title: 2013/535/EU, Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, I. szakasz – Európai Parlament

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/1

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, I. szakasz – Európai Parlament
   (2013/535/EU, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0225/2012) (2),

               —

               tekintettel a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodási jelentésre – I. szakasz – Európai Parlament (3),

               —

               tekintettel a belső ellenőr 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (4),

               —

               tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (5),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére és 318. cikkére, valamint az Euratom-Szerződés 106a. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Parlament költségvetésének végrehajtásáról szóló belső szabályzat (8) 13. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom rendelet 166. cikkének (1) bekezdésére, amelynek értelmében minden uniós intézmény köteles megtenni a megfelelő lépéseket az Európai Parlament mentesítő határozatához kapcsolódó észrevételek követésére,

               —

               tekintettel a 2011-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról szóló 2010. március 25-i állásfoglalására – I., II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. szakasz (9),

               —

               tekintettel az Európai Parlament 2011-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási előirányzatairól szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására (10),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére, 80. cikkének (3) bekezdésére, valamint VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0063/2013),

               A.

               mivel a számvevőszéki jelentés szerint a 2011. évi igazgatási kiadások tekintetében minden intézmény kielégítően működtette az 1605/2002/EC, Euratom rendeletben előírt felügyeleti és kontrollrendszereket,

               B.

               mivel a főtitkár 2012. április 24-én igazolta, hogy megfelelő biztosítéka van arra, hogy a Parlament költségvetését a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban hajtották végre, és hogy a bevezetett ellenőrzési keret megfelelő biztosítékokat nyújt az alapul szolgáló műveletek jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében;

               1.

               mentesítést ad elnöke számára az Európai Parlament 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 68., 2011.3.15.

      (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 164., 2012.6.9., 1. o.

      (4)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

      (5)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

      (6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (7)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (8)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (9)  HL C 4. E, 2011.1.7., 20. o.

      (10)  HL C 161. E, 2011.5.31., 258. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, I. szakasz – Európai Parlament
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0225/2012) (2),

                  —

                  tekintettel a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzgazdálkodási jelentésre – I. szakasz – Európai Parlament (3),

                  —

                  tekintettel a belső ellenőr 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (4),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (5),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére és 318. cikkére, valamint az Euratom-Szerződés 106a. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 145., 146. és 147. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7) és különösen annak 164., 165. és 166. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Parlament költségvetésének végrehajtásáról szóló belső szabályzat (8) 13. cikkére,

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom rendelet 166. cikkének (1) bekezdésére, amelynek értelmében minden uniós intézmény köteles megtenni a megfelelő lépéseket az Európai Parlament mentesítő határozatához kapcsolódó észrevételek követésére,

                  —

                  tekintettel a 2011-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról szóló 2010. március 25-i állásfoglalására – I., II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. szakasz (9),

                  —

                  tekintettel az Európai Parlament 2011-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási előirányzatairól szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására (10),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére, 80. cikkének (3) bekezdésére, valamint VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0063/2013),

                  A.

                  mivel az elnök 2012. július 11-én elfogadta a Parlament 2011-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolását,

                  B.

                  mivel a Parlament számvitelért felelős tisztviselője a végleges elszámolás igazolásakor úgy nyilatkozott, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy a beszámoló a Parlament pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad, és hogy nincs tudomása olyan ügyekről, amelyek miatt fenntartását kellett volna kifejeznie;

                  C.

                  mivel a főtitkár 2012. április 24-én igazolta, hogy megfelelő biztosítéka van arra, hogy a Parlament költségvetését a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban hajtották végre, és hogy a bevezetett ellenőrzési keret megfelelő biztosítékokat nyújt az alapul szolgáló műveletek jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében,

                  D.

                  mivel ellenőrzése során a Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy a 2011. évi igazgatási kiadások tekintetében minden intézmény eredményesen működtette a költségvetési rendeletben előírt felügyeleti és kontrollrendszereket, és az 56 vizsgált kifizetés (3 előlegfizetés és 53 végleges kifizetés) 93 %-a lényeges hibáktól mentes volt,

                  E.

                  mivel a szokásos eljárásnak megfelelően a Parlament igazgatási szerveihez eljuttattak egy kérdőívet, és az arra adott válaszokat a Költségvetési Ellenőrző Bizottság megkapta és a költségvetésért felelős alelnök, a főtitkár és a belső ellenőr jelenlétében megvitatta,

         A Parlament mentesítési eljárásának hozzáadott értéke

                  1.

                  hangsúlyozza a Parlament éves mentesítéséhez vezető parlamenti eljárás hozzáadott értékét; ismételten hangsúlyozza, hogy a Parlament mentesítése további lehetőség arra, hogy az intézmény pénzgazdálkodását nyilvánosan, kritikus szemmel felülvizsgálják, ezáltal is elősegítve azt, hogy az uniós polgárok megértsék a Parlament különleges irányítási szerkezetét és munkamódszereit, valamint a demokratikus Európa költségeit;

                  2.

                  felhívja az Elnökséget, hogy külön napirendi pontként májusra vagy júniusra – röviddel a plenáris ülésen történő elfogadás után – irányozza elő a mentesítésről szóló jelentés megvitatását;

                  3.

                  hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálatra szükség van a Parlament igazgatása elszámoltathatóságának biztosítása érdekében, valamint hogy – tekintettel az uniós polgárok és a közvélemény európai parlamenti mentesítési eljárás iránti nagyfokú érdeklődésére – a Parlamentnek feltétlenül el kell kerülnie a homályos gazdálkodás kockázatát, és következésképpen teljesen átlátható módon kell működnie annak biztosítása érdekében, hogy az uniós polgárok valós és pontos képet kapjanak arról, hogy miként használja fel a Parlament a rendelkezésére bocsátott forrásokat;

                  4.

                  emlékeztet rá, hogy mivel a Parlament a mentesítésről szóló végső határozat meghozataláért felelős hatóság, rendkívül fontos, hogy a folyamatot a Parlament esetében példásan hajtsák végre, és hogy ezért még a legapróbb olyan hiányosságokat is meg kell előzni, amelyek csorbíthatják Európa demokratikus intézményének politikai eredményeit, valamint a fokozott átláthatóságra és hatékonyabb és eredményesebb pénzgazdálkodásra irányuló erőfeszítéseit;

                  5.

                  hangsúlyozza, hogy ez az állásfoglalás elsősorban a 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásával és az arra vonatkozó mentesítéssel foglalkozik, és hogy fő célja az adófizetők pénzéből származó közpénzek lehető legmegfelelőbb felhasználásának biztosítása, és egyúttal olyan területek kiemelése, ahol még előrelépéseket lehet elérni; ösztönzi a Parlament felelős szerveit, hogy továbbra is minden lehetséges szinten javítsák a Parlament mindennapi munkáját, folyamatosan arra törekedve, hogy még magasabb színvonalon szolgálják az uniós polgárokat;

                  6.

                  megelégedéssel nyugtázza, hogy a költségvetésért felelős alelnök, a főtitkár és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2013. január 22-én minőségi eszmecserét folytatott a Parlament 2011-re vonatkozó mentesítésével összefüggésben; ismételten hangsúlyozza, hogy az egész eljárás a Parlament igazgatásának elszámoltathatóságáról szól, és hogy az elmúlt évtizedben a Parlament költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítési jelentések és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság tevékenységei fontos szerepet játszottak és olyan, rendkívül pozitív fejleményekhez vezettek a Parlament pénzgazdálkodásában, mint például a képviselői statútum és az asszisztensi szabályzat; eltökélt arra, hogy folytassa ezt a kedvező folyamatot, amely a közpénzekkel való gazdálkodás tekintetében kiválósághoz és átláthatósághoz vezet;

                  7.

                  ismételten javasolja, hogy az Elnökség köröztessen a képviselők körében több „fehér könyvet” a közérdeklődésre számot tartó szakpolitikai kérdésekről, hogy a végső határozat meghozatala előtt alapos vitát lehessen folytatni róluk a képviselőcsoportokon belül;

         A Parlament gazdálkodása 2011-ben

                  8.

                  örömmel látja, hogy 2011. szeptember 22-én az Elnökség és a Költségvetési Bizottság képviselői további megtakarítási intézkedésekről állapodtak meg, melyeket a későbbiekben belefoglaltak a 2012-es költségvetésbe; határozottan úgy véli, hogy ezek az intelligens megtakarítási intézkedések – melyek majdnem 40 000 000 EUR-t tesznek ki – a Parlament tevékenységeinek hatékonyságára és az egyes képviselők számára biztosított erőforrásokra sem hatnak ki; felhívja a főtitkárt, hogy tájékoztassa a Tanácsot és a Bizottságot a Parlament által elért eredményekről, és ebből a célból szerezzen be információkat a két másik intézmény tevékenységeiről, és kéri, hogy tájékoztassák a kapott válaszokról; ugyanakkor rámutat, hogy a megtakarításokat a költekezés visszafogása révén, és nem pedig a kifizetések előrehozatala, illetve késleltetése, vagy a költségvetések közötti áthelyezések révén kell elérni;

                  9.

                  emlékezteti elnökét és főtitkárát 2013. február 6-i állásfoglalására (11), amelyben „emlékeztet a plenáris ülésen hozott határozatra, melynek értelmében a Tanácsnak 2013 júniusáig útitervet kell bemutatnia az EP többszékhelyűségére vonatkozóan, és elvárja, hogy az érintett bizottságok, a főtitkár és az Elnökség aktuális adatokat és információkat szolgáltassanak a képviselők számára a többszékhelyűség pénzügyi és környezeti hatásaira vonatkozóan; javasolja, hogy az EP hatásvizsgálatokért felelős saját szolgálatai is vizsgálják meg ezt a kérdést, többek között például az EP jelenlétének vagy részleges jelenlétének az érintett közösségekre és régiókra gyakorolt hatását, és 2013 júniusáig nyújtsanak be elemzést, annak érdekében, hogy az eredményeket figyelembe lehessen venni a következő többéves pénzügyi keret kialakításakor”; rámutat, hogy 2013 júniusa vészesen közeledik;

                  10.

                  megjegyzi, hogy a Parlamentet a Szerződés kötelezi arra, hogy három munkahelyszínről dolgozzon, és hogy ez többletköltségekkel jár; emellett tudomásul veszi, hogy a helyzet megváltoztatása nem a Parlament, hanem a tagállamok kezében van; ezért sürgeti a tagállamokat, hogy a Szerződés következő felülvizsgálatakor a 6. jegyzőkönyv módosításával vizsgálják felül a Parlament székhelyének és munkahelyszíneinek kérdését;

                  11.

                  megjegyzi, hogy az új költségvetési rendelet (966/2012/EU, Euratom rendelet) és annak alkalmazási szabályai 2013. január 1-jén hatályba léptek, ami lényeges változásokat hozott a pénzgazdálkodás terén, így például még eredményesebb pénzgazdálkodást biztosít és garantálja az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, valamint olyan pénzügyi mechanizmusokat vezet be, amelyek lehetővé teszik az uniós alapok harmadik személyek tulajdonában lévő alapokkal való kiegészítését és a bürokratikus terhek csökkentését, a papírmunkáról a teljesítményre helyezve a hangsúlyt; ösztönzi a Parlament szolgálatait, hogy – a költségvetési rendelet korábbi felülvizsgálataihoz hasonlóan – haladéktalanul hajtsák végre ezeket a szabályokat, a lehető legkisebb negatív hatást gyakorolva a Parlament igazgatására; a 2012. évre vonatkozó mentesítési eljárás kezdete előtt tájékoztatást vár arról, hogy az új költségvetési rendelet nyomán csökkent-e a pénzgazdálkodáshoz szükséges személyzet;

                  12.

                  üdvözli az európai parlamenti képviselők pénzügyi érdekeltségekre és összeférhetetlenségre vonatkozó új magatartási kódexének plenáris ülés általi, 2011. december 1-jei elfogadását; nyugtázza, hogy a képviselőknek nyilvánosságra kell hozniuk a Parlamenten kívüli díjazott tevékenységeiket, a jövedelmüket, továbbá minden olyan szerepvállalásukat, amely felvetheti az összeférhetetlenség gyanúját; megjegyzi továbbá, hogy a kódex kifejezetten megtiltja a képviselők számára, hogy pénzt vagy más adományt fogadjanak el a parlamenti döntéshozatalra gyakorolt befolyás ellenértékeként; megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a kódex egyértelmű szabályokat állapít meg az ajándékok elfogadása és azon volt európai parlamenti képviselők szerepe vonatkozásában, akik lobbitevékenységet folytatnak; elvárja, hogy a végrehajtási szabályokat megfelelő módon közöljék a képviselőkkel, és a nyilatkozatokat mintavételen alapuló ellenőrzések révén ellenőrizzék;

                  13.

                  aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egy évvel a magatartási kódex hatálybalépése után még mindig nincsenek elfogadva a magatartási kódex 5. cikkének (3) bekezdésére vonatkozó, a képviselők harmadik felek által finanszírozott utazási, tartózkodási és szállásköltségei tekintetében biztosítandó átláthatóságra irányuló végrehajtási intézkedések; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy ezeket a végrehajtási intézkedéseket sürgősen el kell fogadni; határozott meggyőződése, hogy minden, 150 EUR-t elérő vagy azt meghaladó összegű, harmadik felek által fizetett utazási, tartózkodási és szállásköltséget nyilvánosságra kell hozni;

                  14.

                  felhívja a Parlament igazgatását, hogy a Parlament weboldalán, a képviselők adatlapjainál évek szerinti bontásban, gép által olvasható formátumban tegye közzé a képviselők pénzügyi érdekeltségeiről szóló nyilatkozatokat;

                  15.

                  nyugtázza a Parlament humánerőforrással kapcsolatos helyzetébe értékes betekintést nyújtó szociális jelentés kiadását; kéri, hogy a 2012-es jelentést 2013. szeptember végéig adják ki; megjegyzi továbbá, hogy a Parlament létszámterve 2010 és 2011 között 4 %-kal nőtt, főként a Lisszaboni Szerződés szerinti új feladatkörökből és megnövekedett munkateherből és Horvátország várható uniós csatlakozásából adódóan;

                  16.

                  kéri, hogy a személyzet számára kínált képzéseket és különösen az intenzív nyelvtanfolyamokat jobban igazítsák hozzá a Parlamentnél dolgozó különböző alkalmazottak – köztük az akkreditált parlamenti asszisztensek – munkanaptárához;

                  17.

                  javasolja a Számvevőszék azon ajánlásának nyomon követését, amely szerint biztosítani kell a személyzet tagjainak személyes adataiban bekövetkező változások kellő időben való nyilvántartásba vételét, valamint az ezen információk időben történő ellenőrzésére szolgáló rendszer bevezetését;

                  18.

                  hangsúlyozza, hogy 2011 volt a második olyan teljes év, amelyben végrehajtásra került az új képviselői statútum és az új asszisztensi szabályzat (mindkettő 2009. július 14-én lépett hatályba); megjegyzi, hogy az asszisztensekre vonatkozó szabályzat végrehajtási intézkedéseit két év alatt négyszer módosították az átmeneti értékelő csoport és a főtitkár javaslatai alapján az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (CEOS) VII. címének és a végrehajtási intézkedéseknek az alkalmazása tekintetében; emlékeztet rá, hogy a CEOS VII. címe egységes rendszert vezetett be a Parlament három munkahelyén dolgozó, akkreditált parlamenti asszisztensek jogállására vonatkozóan, ami a szerződéses viszonyt, az adózást és a társadalombiztosítást illetően huszonhét különböző nemzeti rendszert váltott fel, és hogy jelenleg nincs arra irányuló bizonyíték, hogy a CEOS VII. címében rögzített, a parlamenti asszisztensekre vonatkozó szabályokat ki kellene igazítani; javasolja az asszisztensekre vonatkozó szabályzat teljes körű értékelését, beleértve a szabályoknak a következő európai választások előtti esetleges kiigazítását;

         A költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés
          (12)

                  19.

                  megjegyzi, hogy 2011-ben a Parlament összesen 173 293 432 EUR (2010-ben 243 094 204 EUR) bevételhez jutott, amiből 23 815 077 EUR címzett bevétel;

         Az Európai Parlament elszámolásának bemutatása

                  20.

                  tudomásul veszi az adatokat, melyek alapján a Parlament 2011-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolását lezárták:

                              (EUR)

                                 a)   Rendelkezésre álló előirányzatok

                              2011-es előirányzatok:

                              1 685 829 393

                              a 2010-es pénzügyi évből nem automatikusan áthozott összegek:

                              9 240 000

                              a 2010-es pénzügyi évből automatikusan áthozott összegek:

                              231 028 630

                              címzett bevételeknek megfelelő előirányzatok 2011-ben:

                              23 815 077

                              címzett bevételeknek megfelelő áthozatal 2010-ből:

                              110 017 852

                              Összesen:

                              2 059 930 952

                                 b)   Az előirányzatok felhasználása a 2011-es pénzügyi évben

                              kötelezettségvállalások:

                              1 843 611 385

                              végrehajtott kifizetések:

                              1 580 302 842

                              automatikusan átvitt előirányzatok, beleértve a címzett bevételekből származókat:

                              330 492 631

                              nem automatikusan átvitt előirányzatok:

                              21 700 000

                              törölt előirányzatok:

                              126 481 634

                                 c)   Költségvetési bevételek

                              2011-ben kapott bevételek:

                              173 293 432

                                             d)

                                          2011. december 31-i teljes mérleg

                              1 565 534 440

                  21.

                  megállapítja, hogy a Parlament 2011. évi nyitó költségvetésében engedélyezett előirányzatok összege 1 685 829 393 EUR volt, ami a 2010. évi költségvetéshez képest (1 607 363 235 EUR) 5 %-os emelkedést jelent, és hogy 2010-zel szemben 2011-ben nem terjesztettek elő költségvetés-módosítást;

                  22.

                  megállapítja, hogy 2011-ben a végleges előirányzatok 93 %-át (2010-ben 96 %-át) kötötték le, 6 %-os törlési arány mellett (2010-ben 3 %), és az előző évekhez hasonlóan magas szinten sikerült végrehajtani a költségvetést; megállapítja továbbá, hogy a törölt előirányzatok aránya gyorsan megemelkedett, főként abból adódóan, hogy 2011-ben a Tanács vonatkozó határozatát követően nem fizették ki a személyzet számára az 1,7 %-os éves bérkiigazítást;

                  23.

                  aggodalommal tekint a 2011-re átvitt előirányzatok jelentős mértékű emelkedésére (240 268 630 EUR (13)), és felszólít a kiadások megtervezésének javítására; felhívja az igazgatást, hogy az európai választásokat megelőző időszakban fordítsa vissza ezt a trendet;

                  24.

                  megállapítja, hogy az Unió 2011-re szóló költségvetésének teljes összege 141,9 milliárd EUR volt a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében, amelyből a Parlament költségvetése 1 686 millió EUR-t tett ki; megállapítja továbbá, hogy ez az összeg az Unió költségvetésének alig több, mint 1 %-a, és az összességében az uniós intézmények 2011-es igazgatási kiadásaira előirányzott 8 454 millió EUR 20 %-a, összhangban a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodással;

                  25.

                  örömmel látja, hogy 2011 és 2012 között nem került sor globális átcsoportosításokra; ismételten felszólítja igazgatását, hogy továbbra is jobb és világosabb költségvetési tervezésre és fegyelemre törekedjen, és hogy a költségvetési tisztánlátás érdekében az ingatlanköltségeket és az ahhoz hasonló méretű, egyéb kiadásokat külön-külön vezessék be a költségvetésbe ahelyett, hogy az el nem költött összegekből finanszíroznák;

                  26.

                  megállapítja, hogy 2011-ben a Parlament költségvetésének – az összes kötelezettségvállalás 70 %-át adó – négy fő fejezete az alábbi volt: „Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak”, „Épületek és járulékos költségek”, „Az Európai Parlament képviselői” és „A parlamenti asszisztensek alkalmazásával kapcsolódó költségek”,

                  27.

                  emlékeztet rá, hogy a Belgium által a Parlamentnek 2010 elején visszafizetett, és ingatlanprojektekre előirányzott 85,9 millió EUR-s összeget külső címzett bevételnek kell tekinteni a költségvetési rendelet 21. cikke értelmében;

         A Parlament elszámolása

                  28.

                  megállapítja, hogy a Parlament számvitelért felelős tisztviselője a végleges elszámolás igazolásakor úgy nyilatkozott, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy a beszámoló a Parlament pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad; tudomásul veszi továbbá a számvitelért felelős tisztviselő azon nyilatkozatát, mely szerint nincs tudomása olyan ügyekről, amelyek miatt fenntartását kellett volna kifejeznie;

                  29.

                  emlékeztet az elnökének a 2011-es pénzügyi év elszámolásának elfogadására vonatkozó, 2012. július 11-i határozatára;

         A főtitkár megbízhatósági nyilatkozata

                  30.

                  üdvözli a főtitkárnak mint felhatalmazás által engedélyezésre jogosult vezető tisztviselőnek az engedélyezésre jogosult tisztviselők 2011. évi éves tevékenységi jelentéseivel összefüggésben tett 2012. április 24-i nyilatkozatát, amelyben igazolja, hogy megfelelő biztosítéka van arra, hogy a Parlament költségvetését a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban hajtották végre, és hogy a bevezetett ellenőrzési keret megfelelő biztosítékokat nyújt az alapul szolgáló műveletek jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében;

         A Számvevőszék 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentései

         A Számvevőszék véleményei

                  31.

                  örömmel látja, hogy ellenőrzése során a Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy az igazgatási kiadások egészére vonatkozó, a költségvetési rendeletben előírt felügyeleti és kontrollrendszerek eredményesek voltak, és hogy a 2011-es igazgatási kiadások kifizetéseit nem érintették lényeges hibák;

         Szociális juttatások és járadékok folyósítása az alkalmazottaknak

                  32.

                  nyugtázza a Számvevőszék 2011-es éves jelentéseiben kifejezetten a Parlamenttel kapcsolatosan tett azon megállapítást – a Parlament arra adott válaszaival együtt –, mely szerint a Parlament szolgálatainak az alkalmazottak személyes és családi helyzetével kapcsolatos információi vagy elavultak voltak, vagy pedig nem kerültek megfelelően feldolgozásra, és hogy egy esetben ez túlfizetéshez vezetett; nyugtázza, hogy a túlfizetések visszafizetése a kérdéses esetben 2011 novemberétől megkezdődött az érintett alkalmazott fizetéséből a megfelelő összeg levonásával; ugyanakkor szigorúbb ellenőrzésekre buzdít a túlfizetések jövőbeni elkerülése érdekében;

         Az akkreditált parlamenti asszisztensek (APA) alkalmazására vonatkozó szabályok

                  33.

                  megjegyzi továbbá, hogy az akkreditált parlamenti asszisztensek alkalmazására vonatkozó belső szabályok értelmében az asszisztensek a szerződéskötéshez szükséges orvosi igazolást és egyéb dokumentumokat az első felvétel munkaszerződésének hatálybalépésétől számított három hónapon belül is benyújthatják, és hogy mivel ez az eltérés ellentmond az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 128. és 129. cikkében említett rendelkezéseknek, ezeket a cikkeket összhangba kell hozni az akkreditált asszisztensekre alkalmazandó szabályokkal; megállapítja, hogy a nyelvtudással kapcsolatos követelményeket illetően a tíz ellenőrzött esetből egyetlen alkalommal sem szerepeltek a nyilvántartásban dokumentumok arról, hogy a nyelvtudás ellenőrzését elvégezték-e;

                  34.

                  támogatja a Számvevőszékkel folytatott egyeztető eljárás során adott parlamenti válaszokat;

         A felvételi eljárások előzetes ellenőrzésének végrehajtása

                  35.

                  nyugtázza a Számvevőszék megállapítását, mely szerint az akkreditált parlamenti asszisztensek felvételével kapcsolatosan ellenőrzött eljárások esetében hiányoztak a felvételi dokumentumok előzetes ellenőrzését bizonyító dokumentumok; tudomásul veszi a Parlament illetékes szolgálatainak válaszát, mely szerint az ellenőrzőlisták átalakítását és keresztellenőrzések bevezetését követően az ilyen ellenőrzésekhez szükséges igazoló dokumentumokat már megtartják;

         Közbeszerzés

                  36.

                  sajnálja, hogy a Számvevőszék az épületfenntartáshoz és nyomdai szolgálatokhoz kapcsolódó, tíz ellenőrzött parlamenti közbeszerzési eljárásából kettő esetében hiányosságokat tárt fel a kiválasztási és odaítélési feltételek alkalmazása tekintetében; ismételten felhívja az Elnökséget, hogy a közbeszerzésre vonatkozó összes kontrollmechanizmust gondolja át, annak érdekében, hogy a legversenyképesebb árat biztosítsák az ajánlott szolgáltatásokért és termékekért;

                  37.

                  sajnálja, hogy az adminisztratív terheknek a kis értékű szerződések vonatkozásában történő csökkentése miatt – amelynek célja az volt, hogy több kkv vegyen részt az ilyen szerződésekre vonatkozó pályázatokon – az igazgatásnak nem állnak rendelkezésére adatok arra vonatkozóan, hogy hány kkv jutott kis értékű szerződéshez; ezért a Főtitkárság nem tudja kimutatni, hogy az adminisztratív terhek csökkentése nyomán ténylegesen fokozódott-e a kkv-k részvétele, és ezáltal eredményesek voltak-e a megtett intézkedések; kéri a kis értékű szerződésekhez jutott kkv-k számának nyomon követését;

         A belső ellenőr meghallgatása és éves jelentése

                  38.

                  megállapítja, hogy az illetékes bizottság 2013. január 22-i ülésén a belső ellenőr ismertette a 2012. július 26-án aláírt éves jelentését és elmondta, hogy 2011-ben a Parlament igazgatása tekintetében az alábbi ellenőrzési tevékenységet végezte el:

                              —

                              a belső ellenőrzési keretre vonatkozó specifikus vizsgálat,

                              —

                              az Elnökségi Főigazgatóság (DG Presidency) közbeszerzési eljárásai ellenőrzésének nyomon követése,

                              —

                              a parlamenti asszisztensi juttatások ellenőrzésének nyomon követése,

                              —

                              a fizetési kérelmek feldolgozása ellenőrzésének nyomon követése,

                              —

                              a közbeszerzési eljárás és a szerződésteljesítés ellenőrzése az Innovációs és Technológiai Támogatási Főigazgatóságon (DG ITEC),

                              —

                              a bérkifizetési rendszer kialakításának ellenőrzése,

                              —

                              az ingatlanpolitika ellenőrzésének nyomon követése: a helyigények tervezése, értékelése és kezelése,

                              —

                              a közbeszerzési eljárás ellenőrzése a Kommunikációs Főigazgatóságon (DG Communication);

                  39.

                  rámutat arra, hogy a belső ellenőr éves jelentésének legfontosabb következtetései a következők:

                              —

                              a parlamenti asszisztensi juttatás ellenőrzése feltárta, hogy az egyénileg alkalmazott – és képviselőnként igen eltérő számú – helyi asszisztensek javadalmazási keretét meg kell erősíteni, és több bizonyítékot kell beszerezni a szolgáltatók által nyújtott szolgáltatásokról,

                              —

                              egyes igazgatóságok közbeszerzési eljárásai tekintetében jobban alá kell támasztani azt is, ha kivételesen tárgyalásos eljárásokra kerül sor, valamint biztosítani kell, hogy a tárgyalás kimenetele dokumentált elemzéseken alapuljon, és azok megfelelő összehasonlító adatokkal legyenek összevethetők a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat tekintetében,

                              —

                              több esetben a közbeszerzések tekintetében alkalmazott értékelési módszer nem volt kellően dokumentálva az értékelő jelentésekben és jegyzőkönyvekben, illetve eltért az ajánlattételhez szükséges dokumentációkban említett módszertől, továbbá a dokumentációkban meghatározott értékelési módszernek biztosítania kell az árkritérium többi kritériumhoz képest történő megfelelő súlyozását és a legjobb ár/minőség arány alkalmazását;

                  40.

                  tudomásul veszi és támogatja a belső ellenőr alábbi témákban megfogalmazott véleményét:

                              —

                              fontos, hogy bizonyos szervezeti egységeknek végre kell hajtaniuk a bizalmi állásokra és a kockázatkezelésre vonatkozó új központi iránymutatásokat, teljesítménymutatókat kell kidolgozniuk, le kell zárniuk a belső irányítási és ellenőrzési eljárások dokumentációját, és csökkenteniük kell a költségvetési kiadások elszámolása terén tapasztalható késedelmeket,

                              —

                              fontos annak biztosítása, hogy a közbeszerzési eljárás során az értékelő bizottság jelentésében átfogóan, világosan és érthetően megindokolja következtetéseit, és hogy az eljárás során ne merüljön fel a pályázókkal szembeni egyenlőtlen elbánás gyanúja;

         A belső ellenőrzési keretrendszer ellenőrzése

                  41.

                  emlékeztet rá, hogy a belső ellenőrzési keretrendszer első felülvizsgálata 2003-ban és 2004-ben 14 ellenőrzési jelentést eredményezett, melyek valamennyi szervezeti egységet és központi szolgálatot lefednek, és 452 elfogadott intézkedést tartalmaznak, amelyek célja az alábbiak általános szintjének javítása:

                              —

                              az intézmény belső ellenőrzésre vonatkozó minimumszabályainak való megfelelés,

                              —

                              az intézmény fő ellenőrzési célkitűzéseinek (az alkalmazandó jogszabályoknak, szabályozásnak és politikáknak való megfelelés, a vezetői információk és a nyilvántartás megbízhatósága, a működés eredményessége és hatékonysága) megvalósítása;

         Végre nem hajtott intézkedések

                  42.

                  emlékeztet rá, hogy a 452 intézkedés végrehajtását érintően 2005–2006, valamint 2007–2008 folyamán – valamint egy olyan szervezeti egységnél, ahol nagy volt a végre nem hajtott intézkedések aránya, 2009-ben is – nyomonkövetési ellenőrzésekre került sor; rámutat, hogy ezen ellenőrzések eredménye szerint a belső ellenőrzési keretrendszer első felülvizsgálatában foglaltak közül 2010 végéig 68 intézkedést nem hajtottak végre;

                  43.

                  elégedetten nyugtázza, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat továbbra is prioritásként kezeli a belső ellenőrzési keretrendszer 2003-ban megkezdett felülvizsgálatát; nyugtázza, hogy a későbbi nyomonkövetési ellenőrzéseket követően 2011. szeptember 30-án az eredetileg meghatározott 452 intézkedés közül 38 intézkedés nem volt végrehajtva; üdvözli, hogy ezek közül a Belső Ellenőrzési Szolgálat egyet se minősített kritikusnak; felhívja a szervezeti egységek és a központi szolgálatok vezetését, hogy a jelenlegi jogalkotási ciklus vége előtt hajtsák végre a fennmaradó 38 esedékes, végre nem hajtott intézkedést;

                  44.

                  üdvözli, hogy 2011 júniusában egy külső értékelő cég tanúsította, hogy a Parlament Belső Ellenőrzési Szolgálata megfelel a belső ellenőrzés fogalommeghatározásának, az etikai kódexnek és a standardoknak, és hogy ez a megfelelés legmagasabb szintjét jelenti; buzdítja a Belső Ellenőrzési Szolgálatot, hogy építsen a már meglévő jó alapokra, és igazítsa még inkább hozzá a Belső Ellenőrzési Szolgálatot a vezető gyakorlatokhoz; tudomásul veszi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2011 második felében már végrehajtotta a kapott javító célú ajánlások több fontos elemét, és hogy a fennmaradó cselekvési tervet a 2012 végéig terjedő időszakban végrehajtják;

                  45.

                  hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok irányában biztosítandó átláthatóságra irányuló politikákkal összhangban a végrehajtott belső ellenőrzések számát és típusát, a megfogalmazott ajánlásokat és az ajánlások alapján hozott intézkedéseket bizonyos idő elteltével elérhetővé kell tenni a Parlament weboldalán; tájékoztatást kér arról, hogy ezek közül mely dokumentumokat nem tették még közzé, és miért;

         A 2010. évi mentesítésről szóló állásfoglalás főtitkár általi nyomon követése

                  46.

                  üdvözli a Költségvetési Ellenőrző Bizottság számára a 2010. évi mentesítésről szóló állásfoglalásra adott, 2012. november 16-i írásbeli válaszokat; sajnálja azonban, hogy nem kaphatta meg e válaszokat a 2011-es mentesítési eljárás megkezdése előtt; reméli, hogy a 2012-es mentesítési eljárás során lesz lehetőség eszmecserére a főtitkár és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság között 2013. október vége előtt;

                  47.

                  üdvözli a 2011-ben 154 205 EUR-s kiadással járó újságírói díj további oda nem ítéléséről szóló hivatalos döntést, amit a Költségvetési Ellenőrző Bizottság javasolt, és amit a plenáris ülés a 2010. évi mentesítésről szóló jelentésben megszavazott; megjegyzi, hogy az újságírókkal fenntartott kapcsolatokat a tagállamokban erősítették a fővárosokban rendezett tematikus szemináriumok, amelyek a Parlament meglévő igazgatási kapacitását használták fel, és egyidejűleg lehetőséget biztosítottak az újságírók számára a képviselőkkel történő eszmecserére, valamint a Parlament szerkezeti felépítésének és jogalkotási folyamatban betöltött szerepének teljes körű megértésére;

                  48.

                  a mentesítési eljárással kapcsolatos 2010-es első kérését követően immár másodszorra kér átfogó jelentést arról, hogy miként alakultak a Parlament ingyenes szoftverekkel kapcsolatos projektjei a parlamenti használat és felhasználók, a polgárok interakciója és a közbeszerzési tevékenységek szempontjából; másodszorra is kéri, hogy egy átfogó tanulmány keretében vizsgálják meg a Parlamentnek az eljárási szabályzat 103. cikke szerint fennálló kötelezettségeit az ingyenes szoftverek és a nyílt szabványok vonatkozásában; sajnálja, hogy a Parlament információs technológiai infrastruktúrájában nem használják szélesebb körben az ingyenes szoftvereket és a nyílt szabványokat;

                  49.

                  tudomásul veszi a főtitkár válaszát, amely szerint 2011-ben 1 599 akkreditált asszisztensi szerződés és 2 868 helyi asszisztensi szerződés vonatkozásában fizettek parlamenti juttatásokat;

         Az irányítás a Parlament igazgatási rendszerében

                  50.

                  hangsúlyozza a Parlament tolmácsolási és fordítási szolgálatainak kiválóságát; megállapítja, hogy e szolgálatok továbbra is a Parlament költségvetésének jelentős részét teszik ki; megállapítja, hogy a tolmácsolás területén az erőforrás-hatékony teljes többnyelvűségről szóló, 2011-ben elfogadott elnökségi határozat növeli a tolmácsolási szolgáltatások erőforrás-hatékonyságát és csökkenti azok strukturális költségeit; kéri a Parlamentet, hogy készítsen részletes dokumentációt a fordítási és tolmácsolási költségek összetételéről, valamint a költségek további csökkentése és a szolgáltatások hatékonyságának növelése érdekében az általános minőség veszélyeztetése nélkül hozandó intézkedésekről;

                  51.

                  megjegyzi, hogy 192 alkalmazott igazgatók közbeiktatása nélkül tesz jelentést a főigazgatóknak; kéri a főtitkárt e helyzet felülvizsgálatára annak biztosítása érdekében, hogy ne jöjjenek létre nem hivatalosan főigazgatói „hivatalok”; kéri a főtitkárt, hogy a felülvizsgálatba foglalja bele az említett alkalmazottak besorolási fokozatainak, hatásköreinek és felelősségi köreinek értékelését;

         A főigazgatók tevékenységi jelentései

                  52.

                  nyugtázza, hogy a főigazgatók évente beszámolnak feladataik ellátásáról a tevékenységi jelentéseikben, amelyek olyan belső irányítási eszköznek tekinthetők, amelyek elsődleges célja, hogy a főtitkár számára világos áttekintést nyújtsanak az igazgatás működéséről és különösen annak hiányosságairól; megállapítja, hogy a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves tevékenységi jelentések tekintetében egyetlen engedélyezésre jogosult tisztviselő sem foglalt bele fenntartásokat a forrásfelhasználás módjával kapcsolatban felmerülő jelentős problémák főigazgatók általi azonosításával, illetve a tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítását szolgáló ellenőrzési eljárások hiányosságáról kapcsolatos nyilatkozatába;

                  53.

                  rámutat arra, hogy minden egyes főigazgatóság tevékenységi jelentéséhez az alkalmazandó rendeletektől és standard eljárásoktól való eltéréseket tételesen felsoroló, kivételeket tartalmazó mellékletet csatoltak; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes főigazgatóságok esetében az ilyen kivételek száma továbbra is nagy, és javasolja, hogy tegyenek további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy elkerüljék ennek a szükségmegoldásnak az alkalmazását az anomáliák orvoslása érdekében;

         Elnökségi Főigazgatóság

                  54.

                  üdvözli az Elnökségi Főigazgatóságnak a pénzügyi gazdálkodás folyamatos javítása melletti elkötelezettségét, amelyet a költségvetés végrehajtása és a kapcsolódó eljárások különböző vetületeinek alapos vizsgálata révén valósít meg; kiemeli a személyzet közbeszerzési eljárásokkal és költségvetési műveletekkel kapcsolatos tudatosságának fejlesztésére irányuló törekvéseket;

                  55.

                  ismételten hangsúlyozza, hogy a biztonság minden parlamentben rendkívül érzékeny területet jelent, és ez még inkább igaz egy olyan többnemzetiségű, jól ismert parlamentben, ahova folyamatosan érkeznek állam- és kormányfők; rámutat, hogy a Parlament brüsszeli épületeiben naponta átlagosan 12 000 ember tartózkodik;

                  56.

                  nyugtázza, hogy az Elnökség 2011. július 6-án egyhangúlag elfogadta az „Új átfogó biztonsági koncepciót”, amelynek része az az elképzelés, hogy a Parlament különböző bejáratait az épülethasználók különböző kategóriái számára tartsák fenn; 2013 végéig tájékoztatást kér az „Új átfogó biztonsági koncepció” végrehajtásáról;

                  57.

                  megjegyzi, hogy a Parlament várakozásai szerint a biztonsági szolgálatok saját hatáskörbe vonása a 2013-tól 2016-ig terjedő időszakban 11 250 000 EUR-val, azt követően pedig évi 5 640 000 EUR-val csökkenteni fogja a költségeket Brüsszelben és Strasbourgban; garanciát vár arra vonatkozóan, hogy – folyamatos képzési program segítségével – a legmagasabb szintű normákat vezetik be és tartják fent a megcélzott biztonsági szint tekintetében; kéri, hogy készítsenek éves jelentést, amelyben részletes információkat szolgáltatnak a biztonsági szolgálat költségeinek alakulásáról, beleértve az e szogálatoknál dolgozó személyzet nyugdíjához kapcsolódó elhatárolt költségeket, valamint a szolgálat tevékenységi körének és tevékenységei minőségének biztosítása érdekében hozott intézkedéseket;

                  58.

                  ismételten hangot ad azon kívánságának, hogy a biztonság fokozása érdekében a képviselőknek elektronikus ellenőrzésen kelljen átmenniük a Parlament épületeibe való be- és kilépéskor;

                  59.

                  kéri, hogy a főtitkár tájékoztassa a közös átláthatósági nyilvántartás értékelése tekintetében követendő eljárásról, minthogy az értékelést a 2011-es intézményközi megállapodás értelmében 2013-ban kell lefolytatni;

                  60.

                  megállapítja, hogy a személyzet több mint 1 500 tagjának jár a gyermeke Európai Iskolába, ezért csodálkozik azon, hogy a Parlament semmilyen szerepet sem játszik az Európai Iskolák rendszerének irányításában;

                  61.

                  kéri, hogy a főtitkár tanulmányozza, milyen szerepet tölthetne be a Parlament az Európai Iskolák rendszerének irányításában, tekintettel arra, hogy a személyzet jelentős része bízza a rendszerre a gyermeke oktatását, és év végéig készítsen erről jelentést az illetékes bizottság számára;

         Pénzügyi Főigazgatóság

         Utazási iroda

                  62.

                  tudomásul veszi, hogy a jelenlegi utazási irodával kötött szerződés 2013. december 31-én lejár, és az új ajánlati felhívás előkészületei már megkezdődtek; sajnálja, hogy miközben a szerződés rendelkezett a pénzügyi ellenőrzés lehetőségéről, az utazási iroda felépítésének és teljesítményének ellenőrzésére vonatkozóan nincsen ilyen rendelkezés; kitart amellett, hogy a jövőbeni szerződésnek tartalmaznia kell az időközi és záró pénzügyi és teljesítményértékelés lehetőségét; a Költségvetési ellenőrző Bizottság kérésének megfelelően üdvözli, hogy az igazgatás külső szakértőket is be fog vonni az ajánlati dokumentáció kidolgozásánál és a kiválasztási eljárás folyamán, biztosítva ezáltal, hogy a Parlament a legjobb megoldást válassza, ami jelentős egyszerűsödést és költségmegtakarítást eredményez; hangsúlyozza, hogy az új szerződésnek figyelembe kell vennie a minőség és az ár közötti legjobb arányt és a versenyképes árak melletti legelőnyösebb ajánlatot;

         Kommunikációs Főigazgatóság

         A Parlament kommunikációs politikája

                  63.

                  örömmel látja, hogy az Elnökség 2011. március 23-án véglegesítette a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó cselekvési tervet, amelynek célja a Parlament felülvizsgált kommunikációs stratégiájának megvalósítása; nyugtázza, hogy a cselekvési terv a 2014-es parlamenti választásokra összpontosít, és 21 konkrét tevékenységet határoz meg annak érdekében, hogy tudatosítsák a polgárokban a Parlament jogalkotási munkáját, és ösztönözzék őket az abban való részvételre;

                  64.

                  üdvözli, hogy az új látogatóközpont a tevékenysége első évében fogadott látogatók száma (253 000) alapján sikeresnek ítélhető;

                  65.

                  ragaszkodik ahhoz, hogy a kommunikációs költségvetést kizárólag arra használják, hogy tényszerű információkat szolgáltassanak a polgároknak az uniós politikákról; hangsúlyozza, hogy ez a szociális médiát alkalmazó tevékenységekre is vonatkozik;

                  66.

                  sajnálja, hogy az EuroparlTV nézettsége – noha 2011-ben magasabb volt, mint 2010-ben (14) – a közvetlen egyéni felhasználókat tekintve (nem számítva azokat, akik partnerségi megállapodások révén regionális televíziókon keresztül nézik az adást) a 2011-ben számára juttatott jelentős (mintegy 8 000 000 EUR-s) finanszírozás (3 2 4 6. jogcím) ellenére továbbra is nagyon alacsony; sajnálja továbbá, hogy a plenáris ülés 2010. évi mentesítésről szóló állásfoglalásában foglalt kérés ellenére nem került sor az EuroparlTV költség-haszon elemzésére; nyugtázza az Elnökség 2012. december 12-i határozatát, amely jelentős megtakarítások elérése érdekében több reformot is előirányoz; elvárja egy ilyen költség-haszon elemzés bemutatását a 2012-re vonatkozó mentesítési eljárás megkezdése előtt;

                  67.

                  aggodalmának ad hangot a Lux-díj 2011-es költségnövekedése miatt (15); sürgeti a díj költséghatékonyabb irányítását és javasolja, hogy a belső ellenőr e cél megvalósítása érdekében fontolja meg a díj igazgatásának felülvizsgálatát; nyomatékosan javasolja, hogy szabják meg egyértelműen az esemény költségeinek felső határát;

                  68.

                  nyugtázza, hogy az Elnökség 2011. szeptember 26-án jóváhagyta a brüsszeli Európai Történelem Háza üzleti tervét, valamint hogy a Bizottság kinyilvánította, hogy meghatározatlan mértékben kész részt vállalni a projekt üzemeltetési költségeiből és 2013. nyár végéig közli a Parlamenttel hozzájárulásának feltételeit; sajnálja, hogy a Bizottságtól nem várnak hozzájárulást a projekt létrehozásához;

                  69.

                  örömmel fogadja az új eljárást, amelynek segítségével a túlfizetéseket vissza lehet szerezni a látogatói csoportok fogadásával kapcsolatos kifizetéseket követően; sajnálatosnak tartja, hogy banki átutalás általi fizetés csak személyes számlákra lehetséges, és nem léteznek rendelkezések a szervezetek számára történő átutalásokról; aggodalmát fejezi ki az abban rejlő jelentős biztonsági kockázat miatt, hogy látogatói csoportoknak készpénzzel fizetnek, mivel a kérdéses összegek meghaladhatják a 30 000 EUR-t is, és a Parlament naponta akár 388 000 EUR-t is kifizethet; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) értelmében különleges odafigyeléssel kell eljárni a több mint 15 000 EUR-t érintő tranzakciók esetén, márpedig ennél rendszeresen többet fizet a Parlament a látogatóknak;

         Belső Politikák Főigazgatósága (DG IPOL)

                  70.

                  hangsúlyozza, hogy a DG IPOL-on belül az Elnökség határozata alapján 2011 júliusában létrehozták az új Hatásvizsgálatok Igazgatóságát; megállapítja, hogy az igazgatóság fő célkitűzése az, hogy független hatásvizsgálatokkal lássa el a Parlamentet a jogalkotási munka támogatása érdekében; örömmel látja, hogy az igazgatóság létrehozása költségvetési szempontból semleges volt;

         Innovációs és Technológiai Támogatási Főigazgatóság

         A Parlament információtechnológiai politikája

                  71.

                  szorgalmazza, hogy egy független testület készítsen átfogó elemzést a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, az információtechnológia területén külső szolgáltatókkal kötött szerződések hatékonyságáról és eredményességéről, különös tekintettel a következőkre:

                              —

                              a szükségletek felmérése,

                              —

                              a kiválasztási módszer,

                              —

                              a legalkalmasabb szerződéstípus,

                              —

                              az irányítási ellenőrzés lehetséges elvesztése a túlzott kiszervezés miatt, és

                              —

                              a díjak/számlázási mechanizmusok átláthatósága;

                  72.

                  sajnálatának ad hangot a külső (műszaki) szakértelemtől való túlzott függőség miatt, amely különösen az információtechnológiai ágazatokban tapasztalható, és amely strukturális egyensúlyhiányokhoz vezet a belső és a külső erőforrások között; rámutat, hogy az információtechnológiai tevékenységek kiszervezésekor mindig biztosítani kell, hogy a funkció irányítása és ellenőrzése a Parlament hatáskörében maradjon, és hogy az adatok biztonságával és bizalmas voltával kapcsolatos kockázatokat értékeljék és enyhítsék;

         Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóság (DG INLO)

                  73.

                  kéri a főtitkárt, hogy terjesszen az étkeztetési szolgáltatás javítására irányuló tervezetet az Elnökség elé – tekintettel a Parlamenten belüli étkezdék, éttermek és bárok megnövekedett forgalmára (a teljes tevékenység mintegy 150 %-kal növekedett 2002 és 2011 között, a vendégek száma 2002-ben 1,472 millió, 2011-ben viszont már 3,711 millió fő volt);

         A Parlament ingatlanpolitikája

                  74.

                  a 2010-ben elfogadott középtávú ingatlanstratégia kapcsán említést tesz az Elnökség által 2011-ben hozott alábbi döntésekre, amelyek számos jelentős projekt megvalósítására irányulnak, amelyek célja az épületek következő parlamenti ciklus elejétől kezdődő használatba vétele:

                              —

                              Brüsszelben: a Trebel épület megvásárlása és a Montoyer 70. szám alatti épületre vonatkozó, vételi opcióval ellátott hosszú távú bérleti szerződés,

                              —

                              Strasbourgban: a Vaclav Havel épület megvásárlása, ahová átkerülnek az ombudsman szolgálatai, és így a központi épületekben a képviselők részére terület szabadul fel,

                              —

                              Luxembourgban: a Konrad Adenauer épület felújításának és kibővítésének folytatása az Elnökség 2012. január 12-i határozatában szereplő feltételeknek megfelelően, a luxemburgi kormányt bevonó megerősített partnerségi megállapodással,

                              —

                              Szófiában 2011. július 7-én aláírták a szófiai Európa Ház új épületének 9 millió EUR-ért való megvásárlására vonatkozó előzetes megállapodást,

                              —

                              a megerősített karbantartási politika végrehajtása Brüsszelben és Strasbourgban a maximális biztonság és az infrastruktúra optimális kihasználásának garantálása érdekében,

                              —

                              tervszerű és szisztematikus felújítási politika elindítása, tekintettel a parlamenti ingatlanpark legrégebbi épületeinek korára;

                  75.

                  nyugtázza, hogy 2011-ben új, a Bizottság által elfogadott rendelkezésekhez hasonló módszertan lépett életbe az ingatlanfelmérés és -beszerzés tekintetében; megállapítja, hogy az új módszertan keretében a közbeszerzéssel kapcsolatos dokumentumok Hivatalos Lapban való közzététele révén tovább erősítik az átláthatóságot és a versenyt; megállapítja, hogy az Ingatlanbizottság a brüsszeli ingatlanfelmérés kapcsán, azaz az Eastman és a Monterey 63 épületek cseréje, valamint új épületek keresése tekintetében beérkezett pályázatok és ajánlatok vizsgálatára már az új módszertant alkalmazta;

                  76.

                  rámutat arra, hogy mindenfajta ingatlan- és épületpolitikának figyelembe kell vennie a megvásárolt épületek növekvő fenntartási költségeit;

                  77.

                  megjegyzi, hogy Konrad Adenauer ingatlanprojektre vonatkozó ajánlattételi felhívások tekintetében azért nem tudtak jelölteket választani, mert az ajánlattételi felhívásra válaszul beérkezett árajánlatok a becsléseknél lényegesen magasabbak voltak; támogatja a felhatalmazással engedélyezésre jogosult tisztviselő azon döntését, hogy a szerződést senkinek ne ítélje oda; elvárja, hogy a projekt ne haladja meg a 2011 októberében előirányzott 482,7 millió EUR-s összeget;

                  78.

                  e tekintetben megjegyzi, hogy a Parlament által megvalósított építkezésre és épületek belő kialakítására vonatkozó valamennyi szerződést a lehető legtágabb alapokon, és mindig európai szinten kell megpályáztatni; azt ajánlja, hogy ha kivételesen a tárgyalásos eljárást alkalmazzák, az áraknak az építési költségeken kell alapulniuk, beleértve a gazdasági szereplők szigorúan ésszerű árrését;

                  79.

                  sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy második alkalommal strukturális hibát tártak fel a Parlament épületeiben, ez alkalommal a Parlament brüsszeli plenáris üléstermének mennyezeti fagerendáiban; kéri az Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóságot, hogy végezze el a Parlament valamennyi épülete szerkezeti állapotának teljes felmérését, kezdve azokkal, amelyek esetében még érvényben van a projektfejlesztő általi garancia a rejtett hibák ellen, lehetőség szerint az egyes tagállamok nemzeti ingatlanpolitikai irodáiból kiválasztott néhány szakértő támogatásával, és teljes mértékben használja ki a házon belül felhalmozott tudást; kéri a főtitkárt, hogy hamarosan terjessze az Elnökség elé az e munkálatokra vonatkozóan minden technikai részletet és a kapcsolódó költségeket tartalmazó tervet;

         Közbeszerzés

                  80.

                  hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy a közbeszerzési eljárások a Parlament igényeivel összhangban legyenek, és segítsék azok kielégítését; hangsúlyozza, hogy azoknak meg kell felelniük a szabályozási követelményeknek, a közbeszerzésre vonatkozó alapvető elveknek, a szerződéses szabályoknak és a pályázatok értékelési folyamata során alkalmazott minden kritériumnak, és azokat megfelelő kontrollrendszereknek kell alávetni a keretszerződés alkalmazásával adott megrendelések teljesítésének nyomon követése érdekében;

                  81.

                  felhívja a figyelmet arra, hogy a közbeszerzési eljárások során különféle érdekek merülnek fel, azonban nem mindig valósul meg azoknak a köz- és magánszektor közötti összehangolása, és hogy a közbeszerzés magas kockázattal járó terület, amely folyamatosan kiemelt figyelmet igényel, és ahol kritikus jelentőségű a szükségletek előre történő tervezése;

                  82.

                  hangsúlyozza, hogy az összetett jogi környezet és az adatokra vonatkozó rendkívül összetett szükségletek miatt a célok elérése tekintetében jelentős kockázat áll fenn a közbeszerzés eljárás minden szakaszában (elsőként a szükségletek értékelése, a pályázati felhívás előkészítése, a pályázati felhívás és az ajánlattételhez szükséges dokumentáció megszövegezése, a pályázókkal való kapcsolatfelvétel, a pályázatok felbontása, a pályázatok értékelése, a szerződés odaítélésére vonatkozó döntés meghozatala, a szerződés megkötése);

                  83.

                  emlékeztet arra, hogy a közbeszerzés során az összeférhetetlenség valószínűségét nem szabad elvetni, hanem azzal megfelelően foglalkozni kell, és a megfelelő irányítás és az esetleges összeférhetetlenségek megelőzése érdekében a Parlamentnek meg kell erősítenie és fenn kell tartania verifikálási mechanizmusait;

                  84.

                  megjegyzi, hogy 2011-ben és 2012-ben a Belső Ellenőrzési Szolgálat átfogó ellenőrzést végzett a DG ITEC-en belüli közbeszerzési eljárásokra és a szerződések végrehajtására vonatkozóan, és hogy a 2012 júniusában elfogadott végleges jelentés hat pontból álló cselekvési tervet fogalmazott meg a felmerült kérdések kezelése érdekében; megjegyzi továbbá, hogy a DG ITEC vezetőségével abban állapodtak meg, hogy a cselekvési tervet 2012. december 31-ig végrehajtják; rámutat arra, hogy a pályázati dokumentáció természeténél fogva rendkívül összetett, mivel az több tételt, műszaki profilt és szerződés-végrehajtási módszert ötvöz;

                  85.

                  üdvözli, hogy a fent említett ellenőrzés azt állapította meg, hogy a DG ITEC sikeresen orvosolt számos, a 2005-ös és 2006-os első transzverzális közbeszerzési ellenőrzés által feltárt eljárási hiányosságot; azonban sajnálattal jegyzi meg, hogy az alábbi hiányosságokat állapították meg:

                              —

                              az ITS 08 közbeszerzési eljárás összetett jellege nem volt teljesen hatékony,

                              —

                              jelentős tér mutatkozik a külső helyszínen biztosított informatikai szolgáltatások arányának bővítésére, és

                              —

                              a kivételes tárgyalásos eljárásokhoz való folyamodást jobban alá kell támasztani, és hogy a tárgyalások kimenetele olyan dokumentált elemzéseken alapul, amelyek mérhető módon ütköznek a megfelelő ár-érték arányra vonatkozó referenciaértékekkel;

         Az odaítélt szerződésekről szóló éves jelentés

                  86.

                  megállapítja, hogy a központi szolgálatok az engedélyezésre jogosult szervezeti egységektől kapott tájékoztatás alapján elkészítették az éves jelentést a költségvetési hatóság részére a 2011-ben odaítélt szerződésekről, és hogy a 2011-ben és 2010-ben odaítélt szerződések lebontása a következő:

                              A szerződés típusa

                              2011

                              2010

                              Darabszám

                              Százalék

                              Darabszám

                              Százalék

                              Szolgáltatások

                              162

                              68 %

                              145

                              67 %

                              Árubeszerzés

                              42

                              18 %

                              40

                              19 %

                              Munkálatok

                              29

                              12 %

                              27

                              12 %

                              Épület

                              5

                              2 %

                              4

                              2 %

                              Összesen

                              238

                              100 %

                              216

                              100 %

                              A szerződés típusa

                              2011

                              2010

                              Érték (EUR)

                              Százalék

                              Érték (EUR)

                              Százalék

                              Szolgáltatások

                              367 969 100

                              64 %

                              171 589 038

                              67 %

                              Árubeszerzés

                              158 467 814

                              27 %

                              45 467 211

                              17 %

                              Munkálatok

                              33 142 238

                              6 %

                              22 128 146

                              8 %

                              Épület

                              15 881 213

                              3 %

                              22 269 303

                              9 %

                              Összesen

                              575 460 365

                              100 %

                              261 453 698

                              100 %

                        (A Parlament által 2011-ben odaítélt szerződésekről szóló éves jelentés, 5. o.)

                  87.

                  megállapítja, hogy a 2010-ben és 2011-ben odaítélt szerződések alkalmazott eljárás szerinti lebontása a következő:

                              Az eljárás típusa

                              2011

                              2010

                              Darabszám

                              Százalék

                              Darabszám

                              Százalék

                              Nyílt

                              89

                              37 %

                              72

                              33 %

                              Meghívásos

                              11

                              5 %

                              6

                              3 %

                              Tárgyalásos

                              133

                              56 %

                              138

                              64 %

                              Pályáztatás

                              2

                              1 %

                              Kivétel

                              3

                              1 %

                              Összesen

                              238

                              100 %

                              216

                              100 %

                              Az eljárás típusa

                              2011

                              2010

                              Érték (EUR)

                              Százalék

                              Érték (EUR)

                              Százalék

                              Nyílt

                              408 913 061

                              71 %

                              143 603 024

                              55 %

                              Meghívásos

                              126 310 563

                              22 %

                              10 456 576

                              4 %

                              Tárgyalásos

                              30 974 647

                              5 %

                              107 394 098

                              41 %

                              Pályáztatás

                              4 668 600

                              1 %

                              Kivétel

                              4 593 494

                              1 %

                              Összesen

                              575 460 365

                              100 %

                              261 453 698

                              100 %

                        (A Parlament által 2011-ben odaítélt szerződésekről szóló éves jelentés, 6–7. o.)

                  88.

                  megállapítja, hogy 2011-ben összesen 238 szerződést ítéltek oda, amelyek közül 100 – 535 millió EUR összértékben – nyílt és meghívásos eljárások alapján jött létre, míg 133 – 31 millió EUR összértékben – tárgyalásos eljárásokon alapult;

         Képviselőcsoportok (400. költségvetési tétel)

                  89.

                  tudomásul veszi, hogy 2011-ben a 400. költségvetési tétel előirányzatait a következőképpen használták fel:

                              Képviselő-csoport

                              2011

                              2010

                              Éves előirányzatok (17)

                              Saját források és átvitt előirányzatok

                              Kiadások

                              Az éves előirányzatok felhasználási szintje

                              A következő időszakra átvitt összegek

                              Éves előirányzatok

                              Saját források és átvitt előirányzatok

                              Kiadások

                              Az éves előirányzatok felhasználási szintje

                              A következő időszakra átvitt összegek (2011)

                              EPP (volt EPP-ED)

                              20 336

                              1 918

                              20 442

                              100,42 %

                              1 832

                              19 990

                              2 392

                              20 662

                              103,36 %

                              1 720

                              S&D (volt PSE)

                              14 302

                              5 499

                              13 696

                              95,76 %

                              6 105

                              14 011

                              4 629

                              13 359

                              95,35 %

                              5 281

                              ALDE

                              6 477

                              2 416

                              6 676

                              103,07 %

                              2 217

                              6 262

                              2 240

                              6 160

                              98,37 %

                              2 342

                              Verts/ALE

                              4 025

                              1 242

                              3 820

                              94,91 %

                              1 447

                              3 896

                              1 188

                              3 893

                              99,92 %

                              1 191

                              GUE/NGL

                              2 535

                              1 088

                              2 553

                              100,71 %

                              1 070

                              2 531

                              1 065

                              2 525

                              99,76 %

                              1 071

                              UEN

                              —

                              —

                              IND/DEM

                              —

                              —

                              ECR

                              3 831

                              720

                              3 375

                              88,09 %

                              1 176

                              3 648

                              398

                              3 362

                              92,16 %

                              684

                              EFD

                              2 088

                              835

                              2 046

                              98,03 %

                              876

                              2 201

                              419

                              1 799

                              81,74 %

                              821

                              Független képviselők

                              1 270

                              409

                              924

                              72,72 %

                              413

                              1 234

                              248

                              828

                              67,10 %

                              409

                              Összesen

                              54 866

                              14 126

                              53 514

                              97,53 %

                              15 137

                              53 773

                              12 579

                              52 588

                              97,80 %

                              13 519

                                 A 2009-es európai választásokat követően az UEN és az IND/DEM képviselőcsoportok megszűntek és két új képviselőcsoport (ECR és EFD) jött létre.

         Európai politikai pártok és európai politikai alapítványok

                  90.

                  tudomásul veszi, hogy 2011-ben a 402. költségvetési tétel előirányzatait a következőképpen használták fel (18):

                              Párt

                              Rövidítés

                              Saját források (19)

                              EP támogatás

                              Összes bevétel

                              EP támogatás mértéke a támogatható kiadások százalékában (max. 85 %)

                              Többletbevétel (átcsoportosítás tartalékba) vagy veszteség

                              Európai Néppárt

                              EPP

                              1 801

                              6 184

                              7 985

                              85 %

                              269

                              Európai Szocialisták Pártja

                              PES

                              939

                              4 118

                              5 057

                              85 %

                              51

                              Európai Liberális, Demokrata és Reformpárt

                              ELDR

                              672

                              1 816

                              2 488

                              85 %

                              52

                              Európai Zöldek Pártja

                              EGP

                              686

                              1 299

                              1 985

                              84 %

                              204

                              Európai Konzervatívok és Reformerek Szövetsége

                              AECR

                              204

                              633

                              837

                              85 %

                              0

                              Európai Baloldal Pártja

                              EL

                              241

                              847

                              1 088

                              85 %

                              64

                              Európai Demokrata Párt

                              EDP/PDE

                              73

                              371

                              444

                              85 %

                              0

                              Európai Szabad Szövetség

                              EFA

                              128

                              392

                              520

                              85 %

                              8

                              EUDemokraták

                              EUD

                              20

                              167

                              187

                              85 %

                              –19

                              Európai Keresztény politikai Mozgalom

                              ECPM

                              72

                              260

                              332

                              84 %

                              4

                              Európai Szövetség a Szabadságért

                              EAF

                              71

                              368

                              439

                              85 %

                              6

                              Összesen

                              4 907

                              16 455

                              21 362

                              85 %

                              639

                  91.

                  tudomásul veszi, hogy 2011-ben a 403. költségvetési tétel előirányzatait a következőképpen használták fel (20):

                              Alapítvány

                              Rövidítés

                              Kapcsolódó párt

                              Saját források (21)

                              EP támogatás

                              Összes bevétel

                              EP támogatás mértéke a támogatható kiadások százalékában (max. 85 %)

                              Európai Tanulmányok Központja

                              CES

                              EPP

                              711

                              3 865

                              4 575

                              85 %

                              Haladó Tanulmányok Európai Alapítványa

                              FEPS

                              PES

                              514

                              2 709

                              3 223

                              85 %

                              Európai Liberális Fórum

                              ELF

                              ELDR

                              146

                              805

                              951

                              85 %

                              Zöld Európai Alapítvány

                              GEF

                              EGP

                              152

                              851

                              1 002

                              85 %

                              Európa Átalakítása

                              TE

                              EL

                              134

                              549

                              683

                              85 %

                              Európai Demokraták Intézete

                              IED

                              PDE

                              35

                              191

                              226

                              85 %

                              Az Európai Államközi Együttműködés Szervezete

                              OEIC

                              EUD

                              7

                              108

                              116

                              85 %

                              Maurits Coppieters Központ

                              CMC

                              EFA

                              44

                              250

                              294

                              85 %

                              Új Irány

                              ND

                              AECR

                              114

                              566

                              680

                              85 %

                              Európai Keresztény Politikai Alapítvány

                              ECPF

                              ECPM

                              25

                              115

                              140

                              82 %

                              Európai Alapítvány a Szabadságért

                              EFF

                              EAF

                              51

                              236

                              287

                              82 %

                              Összesen

                              1 933

                              10 244

                              12 177

                              85 %

         Környezetbarát Parlament

                  92.

                  megjegyzi, hogy a Parlament 10 szolgálati kerékpárral rendelkezik, amelyek strasbourgi ülés idején a képviselők és a személyzet rendelkezésére állnak – a Strasbourg városa által rendelkezésre bocsátott 40 kerékpáron felül; ismételten hangsúlyozza azon kérését, hogy ezeket a számokat jelentősen növeljék – figyelembe véve az alacsony felmerülő költségeket és a jelentős igényt;

                  93.

                  úgy véli, hogy figyelembe kellene venni annak lehetőségét, hogy egyszerre érjenek el környezetvédelmi javulást és ésszerű megtakarításokat a Parlament költségvetésében olyan eltérő munkamódszerek és modern technológiák – például távkonferenciák – révén, amelyek zöldebbek és olcsóbbak, miközben nem korlátozzák a parlamenti munkát;

                  94.

                  kéri, hogy tájékoztassák a Parlament fotovoltaikus paneljei által óránként termelt energiamennyiségről;

                  95.

                  ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az e-bizottságra vonatkozó kísérleti projektet; határozottan javasolja, hogy a Parlament papírhasználatának jelentős mértékű csökkentése érdekében a képviselők számára e tekintetben adják meg a választási lehetőséget arra vonatkozóan, hogy a bizottsági üléseken megkapják-e papírformátumban a dokumentumokat.

         (1)  HL L 68., 2011.3.15.

         (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

         (3)  HL C 164., 2012.6.9., 1. o.

         (4)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

         (5)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

         (6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (7)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (8)  PE 349.540/Bur/ann/def.

         (9)  HL C 4. E, 2011.1.7., 20. o.

         (10)  HL C 161. E, 2011.5.31., 258. o.

         (11)  Elfogadott szövegek, P7 TA(2013)0048.

         (12)  Költségvetési és pénzgazdálkodási jelentés – I. szakasz – Európai Parlament – 2011-es pénzügyi év (HL C 164., 2012.6.9., 1. o.).

         (13)  Automatikusan átvitt összegek: 231 028 630 EUR, nem automatikusan átvitt összegek: 9 240 000 EUR.

         (14)  Közvetlen látogatók a weboldalon havonta: 2010: 30 000; 2011: 39 559.

         (15)  A 2011-es számadat 573 722 EUR, míg a 2010-es adat 380 666 EUR.

         (16)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

         (17)  Valamennyi összeg ezer EUR-ban.

         A 2009-es európai választásokat követően az UEN és az IND/DEM képviselőcsoportok megszűntek és két új képviselőcsoport (ECR és EFD) jött létre.

         (18)  Forrás: A következő elnökségi jegyzőkönyvek: i. 2012. június 26., 34. pont (a főtitkár D(2012)31558, PE469.487/BUR számú feljegyzése), valamint ii. 2012. augusztus 30., 26. pont (a főtitkár D(2012)42643 számú feljegyzése).

         (19)  Valamennyi összeg ezer EUR-ban.

         (20)  Forrás: A következő elnökségi jegyzőkönyvek: i. 2012. június 26., 34. pont (a főtitkár D(2012)31558, PE469.487/BUR számú feljegyzése), valamint ii. 2012. augusztus 30., 26. pont (a főtitkár D(2012)42643 számú feljegyzése).

         (21)  Valamennyi összeg ezer EUR-ban.


title: A Tanács (EU) 2016/1750 határozata (2016. június 17.) az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel és a bűncselekményi tényállások meghatározásával kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései tekintetében az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               1.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 268/6

         A TANÁCS (EU) 2016/1750 HATÁROZATA
   (2016. június 17.)
   az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel és a bűncselekményi tényállások meghatározásával kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései tekintetében az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával együtt értelmezett 82. cikkének (1) bekezdésére és 83. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2004/513/EK határozattal (1) jóváhagyta a dohányzás visszaszorításáról szóló Egészségügyi Világszervezet (WHO) keretegyezmény (a továbbiakban: a keretegyezmény) Közösség nevében való megkötését.

               (2)

               A 2013/744/EU tanácsi határozatnak (2) és a 2013/745/EU tanácsi határozatnak (3) megfelelően 2013. december 20-án aláírták az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: jegyzőkönyv), feltételezve annak később megkötését.

               (3)

               A jegyzőkönyv jelentős hozzájárulás a dohánytermékek tiltott kereskedelme valamennyi formájának megszüntetésére irányuló nemzetközi erőfeszítésekhez, valamint ezen keresztül az adó- és vámfizetési kötelezettség megkerülése elleni küzdelemhez és a dohánytermékek kínálatának csökkentéséhez a keretegyezmény 15. cikkének megfelelően. A jegyzőkönyv hozzájárul a dohánytermékek belső piacának zökkenőmentes működéséhez is, eközben biztosítja a közegészség magas szintjét.

               (4)

               A jegyzőkönyv a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel, a bűncselekményi tényállások meghatározásával és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos területeket szabályozza. Amennyiben a jegyzőkönyv 14., 16., 19., 23., 26., 27., 29. és 30. cikkét olyan intézkedésekkel lehet végrehajtani, amelyek az említett területekhez tartoznak, e rendelkezések az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartoznak.

               (5)

               Az Unió jogi aktusok révén közös szabályokat állapított meg a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés és a bűncselekményi tényállások meghatározása területén. (4) A jegyzőkönyv 14., 16., 26., 29. és 30. cikke befolyásolhatják a közös szabályokat, vagy módosíthatják azok hatályát. A jegyzőkönyvet az Unió nevében az Unió hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében csak annyiban kell jóváhagyni, amennyiben a jegyzőkönyv befolyásolhatja ezeket a közös szabályokat, vagy módosíthatja a hatályukat.

               (6)

               A jegyzőkönyv megkötésével az Unió nem fog megosztott hatásköröket gyakorolni, ezért a tagállamok hatásköre megmarad a jegyzőkönyvben szereplő azon területeken, amelyek nem befolyásolják a közös szabályokat, illetve nem módosítják azok hatályát.

               (7)

               Írországot kötelezi az 1995. július 26-i tanácsi jogi aktus és a 2001/500/IB kerethatározat, és ezért részt vesz e határozat elfogadásában.

               (8)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (9)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (10)

               E határozattal párhuzamosan elfogadott (EU) 2016/1749 tanácsi határozat (5), a jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel és a bűncselekményi tényállások meghatározásával kapcsolatos rendelkezéseinek kivételével az Unió nevében történő megkötéséről rendelkezik.

               (11)

               A jegyzőkönyvet az Unió hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A dohányzás visszaszorításáról szóló WHO-keretegyezményhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvet a 14., 16., 26., 29., és 30. cikkben foglalt, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel és a bűncselekményi tényállások meghatározásával kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozóan a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje azon személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) arra, hogy az Unió nevében letétbe helyezze (helyezzék):

               a)

               a jegyzőkönyv 44. cikkének (1) bekezdésének megfelelő okiratot;

               b)

               a jegyzőkönyv 44. cikkének (3) bekezdésének megfelelően az e határozat II. mellékletben szereplő hatásköri nyilatkozatot.

         3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. június 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  A Tanács 2004/513/EK határozata (2004. június 2.) a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének elfogadásáról (HL L 213., 2004.6.15., 8. o.).

      (2)  A Tanács 2013/744/EU határozata (2013. december 9.) az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel, a bűncselekmények fogalommeghatározásával és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 333., 2013.12.12., 73. o.).

      (3)  A Tanács 2013/745/EU határozata (2013. december 9.) az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel, a bűncselekmények fogalommeghatározásával és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései kivételével az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 333., 2013.12.12., 75. o.).
   A Tanács 2001/500/IB kerethatározata (2001. június 26.) a pénzmosásról, valamint a bűncselekményhez felhasznált eszközök és az abból származó jövedelmek azonosításáról, felkutatásáról, befagyasztásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról (HL L 182., 2001.7.5., 1. o.)

      (4)  A Tanács jogi aktusa (1995. július 26.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény létrehozásáról (HL C 316., 1995.11.27., 48. o., magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 1. kötet, 9. o.).

      (5)  A Tanács (EU) 2016/1749 határozata (2016. június 17.) az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezések kivételével az Európai Unió nevében történő megkötéséről (Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

      MELLÉKLET

         AZ EURÓPAI UNIÓNAK A DOHÁNYTERMÉKEK ILLEGÁLIS KERESKEDELMÉNEK FELSZÁMOLÁSÁRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV ÁLTAL SZABÁLYOZOTT KÉRDÉSEK TEKINTETÉBEN FENNÁLLÓ HATÁSKÖRÖK TÁRGYÁBAN

         (A JEGYZŐKÖNYV 44. CIKKE ALAPJÁN)

         TETT NYILATKOZATA

      Az Európai Unió (a továbbiakban: EU) az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 44. cikkének megfelelően benyújtja a hatáskörökről szóló következő nyilatkozatot, amely meghatározza azokat a kategóriákat és szakpolitikai területeket, amelyek tekintetében az EU tagállamai hatásköröket ruháztak az EU-ra a jegyzőkönyv által érintett területeken.
      1.   Általános alapelvek

      Az EUMSZ 2–6. cikke rögzíti az Unió hatáskörébe tartozó kategóriákat és területeket. Ha egy meghatározott területen a Szerződések kizárólagos hatáskört ruháznak az EU-ra, e területen kizárólag az EU alkothat és fogadhat el kötelező erejű jogi aktust, a tagállamok pedig csak annyiban, amennyiben őket az EU erre felhatalmazza, vagy ha annak célja az EU által elfogadott jogi aktusok végrehajtása. Ha egy meghatározott területen a Szerződések a tagállamokkal megosztott hatáskört ruháznak az EU-ra, e területen mind az EU, mind pedig a tagállamok alkothatnak és elfogadhatnak kötelező erejű jogi aktusokat. A tagállamok e hatáskörüket csak olyan mértékben gyakorolhatják, amilyen mértékben az EU hatáskörét nem gyakorolta. A tagállamok olyan mértékben gyakorolhatják újra a hatáskörüket, amilyen mértékben az EU úgy határozott, hogy lemond hatáskörének gyakorlásáról.
      A nemzetközi megállapodások megkötése tekintetében az EUMSZ 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt szakpolitikai területeken kizárólag az EU rendelkezik hatáskörrel. Az EUMSZ 4. cikkének (2) bekezdésében felsorolt szakpolitikai területeken az EU és a tagállamok megosztják hatásköreiket, de olyan esetekben csak az EU rendelkezik hatáskörrel, amikor az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a tervezett fellépés az EU hatásköreinek belső gyakorlásához szükséges, illetve annyiban, amennyiben a megállapodás rendelkezései a közös szabályokat érintik, vagy azok alkalmazási körét megváltoztatják; amennyiben ez az eset nem áll fenn (azaz nem teljesülnek az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének feltételei), a tagállamok gyakorolhatják hatáskörüket ezeken a szakpolitikai területeken.
      A Szerződések által az EU-ra nem ruházott hatáskörök az EU tagállamainak hatáskörébe tartoznak.
      A jegyzőkönyv 44. cikkének megfelelően az EU megfelelő értesítést tesz hatásköreinek bármely lényeges módosulásáról anélkül, hogy ez előfeltételt képezne a jegyzőkönyv által érintett kérdésekkel kapcsolatos hatásköreinek gyakorlásához.
      2.   Az EU kizárólagos hatásköre

                  2.1.

                  Az EU kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a jegyzőkönyv által szabályozott azon kérdések tekintetében történő eljárásra, amelyek az EU közös kereskedelempolitikájának keretébe tartoznak (az EUMSZ 207. cikke).

                  2.2.

                  Ezen túlmenően az EU csak annyiban rendelkezik kizárólagos hatáskörrel a jegyzőkönyv által szabályozott azon kérdések tekintetében történő eljárásra, amelyek a vámügyi együttműködésnek (EUMSZ, 33. cikk), a belső piacra vonatkozó jogszabályok közelítésének (EUMSZ, 113. és 114. cikk), a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésnek (EUMSZ, 82. cikk), a bűncselekményi tényállások meghatározásának (EUMSZ, 83. cikk) a keretébe tartoznak, amennyiben egy adott uniós jogi aktus rendelkezései olyan közös szabályokat hoznak létre, amelyeket a jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések érinthetnek, vagy amelyek alkalmazási körét megváltoztathatják.
                  Az alábbiakban felsorolt uniós jogi aktusok szemléltetik, hogy az Unió milyen mértékben gyakorolja e területen az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban lévő belső hatáskörét. Minden egyes intézkedés konkrét rendelkezéseire való pontos hivatkozással kell értékelni az ezen aktusokból fakadó kizárólagos uniós hatáskörnek és különösen annak a mértékét, hogy e rendelkezések mennyiben hoznak létre olyan közös szabályokat, amelyek esetében fennáll a kockázat, hogy a jegyzőkönyvben vagy az annak végrehajtásaként elfogadott valamely jogi aktusban foglalt rendelkezések e szabályokat érinthetik, illetve alkalmazási körüket megváltoztathatják.

                              —

                              Az Európai Parlament és a Tanács 2014/40/EU irányelve (2014. április 3.) a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 1. o.),

                              —

                              Az Európai Parlament és a Tanács 2005/60/EK irányelve (2005. október 26.) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.),

                              —

                              Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.),

                              —

                              A Tanács 2008/118/EK irányelve (2008. december 16.) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 9., 2009.1.14., 12. o.),

                              —

                              A Tanács 2011/64/EU irányelve (2011. június 21.) a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról (HL L 176., 2011.7.5., 24. o.),

                              —

                              A Tanács 2001/500/IB kerethatározata (2001. június 26.) a pénzmosásról, valamint a bűncselekményhez felhasznált eszközök és az abból származó jövedelmek azonosításáról, felkutatásáról, befagyasztásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról (HL L 182., 2001.7.5., 1. o.),

                              —

                              A Tanács jogi aktusa (1995. július 26.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény létrehozásáról (HL C 316., 1995.11.27., 48. o.).

            3.   A tagállamok hatásköre

      A 2.1. és 2.2. pontban nem említett, a jegyzőkönyv által szabályozott kérdések tekintetében – amelyek tekintetében az EU nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel –, a tagállamok továbbra is jogosultak eljárni.