title: 2005/4/EK: A Tanács határozata (2004. december 22.) az Európai Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) között levélváltás formájában létrejött, kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, valamint az Európai Közösség és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének felváltásáról szóló megállapodás megkötéséről

text:
               5.1.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 2/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. december 22.)
   az Európai Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) között levélváltás formájában létrejött, kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, valamint az Európai Közösség és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének felváltásáról szóló megállapodás megkötéséről
   (2005/4/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első mondatával összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága (a továbbiakban Palesztin Hatóság) képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről, 1997. július 1-je óta hatályban lévő euro-mediterrán ideiglenes társulási megállapodás (1) (a továbbiakban ideiglenes társulási megállapodás) 12. cikke értelmében a Közösség és a Palesztin Hatóság fokozatosan növekvő mértékű liberalizációt valósít meg többek között a mezőgazdasági termékek egymással folytatott kereskedelme vonatkozásában. Ezen túlmenően, a 14. cikk értelmében 1999. január 1-jétől a Közösség és a Palesztin Hatóság megvizsgálja a helyzetet annak meghatározása céljából, hogy a Közösségnek és a Palesztin Hatóságnak 2000. január 1-jétől a 12. cikkben kitűzött célokkal összhangban milyen liberalizációs intézkedéseket kell alkalmaznia.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében az ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyve felváltásának céljából levélváltás formájában megállapodást dolgozott ki.

               (3)

               Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (2) összhangban kell elfogadni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) között levélváltás formájában létrejött, kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, valamint az Európai Közösség és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének felváltásáról szóló megállapodás jóváhagyásra kerül a Közösség részéről.
   A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   Az 1. és 2. jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 3. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell megállapítani.
   3. cikk
   (1)   A Bizottságot a piac közös szervezéséről szóló rendeletek megfelelő rendelkezései által létrehozott bizottságok, vagy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EK tanácsi rendelet (3) 248a. cikkével létrehozott Vámkódex Bizottság segítik.
   (2)   Amennyiben e cikkre történik utalás, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.
   Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam egy hónap.
   (3)   A bizottságok elfogadják saját eljárási szabályzatukat.
   4. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás aláírására a Közösség nevében jogosult személyt.

      Kelt Brüsszelben, 2004. december 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. VEERMAN

      (1)  HL L 187., 1997.7.16., 3. o.

      (2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (3)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 60/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 9., 2004.1.15., 8. o.) módosított rendelet.
   MEGÁLLAPODÁS
   levélváltás formájában az Európai Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) között kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, valamint az Európai Közösség és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének felváltásáról
   Uram!
   Ezúton szeretnék hivatkozni azon tárgyalásokra, amelyekre az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága (a továbbiakban Palesztin Hatóság) képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti, 1997. július 1-je óta hatályban lévő euro-mediterrán ideiglenes társulási megállapodás (a továbbiakban ideiglenes társulási megállapodás) 12. cikke alapján került sor, amelynek értelmében a Közösség és a Palesztin Hatóság fokozatosan növekvő mértékű liberalizációt valósít meg többek között a mezőgazdasági termékek egymással folytatott kereskedelme vonatkozásában.
   E tárgyalásokat a 14. cikk rendelkezéseivel összhangban folytatták, amely értelmében 1999. január 1-jétől a Közösség és a Palesztin Hatóság megvizsgálja a helyzetet annak meghatározása céljából, hogy a Közösségnek és a Palesztin Hatóságnak 2000. január 1-jétől az említett 12. cikkben kitűzött célokkal összhangban milyen liberalizációs intézkedéseket kell alkalmaznia.
   A tárgyalások eredményeként a Felek a következőkben állapodtak meg:

               1.

               Az ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyve és azok mellékletei helyébe az e levélváltás I. és II. mellékletében található 1. és 2. jegyzőkönyv és azok mellékletei lépnek.

               2.

               Az ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, a Közösség és a Palesztin Hatóság között az 1. jegyzőkönyv 1. cikkére vonatkozóan és a Közös Vámtarifa 0603 10 vámtarifaalszáma alá tartozó friss vágott virágok és virágbimbók Közösségbe történő behozataláról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás hatályát veszti.

               3.

               Legkésőbb 2007-ben a Közösség és a Palesztin Hatóság értékeli a helyzetet abból a célból, hogy az ideiglenes társulási megállapodás 12. cikkével összhangban meghatározza az Európai Közösség és a Palesztin Hatóság által 2008. január 1-jétől alkalmazandó intézkedéseket.

         E levélváltás formájában létrejött megállapodás rendelkezéseit 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.
   Lekötelezne, ha megerősítené azt, hogy kormánya egyetért-e a fentiekkel.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         az Európai Unió Tanácsa nevében

   Uram!
   Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom mai levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:
   „Ezúton szeretnék hivatkozni azon tárgyalásokra, amelyekre az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága (a továbbiakban Palesztin Hatóság) képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti, 1997. július 1-je óta hatályban lévő euro-mediterrán ideiglenes társulási megállapodás (a továbbiakban ideiglenes társulási megállapodás) 12. cikke alapján került sor, amelynek értelmében a Közösség és a Palesztin Hatóság fokozatosan növekvő mértékű liberalizációt valósít meg többek között a mezőgazdasági termékek egymással folytatott kereskedelme vonatkozásában.
   E tárgyalásokat a 14. cikk rendelkezéseivel összhangban folytatták, amely értelmében 1999. január 1-jétől a Közösség és a Palesztin Hatóság megvizsgálja a helyzetet annak meghatározása céljából, hogy a Közösségnek és a Palesztin Hatóságnak 2000. január 1-jétől az említett 12. cikkben kitűzött célokkal összhangban milyen liberalizációs intézkedéseket kell alkalmaznia.
   A tárgyalások eredményeként a Felek a következőkben állapodtak meg:

               1.

               Az ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyve és azok mellékletei helyébe az e levélváltás I. és II. mellékletében található 1. és 2. jegyzőkönyv és azok mellékletei lépnek.

               2.

               Az ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, a Közösség és a Palesztin Hatóság között az 1. jegyzőkönyv 1. cikkére vonatkozóan és a Közös Vámtarifa 0603 10 vámtarifaalszáma alá tartozó friss vágott virágok és virágbimbók Közösségbe történő behozataláról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás hatályát veszti.

               3.

               Legkésőbb 2007-ben a Közösség és a Palesztin Hatóság értékeli a helyzetet abból a célból, hogy az ideiglenes társulási megállapodás 12. cikkével összhangban meghatározza az Európai Közösség és a Palesztin Hatóság által 2008. január 1-jétől alkalmazandó intézkedéseket.

         E levélváltás formájában létrejött megállapodás rendelkezéseit 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.
   Lekötelezne, ha megerősítené azt, hogy kormánya egyetért-e a fentiekkel.”
   Megtiszteltetés számomra, hogy megerősíthetem: a Palesztin Hatóság egyetért az Ön levelében foglaltakkal.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         a Palesztin Hatóság részéről

   I. MELLÉKLET

      1. JEGYZŐKÖNYV
      a Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó mezőgazdasági termékeknek a Közösségbe történő behozatalára alkalmazandó rendelkezésekről

                  1.

                  A mellékletben felsorolt, Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó termékek Közösségbe történő behozatalát az alábbi, valamint a mellékletben foglalt feltételekkel összhangban engedélyezik.

                              a)

                              A behozatali vámokat vagy eltörlik, vagy az egyes termékek tekintetében az „a” oszlopban jelzett százalékkal csökkentik.

                              b)

                              Ha a közös vámtarifa ad valorem vám és specifikus vám kivetését rendeli el bizonyos termékekre, a csökkentésnek az „a” és „c” oszlopokban jelzett mértéke csak az ad valorem vámra vonatkozik. Ugyanakkor a 1509 10 kód alatti termék esetében a vámcsökkentés a specifikus vámra alkalmazandó.

                              c)

                              Bizonyos termékek vámja a rájuk vonatkozóan a „b” oszlopban feltüntetett vámkontingens keretein belül szűnik meg. Eltérő rendelkezés hiányában, a vámkontingenseket január 1-jétől december 31-ig tartó éves alapon kell alkalmazni.

                              d)

                              A kontingenst meghaladóan behozott mennyiségre az érintett terméknek megfelelően a közös vámtarifát kell alkalmazni a „c” oszlopban jelzettek szerint teljes vagy csökkentett mértékben.

                  2.

                  Bizonyos termékeket illetően a vámok alóli mentesítés a „d” oszlopban található referenciamennyiségek keretében történik.
                  Ha egy termék behozatalának volumene meghaladja a referenciamennyiséget, a Közösség – a kereskedelmi forgalom általa évente elvégzett felülvizsgálata figyelembevételével – az érintett terméket olyan közösségi vámkontingens hatálya alá helyezi, amelynek volumene megegyezik a referenciamennyiséggel. Ilyen esetben a kontingenst meghaladóan behozott mennyiségre az érintett terméknek megfelelően a közös vámtarifát alkalmazzák a „c” oszlop szerint teljes vagy csökkentett mértékben.

                  3.

                  Az alkalmazás első évében a vámkontingensek és a referenciamennyiségek volumenjei az alapmennyiségek részeiként kerülnek kiszámításra, figyelembe véve az e megállapodás hatálybalépéséig eltelt időt.

                  4.

                  A mellékletben felsorolt néhány termék esetén a vámkontingens mennyisége két alkalommal növekszik az „e” oszlopban jelzett mennyiségek alapján. Az első növekedés abban az időpontban következik be, amikor az adott vámkontingenst második alkalommal ítélik oda.

      AZ 1. JEGYZŐKÖNYV MELLÉKLETE

                  KN-kód (1)

                  Leírás (2)

                  Az MFN vám csökkentése (%) (3)

                  Vámkontingens (t, egyéb jelzés hiányában)

                  Az MFN vám csökkentése a meglévő vagy lehetséges vámkontingens mellett (%) (3)

                  Referenciamennyiség (t, egyéb jelzés hiányában)

                  Különös rendelkezések

                  a

                  b

                  c

                  d

                  e

                  0409 00 00

                  Természetes méz

                  100

                  500

                  0

                  4. pont – évente 250 tonnás növelés

                  ex06 03 10

                  Vágott virág és virágbimbó, friss

                  100

                  2 000

                  0

                  4. pont – évente 250 tonnás növelés

                  0702 00 00

                  Paradicsom, friss vagy hűtött december 1-jétől március 31-ig

                  100

                  60

                  2 000

                  ex07 03 10

                  Hagyma, friss vagy hűtött, február 15-től május 15-ig

                  100

                  60

                  0709 30 00

                  Padlizsán (tojásnövény), friss vagy hűtött, január 15-től április 30-ig

                  100

                  60

                  3 000

                  ex07 09 60

                  Paprika (Capsicum) vagy szegfűbors (Pimenta) termései, friss vagy hűtött:

                  0709 60 10

                  Édes paprika

                  100

                  40

                  1 000

                  0709 60 99

                  Egyéb

                  100

                  80

                  0709 90 70

                  Cukkini friss vagy hűtött, december 1-jétől február végéig

                  100

                  60

                  300

                  ex07099090

                  Bajuszos hagyma (Muscari comosum faj) friss vagy hűtött, február 15-től május 15-ig

                  100

                  60

                  0710 80 59

                  Paprika (Capsicum) vagy szegfűbors (Pimenta) termései az édes paprika kivételével, főzetlen vagy párolással, illetve vízben forralással főzött, fagyasztott

                  100

                  80

                  0711 90 10

                  Paprika (Capsicum) vagy szegfűbors (Pimenta) termései az édes paprika kivételével, ideiglenesen tartósított, de ebben az állapotban azonnali fogyasztásra nem alkalmas

                  100

                  80

                  0712 31 00
                  0712 32 00
                  0712 33 00
                  0712 39 00

                  Gomba, falfülgomba (Auricularia spp.), rezgőgomba (Tremella spp.) és szarvasgomba, szárított

                  100

                  500

                  0

                  ex08 05 10

                  Narancs, friss

                  100

                  60

                  25 000

                  ex08 05 20

                  Mandarin (és hasonló citrusfélék), friss

                  100

                  60

                  500

                  0805 40 00

                  Grépfrút

                  100

                  80

                  ex08055010

                  Citrom (Citrus limon, Citrus limonum), friss

                  100

                  40

                  800

                  0806 10 10

                  Friss asztali szőlő február 1-jétől július 14-ig

                  100

                  1 000

                  0

                  4. pont – évente 250 tonnás növelés

                  0807 19 00

                  Dinnye (kivéve görögdinnye), friss, november 1-jétől március 31-ig

                  100

                  50

                  10 000

                  0810 10 00

                  Friss eper, november 1-jétől március 31-ig

                  100

                  2 000

                  0

                  4. pont – évente 250 tonnás növelés

                  0812 90 20

                  Narancs, ideiglenesen tartósított, de ebben az állapotban azonnali fogyasztásra nem alkalmas

                  100

                  80

                  0904 20 30

                  Paprika (Capsicum) vagy szegfűbors (Pimenta) termései az édes paprika kivételével, szárított, se nem tört, se nem őrölt

                  100

                  80

                  1509 10

                  Szűz olívaolaj

                  100

                  2 000

                  0

                  4. pont – évente 250 tonnás növelés

                  2001 90 20

                  Paprika (Capsicum) termése az édes paprika és a bors kivételével, ecetben vagy ecetsavban elkészítve vagy tartósítva

                  100

                  80

                  2005 90 10

                  Paprika (Capsicum) termése az édes paprika és a bors kivételével, másképpen, mint ecetben vagy ecetsavban elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztott

                  100

                  80

      (1)  Az 1789/2003/EK rendeletnek (HL L 281., 2003.10.30., 1. o.) megfelelő KN-kódok.

      (2)  A kombinált nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályokra való tekintet nélkül a termékek leírása csak akkor tekinthető jelzésértékűnek, mivel a preferenciális rendszert e melléklet céljaira határozták meg, ha az fedi a KN-kódokat. Ha a korábbi KN-kódok jelezve vannak, a preferenciális rendszert mind a KN-kódok, mind pedig a megfelelő leírások alkalmazásával kell meghatározni.

      (3)  A vámcsökkentés csak az ad valorem vámokra alkalmazandó. Ugyanakkor az 1509 10 kód alatti termék esetében a vámcsökkentés a specifikus vámra alkalmazandó.
   II. MELLÉKLET

      2. JEGYZŐKÖNYV
      a Közösségből származó mezőgazdasági termékeknek a Ciszjordániába és a Gázai övezetbe történő behozatalára vonatkozó intézkedésekről

                  1.

                  A mellékletben felsorolt, Közösségből származó termékek Ciszjordániába és a Gázai övezetbe történő behozatalát az alábbi, valamint a mellékletben foglalt feltételekkel összhangban engedélyezik.

                  2.

                  A behozatali vámokat az „a” oszlopban jelzett szintre hozzák vagy eltörlik, a „b” oszlopban meghatározott éves vámkontingens keretén belül és a „c” oszlopban jelzett különös rendelkezéseknek megfelelően.

                  3.

                  A vámkontingenseket meghaladóan behozott mennyiségekre a harmadik országokra vonatkozó közös vámot kell alkalmazni, a „c” oszlopban jelzett különös rendelkezéseknek megfelelően.

                  4.

                  Az alkalmazás első évében a vámkontingensek és a referenciamennyiségek volumenjei az alapmennyiségek részeiként kerülnek kiszámításra, figyelembe véve az e jegyzőkönyv hatálybalépéséig eltelt időt.

      A 2. JEGYZŐKÖNYV MELLÉKLETE

                  KN-kód

                  Leírás

                  Vám
                  (%)

                  Vámkontingens
                  (t, egyéb jelzés hiányában)

                  Különös rendelkezések

                  a

                  b

                  c

                  0102 90 71

                  A 300 kg súlyt meghaladó, élő, vágásra szánt marhafélék (kivéve üsző és tehén)

                  0

                  300

                  0202 30 90

                  Marhafélék kicsontozott húsa (kivéve lapocka, hólyag), fagyasztott

                  0

                  200

                  0206 22 00

                  Marhafélék ehető mája, fagyasztott

                  0

                  100

                  0406

                  Sajt és túró

                  0

                  200

                  0407 00 19

                  Szárnyasok (kivéve pulyka és liba) kiköltésre szánt tojásai

                  0

                  120 000 darab

                  1101 00 15

                  Közönséges búzából, illetve tönkölybúzából készült liszt

                  0

                  13 000

                  2309 90 99

                  Az állatok etetésére használt egyéb készítmények

                  2

                  100


title: A Tanács határozata (1993. november 23.) az Európai Közösség és Románia között létrejött, a bornevek kölcsönös oltalmáról és ellenőrzéséről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993D0726

Hivatalos Lap L 337 , 31/12/1993 o. 0177 - 0177 finn különkiadás fejezet 3 kötet 55 o. 0097  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 55 o. 0097

		A Tanács határozata(1993. november 23.)az Európai Közösség és Románia között létrejött, a bornevek kölcsönös oltalmáról és ellenőrzéséről szóló megállapodás megkötéséről(93/726/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel az Európai Közösség és Románia között létrejött, a bornevek kölcsönös oltalmáról és ellenőrzéséről szóló megállapodás segíti a kereskedelemben jelentkező tisztességtelen verseny hatékony megszüntetésére irányuló intézkedések meghozatalát, nagyobb fokú fogyasztóvédelmet biztosít, és előmozdítja a szerződő felek közötti borkereskedelmet; mivel ezért kívánatos az említett megállapodás jóváhagyása;mivel a megállapodás egyes rendelkezései végrehajtásának megkönnyítése érdekében, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy – a borpiac közös szervezéséről szóló, 1987. március 16-i 822/87/EGK tanácsi rendelet [1] 83. cikkében megállapított eljárással összhangban – elvégezze a szükséges technikai kiigazításokat;mivel a megállapodás rendelkezései közvetlenül kapcsolódnak a közös kereskedelem- és agrárpolitika hatálya alá tartozó intézkedésekhez, az említett megállapodást közösségi szinten kell létrehozni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és Románia között létrejött, a bornevek kölcsönös oltalmáról és ellenőrzéséről szóló megállapodást, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvet és nyilatkozatokat a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.Az első bekezdésben említett okmányok szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás aláírására és a Közösség jóváhagyó okiratának letétbe helyezésére a Közösség nevében jogosult személyt.A Tanács elnöke megteszi a megállapodás 19. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést.3. cikkA megállapodás 13. cikke alkalmazásában, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy – a 822/87/EGK rendelet 83. cikkében megállapított eljárással összhangban – megkösse a megállapodás módosításához szükséges jogi aktusokat.4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1993. november 23-án.a Tanács részérőlaz elnökM. Smet[1] HL L 84., 1987.3.27., 1. o. A legutóbb az 1566/93/EGK rendelettel (HL L 154., 1993.6.25., 39. o.) módosított rendelet.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2017/665 határozata (2017. április 3.) a Régiók Bizottságának Románia által javasolt öt tagja és kilenc póttagja kinevezéséről

text:
               7.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 94/40

         A TANÁCS (EU) 2017/665 HATÁROZATA
   (2017. április 3.)
   a Régiók Bizottságának Románia által javasolt öt tagja és kilenc póttagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a román kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2016. április 21-én a Tanács (EU) 2016/642 határozata (4) értelmében Robert Sorin NEGOIȚĂ-t Ovidiu Iulian PORTARIUC váltotta fel póttagként.

               (2)

               Cristian ADOMNIȚEI, Ovidiu Ion BRĂILOIU, Răducu George FILIPESCU és Cătălin George MUNTEANU hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy tagjának helye megüresedett.

               (3)

               A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, miután lejárt az a mandátum, amelynek alapján Victor MORARU-t (Mayor of Amara, Ialomița County) tagnak javasolták.

               (4)

               Gheorghe CATRINOIU, Ciprian DOBRE, Alexandru DRĂGAN, Ovidiu Iulian PORTARIUC, Emil PROȘCAN, Mihai Adrian ȘTEF, Florin Grigore TECĂU és Ion Marcel VELA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága nyolc póttagjának helye megüresedett.

               (5)

               Adrian Ovidiu TEBAN-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Ionel ARSENE, President of Neamț County Council,

                           —

                           Decebal FĂGĂDĂU, Mayor of Constanța,

                           —

                           Victor MORARU, President of Ialomița County Council (mandátumváltozás),

                           —

                           Adrian Ovidiu TEBAN, Mayor of Cugir,

                           —

                           Marius Ioan URSĂCIUC, Mayor of Gura Humorului;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Árpád-András ANTAL, Mayor of Sfântu Gheorghe,

                           —

                           Emil BOC, Mayor of Cluj-Napoca,

                           —

                           Dănuț BUHĂESCU, Mayor of Uricani,

                           —

                           Ion DUMITREL, President of Alba County Council,

                           —

                           Viorel IONESCU, Mayor of Hîrșova,

                           —

                           Petre Emanoil NEAGU, President of Buzău County Council,

                           —

                           Cosmin NECULA, Mayor of Bacău,

                           —

                           Nicolae PANDEA, Mayor of Ștefan cel Mare,

                           —

                           Marius Horia ȚUȚUIANU, President of Constanța County Council.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2017. április 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. GALDES

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

      (4)  A Tanács 2016. április 21-i (EU) 2016/642 határozata a Régiók Bizottságának Románia által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről (HL L 108., 2016.4.23., 34. o.).


title: A Tanács 2013/182/KKBP határozata ( 2013. április 22. ) a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozat módosításáról

text:
                  2013.4.23.

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 111/50

         A TANÁCS 2013/182/KKBP HATÁROZATA
         (2013. április 22.)
         a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozat módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2011. február 28-án elfogadta a 2011/137/KKBP határozatot (1).

                     (2)

                     A Tanács a 2011/137/KKBP határozat 12. cikke (2) bekezdésének megfelelően elvégezte az említett határozat II. és IV. mellékletében szereplő személyek és szervezetek jegyzékének teljes körű felülvizsgálatát, és arra a következtetésre jutott, hogy egy személynek a továbbiakban nem kell a határozatban előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartoznia.

                     (3)

                     Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2013. március 14-én elfogadta a 2095 (2013) sz. határozatot, mellyel módosította az 1970 (2011) sz. határozat 9. pontjának a) alpontja értelmében bevezetett, és a 2009 (2011) sz. határozat 13. pontjának a) alpontjában részletesebben meghatározott fegyverembargót.

                     (4)

                     A 2011/137/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A 2011/137/KKBP határozat a következőképpen módosul:
            a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

                  „2. cikk

                     (1)   Az 1. cikket nem kell alkalmazni a következőkre:

                                 a)

                                 a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokat szolgáló, halált nem okozó katonai felszerelések, illetve belső elnyomás céljára alkalmas felszerelések szolgáltatása, értékesítése vagy átadása;

                                 b)

                                 az említett felszerelésekhez kapcsolódó technikai, képzési vagy egyéb segítségnyújtás, ideértve személyi állomány rendelkezésre bocsátását is;

                                 c)

                                 az említett felszerelésekhez kapcsolódó pénzügyi támogatás.

                     (2)   Az 1. cikket nem kell alkalmazni a következőkre:

                                 a)

                                 fegyverek és azokhoz kapcsolódó hadianyagok szolgáltatása, értékesítése vagy átadása;

                                 b)

                                 az említett felszerelésekhez kapcsolódó technikai, képzési vagy egyéb segítségnyújtás, ideértve személyi állomány rendelkezésre bocsátását is;

                                 c)

                                 az említett felszerelésekhez kapcsolódó pénzügyi támogatás,

                           amennyiben azt az 1970 (2011) ENSZ BT-határozat 24. pontja értelmében létrehozott bizottság (a továbbiakban: a bizottság) előzetesen jóváhagyta.

                     (3)   Az 1. cikk rendelkezései nem vonatkoznak az olyan védőruházat – ideértve a golyóálló mellényeket és a katonai sisakokat is – szolgáltatására, értékesítésére vagy átadására, amelyet az ENSZ, az Unió vagy annak tagállamai személyzetének tagjai, a média képviselői, valamint a humanitárius és a fejlesztési szervezetek munkatársai és az őket kísérő személyzet kizárólag személyes használatra, átmeneti jelleggel vittek be Líbia területére.

                     (4)   Az 1. cikk rendelkezései nem vonatkoznak a líbiai kormány részére kizárólag biztonsági vagy leszerelési támogatásra szánt, halált nem okozó katonai felszerelések szolgáltatására, értékesítésére vagy átadására.

                     (5)   Az 1. cikk rendelkezései nem vonatkoznak a líbiai kormány részére kizárólag biztonsági vagy leszerelési támogatásra szánt technikai, képzési, pénzügyi és egyéb segítségnyújtásra.

                     (6)   Az 1. cikket nem kell alkalmazni a következőkre:

                                 a)

                                 a líbiai kormány részére kizárólag biztonsági vagy leszerelési támogatásra szánt fegyverek és az azokhoz kapcsolódó hadianyagok szolgáltatása, értékesítése vagy átadása;

                                 b)

                                 az ENSZ-személyzet, a média képviselői, valamint a humanitárius és a fejlesztési szervezetek munkatársai és az őket kísérő személyzet általi kizárólagos használat céljából átmeneti jelleggel Líbia területére bevitt kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz kapcsolódó hadianyagok szolgáltatása, értékesítése vagy átadása,

                           amelyekről a bizottságot előzetesen értesítették, és a bizottság az értesítéstől számított öt munkanapon belül nem hozott elutasító határozatot.”.

            2. cikk
            A 2011/137/KKBP határozat II. és IV. melléklete az e határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul.

            3. cikk
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

            Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               C. ASHTON

            (1)  HL L 58., 2011.3.3., 53. o.

            MELLÉKLET
            Az alábbi személyre vonatkozó bejegyzést törölni kell a 2011/137/KKBP határozat II. és IV. mellékletében foglalt jegyzékekből.
            ASHKAL, Al-Barrani


title: 2014/138/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUFOR RCA/2/2014 határozata ( 2014. március 11. ) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai művelete (EUFOR RCA) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának a létrehozásáról

text:
               15.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 76/39

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUFOR RCA/2/2014 HATÁROZATA

   (2014. március 11.)
   az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai művelete (EUFOR RCA) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának a létrehozásáról
   (2014/138/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről (EUFOR RCA) szóló, 2014. február 10-i 2014/73/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (5) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2014/73/KKBP határozat 8. cikke (5) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy hozza meg az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai művelete (EUFOR RCA) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozására vonatkozó megfelelő határozatokat.

               (2)

               Az Európai Tanács a 2000. december 7-i, 8-i és 9-i nizzai, valamint a 2002. október 24-i és 25-i brüsszeli ülésén elfogadott következtetéseiben meghatározta a harmadik államok válságkezelési műveletekben való részvételére és a hozzájáruló felek bizottságának létrehozására vonatkozó szabályokat.

               (3)

               A hozzájáruló felek bizottságának olyan fórumként kell működnie, ahol a hozzájáruló harmadik államokkal megvitatják az EUFOR RCA irányításával kapcsolatos valamennyi problémát. Az EUFOR RCA politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását gyakorló PBB-nek figyelembe kell vennie a hozzájáruló felek bizottsága által kifejtett nézeteket.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Létrehozás és feladatmeghatározás
   Az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai művelete (EUFOR RCA) tekintetében létrejön a hozzájáruló felek bizottsága. E bizottság feladatait az Európai Tanács 2000. december 7-i, 8-i és 9-i nizzai és 2002. október 24-i és 25-i brüsszeli ülésén elfogadott következtetései határozzák meg.
   2. cikk
   Összetétel
   (1)   A hozzájáruló felek bizottságának tagjai a következők:

               —

               valamennyi tagállam képviselője, valamint

               —

               azon harmadik államok képviselői, amelyek részt vesznek az EUFOR RCA katonai műveletben és ahhoz jelentős mértékű hozzájárulást biztosítanak.

         (2)   A Bizottság képviselője szintén jelen lehet a hozzájáruló felek bizottságának ülésein.
   3. cikk
   Az uniós műveleti parancsnok által nyújtott tájékoztatás
   A hozzájáruló felek bizottsága az uniós műveleti parancsnoktól kap tájékoztatást.
   4. cikk
   Az elnök
   A hozzájáruló felek bizottságának elnöki tisztét az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője vagy annak képviselője tölti be szoros együttműködésben az Európai Unió Katonai Bizottságának elnökével vagy annak képviselőjével.
   5. cikk
   Ülések
   (1)   Az elnök rendszeresen összehívja a hozzájáruló felek bizottságát. Ha a körülmények megkívánják, az elnök kezdeményezésére vagy bármely tag kérésére rendkívüli ülés hívható össze.
   (2)   Az elnök az ülést megelőzően megküldi az ülés tervezett napirendjét és az üléshez kapcsolódó dokumentumokat. Az elnök feladata, hogy tájékoztassa a PBB-t a hozzájáruló felek bizottságának megbeszélésein született eredményekről.
   6. cikk
   Titoktartás
   (1)   A 2013/488/EU tanácsi határozattal (2) összhangban a hozzájáruló felek bizottságának ülései és eljárásai vonatkozásában a Tanács biztonsági szabályait kell alkalmazni. A hozzájáruló felek bizottsága képviselőinek megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.
   (2)   A hozzájáruló felek bizottságának tanácskozásaira szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik, kivéve, ha a hozzájáruló felek bizottsága egyhangúlag másként határoz.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 40., 2014.2.11., 59. o.

      (2)  A Tanács 2013. szeptember 23-i 2013/488/EU határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).


title: 2009/89/EK: A Tanács határozata ( 2008. december 4. ) a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

text:
               4.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 34/17

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2008. december 4.)
   a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő aláírásáról
   (2009/89/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösség a 77/585/EGK tanácsi határozat (1) és a 1999/802/EK tanácsi határozat (2) elfogadásával a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény – amelyet később a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezménnyé neveztek át – (a továbbiakban: a Barcelonai egyezmény) részes felévé vált.

               (2)

               A Barcelonai egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének e) pontjával összhangban a Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak a tengerparti övezetek integrált kezelésének elősegítésére, az ökológiai és tájvédelmi szempontok, valamint a természeti erőforrások ésszerű felhasználásának figyelembevételével.

               (3)

               Az európai integrált partiövezet-kezelés végrehajtásáról szóló, 2002. május 30-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (3) és különösen annak V. fejezete szorgalmazza, hogy a szomszédos országokkal (ideértve az azonos regionális tengeri térségbeli nem uniós tagállamokat is) megkötött egyezmények keretében a tagállamok hajtsák végre a tengerparti övezetek integrált kezelését.

               (4)

               A Közösség horizontális eszközökkel mozdítja elő a szélesebb körű integrált kezelést, többek között a környezetvédelem területén is. Ezek a tevékenységek ezért hozzájárulnak a tengerparti övezetek integrált kezeléséhez.

               (5)

               A tengerparti övezetek integrált kezelése része az EU integrált tengerpolitikájának, amelyet a 2007. december 13-án és 14-én Lisszabonban tartott Európai Tanács hagyott jóvá.

               (6)

               A 2006. november 27-i tanácsi határozattal felhatalmazva a Bizottság a Közösség nevében – és a tagállamok képviselőivel egyeztetve – részt vett a Barcelonai egyezmény részes felei által szervezett tanácskozásokon, melyek célja az volt, hogy jegyzőkönyv készüljön a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről (a továbbiakban: az ICZM jegyzőkönyv).

               (7)

               A e tanácskozások eredményeként az ICZM jegyzőkönyv szövegét a 2008. január 20-i meghatalmazotti konferencián elfogadták, és azt 2009. január 20-i határidővel aláírásra bocsátották.

               (8)

               A mediterrán térség part menti övezetei jelenleg is rendkívüli környezeti terhelésnek vannak kitéve, part menti erőforrásaik pedig folyamatosan pusztulnak. Az ICZM jegyzőkönyv a szélesebb nyilvánosság és a versenyszféra érdekeltjeinek, így többek között a civil társadalomnak és a gazdasági szereplőknek a bevonásával egy összehangoltabb és integráltabb megközelítés ösztönző kereteit teremti meg. Csak ezen átfogó szemlélettel lehet a felmerült problémákat érdemben kezelni, és a jelenleginél fenntarthatóbb fejlődést elérni a mediterrán térség part menti övezeteiben.

               (9)

               Az ICZM jegyzőkönyv rendelkezései számos területet érintenek, azokat a szubszidiaritás és az arányosság elvének figyelembevételével a közigazgatás különböző szintjein kell végrehajtani. Jóllehet a Bizottság – a környezetvédelmi problémák határokon átívelő jellegére és egyéb tényezőkre tekintettel – indokoltan jár el a tengerparti övezetek integrált kezelésének támogatásakor, az ICZM jegyzőkönyvben rögzített bizonyos részletes intézkedések kidolgozása és végrehajtása a part menti területeket érintően a tagállamoknak és azok illetékes hatóságainak a hatáskörébe tartozik, ők állapítják meg például az építési tilalom hatálya alá eső területeket.

               (10)

               Helyénvaló az ICZM jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő aláírása, figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére is,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség jóváhagyja a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről szóló jegyzőkönyv aláírását, figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére is.
   Az ICZM jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (4).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

      Kelt Brüsszelben, 2008. december 4-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. KOSCIUSKO-MORIZET

      (1)  HL L 240., 1977.9.19., 1. o.

      (2)  HL L 322., 1999.12.14., 32. o.

      (3)  HL L 148., 2002.6.6., 24. o.

      (4)  Lásd e Hivatalos Lap 19 oldalát.
    ---documentbreak---

               4.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 34/19

         FORDÍTÁS
   JEGYZŐKÖNYV
   a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezeléséről
   E JEGYZŐKÖNYV SZERZŐDŐ FELEI,
   MIVEL részesei a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezése elleni védelméről szóló, 1976. február 16-án, Barcelonában elfogadott és 1995. június 10-én módosított egyezménynek,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy végrehajtsák az említett egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének e) pontjában és (5) bekezdésében foglalt kötelezettségeket,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Földközi-tenger tengerparti övezete a mediterrán térségben élők közös természeti és kulturális öröksége, és hogy megőrzése és körültekintő kezelése a jelen és a jövő generációinak érdekeit szolgálja,
   AGGODALOMMAL SZEMLÉLVE a Földközi-tenger tengerparti övezeteit érő antropikus nyomás növekedését, amely még sebezhetőbbé teszi őket; és azzal az óhajjal, hogy megállítsák és visszafordítsák a tengerparti övezetek állapotromlását, és jelentősen mérsékeljék a tengerparti ökológiai rendszerek biológiai sokféleségének csökkenését,
   AGGODALOMMAL TEKINTVE a tengerparti övezetet fenyegető, éghajlatváltozásból eredő kockázatokra, amelyek többek között a tengerszint emelkedését eredményezhetik; és tudatában annak, hogy fenntartható intézkedések elfogadására van szükség a természeti jelenségek negatív hatásainak mérsékléséhez,
   ABBÉLI MEGGYŐZŐDÉSÜKBEN, hogy pótolhatatlan ökológiai, gazdasági és társadalmi erőforrásként a tengerparti övezet megőrzésére és fenntartható fejlesztésére irányuló tervezés és gazdálkodás célzott, integrált megközelítést igényel, amely a Földközi-tenger medencéjének egészét és a part menti összes államot érinti, figyelembe véve sokféleségüket és különösen a szigetek geomorfológiai adottságokból fakadó, sajátos igényeit,
   FIGYELEMMEL az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-én, Montego Bayben kelt tengerjogi egyezményére, a – különösen a vízimadarak élőhelye szempontjából – nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekről szóló, 1971. február 2-i ramsari egyezményre, valamint a biológiai sokféleségről szóló, 1992. június 5-én, Rio de Janeiróban kelt egyezményre, amelyet a Földközi-tenger partvidékén számos állam és az Európai Közösség is aláírt,
   KÜLÖNÖSEN TÖREKEDVE az együttes fellépésre a tengerparti övezet kezelésére vonatkozó, célirányos integrált tervek kidolgozásában az Egyesült Nemzetek Szervezetének éghajlatváltozásról szóló, 1992. május 9-i, New York-i keretegyezményének 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerint,
   MERÍTVE a tengerparti övezet integrált kezelésével kapcsolatos eddigi tapasztalatokból és a különböző szervezetek, így az európai intézmények munkájából,
   ÉPÍTVE a Fenntartható Fejlődés Mediterrán Bizottságának ajánlásaira és munkájára, valamint a Szerződő Felek 1997-ben Tuniszban, 2001-ben Monacóban, 2003-ban Cataniában és 2005-ben Portorožban tartott üléseinek ajánlásaira és a 2005-ben Portorožban elfogadott mediterrán fenntartható fejlődési stratégiára,
   AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy mediterrán szinten megerősítik a parti államok által a tengerparti övezet integrált kezelésének biztosítása érdekében tett erőfeszítéseket,
   ELKÖTELEZETTEN a nemzeti, regionális és helyi kezdeményezések ösztönzése iránt, összehangolt promóciós fellépések révén, a különböző érdekelt szerepvállalókkal összefogásban és partnerségben, a tengerparti övezet integrált kezelését előmozdító, hatékony irányítás érdekében,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy következetesség valósuljon meg a tengerparti övezet integrált kezelésében az egyezmény és jegyzőkönyveinek alkalmazása során,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   RÉSZ
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Általános kötelezettségek
   A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek és jegyzőkönyveinek megfelelően a Felek közös keretrendszert hoznak létre a mediterrán térség tengerparti övezetének integrált kezelésére, és meghozzák a szükséges intézkedéseket az ilyen célú regionális együttműködés megerősítésére.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E Jegyzőkönyv alkalmazásában:

               a)

               „Felek”: e Jegyzőkönyv Szerződő Felei.

               b)

               „Egyezmény”: a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló, 1976. február 16-án, Barcelonában kelt és 1995. június 10-én módosított egyezmény.

               c)

               „Szervezet”: az egyezmény 17. cikkében említett testület.

               d)

               „Központ”: az elsőrendű cselekvési programok regionális tevékenységi központja.

               e)

               „Tengerparti övezet”: geomorfológiai terület a part vízi és szárazföldi szakaszán, amelyen belül az egyes részek viszonyát az emberi közösségekkel együtt élő és azokkal kölcsönhatásba lépő biotikus és abiotikus elemekből álló, összetett ökológiai és erőforrásrendszerek, illetve a területre jellemző társadalmi-gazdasági tevékenységek alakítják.

               f)

               „A tengerparti övezet integrált kezelése”: a tengerparti övezet fenntartható kezelésének és használatának dinamikus folyamata, amely egyúttal figyelembe veszi a tengerparti tájak és ökológiai rendszerek sérülékenységét, a tevékenységek és alkalmazások sokféleségét, ezek kölcsönhatását, egyes tevékenységek és alkalmazások tengerhez kötöttségét, valamint azok tengerre és szárazföldre gyakorolt hatását.

         3. cikk
   Területi hatály
   (1)   A Jegyzőkönyv területi hatálya a Földközi-tenger térségére terjed ki, ahogyan azt az egyezmény 1. cikke meghatározza. A térség határainak megállapításakor emellett az alábbiak is irányadók:

               a)

               a tengerparti övezet tengeri határa, amely a Felek területi vizeinek külső határa; és

               b)

               a tengerparti övezet szárazföldi határa, amely az egyes Felek által meghatározott, part menti közigazgatási egységek határa.

         (2)   Amennyiben valamely Fél saját felségterületén belül az e cikk (1) bekezdésében foglaltaktól eltérő határokat állapít meg, nyilatkozatot kell tennie a letéteményesnél az e Jegyzőkönyvet megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy az ahhoz való csatlakozásról szóló okiratának letétbe helyezésekor, vagy bármely ezt követő időszakban, amennyiben:

               a)

               a tengeri határ nem éri el a területi vizek külső határait;

               b)

               a szárazföldi határ különbözik, azaz túllépi vagy nem éri el a part menti közigazgatási egységek területének fent meghatározott határait, többek között az ökoszisztéma-megközelítés vagy a gazdasági és társadalmi kritériumok alkalmazása, illetve a szigetek geomorfológiai adottságokból eredő, sajátos igényeinek figyelembevétele, valamint az éghajlatváltozás negatív hatásainak figyelembevétele miatt.

         (3)   Valamennyi Fél a megfelelő intézményi szinten megfelelő intézkedéseket fogad el vagy támogat a lakosság és bármely érdekelt fél e Jegyzőkönyv területi hatályáról való tájékoztatására.
   4. cikk
   Jogfenntartás
   (1)   E Jegyzőkönyv egyetlen rendelkezése, illetve az e Jegyzőkönyv alapján elfogadott egyetlen jogi aktus sem érinti a Felek tengerjoggal kapcsolatos jogait, jelenlegi vagy jövőbeni követeléseit vagy jogi álláspontját, különösen a tengeri területek jellegét és kiterjedését, a tengeri területek határainak a szomszédos vagy átellenes partokkal rendelkező államok közötti megállapítását, a nemzetközi hajózásban használt tengerszorosokon való áthaladással kapcsolatos jogokat és szabályokat, és a parti tengereken való békés áthaladás jogát, továbbá a parti állam, a lobogó szerinti állam vagy a kikötő szerinti illetékes állam joghatóságának jellegét és terjedelmét illetően.
   (2)   Az e Jegyzőkönyv alapján végrehajtott egyetlen jogi aktus vagy tevékenység sem ad alapot a nemzeti szuverenitással vagy joghatósággal kapcsolatos követelésekre, vagy azok megtámadására vagy vitatására.
   (3)   E Jegyzőkönyv rendelkezései nem érintik a tengerparti övezet védelmével és kezelésével foglalkozó, más – meglévő vagy jövőbeni – nemzeti vagy nemzetközi jogi eszközökben vagy programokban foglalt, szigorúbb rendelkezéseket.
   (4)   E Jegyzőkönyv egyetlen rendelkezése sem érint nemzetbiztonsági és védelmi tevékenységeket és létesítményeket; azonban minden Fél egyetért azzal, hogy az ilyen tevékenységeket és létesítményeket – amennyiben az ésszerű és megvalósítható – e Jegyzőkönyvvel összhangban kell végezni, illetve létrehozni.
   5. cikk
   A tengerparti övezet integrált kezelésével kapcsolatos célkitűzések
   A Felek a tengerparti övezet integrált kezelésével kapcsolatban az alábbi célokat tűzték ki:

               a)

               a tevékenységek ésszerű tervezésén keresztül a tengerparti övezet fenntartható fejlődésének előmozdítása, annak biztosításával, hogy a környezetet és a tájat a gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődéssel összhangban figyelembe veszik;

               b)

               a tengerparti övezet megőrzése a jelen és a jövő generációi javára;

               c)

               a természeti erőforrások fenntartható használatának biztosítása, különösen a vízhasználatra tekintettel;

               d)

               a tengerparti ökológiai rendszerek, tájak és geomorfológia integritásának megőrzése;

               e)

               a természeti veszélyek megelőzése és/vagy hatásainak csökkentése, különös tekintettel az éghajlatváltozás hatásaira, amelyet természeti és emberi tevékenység egyaránt kiválthat,

               f)

               összhang teremtése a tengerparti övezet használatát érintő állami és magánkezdeményezések között, valamint a hatóságok valamennyi ilyen irányú döntése között, nemzeti, regionális és helyi szinten.

         6. cikk
   A tengerparti övezet integrált kezelésének általános elvei
   E Jegyzőkönyv végrehajtásakor a Feleket a tengerparti övezet integrált kezelésével kapcsolatos következő elvek vezérlik:

               a)

               Különösen figyelembe veszik a dagálykor elárasztott térség biológiai gazdagságát, természetes dinamikáját és működését, valamint a szerves egységet alkotó tengeri és szárazföldi rész egymásra utaltságát és egymást kiegészítő jellegét.

               b)

               Együttesen kezelik a hidrológiai, geomorfológiai, éghajlati, ökológiai, társadalmi-gazdasági és kulturális rendszerekhez kapcsolódó valamennyi tényezőt, hogy ne merítsék ki a tengerparti övezet eltartóképességét, és hogy megelőzzék a természeti katasztrófák és a haladás negatív hatásait.

               c)

               A tengerparti tervezésre és gazdálkodásra vonatkozó ökoszisztéma-megközelítést alkalmazzák a tengerparti övezet fenntartható fejlődésének biztosítására.

               d)

               Megfelelő irányítást biztosítanak, amely átlátható döntéshozatali folyamatban lehetővé teszi a helyi lakosság és a civil társadalom tengerparti övezetben érdekelt feleinek megfelelő és időszerű részvételét.

               e)

               Megkövetelik a tengerparti övezeten belüli igazgatási szolgáltatások, valamint a regionális és helyi hatóságok ágazatközi, intézményi összehangolását.

               f)

               Megkövetelik városfejlesztési és társadalmi-gazdasági tevékenységekkel kapcsolatos földhasználati stratégiák, tervek és programok, valamint más megfelelő ágazati politikák kialakítását.

               g)

               Figyelembe veszik a tengerparti övezetben folytatott tevékenységek nagy számát és sokféleségét, és szükség esetén prioritást rendelnek azokhoz a közszolgáltatásokhoz és tevékenységekhez, amelyekhez a használat és helyszín tekintetében a tenger közvetlen közelségét igénylik.

               h)

               Kiegyenlítik a felhasználási területek elosztását a tengerparti övezet egészében, és kerülik a szükségtelen központosítást és városterjeszkedést.

               i)

               Előzetesen értékelik a különböző emberi tevékenységekkel és az infrastruktúrával kapcsolatos kockázatokat, hogy megelőzzék és csökkentsék azok tengerparti övezetre gyakorolt negatív hatásait.

               j)

               Megakadályozzák a tengerparti környezet károsodását, és ahol ez mégis bekövetkezik, megfelelő módon helyreállítják a környezetet.

         7. cikk
   Koordináció
   (1)   A tengerparti övezet integrált kezelésének céljából a Felek:

               a)

               biztosítják az intézményi koordinációt, ahol szükséges a megfelelő testületeken vagy mechanizmusokon keresztül, a szektorális megközelítések elkerülésére és az átfogó megközelítések előmozdítására;

               b)

               megszervezik a tengerparti övezet mind tengeri, mind szárazföldi része tekintetében felelős, különböző hatóságok megfelelő koordinációját az egyes igazgatási szolgálatokban, nemzeti, regionális és helyi szinten;

               c)

               megteremtik a szoros együttműködés alapjait a nemzeti hatóságok és a regionális és helyi testületek között a tengerparti stratégiák, tervek és programok területén, valamint a tevékenységek különböző engedélyezéseivel kapcsolatban, adott esetben vegyes tanácsadó testületeken vagy közös döntéshozatali eljárásokon keresztül.

         (2)   A tengerparti övezet illetékes nemzeti, regionális és helyi hatóságai, amennyiben megvalósítható, együtt munkálkodnak a part menti övezetre vonatkozó stratégiák, tervek és programok összhangjának és hatékonyságának megerősítésén.
   II.   RÉSZ
   A TENGERPARTI ÖVEZET INTEGRÁLT KEZELÉSÉNEK ELEMEI
   8. cikk
   A tengerparti övezet védelme és fenntartható használata
   (1)   Az e Jegyzőkönyv 5. és 6. cikkében megállapított célkitűzéseknek és elveknek megfelelően a Felek törekednek a tengerparti övezet fenntartható használatának és kezelésének biztosítására annak érdekében, hogy megőrizzék a tengerparti természetes élőhelyeket, tájakat, természeti erőforrásokat és ökológiai rendszereket, a nemzetközi és regionális jogi eszközöknek megfelelően.
   (2)   Ebből a célból a Felek:

               a)

               a legmagasabb téli vízszintből kiindulva a tengerparti övezetben olyan zónát alakítanak ki, amelyben nem engedélyezik az építkezést. Figyelembe véve többek között az éghajlatváltozással és természeti kockázatokkal közvetlenül és hátrányosan érintett területeket, ez a zóna nem lehet 100 méternél keskenyebb, az alábbi b) pont rendelkezéseire is figyelemmel. Ha a zóna szélességére vonatkozóan szigorúbb nemzeti szabályozás van érvényben, azt továbbra is alkalmazni kell.

               b)

               A fent említett rendelkezéseket e Jegyzőkönyv célkitűzéseivel és elveivel összhangban módosítani lehet:

                           1.

                           közérdekű projektek tekintetében;

                           2.

                           olyan területeken, amelyeken sajátos földrajzi vagy más helyi megkötések léteznek, különösen a népsűrűség vagy a társadalmi szükségletek tekintetében, ahol az egyedi lakhatást, az urbanizációt vagy a fejlesztést nemzeti jogi eszköz írja elő.

               c)

               Értesítik a Szervezetet a módosításokról rendelkező nemzeti jogi eszközeikről.

         (3)   A Felek törekednek annak biztosítására is, hogy nemzeti jogi eszközeik a tengerparti övezet fenntartható használatával kapcsolatos kritériumokat tartalmazzanak. A sajátos helyi feltételeket is figyelembe vevő kritériumok többek között a következőkre terjednek ki:

               a)

               a védett területeken kívül olyan nyílt területek meghatározása és határainak megállapítása, ahol a városfejlesztés és egyéb tevékenységek korlátozottak vagy szükség esetén tiltottak;

               b)

               a városfejlesztés lineáris terjedésének, és új közlekedési infrastruktúrák part menti kiépítésének korlátozása;

               c)

               annak biztosítása, hogy környezeti megfontolásokat is foglaljanak bele a köztulajdonban lévő tengeri területek kezelését és használatát szabályozó rendelkezésekbe;

               d)

               a lakosok tengerhez való szabad hozzáférésének és a partra történő kijutás szabadságának biztosítása;

               e)

               a szárazföldi járművek közlekedésének és parkolásának, valamint tengeri hajók közlekedésének és kikötésének korlátozása vagy szükség esetén megtiltása a sérülékeny természeti területeken, a szárazföldön vagy a tengeren, beleértve a tengerpartokat és a dűnéket.

         9. cikk
   Gazdasági tevékenységek
   (1)   Az e Jegyzőkönyv 5. és 6. cikkében megállapított célkitűzéseknek és elveknek megfelelően, és figyelembe véve a Barcelonai Egyezménynek és Jegyzőkönyveinek a megfelelő rendelkezéseit, a Felek:

               a)

               különleges figyelmet szentelnek azoknak a gazdasági tevékenységeknek, amelyekhez a tenger közvetlen közelségére van szükség;

               b)

               biztosítják, hogy a különböző gazdasági tevékenységek minimalizálják a természeti erőforrások felhasználását és vegyék figyelembe a jövő generációinak igényeit;

               c)

               tekintettel vannak az integrált vízkészlet-gazdálkodásra és a környezetvédelmi szempontból megfelelő hulladékgazdálkodásra;

               d)

               biztosítják, hogy a tengerparti és tengeri gazdálkodást a tengerparti övezet sérülékeny jellegéhez igazítsák, és hogy a tengeri erőforrásokat óvják a szennyezéstől;

               e)

               a gazdasági tevékenységek fejlődése tekintetében mutatókat határoznak meg a tengerparti övezet fenntartható használatának biztosítására és az eltartóképességüket meghaladó nyomás enyhítésére;

               f)

               irányadó gyakorlati kódexeket népszerűsítenek a hatóságok, a gazdasági szereplők és a nem kormányzati szervezetek körében.

         (2)   Ezenfelül, tekintettel az alábbiakban felsorolt gazdasági tevékenységekre, a Felek megállapodnak a következőkben:

               a)

               Mezőgazdaság és ipar
               garantálják a környezet magas szintű védelmét a mezőgazdasági és ipari tevékenységek helyszínén és azok végzésekor, annak érdekében, hogy megőrizzék a tengerparti ökológiai rendszereket és tájakat, és megelőzzék a tenger-, a víz-, a levegő- és a talajszennyezést;

               b)

               Halászat

                           i.

                           figyelembe veszik a halászati területek védelmének szükségességét a fejlesztési projektekben;

                           ii.

                           biztosítják, hogy a halászat gyakorlata összeegyeztethető legyen a tenger természeti erőforrásainak fenntartható használatával;

               c)

               Akvakultúra

                           i.

                           figyelembe veszik a víziállat-tenyésztő területek és a mészhéjú állatok vizei védelmének szükségességét a fejlesztési projektekben;

                           ii.

                           az akvakultúrát az anyagbevitel és a hulladékkezelés ellenőrzésével szabályozzák;

               d)

               Idegenforgalom, sport és szabadidős tevékenységek

                           i.

                           ösztönzik a fenntartható tengerparti idegenforgalmat, amely megőrzi a tengerparti ökológiai rendszereket, a természeti erőforrásokat, a kulturális örökséget és a tájat;

                           ii.

                           előmozdítják a tengerparti idegenforgalom sajátos formáit, beleértve a kulturális, falusi és ökoturizmust, tiszteletben tartva a helyi lakosság hagyományait;

                           iii.

                           szabályozzák, vagy szükség esetén tiltják a különböző sport- vagy szabadidős tevékenységek folytatását, beleértve a szabadidős horgászatot és a mészhéjú állatok gyűjtését;

               e)

               A sajátos természeti erőforrások kihasználása

                           i.

                           előzetes engedélyezésnek vetik alá az ásványok kiemelését és kitermelését, beleértve a tengervíz sótalanító üzemekben történő felhasználását és a kőfejtést;

                           ii.

                           szabályozzák a homok kitermelését, beleértve a tengerfeneket és a folyók hordalékait, vagy megtiltják ott, ahol ez valószínűleg károsodást okoz a tengerparti ökológiai rendszerek egyensúlyában;

                           iii.

                           figyelemmel kísérik a tengerparti víztartó rétegek és az édes és sós víz közötti dinamikus kapcsolódási vagy kölcsönhatási területeket, amelyekben a föld alatti víz kinyerése vagy a természeti környezetbe történő szennyvíz-kibocsátások károsodást okozhatnak;

               f)

               Infrastruktúra, energetikai létesítmények, kikötők, part menti művek és építmények
               ezeket az infrastruktúrákat, létesítményeket, műveket és építményeket engedélyezési eljárásnak vetik alá, hogy a tengerparti ökológiai rendszerekre, tájakra és geomorfológiára gyakorolt negatív hatásuk a lehető legkisebbre csökkenjen, illetve adott esetben nem pénzügyi intézkedéssel kompenzálják azt;

               g)

               Tengerészeti tevékenységek
               a tengerészeti tevékenységeket oly módon folytatják, hogy biztosítsák a tengerparti ökológiai rendszerek megőrzését a vonatkozó nemzetközi egyezmények szabályainak, előírásainak és eljárásainak megfelelően.

         10. cikk
   Sajátos tengerparti ökológiai rendszerek
   A Felek intézkedéseket hoznak egyes sajátos tengerparti ökológiai rendszerek jellemzőinek védelmére, a következőképpen:

               1.

               Vizes élőhelyek és torkolatok
               A védett területek kialakításán felül, és a vizes élőhelyek és torkolatok eltűnésének megelőzésére a Felek:

                           a)

                           figyelembe veszik a vizes élőhelyek és torkolatok környezeti, gazdasági és társadalmi funkcióját a nemzeti part menti stratégiákban, tervekben és programokban, valamint az engedélyek kiadásakor;

                           b)

                           meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy szabályozzák, vagy szükség esetén megtiltsák azokat a tevékenységeket, amelyek károsíthatják a vizes élőhelyeket és torkolatokat;

                           c)

                           a lehetséges mértékben vállalják a leromlott állapotú tengerparti vizes élőhelyek helyreállítását a tengerparti környezeti folyamatokban betöltött pozitív szerepük újbóli mozgósítása érdekében.

               2.

               Tengeri élőhelyek
               A Felek, elismerve a magas természetvédelmi értékkel rendelkező élőhelyeknek és fajoknak otthont adó tengeri területek védelmének szükségességét, védett területté minősítésüktől függetlenül:

                           a)

                           intézkedéseket fogadnak el a védelem és megőrzés biztosítására, jogalkotáson, tervezésen és a tengeri és tengerparti területek kezelésén keresztül, különösen olyan területekre vonatkozóan, amelyek magas természetvédelmi értékkel rendelkező élőhelyeknek és fajoknak adnak otthont;

                           b)

                           vállalják a regionális és nemzetközi együttműködés előmozdítását a tengeri élőhelyek védelméről szóló közös programok végrehajtása érdekében.

               3.

               Tengerparti erdők és ligetek
               A Felek intézkedéseket fogadnak el olyan tengerparti erdők és ligetek megőrzésére vagy kialakítására, amelyek különösen a fokozottan védett területeken kívül helyezkednek el.

               4.

               Dűnék
               A Felek vállalják, hogy megőrzik és lehetőség szerint fenntartható módon helyreállítják a dűnéket és homokpadokat.

         11. cikk
   Tengerparti tájak
   (1)   A Felek, elismerve a tengerparti tájak sajátos esztétikai, természeti és kulturális értékét, függetlenül azok védett területté történő minősítésétől, intézkedéseket fogadnak el a tengerparti tájak védelmének biztosítására, a jogalkotáson, tervezésen és gazdálkodáson keresztül.
   (2)   A Felek vállalják, hogy előmozdítják a regionális és nemzetközi együttműködést a tájvédelem területén és különösen – adott esetben – a határokon átnyúló tengerparti tájakra vonatkozó együttes fellépések végrehajtását.
   12. cikk
   Szigetek
   A Felek vállalják, hogy fokozott védelmet nyújtanak a szigeteknek, beleértve a kis szigeteket, és ebből a célból

               a)

               támogatják a környezetbarát tevékenységeket ezeken a területeken, és különleges intézkedéseket hoznak a lakosok tengerparti ökológiai rendszerek védelmében való részvételének biztosítására, amely részvétel helyi szokásaikon és tudásukon alapul;

               b)

               figyelembe veszik a szigetek környezetének sajátos jellemzőit, és annak szükségességét, hogy a nemzeti tengerparti stratégiákban, tervekben és programokban, továbbá gazdálkodási eszközökben teret kapjon a szigetek közötti interakció, különösen a közlekedés, az idegenforgalom, a halászat, a hulladékkezelés és a vízgazdálkodás területén.

         13. cikk
   Kulturális örökség
   (1)   A Felek egyénileg vagy együttesen meghoznak minden intézkedést annak érdekében, hogy megőrizzék a tengerparti övezet kulturális és különösen archeológiai és történelmi örökségét, beleértve a víz alatti kulturális örökséget, az alkalmazandó nemzeti és nemzetközi jogi eszközöknek megfelelően.
   (2)   A Felek biztosítják, hogy a tengerparti övezet kulturális örökségének in situ megőrzését tekintsék az elsődleges lehetőségnek, mielőtt bármilyen intézkedést hoznának ezen örökségre irányulóan.
   (3)   A Felek különösen biztosítják, hogy a tengerparti övezet víz alatti kulturális örökségének a tengeri környezetből eltávolított elemeit oly módon őrizzék meg és kezeljék, amely biztosítja hosszú távú fennmaradásukat, és hogy ezekkel az elemekkel ne kereskedjenek, azokat ne értékesítsék vagy vegyék meg, és ne cseréljék el kereskedelmi árucikként.
   14. cikk
   Részvétel
   (1)   A tengerparti övezet integrált kezelésének hatékony irányítása érdekében a Felek meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a különböző – többek között az alábbiakban felsorolt – érdekeltek megfelelően részt vegyenek a tengerparti és tengeri stratégiák, tervek és programok vagy projektek kidolgozási és végrehajtási fázisában, és a különböző engedélyek kiadásában:

               —

               az érintett területi közösségek és közigazgatási intézmények,

               —

               a gazdasági szereplők,

               —

               nem kormányzati szervezetek,

               —

               társadalmi szereplők,

               —

               az érintett lakosság.

         E részvétel többek között tanácsadó testületeket, közvélemény-kutatásokat vagy közmeghallgatásokat foglal magában és kiterjedhet partnerségekre is.
   (2)   E részvétel biztosításának céljából a Felek megfelelően, időben és hatékonyan szolgáltatnak információt.
   (3)   A közvetítő vagy egyeztető eljárásokat és a közigazgatási vagy bírósági jogorvoslathoz való jogot biztosítani kell minden olyan érdekelt számára, aki a határozatokat, aktusokat vagy mulasztásokat vitatja, a tengerparti övezetet érintő tervek, programok vagy projektek tekintetében a Felek által megállapított részvételi rendelkezésekre is figyelemmel.
   15. cikk
   A környezettudatosság erősítése, képzés, oktatás és kutatás
   (1)   A Felek vállalják, hogy nemzeti, regionális vagy helyi szinten környezettudatosság-erősítési tevékenységet folytatnak a tengerparti övezet integrált kezelésével kapcsolatban, és oktatási programokat, képzéseket dolgoznak ki e témában, ennek megfelelően alakítva a közoktatást.
   (2)   A Felek közvetlenül, többoldalúan vagy kétoldalúan, illetve a Szervezet, a Központ vagy nemzetközi szervezetek segítségével oktatási programokat és képzéseket szerveznek a tengerparti övezet integrált kezelésével kapcsolatban, és a közoktatást ennek megfelelően alakítják, az említett övezet fenntartható fejlődésének biztosítása céljából.
   (3)   A Felek interdiszciplináris tudományos kutatást folytatnak a tengerparti övezet integrált kezelésével, valamint a tevékenységek és azok tengerparti övezetre gyakorolt hatásainak összefüggéseivel kapcsolatban. Ebből a célból erre szakosodott kutatóközpontokat hoznak létre vagy támogatnak. E kutatás célja különösen az, hogy elmélyítse a tengerparti övezet integrált kezelésével kapcsolatos tudást, hozzájáruljon a nyilvánosság tájékoztatásához, és megkönnyítse a döntéshozatalt az állami és magánszférában.
   III.   RÉSZ
   A TENGERPARTI ÖVEZET INTEGRÁLT KEZELÉSÉNEK ESZKÖZEI
   16. cikk
   Monitoring- és megfigyelési mechanizmusok és hálózatok
   (1)   A Felek használják és megerősítik meglévő monitoring- és megfigyelési mechanizmusaikat, illetve szükség esetén újakat dolgoznak ki. Ezenfelül elkészítik, és rendszeresen aktualizálják a tengerparti övezet nemzeti jegyzékét, amelynek lehetőség szerint tartalmaznia kell az erőforrásokkal és a tevékenységekkel, valamint az intézményekkel, jogszabályokkal és a tengerparti övezetet esetlegesen érintő tervezéssel kapcsolatos információkat.
   (2)   A tudományos tapasztalatok, adatok és az irányadó gyakorlat cseréjének előmozdítása érdekében a Felek a megfelelő közigazgatási és tudományos szinten részt vesznek a mediterrán tengerparti övezet hálózatában, a Szervezettel együttműködve.
   (3)   A tengerparti övezet állapotának és fejlődésének rendszeres megfigyelését megkönnyítendő a Felek kölcsönösen elfogadott referencia-formanyomtatványt és -eljárást fogadnak el a nemzeti jegyzékben szereplő, vonatkozó adatok összegyűjtésére.
   (4)   A Felek meghozzák valamennyi szükséges intézkedést, hogy biztosítsák a monitoring- és megfigyelési mechanizmusokból és hálózatokból származó információk nyilvános hozzáférhetőségét.
   17. cikk
   A tengerparti övezet integrált kezelésének mediterrán stratégiája
   A Felek vállalják, hogy együttműködnek a fenntartható fejlődés előmozdítása és a tengerparti övezet integrált kezelése érdekében, figyelembe véve a fenntartható fejlődés mediterrán stratégiáját, és szükség esetén kiegészítve azt. Ebből a célból a Felek a Központ segítségével közös regionális keretrendszert határoznak meg a mediterrán térségben a tengerparti övezet integrált kezelése céljából, amelyet a megfelelő regionális cselekvési terveken és más operatív eszközökön keresztül, valamint nemzeti stratégiáikon keresztül hajtanak végre.
   18. cikk
   Nemzeti tengerparti stratégiák, tervek és programok
   (1)   A Felek tovább erősítik vagy kialakítják a tengerparti övezet integrált kezelésére vonatkozó nemzeti stratégiát és a tengerparti végrehajtási terveket és programokat a közös regionális keretrendszerrel összhangban és e Jegyzőkönyv integrált kezelési célkitűzéseinek és elveinek megfelelően, és tájékoztatják a Szervezetet az e stratégiával kapcsolatban alkalmazott koordinációs mechanizmusokról.
   (2)   A nemzeti stratégia, amely a fennálló helyzet elemzésén alapul, meghatározza a célkitűzéseket, kijelöli a prioritásokat az okok megjelölésével, azonosítja a kezelést igénylő tengerparti ökológiai rendszereket, valamint minden megfelelő szereplőt és eljárást, számba veszi a meghozandó intézkedéseket és azok költségeit, valamint az intézményi eszközöket, és a rendelkezésre álló jogi és pénzügyi eszközöket, és végrehajtási menetrendet határoz meg.
   (3)   A tengerparti tervek és programok, amelyek állhatnak önmagukban, vagy képezhetik más tervek és programok részét, meghatározzák a nemzeti stratégia irányait és azt megfelelő területi szinten végrehajtják, emellett adott esetben meghatározzák többek között a tengerparti övezet tengeri és szárazföldi részeinek eltartóképességét, megosztásuk és használatuk feltételeit.
   (4)   A Felek megfelelő mutatókat határoznak meg a hatékonyság értékelésére a tengerparti övezet integrált kezelésére vonatkozó stratégiák, tervek és programok, valamint a Jegyzőkönyv végrehajtási folyamatának tekintetében.
   19. cikk
   Környezetvédelmi szempontú értékelés
   (1)   Figyelembe véve a tengerparti övezet sérülékenységét, a Felek biztosítják, hogy a tengerparti övezetre és különösen ökológiai rendszereikre várhatóan jelentős hatást gyakorló állami és magánprojekteket érintő környezetvédelmi hatásvizsgálat folyamata és a kapcsolódó vizsgálatok figyelembe veszik a környezet sajátos veszélyeztetettségét és a tengerparti övezet tengeri és szárazföldi részei közötti kölcsönhatásokat.
   (2)   Ugyanezen kritériumokkal összhangban a Felek adott esetben kidolgozzák a tengerparti zónát érintő tervek és programok környezetvédelmi szempontú stratégiai értékelését.
   (3)   A környezetvédelmi szempontú értékelésben figyelembe kell venni a tengerparti övezetre gyakorolt, összetett hatást, kellő figyelmet fordítva többek között ezen övezet eltartóképességére.
   20. cikk
   Területpolitika
   (1)   A tengerparti övezet integrált kezelésének előmozdítása, a gazdasági nyomás csökkentése, a nyílt területek fenntartása és a lakosság tengerhez való hozzáférésének és a tengerpartra való kijutásának biztosítása céljából a Felek megfelelő területpolitikai eszközöket és intézkedéseket fogadnak el, beleértve a tervezés folyamatát.
   (2)   Ebből a célból, és a tengerparti övezet köz- és magántulajdonban lévő földjei fenntartható kezelésének biztosítására a Felek többek között mechanizmusokat fogadnak el a föld megszerzésével, engedményezésével, ajándékozásával és köztulajdonba adásával kapcsolatban, és szolgalmakat állapítanak meg az ingatlanokon.
   21. cikk
   Gazdasági, pénzügyi és adóügyi eszközök
   A nemzeti tengerparti stratégiák és tengerparti programok és tervek végrehajtása érdekében a Felek meghozhatják a megfelelő intézkedéseket olyan vonatkozó gazdasági, pénzügyi és/vagy adóügyi eszközök elfogadására, amelyek a tengerparti övezet integrált kezelésére vonatkozó helyi, regionális és nemzeti kezdeményezések támogatására irányulnak.
   IV.   RÉSZ
   A TENGERPARTI ÖVEZETET ÉRINTŐ KOCKÁZATOK
   22. cikk
   Természeti veszélyek
   A tengerparti övezet integrált kezelésére vonatkozó nemzeti stratégiák keretében a Felek politikákat alakítanak ki a természeti veszélyek megelőzésére. Ebből a célból sérülékenységvizsgálatot és kockázatértékelést végeznek a tengerparti övezetben, és megelőzési, kockázatcsökkentő és alkalmazkodási intézkedéseket hoznak a természeti katasztrófák, különösen az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére.
   23. cikk
   A tengerpart eróziója
   (1)   E Jegyzőkönyv 5. és 6. cikkében meghatározott célkitűzéseknek és elveknek megfelelően a Felek a tengerpart eróziójával járó negatív hatások hatékonyabb megelőzése és enyhítése érdekében vállalják, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket a tengerpart természetes alkalmazkodóképességének fenntartására vagy helyreállítására, beleértve a tengerszint-emelkedés által okozott változáshoz való alkalmazkodás képességét is.
   (2)   A Felek a tengerparti övezetben folytatandó, új tevékenységek és az ott létesítendő művek, többek között a tengeri építmények és a tengerparti védművek mérlegelésekor különös figyelmet fordítanak ezek tengerparti erózióra gyakorolt negatív hatásaira és az általuk generált közvetlen és közvetett költségekre. A meglévő tevékenységek és építmények tekintetében a Felek a tengerparti erózióra gyakorolt negatív hatások lehető legkisebb mértékre való csökkentésére irányuló intézkedéseket fogadnak el.
   (3)   A Felek törekednek a tengerparti erózió hatásainak megelőzésére a tevékenységek integrált kezelésén keresztül, beleértve különleges intézkedések elfogadását a tengerparti hordalékokra és tengerparti művekre vonatkozóan.
   (4)   A Felek vállalják, hogy megosztják azokat a tudományos adatokat, amelyek növelik a tengerparti erózió állapotával, alakulásával és hatásaival kapcsolatos ismereteket.
   24. cikk
   Reakció természeti katasztrófák esetén
   (1)   A Felek vállalják, hogy előmozdítják a nemzetközi együttműködést a természeti katasztrófákra történő reagálás területén, és meghoznak minden szükséges intézkedést e katasztrófák hatásainak időben történő kezelésére.
   (2)   A Felek vállalják, hogy összehangolják a rendelkezésükre álló detektálási, előrejelző és kommunikációs berendezések használatát a meglévő mechanizmusok és kezdeményezések felhasználásával, a nagyobb természeti katasztrófákkal kapcsolatos sürgős információ lehető leggyorsabb továbbításának biztosítására. A Felek értesítik a Szervezetet, hogy mely nemzeti hatóságok illetékesek ilyen információ kiadására és fogadására a vonatkozó nemzetközi mechanizmusokkal összefüggésben.
   (3)   A Felek vállalják, hogy előmozdítják a kölcsönös együttműködést, és a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint nem kormányzati szervezetek és más illetékes szervezetek közötti együttműködést, hogy sürgős humanitárius segítséget tudjanak nyújtani a Földközi-tenger tengerparti övezetét érintő természeti katasztrófákra reagálva.
   V.   RÉSZ
   NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS
   25. cikk
   Képzés és kutatás
   (1)   A Felek vállalják, hogy közvetlenül, illetve a Szervezet vagy az illetékes nemzetközi szervezetek segítségével együttműködnek a tudományos, műszaki és adminisztrációs személyzetnek a tengerparti övezet integrált kezelésével kapcsolatos képzésében, különösen abból a célból, hogy:

               a)

               meghatározzák és megerősítsék a kapacitásokat;

               b)

               fejlesszék a tudományos és műszaki kutatást;

               c)

               támogassák a tengerparti övezet integrált kezelésére szakosodott központokat;

               d)

               a helyi szakemberek számára képzési programokat alakítsanak ki.

         (2)   A Felek vállalják, hogy közvetlenül, illetve a Szervezet vagy az illetékes nemzetközi szervezetek segítségével előmozdítják a tengerparti övezet integrált kezelésével kapcsolatos tudományos és műszaki kutatást, különösen tudományos és műszaki információk cseréjével és közös érdekű kutatási programjaik összehangolásával.
   26. cikk
   Tudományos és műszaki segítségnyújtás
   A tengerparti övezet integrált kezelésének céljából a Felek vállalják, hogy közvetlenül, illetve a Szervezet vagy az illetékes nemzetközi szervezetek segítségével együttműködnek a tudományos és műszaki segítségnyújtás területén, ha arra a Felek igényt tartanak, beleértve a környezetvédelmi szempontokat érvényesítő technológiákhoz való hozzáférést és azok átadását, valamint a segítségnyújtás más lehetséges formáit.
   27. cikk
   Információcsere és közös érdekű tevékenységek
   (1)   A Felek vállalják, hogy közvetlenül, illetve a Szervezet vagy az illetékes nemzetközi szervezetek segítségével együttműködnek az irányadó környezetvédelmi gyakorlat alkalmazásával kapcsolatos információk cseréjében.
   (2)   A Szervezet támogatásával a Felek különösen:

               a)

               tengerparti gazdálkodásra vonatkozó mutatókat határoznak meg, figyelembe véve a már meglévőket, és együttműködnek e mutatók alkalmazásában;

               b)

               a tengerparti övezet használatára és gazdálkodására vonatkozóan értékeléseket végeznek és azokat naprakészen tartják;

               c)

               közös érdekű tevékenységeket folytatnak, mint például a tengerparti övezet integrált kezelésére vonatkozó demonstrációs projektek.

         28. cikk
   Határokon átnyúló együttműködés
   A Felek közvetlenül, illetve a Szervezet vagy az illetékes nemzetközi szervezetek segítségével arra törekednek, hogy két- vagy többoldalú kapcsolatok keretében adott esetben összehangolják a szomszédos tengerparti övezetre vonatkozó nemzeti tengerparti stratégiáikat, terveiket és programjaikat. Ezt a koordinációt a megfelelő hazai közigazgatási testületek végzik.
   29. cikk
   Határokon átnyúló, környezetvédelmi szempontú értékelés
   (1)   E Jegyzőkönyv keretében a Felek a más Felek tengerparti övezeteiben valószínűsíthetően jelentős károkat okozó tervek, programok és projektek engedélyezése vagy jóváhagyása előtt értesítés, információcsere és konzultáció útján működnek együtt az e tervek, programok és projektek környezeti hatásainak értékelésében, figyelembe véve e Jegyzőkönyv 19. cikkét, és az egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének d) pontját.
   (2)   Ebből a célból a Felek vállalják, hogy együttműködnek az eljárás valamennyi szakaszában történő értesítésre, információcserére és konzultációra vonatkozó eljárások meghatározásáról szóló, megfelelő iránymutatások kidolgozásában és elfogadásában.
   (3)   A Felek adott esetben két- vagy többoldalú megállapodásokat köthetnek e cikk hatékony végrehajtása érdekében.
   VI.   RÉSZ
   INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK
   30. cikk
   Tájékoztatási központok
   Minden Fél kijelöl egy Tájékoztatási Központot, amely kapcsolatot tart a Központtal az e Jegyzőkönyv végrehajtásának műszaki és tudományos szempontjait érintően, és tájékoztatást ad nemzeti, regionális és helyi szinten. A Tájékoztatási Központok rendszeres időközönként találkoznak, hogy végrehajtsák az e Jegyzőkönyvben foglaltak teljesítéséből eredő feladatokat.
   31. cikk
   Jelentések
   A Felek a Szerződő Felek rendes ülése elé terjesztik az e Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló jelentéseket olyan formában és időközönként, ahogyan azt ezeken az üléseken meghatározzák; e jelentések tartalmazzák a meghozott intézkedéseket, hatékonyságukat, és a végrehajtásuk során felmerült problémákat.
   32. cikk
   Intézményi koordináció
   (1)   A Szervezet felel e Jegyzőkönyv végrehajtásának koordinálásáért. Ebből a célból a Központtól kap támogatást, amelyet a következő feladatokkal bízhat meg:

               a)

               segítségnyújtás a Feleknek a mediterrán térségben a tengerparti övezet integrált kezelésére vonatkozó közös regionális keretrendszer 17. cikk értelmében vett meghatározásában;

               b)

               rendszeres jelentés készítése a Földközi-tenger tengerparti övezetében az integrált kezelés helyzetéről és alakulásáról, az e Jegyzőkönyv végrehajtásának megkönnyítésére;

               c)

               információcsere és közérdekű tevékenységek folytatása a 27. cikk értelmében;

               d)

               igény szerint segítségnyújtás a Feleknek a következőkhöz:

                           —

                           a mediterrán tengerparti övezet hálózatában való részvétel a 16. cikk értelmében,

                           —

                           a tengerparti övezet integrált kezelésére vonatkozó nemzeti stratégiák elkészítése és végrehajtása a 18. cikk értelmében,

                           —

                           együttműködés a képzési tevékenységekben és a tudományos és műszaki kutatási programokban a 25. cikk értelmében,

                           —

                           adott esetben a határokon átnyúló tengerparti övezet kezelésének összehangolása a 28. cikk értelmében;

               e)

               a Tájékoztatási Központok üléseinek megszervezése a 30. cikk értelmében;

               f)

               a Felek által ráruházott bármely más feladat ellátása.

         (2)   E Jegyzőkönyv végrehajtásának céljából a Felek, a Szervezet és a Központ közösen együttműködést építhet ki olyan nem kormányzati szervezetekkel, amelyek tevékenysége összefügg e Jegyzőkönyvvel.
   33. cikk
   A felek ülései
   (1)   Az e Jegyzőkönyv Részes Feleinek rendes üléseire az egyezmény Szerződő Feleinek az egyezmény 18. cikke értelmében tartott rendes üléseivel együtt kerül sor. A Felek az említett cikknek megfelelően rendkívüli üléseket is tarthatnak.
   (2)   Az e Jegyzőkönyv Részes Felei üléseinek funkciója:

               a)

               e Jegyzőkönyv végrehajtásának felülvizsgálata;

               b)

               annak biztosítása, hogy ezt a Jegyzőkönyvet a többi Jegyzőkönyvvel együttműködésben és összhangban hajtják végre;

               c)

               a Szervezet és a Központ e Jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos munkájának felügyelete, és politikai iránymutatás tevékenységeikhez;

               d)

               a tengerparti övezet integrált kezelésére vonatkozóan elfogadott intézkedések hatékonyságának és más intézkedések szükségességének mérlegelése, különösen az e Jegyzőkönyvhöz fűzött mellékletek vagy módosítások formájában;

               e)

               ajánlás a Felek számára az e Jegyzőkönyv végrehajtásához elfogadandó intézkedésekről;

               f)

               a Tájékoztatási Központok e Jegyzőkönyv 30. cikke szerinti ülésein született javaslatok megvizsgálása;

               g)

               a Felek által átadott jelentések mérlegelése és a megfelelő ajánlások megtétele az egyezmény 26. cikke értelmében;

               h)

               a Központon keresztül benyújtott bármely más vonatkozó információ megvizsgálása;

               i)

               az e Jegyzőkönyvre vonatkozó bármely más kérdés megvizsgálása, adott esetben.

         VII.   RÉSZ
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   34. cikk
   Kapcsolat az egyezménnyel
   (1)   Az egyezménynek bármilyen jegyzőkönyvhöz kapcsolódó rendelkezéseit e Jegyzőkönyvre tekintettel kell alkalmazni.
   (2)   Az egyezmény 24. cikke értelmében elfogadott eljárási szabályokat és pénzügyi szabályokat e Jegyzőkönyvre tekintettel kell alkalmazni, e Jegyzőkönyv Részes Felei eltérő rendelkezésének hiányában.
   35. cikk
   Kapcsolatok harmadik személyekkel
   (1)   A Felek adott esetben felhívják az e Jegyzőkönyvben nem részes államokat és nemzetközi szervezeteket, hogy működjenek együtt e Jegyzőkönyv végrehajtásában.
   (2)   A Felek vállalják, hogy megfelelő intézkedéseket fogadnak el a nemzetközi joggal összhangban annak biztosítására, hogy senki ne folytasson olyan tevékenységet, amely ellentétes e Jegyzőkönyv célkitűzéseivel és elveivel.
   36. cikk
   Aláírás
   E Jegyzőkönyv 2008. január 21-től2009. január 20-ig, Madridban nyitva áll aláírásra az egyezmény bármely Szerződő Fele számára.
   37. cikk
   Megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás
   Ezt a Jegyzőkönyvet meg kell erősíteni, el kell fogadni vagy jóvá kell hagyni. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat Spanyolország kormányánál helyezik letétbe, amely ellátja a letéteményes feladatát.
   38. cikk
   Csatlakozás
   2009. január 21-től e Jegyzőkönyv az egyezmény bármely szerződő fele számára nyitva áll csatlakozásra.
   39. cikk
   Hatálybalépés
   E Jegyzőkönyv a legalább hat (6) megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okirat letétbe helyezését követő harmincadik (30) napon lép hatályba.
   40. cikk
   Hiteles szövegek
   E Jegyzőkönyv eredeti példányát, amelynek arab, angol, francia és spanyol nyelven készült szövege egyaránt hiteles, a letéteményesnél helyezik letétbe.

      FENTIEK HITELÉÜL alulírott meghatalmazottak aláírták e Jegyzőkönyvet.
      KELT MADRIDBAN, SPANYOLORSZÁGBAN, kettőezer-nyolc január huszonegyedikén.


title: 2009/230/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/233

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2008. április 22.)
   az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2009/230/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlására (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 30. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6–0126/2008),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) végleges éves beszámolója megfelel a Számvevőszék jelentéséhez csatoltnak;

               2.

               jóváhagyja az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 7. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 29. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztése Az Európai Parlament 2010. május 5-i határozata a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2208(IMM))

text:
               15.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 81/146

         2010. május 5., szerdaA Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztése
   P7_TA(2010)0093
   Az Európai Parlament 2010. május 5-i határozata a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2208(IMM))
   2011/C 81 E/25

      Az Európai Parlament,
   tekintettel a Cseh Köztársaság illetékes hatóságai által 2009. szeptember 16-án elküldött és 2009. november 23-án a plenáris ülésen bejelentett, a Miloslav Ransdorf mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,
   miután az eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Miloslav Ransdorfot,
   tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéleteire (1),
   tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,
   tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0107/2010),

               A.

               mivel Miloslav Ransdorf az Európai Parlament képviselője,

               B.

               mivel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament ülésszaka alatt annak képviselői saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; mivel nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, és mivel a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely képviselőjének mentességét felfüggessze,

               C.

               mivel a cseh alkotmány 27. cikke (4) bekezdésének értelmében egyetlen parlamenti képviselő vagy szenátor sem vonható büntetőeljárás alá azon ház hozzájárulása nélkül, amelynek tagja, és ha az adott ház megtagadja a hozzájárulást, a büntetőeljárásra soha nem kerülhet sor,

               1.

               úgy határoz, hogy felfüggeszti Miloslav Ransdorf mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Cseh Köztársaság illetékes hatóságainak.

      (1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391. o.).