title: 2010/649/EU: A Tanács határozata ( 2010. október 7. ) az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről#Megállapodás az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról

text:
               4.11.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 287/50

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. október 7.)
   az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről
   (2010/649/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának, v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Pakisztáni Iszlám Köztársasággal az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (2)

               A megállapodást az Európai Közösség nevében 2009. október 26-án aláírták, figyelemmel annak megkötésére.

               (3)

               A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következtében, az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett és annak jogutódja.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni.

               (5)

               A megállapodás visszafogadási vegyes bizottságot hoz létre, amely elfogadhatja eljárási szabályzatát. Helyénvaló megállapítani erre az esetre az Európai Unió álláspontjának kialakítására irányuló egyszerűsített eljárást.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően, az Egyesült Királyság bejelentette az e határozat elfogadásában és alkalmazásában való részvételre irányuló szándékát.

               (7)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően, és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (8)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazható,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Európai Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A megállapodás 20. cikkének (2) bekezdésében előírt, az Uniót jogilag kötelező értesítést a Tanács elnöke teszi meg (1), és az alábbi nyilatkozatot teszi:

         „A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve gyakorolja az Európai Közösség jogait, és terhelik annak kötelezettségei. Ezért a megállapodás szövegében az »Európai Közösség« -re való hivatkozásokat adott esetben »Európai Unió«-ként kell értelmezni.”

   3. cikk
   A Bizottság kérelmére meghívott tagállami szakértők támogatásával az Uniót a Bizottság képviseli a megállapodás 16. cikke szerint létrehozott visszafogadási vegyes bizottságban.
   4. cikk
   A Tanács által kijelölt különbizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság alakítja ki az Uniónak a visszafogadási vegyes bizottság keretében képviselt, a visszafogadási vegyes bizottság eljárási szabályzatának a megállapodás 16. cikke (2) bekezdésében előírtak szerinti elfogadására vonatkozó álláspontját.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   6. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. október 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. WATHELET

      (1)  A visszafogadási megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

      MEGÁLLAPODÁS
      az Európai Közösség és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról
      A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
      AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
      a továbbiakban: a Közösség,
      valamint
      A PAKISZTÁNI ISZLÁM KÖZTÁRSASÁG,
      a továbbiakban: Pakisztán,
      a továbbiakban külön-külön: fél, együttesen: felek.
      AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megerősítsék együttműködésüket az illegális bevándorlás elleni hatékony küzdelem érdekében,
      AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy e megállapodás segítségével és viszonossági alapon gyors és hatékony eljárásokat hozzanak létre az olyan személyek azonosítására, illetve biztonságos és szabályos visszatérésére, akik Pakisztán vagy az Európai Unió valamely tagállama területére való beutazás, jelenlét vagy tartózkodás feltételeinek nem, illetve már nem felelnek meg, továbbá hogy az együttműködés szellemében elősegítsék az ilyen személyek átutazását,
      HANGSÚLYOZVA, hogy e megállapodás nem érinti az Európai Unió tagállamainak és Pakisztánnak a nemzetközi jogból eredő jogait, kötelezettségeit és felelősségét,
      FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének, valamint az e cím alapján elfogadott minden jogi aktusnak a rendelkezései nem vonatkoznak a Dán Királyságra,
      A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      1. cikk
      Fogalom-meghatározások
      E megállapodás alkalmazásában:

                  a)

                  „tagállam”: az Európai Unió bármely tagállama a Dán Királyság kivételével;

                  b)

                  „egy tagállam állampolgára”: bármely olyan személy, aki a Közösség által alkalmazott fogalom-meghatározás szerint valamely tagállam állampolgárságával rendelkezik;

                  c)

                  „Pakisztán állampolgára”: bármely olyan személy, aki pakisztáni állampolgársággal rendelkezik;

                  d)

                  „harmadik országbeli állampolgár”: bármely olyan személy, aki a pakisztáni, illetve valamely tagállam állampolgárságától eltérő állampolgársággal rendelkezik;

                  e)

                  „hontalan személy”: bármely olyan személy, aki nem rendelkezik állampolgársággal;

                  f)

                  „tartózkodási engedély”: Pakisztán vagy valamely tagállam által kibocsátott, bármilyen típusú engedély, amely valamely személyt a kiállító állam területén történő tartózkodásra jogosít;

                  g)

                  „vízum”: Pakisztán vagy valamely tagállam által kibocsátott engedély vagy határozat, amely a területére való belépéshez vagy az azon való átutazáshoz szükséges. E fogalom nem terjed ki a repülőtéri tranzitvízumra;

                  h)

                  „megkereső állam”: az az állam (Pakisztán vagy a tagállamok egyike), amely a 2. és 3. cikk értelmében visszafogadási kérelmet, vagy a 12. cikk értelmében átutazási kérelmet nyújt be;

                  i)

                  „megkeresett állam”: az az állam (Pakisztán vagy a tagállamok egyike), amelyhez a 2. és 3. cikk értelmében visszafogadási kérelmet, vagy a 12. cikk értelmében átutazási kérelmet nyújtanak be.

            I. SZAKASZ
      VISSZAFOGADÁSI KÖTELEZETTSÉGEK
      2. cikk
      Saját állampolgárok visszafogadása
      (1)   A megkeresett állam a megkereső állam kérelmére és az állampolgárság 6. cikkel összhangban történő bizonyítását követően visszafogadja bármely állampolgárát, aki a megkereső állam területére való beutazás, jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek nem, illetve már nem felel meg.
      (2)   A megkeresett állam azon személy számára, akinek visszafogadását elfogadta, szükség szerint és késedelem nélkül kiállítja a visszafogadásához szükséges, legalább hat hónapig érvényes úti okmányt. Ha az érintett személy átadására jogi vagy ténybeli okok folytán a kiállított úti okmány érvényességi ideje alatt nem kerülhet sor, a megkeresett állam tizennégy napon belül ugyanolyan érvényességi idejű új úti okmányt állít ki.
      3. cikk
      Harmadik országbeli állampolgárok és hontalanok visszafogadása
      (1)   A megkeresett állam a megkereső állam kérésére, és az e megállapodásban előírtaktól eltérő további alakszerűségek nélkül visszafogad minden olyan harmadik országbeli állampolgárt vagy hontalan személyt, aki a megkereső állam területére való belépés, jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek nem, illetve már nem felelnek meg, feltéve, hogy az ilyen személyek:

                  a)

                  a visszafogadási kérelem benyújtásának idején rendelkeznek a megkeresett állam által kiállított érvényes vízummal vagy tartózkodási engedéllyel; vagy

                  b)

                  közvetlenül a megkeresett állam területéről léptek be illegálisan a megkereső állam területére. Ezen albekezdés alkalmazásában egy személy abban az esetben lép be közvetlenül a megkeresett állam területéről, ha a megkereső állam területére – illetve amennyiben a megkeresett állam Pakisztán, a tagállamok területére – légi úton vagy hajóval, más közbenső országba történő beutazás nélkül érkezett.

            (2)   Az (1) bekezdés szerinti visszafogadási kötelezettség nem alkalmazandó, amennyiben:

                  a)

                  a harmadik országbeli állampolgár vagy a hontalan személy kizárólag a megkeresett állam nemzetközi repülőterén, repülőgép-forgalmi tranzitterületen tartózkodott; vagy

                  b)

                  a megkereső állam a harmadik országbeli állampolgár vagy a hontalan személy részére a területére való belépést megelőzően vagy azt követően vízumot vagy tartózkodási engedélyt állított ki, kivéve, ha az érintett személy olyan, a megkeresett állam által kiállított vízummal vagy tartózkodási engedéllyel rendelkezik, amelynek érvényességi ideje hosszabb.

            (3)   Ha a megkeresett állam valamely tagállam, az (1) bekezdésben foglalt visszafogadási kötelezettség a vízumot vagy tartózkodási engedélyt kiállító tagállamot terheli. Amennyiben két vagy több tagállam állított ki vízumot vagy tartózkodási engedélyt, az (1) bekezdésben meghatározott visszafogadási kötelezettség azt a tagállamot terheli, amelyik a hosszabb érvényességi idejű dokumentumot állította ki, illetve ha azok közül egy vagy több dokumentum érvényességi ideje lejárt, akkor a még érvényes dokumentumot kiállító tagállamot. Ha már valamennyi dokumentum lejárt, úgy az (1) bekezdés szerinti visszafogadási kötelezettség azon tagállamot terheli, amely a legkésőbb lejárt dokumentumot kiállította.
      (4)   A megkeresett állam azon személy számára, akinek visszafogadását elfogadta, szükség szerint és késedelem nélkül kiállítja a visszafogadáshoz szükséges, legalább hat hónapig érvényes úti okmányt. Amennyiben az érintett személy átadására jogi vagy ténybeli okok folytán a kiállított úti okmány érvényességi ideje alatt nem kerülhet sor, a megkeresett állam tizennégy naptári napon belül ugyanolyan érvényességi idejű új úti okmányt állít ki.
      II. SZAKASZ
      VISSZAFOGADÁSI ELJÁRÁS
      4. cikk
      Alapelvek
      (1)   A (2) bekezdésre is figyelemmel, a 2. és 3. cikkben meghatározott kötelezettségek alapján visszafogadandó személy átadásának feltétele a megkeresett állam hatáskörrel rendelkező hatóságához benyújtott visszafogadási kérelem.
      (2)   A 2. cikk (1) bekezdésének és a 3. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül nincs szükség visszafogadási kérelemre, amennyiben a visszafogadandó személy érvényes úti okmánnyal és – adott esetben – a megkeresett állam által kiállított érvényes vízummal vagy tartózkodási engedéllyel rendelkezik.
      (3)   Visszafogadás csupán az állampolgárságot valószínűsítő bizonyíték alapján nem lehetséges.
      5. cikk
      Visszafogadási kérelem
      (1)   A visszafogadási kérelem a következő információkat tartalmazza:

                  a)

                  a visszafogadandó személy adatai (pl. családi és utónév, születési idő és hely, az utolsó lakóhely);

                  b)

                  az állampolgársággal, az átutazással, a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek visszafogadási feltételeivel, valamint a jogellenes belépés és tartózkodás tényével kapcsolatos bizonyítékként szolgáló eszközök feltüntetése.

            (2)   A visszafogadási kérelem – a lehetséges mértékben – a következő információkat is tartalmazza:

                  a)

                  arról szóló nyilatkozat, hogy a visszafogadandó személynek segítségre vagy gondoskodásra lehet szüksége, feltéve, hogy az érintett személy kifejezetten hozzájárult e nyilatkozathoz;

                  b)

                  bármilyen más olyan védelmi vagy biztonsági intézkedés, amely az adott visszafogadás esetén szükséges lehet.

            (3)   A visszafogadási kérelmekhez használandó közös formanyomtatvány e megállapodás 5. mellékletében található.
      6. cikk
      Az állampolgárságra vonatkozó bizonyítékok
      (1)   Az állampolgárság nem igazolható hamis dokumentumok alapján.
      (2)   Az állampolgárság 2. cikk (1) bekezdése értelmében történő igazolása a megállapodás I. mellékletében felsorolt bármely dokumentummal történhet, még abban az esetben is, ha azok érvényességi ideje már lejárt. E dokumentumok bemutatása esetén az állampolgárságot a megkeresett és a megkereső állam minden további vizsgálat megkövetelése nélkül kölcsönösen elismeri.
      (3)   Az állampolgárság 2. cikk (1) bekezdése értelmében szükséges igazolása a megállapodás II. mellékletében felsorolt bármely dokumentummal is történhet, még abban az esetben is, ha azok érvényességi ideje már lejárt. E dokumentumok bemutatása esetén a megkeresett állam indítja meg az érintett személy állampolgárságának megállapítására irányuló eljárást.
      (4)   Ha az I. és a II. mellékletben felsorolt dokumentumok egyike sem mutatható be, a megkereső állam hatáskörrel rendelkező hatósága és a megkeresett állam diplomáciai vagy konzuli képviselete kérelemre indokolatlan késedelem nélkül megszervezi annak a személynek a meghallgatását, akinek visszafogadása ügyében a kérelmet benyújtották.
      7. cikk
      Harmadik országbeli állampolgárokra és hontalan személyekre vonatkozó bizonyítékok
      (1)   A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek visszafogadásának a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételei különösen az e megállapodás III. mellékletében felsorolt dokumentumokkal bizonyítandók. Az állampolgárság nem igazolható hamis dokumentumokkal. Minden ilyen bizonyítéknak a megkeresett és a megkereső állam által kölcsönösen elismert tényeken kell alapulnia.
      (2)   A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek visszafogadásának a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételei az e megállapodás IV. mellékletében felsorolt bizonyítékokkal is igazolhatók. E bizonyítékok bemutatása esetén a megkeresett állam azokat megfelelőnek tekinti a vizsgálat megindításához.
      (3)   A belépés, jelenlét vagy tartózkodás jogellenességét az érintett személy azon úti okmányából állapítják meg, amelyből a megkereső ország területére vonatkozó szükséges vízum vagy egyéb tartózkodási engedély hiányzik. A megkereső állam azon nyilatkozata, miszerint az érintett személyről megállapították, hogy nem rendelkezik a szükséges úti okmányokkal, vízummal vagy tartózkodási engedéllyel, a jogellenes belépés, jelenlét vagy tartózkodás tényét valószínűsítő bizonyítéknak minősülhet.
      8. cikk
      Határidők
      (1)   A visszafogadási kérelmet a megkeresett állam hatáskörrel rendelkező hatóságához legkésőbb az azt követő egy éven belül be kell nyújtani, hogy a megkereső állam hatáskörrel rendelkező hatósága tudomást szerzett arról, hogy egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy nem, illetve már nem felel meg a beutazás, jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek. Amennyiben a kérelem időben történő benyújtásának jogi vagy ténybeli akadálya van, a határidő – kérelemre – legfeljebb az akadályok megszűnéséig meghosszabbítható.
      (2)   A visszafogadási kérelmet indokolatlan késedelem nélkül, de minden esetben legfeljebb harminc naptári napon belül meg kell válaszolni; a visszafogadási kérelem elutasítását meg kell indokolni. E határidő a visszafogadási kérelem kézhezvételének napján kezdődik. Amennyiben a kérelem időben történő megválaszolásának jogi vagy ténybeli akadálya van, kellően indokolt kérelemre a határidő legfeljebb hatvan naptári nap időtartamra meghosszabbítható, kivéve, ha a megkereső állam nemzeti jogszabályai értelmében az őrizet időtartama nem haladhatja meg a hatvan napot. Ha a kérelemre e határidőn belül nem érkezik válasz, az az átadásba való beleegyezésnek minősül.
      (3)   A beleegyezés megadása után – vagy adott esetben – az e cikk (2) bekezdésében megállapított határidő lejárta után az érintett személyt három hónapon belül át kell adni. Kérelemre ez a határidő a jogi vagy gyakorlati akadályok megszüntetésére fordított idővel meghosszabbítható.
      9. cikk
      Az átadás részletes szabályai és szállítási módok
      Egy személy visszaszállítását megelőzően Pakisztán és az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai írásban előre rögzítik az átadás időpontját, a határátlépés helyét, az esetleges kíséretet és a szállítási módot.
      10. cikk
      Téves visszafogadás
      Pakisztán késedelem nélkül visszafogad bármely, valamely tagállam által visszafogadott személyt, a tagállamok pedig késedelem nélkül visszafogadnak bármely, Pakisztán által visszafogadott személyt, amennyiben az érintett személy átadását követő három hónapon belül bizonyítást nyer, hogy a megállapodás 2. vagy 3. cikkében meghatározott feltételek nem teljesültek. Ilyen esetekben Pakisztán és az érintett tagállam illetékes hatóságai közölnek egymással minden, a visszafogadandó személy jelenlegi személyazonosságára, állampolgárságára vagy tranzitútvonalára vonatkozó, rendelkezésükre álló információt is.
      III. SZAKASZ
      AZ ÁTUTAZÁS LEBONYOLÍTÁSA
      11. cikk
      Alapelvek
      (1)   A megkeresett állam lehetővé teheti a harmadik országbeli állampolgárok vagy a hontalan személyek átutazását, amennyiben az ilyen állampolgár vagy személy a célállamba közvetlenül nem szállítható vissza, miután írásbeli bizonyítékok alapján meggyőződött arról, hogy a célállam elkötelezte magát állampolgára, illetve a személy visszafogadására.
      (2)   A megkeresett állam visszavonhatja hozzájárulását, ha a lehetséges tranzitállamokba való továbbutazás vagy a célállam általi visszafogadás már nem biztosított. Ilyen esetben a megkereső állam saját költségére visszaveszi a harmadik országbeli állampolgárt vagy a hontalan személyt.
      12. cikk
      Az átutazási eljárás
      (1)   Az átutazási kérelmet írásban kell benyújtani a hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz, és annak a következő adatokat kell tartalmaznia:

                  a)

                  az átutazás módja, egyéb lehetséges tranzitállamok és a végső úti cél;

                  b)

                  az érintett személy adatai (pl. családi és utónév, születési idő és – lehetőség szerint – születési hely, állampolgárság, az úti okmány típusa és száma);

                  c)

                  a határátlépés tervezett helye, az átadás időpontja és a kíséret esetleges igénybevétele.

            Az átutazási kérelmekhez használandó közös formanyomtatvány e megállapodás VI. mellékletében található.
      (2)   A megkeresett állam döntéséről tizennégy naptári napon belül írásban tájékoztatja a megkereső államot, és ha engedélyezi az átutazást, megerősíti a határátlépés helyét és az átutazás tervezett időpontját.
      (3)   Amennyiben az átutazás lebonyolítása légi úton történik, az átszállítandó személy és annak esetleges kísérete mentesül a reptéri tranzitvízum megszerzésének kötelezettsége alól.
      (4)   A megkeresett állam hatáskörrel rendelkező hatóságai a kölcsönös konzultációkra is figyelemmel segítséget nyújtanak az átutazás lebonyolításában, különösen az érintett személyek megfigyelése révén, valamint az e célt szolgáló megfelelő feltételek megteremtésével, saját jogszabályaival és szabályzataival összhangban.
      IV. SZAKASZ
      KÖLTSÉGEK
      13. cikk
      A szállítás és az átutazás költségei
      A megkereső állam hatáskörrel rendelkező hatóságai azon jogának sérelme nélkül, hogy jogosultak a visszafogadással járó költségek visszatérítését a visszafogadandó személytől vagy harmadik felektől kérni, az e megállapodás szerinti visszafogadással és átutazással kapcsolatos valamennyi, a rendeltetés szerinti állam határáig felmerülő szállítási költséget a megkereső állam viseli. A 10. cikk szerinti téves visszafogadás esetén e költségeket az az állam viseli, amelynek az érintett személyt vissza kell vennie.
      V. SZAKASZ
      ADATVÉDELEM ÉS AZ EGYÉB JOGI KÖTELEZETTSÉGEKKEL VALÓ ÖSSZHANG
      14. cikk
      Személyes adatok
      (1)   A személyes adatok feldolgozására csak abban az esetben kerül sor, ha ez Pakisztán és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai számára e megállapodás végrehajtása érdekében szükséges. E cikk alkalmazásában a 95/46/EK irányelv (1) 2. cikkében foglalt fogalom-meghatározások érvényesek. Ha az adatkezelő valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, az ilyen feldolgozásra a 95/46/EK irányelv és az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabályok alkalmazandók, ideértve a személyes adatok harmadik országokba irányuló továbbítására vonatkozó szabályokat is.
      (2)   Ezen túlmenően a személyes adatok e megállapodás végrehajtása érdekében történő feldolgozására és különösen a személyes adatoknak Pakisztánból valamely tagállam felé vagy fordítva történő közlésére a következő elvek alkalmazandók:

                  a)

                  a személyes adatokat tisztességesen és jogszerűen kell feldolgozni;

                  b)

                  a személyes adatok gyűjtését e megállapodás végrehajtásának meghatározott, egyértelmű és törvényes céljából kell végezni, és az adatokat ezen túlmenően sem az adatközlő hatóság, sem az átvevő hatóság nem dolgozhatja fel az e céllal össze nem egyeztethető módon;

                  c)

                  a személyes adatoknak gyűjtésük és/vagy további feldolgozásuk célja szempontjából megfelelőnek, relevánsnak kell lenniük és nem lehetnek túlzott mértékűek; az átadott személyes adatok csak az alábbiakra terjedhetnek ki:

                              —

                              az átadandó személy adatai (például családi név, utónév, bármilyen korábbi név, ragadványnév vagy álnév, születési hely és idő, nem, jelenlegi és korábbi állampolgárság),

                              —

                              útlevél vagy személyazonosító igazolvány (szám, érvényességi idő, a kiállítás időpontja, kiállító hatóság, a kiállítás helye),

                              —

                              útmegszakítások és útvonalak,

                              —

                              egyéb, az átadandó személy azonosításához vagy az e megállapodás szerinti visszafogadási követelmények megvizsgálásához szükséges információk;

                  d)

                  a személyes adatoknak pontosaknak kell lenniük, és azokat szükség esetén frissíteni kell;

                  e)

                  a személyes adatokat olyan formában kell tárolni, amely az érintettek azonosítását csak az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljának eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé;

                  f)

                  mind a közlő, mind az átvevő hatóság megtesz minden ésszerű intézkedést a személyes adatok szükség szerinti helyesbítésének, törlésének vagy zárolásának biztosítására, ha a feldolgozás nem felel meg e cikk rendelkezéseinek, különösen hogyha ezen adatok a feldolgozás célja szempontjából nem megfelelőek, nem relevánsak, nem pontosak vagy túlzott mértékűek. Ebbe beletartozik a másik fél értesítése az adatok bármely helyesbítéséről, törléséről vagy zárolásáról;

                  g)

                  az átvevő hatóság kérelemre tájékoztatja az adatközlő hatóságot a közölt adatok felhasználásáról és annak eredményéről;

                  h)

                  személyes adatok csak a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal közölhetők. Egyéb, más szervekkel való közléshez az adatközlő hatóság előzetes beleegyezése szükséges;

                  i)

                  az adatközlő hatóság és az átvevő hatóság köteles írásbeli nyilvántartást vezetni a személyes adatok közléséről és átvételéről.

            15. cikk
      Egyéb jogi kötelezettségekkel való összhang
      (1)   E megállapodás nem érinti a Közösségnek, a tagállamoknak és Pakisztánnak a nemzetközi jogból és azon nemzetközi szerződésekből eredő jogait, kötelezettségeit és felelősségét, amelyeknek részesei.
      (2)   E megállapodás rendelkezései nem zárják ki valamely személy egyéb kétoldalú egyezmény alapján történő visszaszállítását.
      (3)   E megállapodás nem érinti az érintett személyt a fogadó ország joga – beleértve a nemzetközi jogot is – értelmében megillető jogorvoslatokat és jogokat.
      VI. SZAKASZ
      VÉGREHAJTÁS ÉS ALKALMAZÁS
      16. cikk
      Visszafogadási vegyes bizottság
      (1)   A felek kölcsönösen segítik egymást e megállapodás alkalmazásában és értelmezésében. A felek e célból visszafogadási vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre, amely különösen az alábbi feladatokat látja el:

                  a)

                  e megállapodás alkalmazásának figyelemmel kísérése;

                  b)

                  határoz az e megállapodás egységes alkalmazásához szükséges technikai rendelkezésekről, beleértve a III. és IV. melléklet módosításait;

                  c)

                  rendszeres információcserét folytat az egyes tagállamok és Pakisztán által a 17. cikk szerint elkészített végrehajtási jegyzőkönyvekről;

                  d)

                  javaslatokat tesz e megállapodás, valamint az I. és II. melléklet módosítására.

            (2)   A bizottság egyhangúlag hozza és hajtja végre döntéseit.
      (3)   A bizottság a Közösség és Pakisztán képviselőiből áll; a Közösséget az Európai Bizottság képviseli, akit tagállami szakértők segítenek.
      (4)   A bizottság szükség szerint, bármely fél kérelmére, általában évente ülésezik.
      (5)   A bizottság által meg nem oldható vitás kérdéseket a felek egymás közötti konzultáció útján rendezik.
      (6)   A bizottság maga állapítja meg eljárási szabályzatát, ezen belül megállapítja a mindkét fél számára közös munkanyelvet.
      17. cikk
      Végrehajtási jegyzőkönyvek
      (1)   Pakisztán és bármely tagállam végrehajtási jegyzőkönyvet dolgozhat ki, amely a következőkre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz:

                  a)

                  a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a határátlépési helyek kijelölése, valamint a kapcsolattartók cseréje;

                  b)

                  a kísérettel történő visszavitel, ideértve a harmadik országbeli állampolgárok és a hontalanok kísérettel történő átszállítását is;

                  c)

                  az e megállapodás I–IV. mellékleteiben felsoroltaktól eltérő eszközök és dokumentumok.

            (2)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jegyzőkönyvek csak azt követően lépnek hatályba, hogy arról a 16. cikk szerinti bizottságot értesítették.
      18. cikk
      A tagállamok által kötött kétoldalú visszafogadási megállapodásokhoz vagy egyezményekhez való viszony
      E megállapodás rendelkezései elsőbbséget élveznek az egyes tagállamok és Pakisztán között megkötött vagy a 17. cikk alapján megkötendő, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló kétoldalú megállapodások vagy egyezmények rendelkezéseivel szemben, amennyiben ez utóbbiak nem összeegyeztethetők e megállapodás rendelkezéseivel.
      VII. SZAKASZ
      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
      19. cikk
      Területi hatály
      (1)   A (2) bekezdésre figyelemmel ez a megállapodás Pakisztán területén alkalmazandó, valamint azon a területen ahol az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazni kell.
      (2)   E megállapodás a Dán Királyság területén nem alkalmazandó.
      20. cikk
      Hatálybalépés, időtartam és megszűnés
      (1)   Ezt a megállapodást a felek belső rendelkezéseikkel összhangban megerősítik vagy jóváhagyják.
      (2)   E megállapodás a feleknek az (1) bekezdésben említett eljárások befejezéséről szóló kölcsönös értesítésének napját követő második hónap első napján lép hatályba.
      (3)   A felek nemzetközi szokásjog alapján fennálló, a saját állampolgáraik visszafogadásával kapcsolatosan fennálló kötelezettségeinek érintése nélkül, a megállapodás és annak végrehajtási jegyzőkönyvei csak Pakisztán, illetve a tagállamok területére a megállapodás hatálybalépését követően beutazó személyekre alkalmazandók.
      (4)   E megállapodást bármelyik fél bármikor felmondhatja a másik félhez intézett hivatalos értesítés útján. A megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.
      21. cikk
      Mellékletek
      Az I–VI. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.

         Kelt Brüsszelben, 2009. október 26-án két példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven; amelyek mindegyike egyformán hiteles.

            За Европейската общност
            Por la Comunidad Europea
            Za Evropské společenství
            For Det Europæiske Fællesskab
            Für die Europäische Gemeinschaft
            Euroopa Ühenduse nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
            For the European Community
            Pour la Communauté européenne
            Per la Comunità europea
            Eiropas Kopienas vārdā
            Europos bendrijos vardu
            Az Európai Közösség részéről
            Għall-Komunità Ewropea
            Voor de Europese Gemeenschap
            W imieniu Wspólnoty Europejskiej
            Pela Comunidade Europeia
            Pentru Comunitatea Europeană
            Za Európske spoločenstvo
            Za Evropsko skupnost
            Euroopan yhteisön puolesta
            För Europeiska gemenskapen

            За Ислямска република Пакистан
            Por la República Islámica de Pakistán
            Za Pákistánskou islámskou republiku
            For Den Islamiske Republik Pakistan
            Für die Islamische Republik Pakistan
            Pakistani Islamivabariigi nimel
            Για την Ισλαμική Δημοκρατία του Πακιστάν
            For the Islamic Republic of Pakistan
            Pour la République islamique du Pakistan
            Per la Repubblica islamica del Pakistan
            Pakistānas Islāma Republikas vārdā
            Pakistano Islamo Respublikos vardu
            A Pakisztáni Iszlám Köztársaság részéről
            Għar-Repubblika Iżlamika tal-Pakistan
            Voor de Islamitische Republiek Pakistan
            W imieniu Islamskiej Republiki Pakistanu
            Pela República Islâmica do Paquistão
            Pentru Republica Islamică Pakistan
            Za Pakistanskú islamskú republiku
            Za Islamsko republiko Pakistan
            Pakistanin islamilaisen tasavallan puolesta
            För Islamiska republiken Pakistan

         (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

         I. MELLÉKLET
         A bemutatásuk esetén az állampolgárság bizonyítékának tekintendő dokumentumok közös listája (a 2. cikk (1) bekezdése a 6. cikk (2) bekezdésével összefüggésben)

                     —

                     bármilyen valódi útlevél (nemzeti útlevelek, diplomata-útlevelek, szolgálati útlevelek, csoportos útlevelek és ideiglenes útlevelek, beleértve a kiskorúak útleveleit is),

                     —

                     számítógépes nemzeti személyazonosító igazolványok,

                     —

                     az állampolgárságot igazoló valódi bizonyítványok.

         II. MELLÉKLET
         A bemutatásuk esetén az állampolgárság megállapítására irányuló eljárás megindítását eredményező dokumentumok listája (a 2. cikk (1) bekezdése a 6. cikk (3) bekezdésével összefüggésben)

                     —

                     digitális ujjlenyomatok vagy más biometrikus adatok,

                     —

                     a megkeresett fél kormánya által kiállított ideiglenes és átmeneti nemzeti személyazonosító igazolványok, katonai személyazonosító igazolványok és születési anyakönyvi kivonatok,

                     —

                     a megállapodás I. mellékletében felsorolt bármely dokumentum fénymásolata (1),

                     —

                     járművezetői engedélyek vagy azok fénymásolata (1),

                     —

                     az állampolgárságot megemlítő vagy jelző egyéb hivatalos okmányok (például születési anyakönyvi kivonatok) fénymásolata (1),

                     —

                     szolgálati igazolványok, tengerész-nyilvántartási igazolványok, hajóparancsnoki szolgálati igazolványok vagy ezek fénymásolatai (1),

                     —

                     az érintett személy nyilatkozata.

            (1)  E melléklet alkalmazásában „fénymásolat” alatt Pakisztán vagy a tagállamok hatóságai által hivatalosan hitelesített fénymásolat értendő.

         III. MELLÉKLET
         A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek visszafogadásával kapcsolatos feltételek szempontjából bizonyító erejűnek minősülő dokumentumok közös listája (a 3. cikk (1) bekezdése a 7. cikk (1) bekezdésével összefüggésben)

                     —

                     az érintett személy úti okmányában található, a belépést igazoló pecsét és/vagy bejegyzés,

                     —

                     a megkeresett állam által kiállított érvényes vízum és/vagy tartózkodási engedély.

         IV. MELLÉKLET
         A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek visszafogadását célzó vizsgálat megindítása szempontjából bizonyító erejűnek minősülő dokumentumok közös listája (a 3. cikk a 7. cikk (2) bekezdésével összefüggésben)

                     —

                     különösen a határőrizeti szervek, illetve más hivatalos vagy jóhiszemű tanúk (például a légitársaságok személyzete) által tett olyan hivatalos nyilatkozatok, amelyek igazolhatják az érintett személy határátlépését,

                     —

                     a megkereső állam illetékes hatóságainak leírása az érintett személy feltartóztatásának helyéről és körülményeiről, miután az a megkereső állam területére belépett,

                     —

                     a személy személyazonosságával és/vagy tartózkodásával kapcsolatban valamely nemzetközi szervezet (pl. ENSZ Menekültügyi Főbiztossága) által szolgáltatott információ,

                     —

                     családtagok beszámolói és az információk családtagok általi megerősítése,

                     —

                     az érintett személy nyilatkozata,

                     —

                     névre szóló menetjegyek és bármilyen igazolás vagy számla (például szállodai számlák, orvosi/fogorvosi kezelésre megbeszélt időpontok, közintézmények/magánintézmények belépőkártyái stb.), amely egyértelműen bizonyítja, hogy az érintett személy a megkeresett állam területén tartózkodott,

                     —

                     légi- vagy hajóutazások névre szóló menetjegyei és/vagy utaslistái, amelyek feltüntetik a megkeresett állam területén bejárt útvonalat,

                     —

                     arra vonatkozó információ, hogy az érintett személy egy szállító vagy utazási iroda szolgáltatásait igénybe vette.

         V. MELLÉKLET

         VI. MELLÉKLET

         EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ 1. CIKK f) PONTJÁRA VONATKOZÓAN
         Az 1. cikk f) pontjának alkalmazásában a felek egyetértenek abban, hogy a tartózkodási engedély fogalma alá nem tartoznak azok az ideiglenes engedélyek, amelyek lehetővé teszik, hogy az érintett személy az adott állam területén tartózkodjon a menedékjog vagy tartózkodási engedély iránti kérelem elbírálása alatt.

         EGYÜTTES NYILATKOZAT A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSÉRE VONATKOZÓAN
         A felek tudomásul veszik, hogy a jelenleg hatályban lévő, 1951. évi pakisztáni állampolgársági törvény, valamint az e törvény értelmében megállapított jogszabályok szerint pakisztáni állampolgár nem mondhat le állampolgárságáról olyan érvényes okirat megszerzése vagy kézhezvétele nélkül, amely bizonyítja, hogy az állampolgár valamely más államban állampolgárságot kapott.
         A felek megállapodnak arról, hogy szükség esetén egymással konzultálnak.

         EGYÜTTES NYILATKOZAT A 3. CIKKRE VONATKOZÓAN
         A 3. cikkre tekintettel a felek alapelvként törekszenek azon harmadik országbeli állampolgároknak vagy hontalan személyeknek azok származási országába történő visszaszállítására, akik nem, illetve már nem felelnek meg a bármely fél területére történő beutazás, illetve az ottani jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek.

         EGYÜTTES NYILATKOZAT A 3. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK b) PONTJÁRA VONATKOZÓAN
         A felek megállapodnak abban, hogy a valamely harmadik országban pusztán repülőgép-forgalmi tranzitterületen való tartózkodás e rendelkezések alkalmazásában nem minősül „közbenső országba történő beutazásnak”.

         EGYÜTTES NYILATKOZAT A 8. CIKK (2) BEKEZDÉSÉRE VONATKOZÓAN
         A felek megállapodnak abban, hogy az olyan tagállamok által benyújtott visszafogadási kérelmek esetében, amelyek nemzeti jogszabályai értelmében az őrizet időtartama nem haladhatja meg a harminc napot, a 8. cikk (2) bekezdésében említett harminc naptári napos határidő a visszafogadási kérelem kedvező elbírálása esetén magában foglalja a megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében a személy visszafogadásához szükséges úti okmány kiállítását is.

         AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS PAKISZTÁN EGYÜTTES NYILATKOZATA A LEGÁLIS MIGRÁCIÓRÓL
         Tekintettel Pakisztánnak az Európai Unió tagállamaiban meglévő legális migrációs lehetőségek kihasználásához fűződő érdekeire, a felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás alkalmazása hozzájárul ahhoz, hogy az egyes tagállamokat arra ösztönözze, hogy a pakisztáni állampolgárok számára lehetőséget biztosítsanak a legális migrációra. Ezért az Európai Bizottság felszólítja a tagállamokat, hogy saját nemzeti jogszabályaikkal összhangban kezdjenek tárgyalásokat Pakisztánnal a pakisztáni állampolgárok előtt nyitva álló legális migrációs lehetőségekről.

         EGYÜTTES NYILATKOZAT A TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL
         Az Európai Unió és Pakisztán közötti migrációs áramlás kezelése tekintetében a felek elkötelezettek e megállapodás megosztott felelősségen és kiegyensúlyozott partnerségen alapuló, szolidáris szellemű végrehajtása iránt.
         Ezért az Európai Unió közösségi segítségnyújtási programokon – nevezetesen az Aeneas programon – keresztül támogatja Pakisztánt e megállapodás minden elemének végrehajtásában, ideértve a visszafogadott személyek újbóli letelepedését és jólétét célzó támogatást is.
         Elvben e támogatás kiterjedhet a migráció és a fejlesztés közötti kapcsolatok előmozdítására, a legális gazdasági migráció megszervezésére és elősegítésére, az illegális migráció kezelésére, valamint a migráns személyek kizsákmányolással és kirekesztéssel szembeni védelmére is.

         EGYÜTTES NYILATKOZAT DÁNIÁRA VONATKOZÓAN
         A felek tudomásul veszik, hogy e megállapodás nem vonatkozik a Dán Királyság területére, sem pedig a Dán Királyság állampolgáraira. Ilyen körülmények között helyénvaló, hogy Pakisztán és a Dán Királyság visszafogadási megállapodást kössenek ugyanolyan feltételekkel, mint a jelen megállapodás feltételei.

         EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA ÉS NORVÉGIÁRA VONATKOZÓAN
         A felek tudomásul veszik az Európai Közösség, valamint Izland és Norvégia között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i megállapodására. Ilyen körülmények között helyénvaló, hogy Pakisztán, valamint Izland és Norvégia visszafogadási megállapodást kössenek ugyanolyan feltételekkel, mint a jelen megállapodás feltételei.

         EGYÜTTES NYILATKOZAT A MIGRÁCIÓ KEZELÉSÉRŐL SZÓLÓ ÁTFOGÓ PÁRBESZÉDRŐL
         A felek elkötelezettek a migráció kezeléséről szóló átfogó párbeszéd folytatása iránt az EK és Pakisztán közötti harmadik generációs együttműködési megállapodás értelmében létrehozandó vegyes bizottság keretében. Ez a párbeszéd a vízumpolitikára is kiterjed az emberek közötti személyes kapcsolatok megkönnyítése érdekében.


title: 2011/580/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2011. május 10. ) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/162

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/580/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hatóság válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról szóló 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 44. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A7-0146/2011),

               1.

               mentesítést ad az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság igazgatója számára a Hatóság 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 108. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2011. május 10.)
      az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hatóság válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

                  —

                  tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról szóló 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 44. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A7-0146/2011),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

                  B.

                  mivel 2010. május 5-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság ügyvezető igazgatójának a Hatóság 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                              —

                              megállapította, hogy a Számvevőszék a harmadik egymást követő évben tárja fel előirányzatok átvitelét a következő évre (mégpedig a 2008-as költségvetés előirányzatainak 23 %-át vitték át a 2009-es pénzügyi évre, a 2007-es költségvetés előirányzatainak 16 %-át vitték át a 2008-as pénzügyi évre, és a 2006-os költségvetés előirányzatainak 20 %-át vitték át a 2007-es pénzügyi évre),

                              —

                              megjegyezte, hogy a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) és a belső ellenőrzési részleg (IAC) 25 ajánlásából 20-at (80 %) hajtottak végre,

                              —

                              megjegyezte, hogy 2008 októberében megkezdődött a második személyzeti felmérés, amelynek célja a Hatóság munkahelyi környezetének értékelése volt,

                  C.

                  mivel a Hatóság 2009-es költségvetése 71 400 000 EUR volt, ami 7,5 %-os növekedés a 2008-as pénzügyi évhez képest,

         Teljesítmény

                  1.

                  megállapítja, hogy a Hatóság 2009-es költségvetése 71 400 000 EUR-t tett ki, szemben az előző évi 66 400 000 EUR-val;

                  2.

                  hangsúlyozza, hogy a 2009-es költségvetési eljárás során a költségvetési hatóság összesen 4 546 000 EUR-s tartalékot vezetett be a Hatóság költségvetésébe; üdvözli, hogy 2009 novemberében 2 000 000 EUR-t felszabadítottak a tartalékból a Hatóság informatikai fejlesztéseinek és infrastrukturális projektjeinek végrehajtására, mivel a Hatóság a megfelelő bizottság rendelkezésére bocsátotta a tartalék felszabadításának feltételeként megállapított személyzeti közvélemény-kutatás eredményeit;

                  3.

                  megjegyzi továbbá, hogy a tartalék másik részét ugyanezen politikai terület számára különítették el annak érdekében, hogy hatékony válaszlépéseket tehessenek a H1N1-járvány ellen; tudatában van annak, hogy a Hatóság nem igényelte ezeket a forrásokat a személyzeti felvételi eljárásokra, mert azokat 2010-re halasztották;

                  4.

                  gratulál ahhoz, hogy a Hatóság a Számvevőszék 2009-es jelentéséhez csatolt táblázatában összehasonlította a 2008-ban és 2009-ben végzett műveleteket annak érdekében, hogy a mentesítésért felelős hatóság hatékonyabban tudja értékelni a Hatóság teljesítményét évről évre; üdvözli, hogy a Hatóság egyre több tematikus és szakpolitikai tájékoztatót ad ki;

                  5.

                  megállapítja, hogy a Hatóság differenciált előirányzatokat vezetett be tudományos ösztöndíjakra és tudományos együttműködési projektekre 2009-ben, ami 6 000 000 EUR-s összegű kifizetési előirányzat törlését eredményezte; javasolja a Hatóságnak, hogy erősítse meg a differenciált előirányzatokhoz kapcsolódó költségvetési folyamatok tervezését és nyomon követését;

                  6.

                  hangsúlyozza, hogy a Hatóságnak az uniós biztonsági normák betartása és a tudományos kiválóság és függetlenség garantálása érdekében magas színvonalú és független tanácsadást kell biztosítania az élelmiszer- és takarmánybiztonságra és a növényvédelemre közvetlen vagy közvetett hatással levő valamennyi témában; különösen az átláthatóság jegyében intézkedéseket javasol a Hatóság alkalmazottainak és a Hatóságnak dolgozó szakértők összeférhetetlenségi nyilatkozatára vonatkozó belső szabályok további javítására és nyomon követésére;

                  7.

                  kéri a Számvevőszéket, hogy végezze el a Hatóság teljesítmény-ellenőrzését;

         Költségvetési és pénzügyi irányítás

                  8.

                  felhívja a Hatóságot, hogy javítsa a differenciált előirányzatokkal kapcsolatos költségvetési eljárásokat, valamint a többéves végrehajtásukra vonatkozó tervezést és monitoringot; megállapítja, hogy a Számvevőszék jelentése szerint a tudományos ösztöndíjakra és tudományos együttműködési projektekre szánt differenciált előirányzatokból 6 000 000 EUR-s összegű (75 %-os) kifizetési előirányzatot törölni kellett, amelyből 3 100 000 EUR a Hatóság által jelzett szükségleteken túlmenően előirányzott forrás volt; üdvözli mindazonáltal a Hatóságnak azt a szándékát, hogy a 2009-es év tapasztalatai alapján hozzon intézkedéseket, mivel ez volt az első olyan év, amelynek során a tudományos együttműködési projektekre szánt differenciált előirányzatok fogalma bevezetésre került;

                  9.

                  arra ösztönzi a Hatóságot, hogy a nagy összegű átvitelek csökkentése érdekében javítsa költségvetési gazdálkodását; hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék a negyedik egymást követő évben tárja fel előirányzatok átvitelét a következő évre (a 2009-es költségvetés előirányzatainak 13 %-át vitték át a 2010-es pénzügyi évre, a 2008-as költségvetés előirányzatainak 23 %-át vitték át a 2009-es pénzügyi évre, a 2007-es költségvetés előirányzatainak 16 %-át vitték át a 2008-as pénzügyi évre és a 2006-os költségvetés előirányzatainak 20 %-át vitték át a 2007-es pénzügyi évre); rámutat különösen arra, hogy a helyzet azt tükrözi, hogy a Hatóság nem kezeli megfelelőképpen a szerződéseket, és nem követi megfelelőképpen nyomon a jelentések és a költségelszámolások benyújtását;

                  10.

                  sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Számvevőszék a harmadik egymást követő évben találta úgy, hogy törölni kellett olyan, működési kiadásokra vállalt kötelezettségeket, amelyeket az előző évről vittek át (a 2008-ról átvitt, működési kiadásokra vállalt kötelezettségek 19 %-át, a 2007-ről átvitt, működési kiadásokra vállalt kötelezettségek 37 %-át és a 2006-ról átvitt, működési kiadásokra vállalt kötelezettségek 26 %-át); sürgeti a Hatóságot, hogy változtasson ezen a helyzeten, és értesítse a Számvevőszéket a meghozott intézkedésekről;

                  11.

                  megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék a 2009. évi munkaprogram végrehajtása kapcsán is nehézségekről számolt be; ezért felhívja a Hatóságot, hogy tegye meg a megfelelő lépéseket a hiányosságok orvoslására;

         Belső ellenőrzés

                  12.

                  tudomásul veszi, hogy a Hatóság elküldte a mentesítésért felelőség hatóság számára az ügyvezető igazgatója által készített jelentést, amely összefoglalja a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) ajánlásainak tartalmát a költségvetési rendelet 72. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően; mindazonáltal aggodalmának ad hangot különösen amiatt, hogy a 48 ajánlásból az egyik (a támogatáskezelésről szóló) „döntő jelentőségű”, 27 „igen jelentős” és 20 „jelentős” volt, azonban a mentesítésért felelős hatóság nem kapott tájékoztatást az ajánlások tartalmát illetően; ezért sürgeti a Hatóság ügyvezető igazgatóját, hogy nyújtson tájékoztatást e tekintetben;

                  13.

                  a Hatóság tájékoztatására tudomásul veszi, hogy 2009 utolsó negyedévében az IAS átfogó ellenőrzési kockázatértékelést végzett az ellenőrzés prioritásainak és az IAS következő három évre vonatkozó ellenőrzési tervének meghatározása céljából, továbbá ellenőrizte a vagyonnyilatkozatokat és a 2009. évi munkaerő-felvételt;

                  14.

                  úgy ítéli meg, hogy a Hatóság által 2006-ban létrehozott ellenőrző bizottság fontos szerepet játszik az igazgatótanács támogatásában annak biztosítása révén, hogy a belső ellenőrzési szolgálat és a belső ellenőrzési egység megfelelően végezze munkáját, és annak eredményét az igazgatótanács és az ügyvezető igazgató kellően figyelembe vegye; éppen ezért úgy véli, hogy a Hatóságon belüli könyvvizsgáló bizottság példaként szolgál a többi ügynökség számára;

                  15.

                  ismételten felhívja a Hatóságot, hogy összeférhetetlenség esetén tegye meg a megfelelő lépéseket; felkéri a Hatóságot, hogy végezzen felmérést a vezető tudósaival, valamint igazgatótanácsi és testületi tagjaival kapcsolatos lehetséges összeférhetetlenségi ügyek miatt annak érdekében, hogy az összeférhetetlenségi nyilatkozatokat illetően az esetleges kihagyásokat időben fel lehessen tárni, és azokra időben lehessen reagálni;

                  16.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló 2011. május 10-i állásfoglalására (6).

         (1)  HL C 338., 2010.12.14., 108. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

         (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (5)  HL L 252., 2010.9.25., 155. o.

         (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0163. (Lásd e Hivatalos Lap 269. oldalát.)


title: 2011/213/EU: A Tanács határozata ( 2011. március 9. ) az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről#Megállapodás az Európai Közösség és Japán kormánya között a tudományos és technológiai együttműködésről

text:
               6.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 90/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. március 9.)
   az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről
   (2011/213/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Japán kormányával egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről.

               (2)

               A megállapodást a felek képviselői – annak egy későbbi időpontban való megkötésére figyelemmel – Brüsszelben 2009. november 30-án aláírták.

               (3)

               A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Közösség helyébe az Európai Unió lépett, és annak jogutódja lett.

               (4)

               A megállapodást az Unió nevében meg kell kötni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodást az Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét ezen határozathoz csatolták.
   2. cikk
   A Bizottság elfogadja a megállapodás 6. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozandó vegyes bizottságban a megállapodás 13. cikkének (5) bekezdése szerinti módosításokkal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot.
   3. cikk
   A Tanács elnöke az Unió nevében megküldi a megállapodás 13. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést, amelyben értesíti Japán kormányát az alábbiakról:

      „A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve gyakorolja az Európai Közösség jogait, és terhelik annak kötelezettségei. Ezért a megállapodás szövegében az »Európai Közösség«-re való hivatkozásokat adott esetben »Európai Unió«-ként kell értelmezni.”

   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         CSÉFALVAY Z.

      MEGÁLLAPODÁS
      az Európai Közösség és Japán kormánya között a tudományos és technológiai együttműködésről
      AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: Közösség),
      és
      JAPÁN KORMÁNYA,
      AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy elősegítsék a Japán és a Közösség között kialakult szoros és baráti kapcsolatok továbbfejlődését, tudatában annak, hogy a tudományos ismeretek gyorsan gyarapodnak és pozitív módon járulnak hozzá a két- és többoldalú nemzetközi együttműködés ösztönzéséhez;
      AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy békés célú, számukra kölcsönös előnyökkel járó, termékeny partneri kapcsolat létrehozása révén több közös érdeket szolgáló területen szélesítsék a tudományos és a technológiai együttműködést;
      ABBAN A HITBEN, hogy ez az együttműködés és ezen együttműködés eredményeinek alkalmazása hozzá fog járulni Japán és a Közösség gazdasági és társadalmi fejlődéséhez;
      AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az átfogó együttműködési tevékenységek végrehajtásához olyan hivatalos keretet hozzanak létre, amely megerősíti a Felek által folytatott tudományos és technológiai együttműködést;
      A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      1. cikk
      (1)   A Felek a békés célú kutatás és technológiafejlesztés területén ösztönzik, fejlesztik és elősegítik az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységeket.
      (2)   E megállapodás alapján az együttműködési tevékenységeket a következő alapelvek alapján kell végezni:

                  a)

                  kölcsönös és méltányos hozzájárulás és előnyök;

                  b)

                  a vendégkutatók viszonossági alapon való hozzáférése a kutatási és fejlesztési programokhoz és projektekhez;

                  c)

                  azon információk kellő időben történő cseréje, amelyek az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységeket érinthetik;

                  d)

                  a tudásalapú társadalom előmozdítása Japán és a Közösség társadalmi és gazdasági fejlődése érdekében.

            2. cikk
      (1)   Az e megállapodás alapján végrehajtandó együttműködési tevékenységeket közvetlen együttműködési tevékenységek és közvetett együttműködési tevékenységek alkotják.
      (2)   E megállapodás alkalmazásában:
      a)   „Felek”: Japán kormánya és a Közösség;
      b)   „közvetlen együttműködési tevékenységek”: a Felek vagy szerveik által folytatott együttműködési tevékenységek;
      c)   „közvetett együttműködési tevékenységek”: kutatási és fejlesztési programok és projektek alapján Japán és a Közösség jogalanyai által folytatott együttműködési tevékenységek;
      d)   „kutatási és fejlesztési programok és projektek”: a Közösség által működtetett kutatási és technológiafejlesztési keretprogram, valamint a Japán kormánya, annak szervei vagy hivatalos intézményei által a versenyképes finanszírozási rendszer alapján működtetett kutatási és fejlesztési programok és projektek;
      e)   „jogalany”:

                  i.

                  Japán vonatkozásában a japán állampolgár, valamint Japán belső joga alapján létrehozott jogi személy; továbbá

                  ii.

                  a Közösség vonatkozásában a Közösség valamely tagállamának állampolgára, valamint a Közösség valamely tagállamának belső joga vagy a közösségi jog alapján létrehozott jogi személy;

            f)   „szerv”:

                  i.

                  Japán vonatkozásában Japán bármely kormányhivatala; továbbá

                  ii.

                  a Közösség vonatkozásában az Európai Bizottság;

            g)   „hivatalos intézmény”: olyan hivatalos intézmény, amelynek költségvetését és működési tervét Japán kormányának hatáskörrel rendelkező miniszterei hagyják jóvá, és amelynek a versenyeztetésen alapuló finanszírozás elvét követő kutatási és fejlesztési programjai és projektjei – a szóban forgó intézmény beleegyezésével – szerepelnek a közvetett együttműködési tevékenységek céljára kijelölt programok és projektek között;
      h)   „szellemi tulajdonjog”: a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-én, Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikkében szereplő fogalommeghatározás értelmében vett „szellemi tulajdon”.
      3. cikk
      (1)   A közvetlen együttműködési cselekvések a következő formákat ölthetik:

                  a)

                  általános vagy konkrét kérdések tudományos és technológiai szempontjaira vonatkozó információk megvitatására és cseréjére, illetőleg az együttműködés keretében hasznosnak ígérkező kutatási és fejlesztési programok és projektek meghatározására irányuló különféle, például szakértői szintű megbeszélések;

                  b)

                  információcsere a kutatási és fejlesztési tevékenységekről, politikákról, ezek gyakorlati szempontjairól és a vonatkozó törvényi és rendeleti szintű szabályozásról;

                  c)

                  kutatók, műszaki munkatársak és egyéb szakértők általános vagy konkrét kérdésekben folytatott tanulmányútjai és cserelátogatásai;

                  d)

                  az együttműködési tevékenységek bármely más olyan formája, amelyet az e megállapodás 6. cikke szerinti Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottság meghatároz, javasol, és amellyel kapcsolatban döntést hoz.

            (2)   Közvetett együttműködési tevékenység kialakítása céljából bármely Fél bármely jogalanya – a másik Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozásával összhangban, az e megállapodás I. és II. mellékletében megállapított feltételeknek megfelelően – részt vehet a másik Fél, annak szervei vagy hivatalos intézményei által működtetett kutatási és fejlesztési programokban és projektekben.
      4. cikk
      Az e megállapodás alapján végrehajtandó konkrét együttműködési tevékenységek esetében az irányadó részletes szabályokat és eljárásokat a Felek, szerveik, illetve az adott együttműködési tevékenységben érdekelt hivatalos intézményeik közösen állapíthatják meg.
      5. cikk
      Az e megállapodás alapján végrehajtandó közvetlen együttműködési tevékenységek vonatkozásában mindkét Fél, illetve annak szervei – a szükségesnek ítélt körben, a másik Fél, illetve annak szervei beleegyezésével – a kutatási rendszer valamennyi ágazatából, beleértve a magánszektort is, lehetővé tehetik kutatók és szervezetek részvételét.
      6. cikk
      (1)   E megállapodás eredményes végrehajtása érdekében a Felek Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottságot (a továbbiakban: vegyes bizottság) hoznak létre. A vegyes bizottság ülésein az elnöki teendőket Japán külügyminisztériumának munkatársai, illetve az Európai Bizottság tisztviselői közösen látják el.
      (2)   A vegyes bizottság feladatai:

                  a)

                  információ- és eszmecsere a tudomány- és a technológiapolitikával összefüggő kérdésekben;

                  b)

                  az e megállapodás alapján végrehajtandó együttműködési tevékenységek meghatározása, ezzel összefüggésben javaslatok megfogalmazása és döntéshozatal;

                  c)

                  az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységek eredményeinek áttekintése és megvitatása;

                  d)

                  tanácsadás a Felek részére, és a Felek ösztönzése e megállapodás végrehajtásával kapcsolatban;

                  e)

                  a kutatási és fejlesztési programokhoz és projektekhez viszonossági alapon való hozzáférés és a vendégkutatókra irányadó feltételek rendszeres áttekintése, valamint a hozzáférés javítását és az e megállapodás 1. cikkében említett viszonossági elv érvényesülésének biztosítását lehetővé tévő konkrét intézkedések megvizsgálása.

            (3)   A vegyes bizottság határozatait konszenzussal hozza.
      (4)   A vegyes bizottság mindkét Fél számára alkalmas időpontokban, lehetőség szerint legalább kétévente tartja üléseit.
      (5)   Ha másként nem állapodnak meg, Japán kormánya és a Közösség a vegyes bizottság üléseinek felváltva ad otthont.
      (6)   A vegyes bizottság üléseivel összefüggésben a résztvevők utazási és szállásköltségeit az a Fél viseli, amelyhez kapcsolódóan azok felmerülnek. A vegyes bizottság üléseivel összefüggésben felmerülő egyéb költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.
      (7)   A vegyes bizottság maga fogadja el saját belső eljárási szabályzatát.
      (8)   Amikor nem ülésezik, a vegyes bizottság diplomáciai csatornákon keresztül is hozhat határozatokat.
      7. cikk
      E megállapodás végrehajtása az e célra elkülönített előirányzatok rendelkezésre állása és a Felek alkalmazandó törvényi és rendeleti szintű szabályozása függvényében történik.
      8. cikk
      (1)   A közvetlen együttműködési tevékenységekből származó nem jogvédett tudományos és technológiai információkat bármelyik Fél a szokásos csatornákon, a részt vevő szervek rendes eljárásaival összhangban nyilvánosságra hozhatja.
      (2)   Az e megállapodás alapján végzett együttműködési tevékenységek eredményeképpen létrejött, e tevékenységek időtartama alatt ismertetett vagy e tevékenységek útján megszerzett szellemi tulajdonjogokat és nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat e megállapodás II. mellékletének rendelkezései szerint kell kezelni.
      9. cikk
      A Felek a saját törvényi és rendeleti szintű szabályozásuk szabta keretek között mindent megtesznek annak érdekében, hogy az e megállapodás alapján együttműködési tevékenységet végző jogalanyok lehetőleg minden olyan eszközzel rendelkezzenek, amely elősegítheti a szóban forgó együttműködési tevékenységben részt vevő kutatók szabad mozgását és tartózkodását, valamint a szóban forgó együttműködési tevékenységben való felhasználásra szánt anyagok, adatok és felszerelés területükre való behozatalát, illetőleg onnan való kivitelét.
      10. cikk
      E megállapodás rendelkezései nem érintik a Felek között, illetőleg a Japán kormánya és a Közösség bármely tagállamának kormánya között fennálló vagy később létrejövő megállapodásokból fakadó jogokat és kötelezettségeket.
      11. cikk
      Az e megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban felmerülő kérdéseket és jogvitákat a Felek kölcsönös egyeztetés útján rendezik.
      12. cikk
      E megállapodás I. és II. melléklete e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
      13. cikk
      (1)   Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaikat.
      (2)   Ez a megállapodás öt évig marad hatályban, majd ezt követően mindaddig, amíg valamelyik Fél – az ötéves határozott időtartam lejártakor vagy azt követően bármikor – a másik Felet felmondási szándékáról előzetesen értesítve, legalább hat hónapos felmondási idővel fel nem mondja.
      (3)   E megállapodás megszűnése nem érinti az e megállapodás alapján folytatott, e megállapodás megszűnésének időpontjáig teljes mértékben még végre nem hajtott együttműködési tevékenységek végrehajtását, sem az e megállapodás II. mellékletével összhangban keletkezett konkrét jogokat és kötelezettségeket.
      (4)   E megállapodás és az e megállapodás alapján végrehajtott tevékenységek eredményeit mindkét Fél ötévente értékelésnek vetheti alá; ha egy Fél ilyen értékelést végez, annak eredményeiről tájékoztatja a másik Felet. A Felek mindent megtesznek a másik Fél által végzett értékelés elősegítésére.
      (5)   Ez a megállapodás közös megegyezéssel, a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján módosítható. Eltérő értelmű megállapodás hiányában a módosítások a fenti (1) bekezdésben előírt feltételeknek megfelelően lépnek hatályba.
      E megállapodás és e megállapodás I. és II. melléklete két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és japán nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol és a japán szöveg irányadó a többi nyelven készült szöveggel szemben.

         A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, az Európai Közösség által és Japán Kormánya által erre kellően felhatalmazott meghatalmazottak, aláírták ezt a megállapodást.
         Kelt Brüsszelben, 2009. év november havának harmincadik napján.

               Az Európai Közösség részéről

               Japán Kormánya részéről

         I. MELLÉKLET

            A JOGALANYOK KUTATÁSI ÉS FEJLESZTÉSI PROGRAMOKBAN ÉS PROJEKTEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRE IRÁNYADÓ FELTÉTELEK

                     I.

                     Ha e megállapodás keretében valamelyik Fél, annak szerve vagy hivatalos intézménye kutatási és fejlesztési programok és projektek céljából szerződést köt a másik Fél valamely jogalanyával, akkor ez utóbbi Fél – kérésre – köteles erőfeszítéseket tenni annak érdekében, hogy az ésszerűség és a megvalósíthatóság határain belül minden olyan segítséget megadjon, amely az előbbi Fél, annak szerve vagy hivatalos intézménye számára az említett szerződés akadálytalan teljesítésének elősegítéséhez szükséges vagy hasznos lehet.

                     II.

                     Japán jogalanyai részt vehetnek a Közösség által működtetett kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban. Japán jogalanyai e részvételének a keretprogramra irányadó részvételi, terjesztési és végrehajtási szabályokkal összhangban kell történnie.

                     III.

                     A Közösség jogalanyai részt vehetnek a Japán kormánya, annak szervei, illetve hivatalos intézményei által a versenyképes finanszírozási rendszer alapján működtetett, a tudománynak és a technológiának a kutatási és technológiafejlesztési keretprogram tématerületeihez hasonló területeire irányuló kutatási és fejlesztési programokban és projektekben. A Közösség jogalanyai e részvételének az adott programra vagy projektre a japán törvényi és rendeleti szintű szabályozás értelmében irányadó részvételi, terjesztési és végrehajtási szabályokkal összhangban kell történnie.

         II. MELLÉKLET

            SZELLEMI TULAJDONJOGOK ÉS NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALRA NEM SZÁNT INFORMÁCIÓK

         I.   A Felek szellemi tulajdonjogai közvetlen együttműködési tevékenységek esetében

                     1.

                     A közvetlen együttműködési tevékenységekből származó szellemi tulajdonjogokra – az alábbi (3) bekezdés szerinti szerzői és szomszédos jogok kivételével – a következő szabályok irányadók:

                                 a)

                                 A szellemi tulajdonjogok jogosultja az a Fél vagy annak szerve, amely a szellemi tulajdont létrehozta. Ha a szellemi tulajdon létrehozása közösen történt, akkor a Felek vagy szerveik egyeztetés útján, a Felek vagy szerveik munkából való részesedésének figyelembevételével megállapodnak a szellemi tulajdonjogok jogosultjáról vagy megosztásáról.

                                 b)

                                 Amennyiben a másik Félnek vagy szervének az e megállapodás hatálya alá tartozó konkrét projektben elvégzendő munkájához szükséges, az a Fél vagy annak a Félnek a szerve, amely a szellemi tulajdonjogoknak jogosultja, ennek a másik Félnek vagy szervének e jogok vonatkozásában bármely közvetlen együttműködési tevékenység végrehajtása céljára felhasználási engedélyt ad. Szabadalom és használati minta esetében ezt az engedélyt jogdíjmentesen adja. Az e pont alapján valamely szellemi tulajdonjog felhasználására vonatkozóan megadott engedélyre a két Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozását, valamint a Felek vagy szerveik által a projekt megkezdését megelőzően közösen megállapított feltételeket egyaránt alkalmazni kell.

                     2.

                     Közvetlen együttműködési tevékenységek időtartama alatt ismertetett szellemi tulajdonjogok esetében, amennyiben a másik Félnek vagy szervének az e megállapodás hatálya alá tartozó konkrét projektben elvégzendő munkájához szükséges, az a Fél vagy annak a Félnek a szerve, amely e szellemi tulajdonjogoknak jogosultja, ennek a másik Félnek vagy szervének e jogok vonatkozásában bármely közvetlen együttműködési tevékenység végrehajtása céljára felhasználási engedélyt ad. Az e bekezdés alapján szellemi tulajdonjog felhasználására vonatkozóan megadott engedélyre a két Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozását, valamint a Felek vagy szerveik által a projekt megkezdését megelőzően közösen megállapított feltételeket egyaránt alkalmazni kell.

                     3.

                     A Felek vagy szerveik szerzői és szomszédos jogaira a következő szabályok irányadók:

                                 a)

                                 Ha valamelyik Fél vagy annak szerve folyóiratban, cikkben, jelentésben, könyvben, videofilm formájában vagy digitális adathordozón közvetlen együttműködési tevékenységből fakadó tudományos és műszaki adatokat, információkat és eredményeket tesz közzé, akkor ez a Fél minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a másik Fél minden olyan országban, amelyben szerzői jogi oltalomra mód van, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyt kapjon e művek fordítására, többszörözésére, átdolgozására, közvetítésére és nyilvános terjesztésére.

                                 b)

                                 A fenti a) pont rendelkezései szerint léthozott, szerzői jogi oltalom alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a mű szerzőjének vagy szerzőinek nevét, kivéve akkor, ha valamelyik szerző kifejezetten lemond neve feltüntetéséről. Ezeken a példányokon jól láthatóan utalni kell a Felek által közösen nyújtott támogatásra.

               II.   Nyilvánosságra hozatalra nem szánt információk közvetlen együttműködési tevékenységek esetében

         A Felek vagy szerveik nyilvánosságra nem szánt információira a következő szabályok irányadók:

                     1.

                     Közvetlen együttműködési tevékenység elvégzéséhez szükséges információk másik Félnek vagy szervének történő átadásakor a Felek megjelölik azokat az információkat, amelyeket nem szánnak nyilvánosságra hozatalra.

                     2.

                     A nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat átvevő Fél saját hatáskörében e nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat szerveinek és a szerveinél vagy szervei által foglalkoztatott személyeknek átadhatja, ha ez az adott szervek vagy személyek által az e megállapodás alapján végrehajtott konkrét projektben elvégzendő munkához szükséges.

                     3.

                     A Fél vagy annak szerve a nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat átadó Fél előzetes írásos hozzájárulásával a nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat a fenti (2) bekezdésben megengedettnél szélesebb körben is terjesztheti. A Felek vagy szerveik együttműködnek egymással az ilyen szélesebb körű terjesztéshez szükséges előzetes írásos hozzájárulás igénylésére és megszerzésére irányuló eljárások kialakításában, és a Felek ezt a hozzájárulást a saját törvényi és rendeleti szintű szabályozásuk által megengedett körben és mértékben adják meg.

                     4.

                     Az e megállapodás keretében szervezett konferenciák, más találkozók és kiküldetések alkalmával, valamint az e megállapodás keretében rendelkezésre bocsátott infrastruktúra használata során megszerzett információkat bizalmasan kell kezelni, amennyiben az ilyen nyilvánosságra hozatalra nem szánt vagy egyéb bizalmasnak minősített információk átvevőjének az átadás időpontjában a fenti (1) bekezdésnek megfelelően tudomására hozzák, hogy az átadott információk bizalmas jellegűek; ezeket az információkat a fenti (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően kell kezelni.

                     5.

                     Ha valamelyik Félnek tudomására jut, hogy nem lesz képes – vagy ésszerűen előrelátható, hogy képtelenné válik – a fenti (2), (3) és (4) bekezdésben előírt terjesztési korlátozások és feltételek betartására, akkor erről haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet. A Felek ezt követően a teendők meghatározása céljából egyeztetnek egymással.

               III.   A jogalanyok szellemi tulajdonjogai közvetett együttműködési tevékenységek esetében

         Mindkét Fél gondosodik arról, hogy a másik Fél mindazon jogalanyainak szellemi tulajdonjogai, amelyek az előbbi Fél, annak szervei vagy hivatalos intézményei által működtetett kutatási és fejlesztési programokban és projektekben részt vesznek, valamint az e részvételből fakadó szomszédos jogok és kötelezettségek összhangban legyenek a tárgyban elfogadott, Japán kormányára és a Közösségre vagy annak valamennyi tagállamára nézve egyaránt kötelező erejű nemzetközi megállapodásokkal, ideértve különösen a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakechi Megállapodás 1C. mellékletét képező megállapodást, valamint az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény keretében 1971. július 24-én elfogadott Párizsi Okmányt és az ipari tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény keretében 1967. július 14-én elfogadott Stockholmi Okmányt.


title: 2011/604/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2011. május 10. ) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/224

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/604/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 30. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0145/2011),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 40. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2011. május 10.)
      az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

                  —

                  tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 30. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0145/2011),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

                  B.

                  mivel 2010. május 5-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatójának az ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                              —

                              aggódott amiatt, hogy a Számvevőszék több, már a 2006-os és 2007-es éves jelentéseiben is kiemelt hiányosságot talált, különösen az alábbiak vonatkozásában:

                                          i.

                                          az átvitt és törölt tételek magas száma (a 2008-ban rendelkezésre álló előirányzatok 49 %-át nem költötték el a pénzügyi év során, 2007-ben ez közel 69 %, 2006-ban pedig 55 % volt);

                                          ii.

                                          a jogi kötelezettségvállalásokra a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalások megtétele előtt került sor;

                                          iii.

                                          a Számvevőszék szerint a munkaerő-felvételi eljárások nem voltak összhangban a szabályokkal, különösen ami ezen eljárások átláthatóságát és megkülönböztetésmentességét illeti,

                              —

                              felhívta az ügynökséget, hogy javítsa pénzügyi gazdálkodását, különös tekintettel a 2007-es és 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének növekedésére,

                  C.

                  mivel 2008 volt az ügynökség működésének negyedik teljes pénzügyi éve,

                  D.

                  mivel az ügynökség 2009-es költségvetése 88 800 000 EUR volt, ami közel 28 %-kal több az előző évhez képest;

                  1.

                  örömmel állapítja meg, hogy a Számvevőszék kellő mértékben megbizonyosodott az ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójának megbízhatóságáról minden lényegi szempont tekintetében, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek egészében véve jogszerűek és szabályszerűek;

         A költségvetés jelentős növekedése

                  2.

                  megállapítja, hogy az ügynökség költségvetése jelentősen emelkedett az elmúlt négy évben; megállapítja, hogy a 2009-es pénzügyi évre a költségvetés növekedése több mint háromszoros volt a 2006-os pénzügyi évhez képest (19 200 000 EUR);

         Teljesítmény

                  3.

                  üdvözli, hogy 2009 júniusában az ügynökség igazgatótanácsa határozatot hozott egy többéves munkaterv létrehozásáról a 2010–2013-as időszakra, annak ellenére, hogy az ügynökséget létrehozó rendelet ezt nem írja elő; hangsúlyozza e többéves terv fontosságát, mivel az lehetővé teszi, hogy az ügynökség hatékonyabban tudja tervezni tevékenységét és értékelni az abban rejlő kockázatokat; mindazonáltal kéri az ügynökséget, hogy gyorsan alakítson ki egyértelmű kapcsolatot munkaterve és pénzügyi előrejelzései között;

                  4.

                  ismét kéri, hogy – a Számvevőszék következő jelentéséhez csatolandó táblázatában – az ügynökség hasonlítsa össze a mentesítés során vizsgált évben történt előrelépéseket és az előző pénzügyi évben tett előrelépéseket, hogy a mentesítésért felelős hatóság jobban tudja értékelni az ügynökség teljesítményét évről évre;

                  5.

                  üdvözli az ügynökség azon kezdeményezését, hogy – igazgatótanácsa jobb tájékoztatása érdekében – 2009-ben elindította az ún. „Frontex teljesítményirányítási rendszert”, amely adatokat szolgáltat az ügynökség műveleteinek hatásáról; megjegyzi, hogy az új rendszer az inkább „eredményorientált”, a bemeneti és kimeneti mutatókat kiegészítő jelentéstétel előmozdítását célozza; mindazonáltal felhívja az ügynökséget, hogy nyújtson tájékoztatást műveletei hatásáról és tájékoztassa azokról a mentesítésért felelős hatóságot;

                  6.

                  megjegyzi, hogy az ügynökség költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést még inkább az év során nyújtott teljesítményére kell alapozni;

         Együttműködés a tagállamokkal

                  7.

                  kéri az ügynökséget, hogy javítsa a tagállamok költségeinek visszatérítésével kapcsolatos pénzügyi gazdálkodását azáltal, hogy az érintett tagállamokkal együtt feltárja a probléma gyökerét, hogy velük együtt megvalósítsa a megfelelő megoldásokat;

         Előirányzatok átvitele és törlése

                  8.

                  aggódik amiatt, hogy a Számvevőszék olyan átviteleket talált, amelyekről már a 2006-os, 2007-es és 2008-as éves jelentéseiben is beszámolt; különösen sajnálja az átvitelek és törlések 2006 óta magas szintjét;

                  9.

                  ezért sürgeti az ügynökséget, hogy javítsa az előirányzatok felhasználási szintjét megfelelő utasítások és eljárások bevezetésével az esetleges átvitelek elemzéséhez az átvitt előirányzatok összegének minimálisra csökkentése érdekében; szintén fontosnak véli, hogy az ügynökség javítsa tevékenységeinek tervezését és nyomon követését;

                  10.

                  amiatt is aggódik, hogy az ügynökségnek előirányzatokat kellett törölnie (13 900 000 EUR-t 2009-ben és 13 000 000 EUR-t 2008-ban);

                  11.

                  megjegyzi, hogy a Számvevőszék 28 költségvetési átcsoportosításról számolt be, ami annak tudható be, hogy a költségvetés összeállításakor alkalmazott eljárások nem voltak elég szigorúak; szintén megjegyzi, hogy 2009 végéig a II. cím (igazgatási kiadások) 39 költségvetési sorából hatot nem használtak fel, és a hozzájuk tartozó előirányzatok 35 %-át törölték;

                  12.

                  kiemeli, hogy az átvitelek és törlések magas szintje arra utal, hogy az ügynökség nem tudja kezelni költségvetésének ilyen jelentős növekedését; felteszi a kérdést, hogy nem lenne-e felelősebb, ha a jövőben a költségvetési hatóság elővigyázatosabb lenne az ügynökség költségvetésének emelésére vonatkozó döntései során, figyelembe véve az új tevékenységek megkezdéséhez szükséges időt; ezért kéri az ügynökséget, hogy nyújtson részletesebb tájékoztatást a jövőbeli kötelezettségvállalások megvalósíthatóságáról;

                  13.

                  mindemellett üdvözli az ügynökség azon kezdeményezését, hogy tovább fejlessze a támogatásokban meghatározott szerződéses határidők tervezésére és nyomon követésére szolgáló rendszerét; szintén megjegyzi, hogy 2009 óta az ügynökség kockázatértékelő és kockázatkezelő folyamatot valósít meg tevékenységei vonatkozásában;

         A támogatások kezelése

                  14.

                  megjegyzi, hogy a Számvevőszék második éve számol be arról, hogy az ügynökség egyoldalúan, csak az ügynökség által aláírt támogatási határozatok alapján hajtott végre kifizetéseket, holott a hatályos szabályok nem rendelkeznek ilyen típusú eszközről; megjegyzi, hogy a 2009-ben kifizetett összeg több, mint 28 000 000 EUR volt, a 2008-ban kifizetett pedig 17 000 000 EUR; üdvözli azonban az ügynökség azon kezdeményezését, hogy – a Számvevőszék megjegyzéseire válaszolva – partnerségi keretmegállapodást ír alá a tagállamok határőrizeti szerveivel;

                  15.

                  felhívja az ügynökséget, hogy javítsa támogatáskezelését

                              —

                              helyszíni ellenőrzések végrehajtásával a támogatások kedvezményezettjeinél,

                              —

                              a kategóriánkénti egységes átalányköltségek előmozdításával a támogatható költségek visszatérítésén alapuló támogatások helyett,

                              —

                              a szereplők felelősségeinek világos meghatározásával, kommunikációjával és nyomon követésével,

                              —

                              valamennyi szereplő által elfogadott működési terv bemutatásával;

         A működési költségvetés pontossága

                  16.

                  aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék a nyolc vizsgált esetben a határőrizeti szerveknek nyújtott előfinanszírozás költségeinek 27 %-os túlértékeléséről számolt be; szintén megjegyzi, hogy a 2009-ben lezárt tevékenységek esetében több mint 40 visszafizettetési felszólítást kellett kibocsátani a túl nagy összegű előlegek visszafizettetése érdekében;

         Humánerőforrás

                  17.

                  üdvözli az ügynökség azon kezdeményezését, hogy – a Parlament ajánlásainak megfelelően – intézkedéseket tesz a felvételi eljárások objektivitásának és átláthatóságának növelésére; megállapítja, hogy az ügynökség végrehajtási szabályokat és belső iránymutatásokat fogadott el a felvételi bizottságok tagjai számára; külön gratulál az ügynökségnek a 2010 novemberében elfogadott munkaerő-felvételi politikáért, amely a következő konkrét lépéseket tartalmazza: határidők betartása a felvételi bizottság tagjainak kinevezésekor, a felvételi kérdések és az írásbeli tesztek előzetes összeállítása, az írásbeli tesztek névtelen értékelése, mintaválaszok készítése a szóbeli kérdésekre és az írásbeli tesztekre, jegyzőkönyvek készítése mindegyik felvételről, e-felvételi eszköz kidolgozása, amelynek bevezetésére 2011 folyamán kerül sor a felvételi és kiválasztási folyamat megkönnyítése érdekében;

         Belső ellenőrzés

                  18.

                  tudomásul veszi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) 2009-ben ellenőrzést végzett a támogatások kezeléséről az alábbiak értékelése céljából: a támogatások éves tervezése, az igénybe vett jogi eszközök, a támogatások végrehajtása, illetve a nyomon követés és a jelentéstétel;

                  19.

                  tudomásul veszi, hogy az IAS által az előzetes ajánlások nyomán kiadott 19 ajánlásból hatot megfelelően és eredményesen végrehajtottak, tíz folyamatban van és hármat befejeztek, de ezeket az IAS még nem ellenőrizte; mindazonáltal felhívja az ügynökség igazgatóját, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az IAS által „nagyon fontosnak” minősített ajánlások tartalmáról és az e tekintetben tett lépésekről;

                  20.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló 2011. május 10-i állásfoglalására (6).

         (1)  HL C 338., 2010.12.14., 40. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

         (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (5)  HL L 252., 2010.9.25., 211. o.

         (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0163. (Lásd e Hivatalos Lap 269. oldalát.)