptaklórozott naftalinok és az oktaklórozott naftalinok önmagukban vagy klórozott naftalinok összetevőiként.


title: A Tanács határozata ( 2007. május 25. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és helyettesítéséről

text:
               31.5.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 120/4

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. május 25.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és helyettesítéséről
   (2007/C 120/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra és különösen annak 51. cikkére,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre és különösen annak 4. cikkére (1),
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. szeptember 18-i határozatával (2) a 2006. szeptember 18. és 2009. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               A bolgár és román tagok helyét be kellett tölteni.

               (3)

               Andrea MONTANINO lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik tag helye betöltetlen maradt.

               (4)

               Krzysztof KAFEL lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik tag helye betöltetlen maradt.

               (5)

               Marina PANKOVA lemondását követően a központ igazgatótanácsában a munkáltatói szervezetek képviselőinek kategóriájába tartozó egyik tag helye betöltetlen maradt.

               (6)

               Jean-Paul DELCROIX lemondását követően a központ igazgatótanácsában a munkavállalói szervezetek képviselőinek kategóriájába tartozó egyik tag helye betöltetlen maradt.

               (7)

               Beata JAKUBOVA lemondását követően a központ igazgatótanácsában a munkavállalói szervezetek képviselőinek kategóriájába tartozó egyik tag helye betöltetlen maradt.

               (8)

               Bogdan OLSZEWSKI lemondását követően a központ igazgatótanácsában a munkavállalói szervezetek képviselőinek kategóriájába tartozó egyik tag helye betöltetlen maradt.

               (9)

               A tagállamok kormányai saját képviselőik vonatkozásában, a Bizottság pedig a munkáltatói és a munkavállalói szervezetek képviselői vonatkozásában jelöltlistákat nyújtottak be,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2009. szeptember 17-ig a következő személyeket nevezi ki az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjaivá:
   I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK
   Bulgária
   Valentina DEIKOVA
   Igazgató
   Szakoktatási és Szakképzési Politikák Igazgatósága
   Oktatási és Tudományügyi Minisztérium
   Olaszország
   Enrico Eugenio CECCOTTI
   Direttore dell'Osservatorio per la politiche attive del lavoro della Provincia di Roma
   Románia
   Madlen SERBAN
   A Szakoktatás- és Szakképzés-fejlesztési Nemzeti Központ igazgatója
   Lengyelország
   Piotr BARTOSIAK
   A Nemzeti Oktatásügyi Minisztérium Szakképzési és Továbbképzési Osztályának vezető szakembere
   II.   A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI
   Bulgária
   Galia BOZHANOVA
   A szakoktatási és szakképzési programok igazgatója
   Bolgár Ipari Társulás – Bolgár Üzleti Szövetség
   Lettország
   Ilona KIUKUCĀNE
   Lett Munkáltatók Szövetsége
   Románia
   Ion HOHAN
   A Romániai Gyáriparosok Országos Szövetségének (UGIR – 1903) első alelnöke
   III.   A MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI
   Belgium
   Jef MAES
   ABVV Federaal
   Bulgária
   Svetla TONEVA
   KNSB
   Lettország
   Ilze TRAPENCIERE
   Szabad Szakszervezetek Lettországi Szövetsége – LBAS
   Románia
   Gheorghe SIMION
   CNSLR-FRATIA
   Lengyelország
   Zygmunt CYBULSKI
   OPZZ

      Kelt Brüsszelben, 2007. május 25.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. SCHAVAN

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o. A legutóbb a 2051/2004/EK rendelettel (HL L 355., 2004.12.1., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL C 240., 2006.10.5., 1. o.


title: A Végrehajtó Bizottság határozata (1999. április 28.) az összekötő tisztviselőkről (SCH/Com-ex (99)7 Rev. 2)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41999D0007

Hivatalos Lap L 239 , 22/09/2000 o. 0411 - 0416

		A Végrehajtó Bizottság határozata(1999. április 28.)az összekötő tisztviselőkről(SCH/Com-ex (99)7 Rev. 2)A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG,tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 132. cikkére,tekintettel a fent említett egyezmény 7. és 47. cikkeire,figyelembe véve 1998. szeptember 16-i nyilatkozatát (Doc. SCH/Com-ex (98) Decl. Rev. 2),A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. A külső határokon felmerülő biztonsági és ellenőrzési feladatok végzéséhez nyújtott tanácsadás és segítségnyújtás céljából összekötő tisztviselők kölcsönös kiküldésére vonatkozó tervet (Doc. SCH/I-Front (98)170 Rev. 5) elfogadja.2. Javasolja, hogy a részes államok haladéktalanul összekötő tisztviselőket küldjenek ki a Doc. SCH/I-Front (99)9 Rev. 3 dokumentumban felsorolt, általuk kiválasztott helyszínekre, és szükség esetén kössék meg az adott esetben még szükséges kétoldalú szerződéseket. Ez az indikatív lista nem kötelező érvényű és a helyzet alakulásának megfelelően frissítik.Luxembourg, 1999. április 28.az elnökC. H. Schapper--------------------------------------------------SCH/I-Front (98)170 Rev. 5A Külső Határokon Felmerülő Biztonsági és Ellenőrzési Feladatok Végzéséhez Nyújtott Tanácsadás és Segítségnyújtás Céljából Összekötő Tisztviselők Kölcsönös Kiküldése1998. szeptember 16-i ülésén a Végrehajtó Bizottság SCH/Com-ex (98) Decl. 2 Rev. 2 nyilatkozatával a Központi Csoportot bízta meg annak kivizsgálásával, hogy a külső határon a Szerződő Felek egyikének tisztviselői által egy másik Szerződő Fél ellenőrzése során nyújtott tanácsadás és segítségnyújtás javíthatja-e a határok biztonságát.1998. szeptember 28-i ülésén a külső határokhoz kiküldött összekötő tisztviselők által nyújtott tanácsadás és segítség lehetőségeinek alapos megtárgyalása után a "Határok" alcsoport fenntartás nélkül úgy döntött, hogy a válasz igen.A Végrehajtó Bizottságtól kapott megbízása fennmaradó részének teljesítése céljából az alcsoport az alábbi tervet nyújtja be az összekötő tisztviselők kölcsönös kiküldésére a külső határokon felmerülő biztonsági és ellenőrzési feladatok végzéséhez nyújtott tanácsadás és segítség céljából.1. ÁLTALÁNOS MEGFONTOLÁSOK1.1 Jogi keretfeltételekAz összekötő tisztviselők kiküldésére és tevékenységére a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 47. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 7. cikkének harmadik mondata vonatkozik.Ezek a rendelkezések lehetővé teszik összekötő tisztviselők állandó vagy átmeneti kiküldését a Szerződő Felek közötti együttműködés előmozdításának és gyorsításának céljából. Ugyanez vonatkozik kifejezetten a külső határokon működő határőrizeti szervek közötti kölcsönös segítségnyújtásra is.A konkrét kiküldésnek mindig a részvevő államok közötti kétoldalú megállapodásokon kell alapulnia, melyeket szükség esetén az érintett közigazgatási hatóságok közötti részletesebb megállapodásokkal lehet kiegészíteni. Ennek megfelelően az összekötő tisztviselőket cserélő államok közötti kétoldalú megállapodással el lehet térni a következő szabályoktól. Mindazonáltal a kétoldalú megállapodások megkötése semmi esetre sem hátráltathatja az egyeztetést és a kölcsönös tájékoztatást.1.2 Alkalmazási területekAz összekötő tisztviselőket a tengeri és szárazföldi határokon és a megfelelő repülőtereken, valamint a parti őrségeknél működő határrendészeti szolgálatokhoz lehet kihelyezni. Kérésre – a fogadó hatósággal egyeztetve és annak utasításaival összhangban – az összekötő tisztviselők tanácsokkal látják el és támogatják a schengeni államok végrehajtó szerveinek hivatásos állományú tagjait a schengeni külső határokon felmerülő őrizeti és ellenőrzési intézkedések során. Munkájuk során megfigyeléseket végezhetnek, és bizonyítékokat gyűjthetnek az illegális bevándorlásra és határon átnyúló bűnözésre vonatkozó feltevések megalapozásához. Mindazonáltal nem végezhetnek olyan feladatokat, amelyek az államok szuverenitásához kötődnek. E tisztviselőket elsősorban határátkelőhelyekhez és olyan határszakaszokhoz kell kihelyezni, melyek különös figyelmet érdemelnek a schengeni területre történő illegális bevándorlás tekintetében.Az összekötő tisztviselők tevékenysége nem érinti a segített államok szuverenitását; feladataik teljesítése nem sértheti a belföldi jogszabályokat és közigazgatási rendelkezéseket.Az összekötő tisztviselők a következőkben példálózó jelleggel felsorolt feladataikat kizárólag a fogadó állam határrendészeti feladatokért felelős hatóságainak nyújtott tanácsadás és támogatás keretében végzik.A feladatokat minden esetben:- a nemzeti jogszabályokkal összhangban,- a szükség esetén részletesebb megállapodásokkal kiegészített különböző kétoldalú szerződésekben foglalt konkrét szabályokat szigorúan betartvaés- a fogadó állam hatóságainak egyetértésével és azok utasításaival összhangban végzik.E feladatok közé tartozhatnak az alábbiak:Információcserével kapcsolatos feladatok- rendszeres és eseti jellegű információk gyűjtése és cseréje,- az illetékes hatóságok közötti kapcsolatok építése, különösen a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 39. és 46. cikkének megfelelően,- a fogadó állam hatóságainak tájékoztatása a kihelyezett tisztviselők küldő államával kapcsolatos be- és kiutazási tárgyú kérdésekről.Tanácsadás és segítségnyújtás a fogadó állam tisztviselői számára- tanácsadás és segítségnyújtás a fogadó állam tisztviselői számára az alábbiak kapcsán:- utazók kikérdezése és- a kihelyezett tisztviselők küldő állama által kiadott okmányok valódiságának ellenőrzése,- tanácsadás és segítségnyújtás a fogadó állam tisztviselői számára határrendészeti nyomonkövető intézkedések kapcsán, például:- jelentések készítésében,- nyilatkozatok jegyzőkönyvezésében,- kihallgatások végzésében,- statisztikák összeállításában,- tanácsadás és segítségnyújtás a fogadó állam tisztviselői számára az alábbiak kapcsán:- olyan okmányok kiértékelése, melyekről az összekötő tisztviselők ismeretekkel rendelkeznek,- határőrizeti intézkedések műveleti tervezése,- határrendészeti műveletek kiértékelése,- tanácsadás és segítségnyújtás a fogadó állam tisztviselői számára a helyzetjelentés frissítésében,- a fogadó állam határőrizet keretében őrjáratot végző tisztviselőinek kísérete.Ezenfelül a következő feladatokat is végezhetik a repülőtereken és a tengeri kikötőkben:- tanácsadás/tájékoztatás a hatóságok számára a kihelyezett tisztviselők küldő állama által elrendelt kitoloncolási intézkedéseknél, szem előtt tartva a visszafogadási megállapodásokat,- tanácsadás a kihelyezett tisztviselők küldő államának utazóiért és fuvarozóiért felelős kapcsolattartó személyek számára.1.3 A lehetséges összekötő tisztviselők profiljaA kiküldendő tisztviselőknek mind szakmailag, mind emberileg alkalmasnak kell lenniük adott esetben hosszú távú külföldi feladatokra is. Rendelkezniük kell határrendészeti tapasztalatokkal. Lehetőség szerint kielégítően ismerniük kell a fogadó ország nyelvét, és legalábbis kellően érteniük kell a feladat helyszínén leginkább használt munkanyelvet.Elsődlegesen a szakmailag magas szintű szakképzettséggel rendelkező tisztviselők kihelyezését kell előnyben részesíteni.1.4 Logisztikai szempontokA fogadó állam a küldő állam számára logisztikai támogatást biztosít, mindkét állam szuverenitásának tiszteletben tartásával, és a vonatkozó kétoldalú megállapodásnak megfelelően.- Amennyire azt a helyi feltételek lehetővé teszik, a fogadó hatóságnak saját irodát kell biztosítani az összekötő tisztviselők számára, vagy legalábbis lehetővé kell tenni számukra egy iroda közös használatát. Az összekötő tisztviselők számára lehetővé kell tenni minden logisztikai eszköz közös használatát a fogadó hatóságnál.- Az összekötő tisztviselők szállásának költségeit a küldő állam viseli. A fogadó állam segítséget nyújt a szálláskeresésben.- Az összekötő tisztviselők formális kapcsolódását a fogadó államban (a küldő állam nagykövetsége vagy a fogadó állam minisztériuma/hatóságai) a kétoldalú szerződések határozzák meg.- Orvosi ellátás:A küldő állam gondoskodik arról, hogy az összekötő tisztviselő betegség esetén kielégítő orvosi ellátásban részesüljön. Szükség esetén kiegészítő biztosítást kell kötni számára.2. A FELADATOK HELYSZÍNEA "Határok" alcsoport külön állapítja meg az összekötő tisztviselők kiküldésére a schengeni államoknak javasolt helyszíneket. Ez az indikatív lista nem kötelező érvényű és a helyzet alakulásának megfelelően frissítik.3. ÉRTÉKELÉS/VÉGREHAJTÁS ELLENŐRZÉSEA schengeni államok szükség esetén a "Határok" alcsoportban cserélik ki az összekötő tisztviselők kiküldésével kapcsolatos tapasztalataikat [1].[1] Schengennek az Európai Unióba való integrálása után a Határok alcsoport munkáját a Tanács külső határokkal kapcsolatos kérdésekben illetékes szerve keretében folytatják.--------------------------------------------------SCH/I-Front (99)9 Rev. 3(Összekötő tisztviselők kölcsönös kiküldése a külső határokon felmerülő biztonsági és ellenőrzési feladatok végzéséhez nyújtott tanácsadás és segítségnyújtás céljából)Összekötő tisztviselők kiküldésére a schengeni államoknak jelenleg javasolt helyszínek tájékoztató jellegű listájaAz alábbiakban azok a kiválasztott helyszínek találhatók, amelyeket a helyzet jelenlegi értékelése szerint javasolnak a schengeni államoknak összekötő tisztviselők kiküldése céljából.Ez a tájékoztató jellegű lista nem kötelező; a Határok alcsoport a helyzet alakulásának megfelelően frissíti [1].1. Belgium- Brüsszel (Zaventem repülőtér)2. Németország- Frankfurt/Main repülőtér- München (Franz-Joseph-Strauß repülőtér)- Frankfurt/Oder (Lengyelországgal közös szárazföldi határ)- Ludwigsdorf (Lengyelországgal közös szárazföldi határ)- Zinnwald (a Cseh Köztársasággal közös szárazföldi határ)- Waidhaus (a Cseh Köztársasággal közös szárazföldi határ)- Hamburg (kikötő)3. Franciaország- Marseille (kikötő)- Párizs (Charles de Gaulle repülőtér)4. Görögország- Athén (repülőtér)- Thesszaloniki (repülőtér)- Kakabia (Albániával közös szárazföldi határ)- Kasztaniesz (Törökországgal közös szárazföldi határ)- Számosz- Korfu5. Olaszország- Róma – Fiumicino (repülőtér)- Brindisi (tengeri határ)- Trapani- Trieszt (Szlovéniával közös szárazföldi határ)- Milánó (Malpensa repülőtér)6. Hollandia- Amszterdam (Schiphol repülőtér)7. Ausztria- Bécs–Schwechat (repülőtér)- Nickelsdorf autópálya (Magyarországgal közös szárazföldi határ)- Spielfeld (Szlovéniával közös szárazföldi határ)- Berg (Szlovákiával közös szárazföldi határ)- Drasenhofen (a Cseh Köztársasággal közös szárazföldi határ)8. Spanyolország- Algeciras (kikötő)- Madrid (Barajas repülőtér)[1] Schengennek az Európai Unióba való integrálása után a Határok alcsoport munkáját a Tanács külső határokkal kapcsolatos kérdésekben illetékes szerve keretében folytatják.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2001. február 26.) a Brüsszelben, 2000. november 24-én parafált, az Európai Közösség és Bosznia és Hercegovina között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0213

Hivatalos Lap L 083 , 22/03/2001 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata(2001. február 26.)a Brüsszelben, 2000. november 24-én parafált, az Európai Közösség és Bosznia és Hercegovina között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról(2001/213/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott az Európai Közösség és Bosznia és Hercegovina között a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről.(2) A megállapodást 2000. november 24-én parafálták.(3) Későbbi megkötésének lehetőségére figyelemmel, a megállapodást az Európai Közösség nevében alá kell írni.(4) Helyénvaló ezt a megállapodást 2001. március 1-jétől ideiglenesen alkalmazni az annak hivatalos megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig, viszonossági alapon,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkKésőbbi megkötésének lehetőségére figyelemmel, a Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Közösség részéről az Európai Közösség és Bosznia és Hercegovina között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás aláírására jogosult személyeket.2. cikkAz 1. cikkben említett megállapodást 2001. március 1-jétől ideiglenesen kell alkalmazni az annak megkötéséhez szükséges eljárások befejezésig, viszonossági alapon.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.Kelt Brüsszelben, 2001. február 26-án.a Tanács részérőlaz elnökA. Lindh--------------------------------------------------


title: 2006/361/EK: A Bizottság határozata ( 2006. május 19. ) A Malajziából és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről

text:
               20.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 134/43

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2006. május 19.)
   A Malajziából és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről
   (2006/361/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   ELJÁRÁS

               (1)

               2005. június 30-án a Bizottság konzultációt követően az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2) közzétett értesítésében bejelentette a Malajziából vagy Thaiföldről származó, legalább 20 % polietilént tartalmazó, 100 mikrométert meg nem haladó vastagságú, rendszerint az ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 és ex 3923 29 90 KN-kódok alatt bejelentett egyes műanyag zsákok és zacskók Közösségbe történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás kezdeményezését.

               (2)

               A Bizottság még ugyanazon a napon bejelentette a Kínai Népköztársaságból, Malajziából és Thaiföldről származó, legalább 20 % polietilént tartalmazó, 100 mikrométert meg nem haladó vastagságú egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat kezdeményezését.

               (3)

               A szubvencióellenes eljárást az alaprendelet 10. cikkének megfelelően azt követően kezdeményezték, hogy 2005. május 18-án panaszt nyújtott be az egyes műanyag zsákok és zacskók harminc európai gyártója (a továbbiakban: a panaszosok), akik az említett zsákok és zacskók közösségi termelésének több mint 25 %-át képviselik. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék szubvenciójának és az ebből eredő jelentős kárnak a fennállásáról, és ezt elegendőnek tekintették az eljárás megindításának indoklásához.

               (4)

               A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a malajziai és thaiföldi hatóságokat, a malajziai és thaiföldi exportáló gyártókat, importőröket/kereskedőket és szervezeteiket, az érintett felhasználókat, az érintett exportáló országok képviselőit, illetve a panaszosokat az eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek.

         B.   A PANASZ VISSZAVONÁSA

               (5)

               2006. február 10-én a Bizottsághoz intézett levélben a panaszosok hivatalosan visszavonták panaszukat.

               (6)

               Az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően amennyiben egy benyújtott panaszt visszavonnak, ha az eljárás megszüntetése nem sérti a Közösség érdekeit, az eljárás megszüntethető.

               (7)

               A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat során nem merült fel semmilyen megállapítás, amely azt mutatná, hogy az eljárás megszüntetése sértené a Közösség érdekeit. Az érdekelt feleket erről tájékoztatták, és lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A felek nem emeltek kifogást.

               (8)

               A fentieket megfontolva a Bizottság megállapítja, hogy a Malajziából és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárást kiegyenlítő intézkedések alkalmazása nélkül meg kell szüntetni.

               (9)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a tanácsadó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyedüli cikk
   A Malajziából és Thaiföldről származó, legalább 20 % polietilént tartalmazó, 100 mikrométert meg nem haladó vastagságú egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszűnik.

      Kelt Brüsszelben, 2006. május 19-én.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL C 159., 2005.6.30., 15. o.


title: A tanács határozata (1991. november 18.) az Elba védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezmény megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991D0598

Hivatalos Lap L 321 , 23/11/1991 o. 0024 - 0027

		A Tanács határozata(1991. november 18.)az Elba védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezmény megkötéséről(91/598/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 130s. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői az Európai Közösség környezetpolitikájának és cselekvési programjának (1987–1992) folytatásáról és végrehajtásáról szóló, 1987. október 19-i állásfoglalására [4], valamint az Európai Közösségnek az említett állásfoglaláshoz csatolt negyedik környezeti cselekvési programjára (a továbbiakban "negyedik cselekvési program"),mivel a negyedik cselekvési program a korábbi cselekvési programokat folytatva fő tevékenységi körei között sorolja fel a vízminőség javítását és a szennyezés csökkentését célzó figyelemmel kísérési és ellenőrzési tevékenységet;mivel a negyedik cselekvési program a nemzetközi környezetvédelmi fellépésben való aktív részvételre hívja fel a Közösséget és tagállamait, és ennek keretei között különös figyelmet szentel a harmadik országokkal folytatott kétoldalú kapcsolatoknak;mivel az Elba védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, Magdeburgban 1990. október 8-án aláírt egyezmény különösen az Elba és vízgyűjtő területe szennyezésének megakadályozására – annyiban, amennyiben az ennek az egyezménynek a hatálya alá tartozik – a nemzetközi bizottság létrehozását írja elő;mivel jelenleg a vízszennyezésről szóló Közösségi jogszabályok vonatkoznak az Elbára és mellékfolyóira, amennyiben azok a Németországi Szövetségi Köztársaság területén haladnak át;mivel az egyezmény Közösség általi jóváhagyása szükségesnek látszik ahhoz, hogy a Közösség elérje egyik célkitűzését a környezet minőségének megőrzésével, védelmével és javításával kapcsolatban, az Egységes Európai Okmány rendelkezéseinek megfelelően;mivel az említett egyezményt a Közösség nevében 1990. október 8-án aláírták,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Elba védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezményt a Tanács az Európai Gazdasági Közösség nevében jóváhagyja.Az egyezmény szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke az Európai Gazdasági Közösség nevében tájékoztatja a Németországi Szövetségi Köztársaságot mint letéteményes országot arról, hogy az egyezmény hatálybalépéséhez szükséges előfeltételeket az egyezmény 18. cikke első albekezdésének értelmében a Közösség részéről teljesítették.Kelt Brüsszelben, 1991. november 18-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. E. Andriessen[1] HL C 93., 1991.4.11., 10. o.[2] HL C 158., 1991.6.17., 291. o.[3] HL C 191., 1991.7.22, 21. o.[4] HL C 328., 1987.12.7., 1. o.--------------------------------------------------


title: 2005/548/EK: Az Európai Parlament határozata (2005. április 12.) a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               27.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/126

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2005. április 12.)
   a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2005/548/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel a Számvevőszék a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2003-as pénzügyi évére vonatkozó éves beszámolójára és a Megfigyelőközpont válaszaira (1),
   tekintettel a Tanács 2005. március 8-i ajánlására (6861/2005 – C6-0067/2005),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére, valamint a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja létrehozásáról szóló 1035/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 18-i 1652/2003/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12a. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 70. és 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a költségvetési ellenőrző bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0074/2005),

               1.

               mentesíti a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja igazgatóját a 2003-as pénzügyi év költségvetése végrehajtására vonatkozó felelősség alól;

               2.

               megjegyzéseit a kísérő állásfoglalásban rögzíti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és a kísérő állásfoglalást a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja igazgatója, a Tanács, a Bizottság és a Számvevőszék részére, valamint hogy a szövegeket tegye közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

         Josep BORRELL FONTELLES

            az elnök

         Julian PRIESTLEY

            a főtitkár

      (1)  HL C 324., 2004.12.30., 91. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 245., 2003.9.29., 33. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,
      tekintettel a Számvevőszék a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2003-as pénzügyi évére vonatkozó éves beszámolójára és a Központ válaszaira (1),
      tekintettel a Tanács 2005. március 8-i ajánlására (6861/2005 – C6-0067/2005),
      tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
      tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére, valamint a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja létrehozásáról szóló 1035/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 18-i 1652/2003/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12a. cikkére,
      tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
      tekintettel eljárási szabályzatának 70. és 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
      tekintettel a költségvetési ellenőrző bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0074/2005),

                  A.

                  mivel az Európai Számvevőszék fent említett jelentésében megállapította, kellő bizonyosságot szerzett arról, hogy a 2003. december 31-én zárult pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és az alapjául szolgáló ügyletek egészében véve jogszerűek és szabályszerűek,

                  B.

                  mivel az Európai Parlament 2004. április 21-én mentesítést adott (5) a Központ igazgatójának a 2002-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtását illetően, és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában többek között:

                              —

                              felkérte a Központot, hogy csökkentse tovább átviteleit, és hogy bevételei ellenőrzése érdekében a kellő időben állítsa ki a szükséges beszedési utalványokat,

                              —

                              aggodalmát fejezte ki a közösségi támogatás Bizottság általi kifizetésének késedelme miatt felmerülő pénzforgalmi problémák miatt, és felkérte a Bizottságot és a Központot, hogy a hasonló helyzet újbóli előfordulásának megelőzése érdekében jobban hangolják össze tevékenységüket,

                              —

                              felkérte a Központot, hogy tegyen további erőfeszítéseket belső ellenőrzése megerősítésére és a költségvetési rendeletnek való megfelelés biztosítására, hogy fejlessze szerződéskezelési rendszerét és erősítse meg a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Információs Hálózata (RAXEN) nemzeti tájékoztatási központok által végzett munka minőségének ellenőrzését és értékelését;

            1.   tudomásul veszi a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2003-as és 2002-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának következő adatait:
      Bevételi és kiadási kimutatás a 2003-as és a 2002-es pénzügyi évre

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002

                  Revenue

                  Community subsidies

                  7 318

                  4 320

                  Other revenue

                  374

                  Financial revenue

                  21

                  43

                  Phare revenue

                  676

                  Total revenue (a)

                  8 389

                  4 363

                  Expenditure

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  2 618

                  2 416

                  Appropriations carried over

                  64

                  187

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  412

                  377

                  Appropriations carried over

                  51

                  60

                  Operating activities — Title III of the budget

                  Payments

                  1 678

                  1 686

                  Appropriations carried over

                  1 162

                  1 234

                  Phare expenditure

                  Payments

                  377

                  Appropriations carried over

                  694

                  Total expenditure (b)

                  7 055

                  5 960

                  Outturn for the financial year (a – b)

                  1 334

                  – 1 597

                  Balance carried over from the previous financial year

                  – 1 579

                  – 8

                  Appropriations carried over, cancelled

                  301

                  52

                  Appropriations for re-use from the previous financial year, not used

                  38

                  151

                  Exchange rate differences

                  5

                  2

                  Amounts refunded to the Commission

                  – 179

                  Balance for the financial year

                  98

                  – 1 579

                     NB: Totals may include differences due to rounding.

                     Source: Data supplied by the Centre. These tables summarise the data supplied by the Centre in its own accounts.

            2.   üdvözli a Központ eredményeit a működési előirányzatok átvitelének csökkentése terén; felkéri a Központot, hogy folytassa az átvitelek további csökkentésére tett erőfeszítéseit; elvárja, hogy a Központ jelezze a differenciált előirányzatok révén finanszírozható tevékenységeit az átvitelek további csökkentése érdekében;
      3.   elvárja, hogy a Központ a Számvevőszék észrevételével összhangban, megfelelő módon terjesszen elő általános költségvetésében minden, a külső programokkal (Phare támogatások) kapcsolatban kapott és kezelt közösségi támogatást, illetve a más forrásokból származó bevételeket, hogy az általános költségvetés valós képet mutasson;
      4.   felhívja a Központot, hogy a Számvevőszék ajánlásának megfelelően állítson fel olyan hatékony rendszert a beszedendő bevételek kezelésére és ellenőrzésére, amely lehetővé teszi a beszedési utalványok időben történő kiállítását;
      5.   elvárja, hogy a költségvetési rendelet rendelkezéseinek való megfelelés érdekében a Központ fejlessze szerződéskezelési rendszerét; felkéri a Központot, hogy mostantól szorosan kísérje figyelemmel a szerződések végrehajtását az elvégzett munka minőségének nagyobb fokú ellenőrzése érdekében;
      6.   üdvözli a rasszizmusról készült 2003-as jelentés nyilvánosságra hozatala iránti általános igényre adott megoldást, és bátorítja a hasonló jövőbeni jelentések előkészítő munkáinak javítását;
      7.   megállapítja és sajnálatát fejezi ki, amiért az Ügynökség nem rendelkezik esélyegyenlőségi tervvel, és elvárja, hogy az Ügynökség egy ilyen terv rövid időn belüli kidolgozása révén hamarosan egyenlő esélyeket biztosító munkáltatóvá váljon; elvárja, hogy az Ügynökség ne csak a felvételkor érvényesítse az egyenlő elbánás elvét, hanem hosszabb távon is segítse elő a nemek közötti egyenlőséget;
      8.   üdvözli a sokféleségi vizsgálat tervét és üdvözli, hogy a Központ minden szinten bevont személyzetet a kisebbségek köréből; elvárja, hogy a Központ javítsa a magasabb pozíciókban alkalmazott nők arányát;
      9.   üdvözli a Központ kommunikációs stratégiáját, de reméli, hogy a stratégia továbbfejlesztése és megerősítése érdekében további intézkedésekre kerül sor, különösen az olyan információk állampolgárok számára történő kommunikációját illetően, ahol az Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontját úgy kell tekinteni, mint a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni harcban és a környezettudatosság erősítésében fontos szerepet játszó szervezetet;
      A Bizottságnak és az ügynökségeknek címzett általános pontok

                  10.

                  felidézi álláspontját, hogy miközben támogatta a Bizottság korlátozott számú modell kialakítására irányuló erőfeszítéseit – legalábbis a jövendő „szabályozási” ügynökségeket illetően, azt a nézetet képviselte, hogy az aktuális és a jövőbeli ügynökségek szerkezete alaposabb vizsgálatot igényel intézményközi szinten; azt is hangsúlyozza, hogy mielőtt a Bizottság meghatározná a szabályozási ügynökségek működésének keretfeltételeit, intézményközi megállapodásnak kell a közös irányvonalakat pontosan meghatároznia; ennek még az ügynökségek harmonizált szerkezeti keretrendszerének kialakítása előtt meg kell történnie;

                  11.

                  tudomásul veszi a Bizottság álláspontját (6) a Bizottság alap ügyviteli személyzetén kívüli más szervekre (ideértve az ügynökségeket) feladatok végrehajtása céljából történő hatáskör-átruházásra vonatkozóan; azt az álláspontot képviseli, hogy ez nem felel meg a Parlament azon felhívásának, miszerint alaposabb, intézményközi szintű vizsgálatnak kell alávetni a létező ügynökségek szerkezetét; ezért felkéri a Bizottságot, hogy adjon felvilágosítást ebben a témában, illetve a jövendő átfogó intézményközi, a pénzügyi terven belül vagy azzal párhuzamosan kialakítandó új rendszerre vonatkozó megállapodással kapcsolatban (7);

                  12.

                  felkéri a Bizottságot, szervezze meg és hajtsa végre az egyes ügynökségekről készített értékelések középtávú, azaz a szokásos hároméves ciklusú keresztmetszeti elemzését, azzal a céllal, hogy

                              a)

                              következtetéseket vonjon le az ügynökségi tevékenységeknek az EU politikáival való koherenciáját illetően általában, és az ügynökségek, illetve a bizottság részlegeinek jelenlegi és kifejlesztendő együttműködését és ezek átfedésének elkerülését illetően;

                              b)

                              értékelést készítsen az ügynökségek saját tevékenységi területén végzett munkája eredményének szélesebb európai hozzáadott értékéről, és az ügynökségmodellek helytállóságáról, teljesítményéről és hatékonyságáról az EU-politikák végrehajtása vagy az azokhoz való hozzájárulása tekintetében;

                              c)

                              meghatározza és fokozza az ügynökségek tevékenységének hatását az EU és állampolgárai közötti távolság csökkentése és az EU hozzáférhetőségének és láthatóságának fokozása tekintetében;

                  13.

                  elvárja, hogy egy ilyen átfogó jelentés elérhetővé váljon 2005 végére, hogy le legyen fedve az új költségvetési rendelet bevezetésétől számított hároméves időszak és a megszületendő ügynökségi rendszer új keretrendszere;

                  14.

                  felkéri az ügynökségeket, hogy aktívan vegyenek részt ebben a folyamatban, és működjenek együtt a Bizottsággal, nyújtsanak megfelelő tájékoztatást a működésüket, szerepüket, megbízásukat és szükségleteiket érintő lényeges kérdésekről, illetve bármely olyan más tényezőről, amely segítheti a mentesítési eljárás továbbfejlesztését, illetve hozzájárulhat az ilyen eljárás sikeréhez; felkéri az ügynökségeket, hogy ezeket az információkat az illetékes bizottságok részére is továbbítsák;

                  15.

                  felhívja a Bizottságot, hogy a fentiekkel párhuzamosan, legkésőbb 2005 végéig terjessze elő javaslatait a létező ügynökségek alapító okmányainak módosításait illetően, melyek célja többek között az lenne, hogy optimálissá váljon a Bizottság és az ügynökségek kapcsolata, ezért a javaslatoknak a következő célkitűzéseket kell szem előtt tartaniuk:

                              a)

                              a Bizottság és az ügynökségek közötti kommunikáció fokozása;

                              b)

                              együttműködés kialakítása vagy kiterjesztése a fedezni kívánt szükségletek és a célkitűzések meghatározása, az elérendő eredmények és az elérésükhöz szükséges stratégia, illetve az ellenőrzési és értékelési szabályok kidolgozása területén;

                              c)

                              kiegészítő tevékenységek fokozása, a szükséges források jobb szervezése és hatékony felosztása eredmények elérése érdekében, és kommunikációs stratégia kidolgozása ezen eredmények terjesztése céljából;

                  16.

                  hangsúlyozza, hogy egy új ügynökség létrehozására vonatkozó javaslatról szóló bármely döntés meghozatala előtt a Bizottságnak alaposan értékelnie kell az adott ügynökség funkciójának szükségességét és hozzáadott értékét, figyelembe véve a fennálló struktúrákat, a szubszidiaritás elvét, a költségvetési megszorításokat és az eljárások egyszerűsítését;

                  17.

                  elvárja, hogy a Bizottság sürgősen nyújtsa be az ügynökségek személyzeti politikájára vonatkozó iránymutatásokat, melyeket a Parlament kért a Bizottságtól a 2005-ös költségvetési eljárás befejezése előtti benyújtásra;

            Az ügynökségeknek címzett általános pontok

                  18.

                  elvárja, hogy a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikke (5) bekezdésének megfelelően mostantól valamennyi ügynökségtől megkapja a belső ellenőr által végrehajtott ellenőrzések eredményeit tartalmazó jelentést, az elkészített ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket;

                  19.

                  felkéri az ügynökségeket, tegyenek további erőfeszítéseket a más köztisztviselőkre alkalmazandó személyzeti szabályzat saját személyzetükre történő megfelelő alkalmazása érdekében (toborzási eljárások és az ezzel kapcsolatban hozott döntések, személyes akták, díjazás és egyéb jogosultságok kiszámítása, előmeneteli politika, szabad állások százaléka, kvóták a nemi egyenjogúság figyelembevételére stb.);

                  20.

                  megállapítja, hogy általában véve, az ügynökségek személyzeti összetételét tekintve egyenlőtlenség tapasztalható a férfi és női alkalmazottak százalékos arányában; fájlalja, hogy a személyzet nagyjából egy harmadát kitevő férfiak túlsúlyban vannak a magasabb fokozatú beosztásokban, míg a nők általában az alacsonyabb fokozatú beosztásokban képviseltetik magukat nagyobb arányban; elvárja, hogy az ügynökségek azonnali és hatékony intézkedéseket hozzanak a helyzet javítása érdekében;

                  21.

                  felhívja az ügynökségeket, hogy személyzeti politikájukban biztosítsák a foglalkoztatáshoz, szakképzéshez, előmenetelhez és munkakörülményekhez (8) való hozzáférés terén a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazására vonatkozó 76/207/EGK tanácsi irányelvet módosító, 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv összes vonatkozó előírásainak alkalmazását;

                  22.

                  elvárja, hogy az ügynökségek a Számvevőszék vonatkozó észrevételeire adott válaszként teljes mértékben betartsák a költségvetési rendeletben lefektetett költségvetési alapelveket, különösen az egységesség és a teljesség elvét; felhívja azon ügynökségeket, amelyek még nem teljesítették a költségvetési rendeletben meghatározott számviteli követelményeket, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket és erősítsék meg még jobban eljárásaikat a belső irányítás és ellenőrzés tekintetében a felelősségre vonhatóság, az átláthatóság és az európai hozzáadott érték növelése céljával;

                  23.

                  bátorítja az ügynökségeket, különösen azokat, amelyek más ügynökségekkel közös tevékenységet vagy feladatot teljesítenek, hogy erősítsék meg együttműködésüket, így nyitva új lehetőségeket a fejlődő együttműködések számára; felkéri az ügynökségeket, hogy szükség esetén külön megállapodások (közös nyilatkozatok, szándéknyilatkozatok, kiegészítő jellemzőket felmutató közös tervekről és tevékenységekről vagy programokról szóló határozatok) keretében öntsék hivatalos formába együttműködésüket, hogy elkerüljék a feladatok ismétlődését, hogy minden ügynökség eredménye világosan azonosítható legyen, és hogy a közös erőfeszítések eredménye révén maximalizálható legyen a hozzáadott érték és munkájuk hatása; elvárja, hogy ezzel kapcsolatban rendszeres tájékoztatást kapjon;

                  24.

                  felhívja az ügynökségeket, hogy fordítsanak különös figyelmet az odaítélési eljárásokra és a szerződések kezelésére; felkéri az ügynökségeket, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést igazgatási struktúráikat illetően belső ellenőrzési eljárásaik, csatornáik és irányításuk megerősítése céljából; azt az álláspontot képviseli, hogy szükség és megvalósíthatóság esetén ilyen intézkedés lehet például a kockázatelemzés alapján tanácsadási feladattal megbízott speciális egységek felállítása a szerződésodaítélési eljárások előkészítésének legjobb módjáról, annak érdekében, hogy igény szerint biztosítva legyen a felügyelet és az ellenőrzés végrehajtása; ezzel az üggyel kapcsolatban felhívja a Bizottságot és a Számvevőszéket, hogy erősítse meg együttműködését az ügynökségekkel;

                  25.

                  tudomásul veszi a néhány, különösen az „újonnan létrehozott” ügynökségek igazgatói által említett, a költségvetési rendeletben lefektetett, az ügynökségekre nézve kötelező jelentéskészítési dátumoknak és határidőknek való megfeleléssel kapcsolatban felmerülő nehézségeket; felhívja az ügynökségek igazgatóit, hogy a költségvetési rendelet közelgő, 2005. évi felülvizsgálatát szem előtt tartva, tájékoztassák a költségvetési és a költségvetési ellenőrző bizottságot az addig felmerült problémákról, hogy a felülvizsgálat keretében ezeket is figyelembe lehessen venni; elvárja, hogy az igazgatók külön javaslatokat tegyenek a működési követelményeiknek leginkább megfelelő határidőkre a költségvetési rendeletben az ügynökségek számára meghatározott jelentéstételi kötelezettségek szem előtt tartása mellett;

                  26.

                  tudomásul veszi az ügynökségek igazgatóinak pozitív válaszát a Parlament mentesítés-előkészítésért felelős bizottságának felhívására, miszerint pontosabb kommunikációs rendszert kell kiépíteni, különösen az ügynökségek jelentéskészítési kötelezettségeivel kapcsolatos dokumentumoknak az adott bizottság részére történő átadása tekintetében; álláspontja szerint az ilyen jellegű kommunikáció jobb szervezése megerősíti a Parlament ügynökségekkel való együttműködését, és fokozza a demokratikus ellenőrzést;

                  27.

                  felkéri az ügynökségek igazgatóit, hogy a jövőben a pénzügyi és igazgatási adatokkal együtt bemutatott éves tevékenységi jelentésükhöz csatoljanak a Bizottság főigazgatói által aláírthoz hasonló, tevékenységük jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatot;

                  28.

                  felkéri az ügynökségeket, hogy fejlesszenek ki átfogó kommunikációs stratégiát munkájuk eredményeinek nyilvánosság elé tárására a megfelelő formában (azon túlmenően, hogy ezeket az eredményeket ismertetik az intézményekkel, a tagállamok illetékes szolgálataival, szakemberekkel, partnerekkel vagy meghatározott kedvezményezettekkel); felhívja az ügynökségeket, hogy egy ilyen stratégia kidolgozásának szem előtt tartása mellett fokozzák együttműködésüket és az e cél megvalósítását célzó bevált gyakorlatokat illető információcseréjüket; elvárja, hogy illetékes bizottságait az ügynökségek még a következő mentesítési eljárás előtt annak rendje és módja szerint értesítsék a stratégia kidolgozásának előrehaladásáról, a tevékenységük hatékony és időben történő ellenőrzésének biztosítása érdekében;

            A Számvevőszéknek és az ügynökségeknek címzett általános pontok

                  29.

                  üdvözli a Számvevőszék azon kezdeményezését, hogy táblázattal egészíti ki az ügynökségekről szóló különjelentéseit, amelyben összefoglalja az adott ügynökség hatáskörét, irányítását, rendelkezésre álló forrásait és eredményeit vagy teljesítményét; azt az álláspontot képviseli, hogy ezzel fokozható ezen közösségi szervek munkájának érthetősége és átláthatósága, miközben szükség esetén hasznos összehasonlítási alapot biztosít a Parlament által felvetett harmonizált ügynökségi keretrendszer felállításához;

                  30.

                  felkéri a Számvevőszéket és az ügynökségeket, hogy erősítsék meg együttműködésüket az eljárások és a technikai eszközök területén a hatékony és eredményes költségvetési és pénzügyi irányítás elősegítése érdekében, olyan módszer kidolgozásának szem előtt tartásával, mely már az eljárás kezdetétől előkészíti a terepet a pozitív költségvetési mentesítéshez; elvárja, hogy rendszeresen tájékoztassák az előrehaladásról és a bevált gyakorlatok bevezetésének állapotáról;

                  31.

                  felhívja a Számvevőszéket és az ügynökségeket, hogy még a Számvevőszék mentesítésről szóló végleges jelentésének összeállítása előtt erősítsék meg a kontradiktórius eljárás átláthatóságát az ellentmondások és a kétértelműség elkerülése végett, mivel az veszélyeztethetné az egész eljárás hitelességét; e tekintetben felkéri a Számvevőszéket és a Bizottságot, hogy tegyenek javaslatot a megvalósított fejlesztésekkel és/vagy a felmerült problémákkal kapcsolatos információk frissítésének megvalósítására, a Számvevőszék előkészítő jelentésének első tárgyalásától kezdve egészen a mentesítés megadásáról vagy elutasításáról szóló határozat megszületéséig, hogy ezáltal a lehető legpontosabb kép alakuljon ki az ügynökségek állapotáról.

         (1)  HL C 324., 2004.12.30., 91. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 245., 2003.9.29., 33. o.

         (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (5)  HL L 330., 2004.11.4, 66. o.

         (6)  A Bizottságnak a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett „Közös jövőnk építése, a kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei (2007–2013)” című közleménye (COM(2004) 0101, 38. o.) 1. mellékletében lefektetettek szerint.

         (7)  Lásd a 2002. évi mentesítés bizottsági ellenőrző jelentésének mellékletét (COM(2004) 0648, 108. o.).

         (8)  HL L 269., 2002.10.5., 15. o.