title: A Tanács 2014/700/KKBP határozata ( 2014. október 8. ) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/183/KKBP határozat módosításáról

text:
               9.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 293/34

         A TANÁCS 2014/700/KKBP HATÁROZATA
   (2014. október 8.)
   a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/183/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/183/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 19. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2013. április 22-én elfogadta a 2013/183/KKBP határozatot.

               (2)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságra vonatkozó 1718 (2006) sz. határozata alapján létrehozott szankcióbizottsága (a továbbiakban: szankcióbizottság) 2014. július 28-án jóváhagyta egy új szervezet felvételét a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek összevont jegyzékébe.

               (3)

               A szankcióbizottság 2014. július 30-án frissítette a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékét.

               (4)

               Következésképpen a 2013/183/KKBP határozat I. mellékletében foglalt jegyzéket az említett határozat 22. cikkének (1) bekezdésével összhangban ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)

               Ezen túlmenően a 2013/183/KKBP határozat II. mellékletét is módosítani kell, mivel értesítés érkezett egy jegyzékbe vett személy haláláról,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2013/183/KKBP határozat I. és II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltaknak megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. október 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LUPI

      (1)  HL L 111., 2013.4.23., 52. o.

      MELLÉKLET

                  I.

                  A 2013/183/KKBP határozat I. mellékletében foglalt jegyzék az alábbi szervezettel egészül ki:
                  A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek és a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek és szervezetek jegyzéke
                  B.   Szervezetek

                              Elnevezés

                              Egyéb ismert elnevezés

                              Hely

                              A jegyzékbe vétel dátuma

                              Egyéb információk

                              20.

                              Ocean Maritime Management Company, Limited
                              (OMM)

                              Donghung Dong, Central District. PO BOX 120. Phenjan, KNDK;
                              Dongheung-dong Changwang Street, Chung-Ku, PO Box 125, Phenjan.

                              2014.7.28.

                              Az Ocean Maritime Management Company, Limited (IMO-száma: 1790183) a Csong Cson Gang nevű teherszállító hajó üzemeltetője/kezelője. 2013 júliusában kulcsszerepet töltött be egy titkos fegyverszállítmánynak Kubából a KNDK-ba történő eljuttatása megszervezésében. A szállítmány a fegyverek mellett azokhoz tartozó anyagokat is tartalmazott. Ezzel az Ocean Maritime Management Company, Limited olyan tevékenységekhez járult hozzá, amelyeket az ENSZ BT vonatkozó határozatai – nevezetesen az 1874 (2009) sz. ENSZ BT-határozat által módosított, fegyverembargót elrendelő 1718 (2006) sz. ENSZ BT-határozat – tiltanak, illetve segítséget nyújtott a szóban forgó határozatok által bevezetett intézkedések kijátszásához.

                  II.

                  A 2013/183/KKBP határozat I. mellékletében szereplő következő személyekre és szervezetekre vonatkozó bejegyzések helyébe az alábbi bejegyzések lépnek:
                  A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek és a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett személyek és szervezetek jegyzéke
                  A.   Személyek

                              Név

                              Egyéb ismert név

                              Születési idő

                              A jegyzékbe vétel dátuma

                              Egyéb információk

                              2.

                              Ri Je-Son

                              Neve koreai karakterekkel:

                              Neve kínai karakterekkel:

                              más néven: Ri Che Son

                              Születési idő: 1938

                              2009.7.16.

                              2014 áprilisa óta ő az atomenergia-ágazatért felelős miniszter. A General Bureau of Atomic Energy (GBAE), azaz a KNDK nukleáris programját irányító központi ügynökség korábbi igazgatója; a nukleáris programhoz kapcsolódóan számos kezdeményezést támogatott, ideértve azt is, hogy a Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont és a Namchongang Trading Corporation a GBAE irányítása alá tartozzon.

                        B.   Szervezetek

                              Elnevezés

                              Egyéb ismert elnevezés

                              Hely

                              A jegyzékbe vétel dátuma

                              Egyéb információk

                              14.

                              LEADER (Hong Kong) International

                              LEADER International Trading Limited; LEADER (Hong Kong) International Trading Limited

                              LM-873, RM B, 14/F, Wah Hen Commercial Centre, 383 Hennessy Road, Wanchai, Hongkong, Kína.

                              2013.1.22.

                              A LEADER International (hongkongi cégjegyzékszáma: 1177053) szállításokat tesz lehetővé a Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) számára. A szankcióbizottság 2009 áprilisában vette jegyzékbe a KOMID-ot, amely a KNDK első számú fegyverkereskedője, valamint a ballisztikus rakétákkal és hagyományos fegyverekkel kapcsolatos áruk és felszerelések legfőbb exportőre.

                  III.

                  Az alábbi személy törlésre kerül a 2013/183/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékből:
                  A.   Személyek

                              5.

                              JON Pyong-Ho.


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1624 határozata (2015. április 29.) az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/111

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1624 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2014)510 – C8-0155/2014) (2),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), és különösen annak 55., 99. és 164–167. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0109/2015),

         1.

            mentesítést ad az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője számára az Európai Külügyi Szolgálat 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

         2.

            megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak, valamint az Európai Külügyi Szolgálatnak, és gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL L 66., 2013.3.8.

         (2)  HL C 403., 2014.11.13., 1. o.

         (3)  HL C 398., 2014.11.12., 1. o.

         (4)  HL C 403., 2014.11.13., 128. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: 2007/715/EK,Euratom: A Tanács határozata ( 2007. október 30. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy német tagjának kinevezéséről

text:
               7.11.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 289/13

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. október 30.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy német tagjának kinevezéséről
   (2007/715/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 259. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére,
   tekintettel a német kormány által benyújtott jelölésre,
   tekintettel a Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság cseh, német, észt, spanyol, francia, olasz, lett, litván, luxemburgi, magyar, máltai, osztrák, szlovén és szlovák tagjainak kinevezéséről szóló 2006/524/EK, Euratom határozattal (1) kinevezte a bizottság német tagjait a 2006. szeptember 21-től2010. szeptember 20-ig tartó időszakra.

               (2)

               Heiko STEFFENS lemondását követően az említett bizottság egy német tagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Heiko STEFFENS helyére Gerd BILLEN-t (Vorstand des Verbraucherzentrale Bundesverbands) nevezi ki az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2010. szeptember 20-ig.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2007. október 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. NUNES CORREIA

      (1)  HL L 207., 2006.7.28., 30. o. A 2007/622/EK, Euratom határozattal (HL L 253., 2007.9.28., 39. o.) módosított határozat.


title: 2012/558/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VIII. szakasz – európai ombudsman

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/117

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VIII. szakasz – európai ombudsman
   (2012/558/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (COM(2011) 473 – C7-0263/2011) (2),

               —

               tekintettel az európai ombudsmannak a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4) a 2010-es pénzügyi évről,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0089/2012),

               1.

               megadja a mentesítést az európai ombudsman számára a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 64., 2010.3.12.

      (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 326., 2011.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/118

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2012. május 10.)
   az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, VIII. szakasz – európai ombudsman
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (COM(2011) 473 – C7-0263/2011) (2),

               —

               tekintettel az európai ombudsmannak a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára a 2010-es pénzügyi évről (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0089/2012),

               1.

               hangsúlyozza, hogy a 2010-es évről szóló éves jelentésében a Számvevőszék azt állapította meg, hogy „nem tesz észrevételt az európai ombudsmanra vonatkozóan” (7.31. pont); emlékeztet ugyanakkor, hogy a Számvevőszék kérte az európai ombudsmant (a továbbiakban: az ombudsman), hogy készítse el az ideiglenes alkalmazottak felvételi eljárására vonatkozó rendelkezéseket; szerette volna, ha a Számvevőszék tájékoztatást nyújt az eredményekről;

               2.

               megállapítja, hogy 2010-ben az ombudsman 9 332 275 EUR (2009-ben 9 000 000 EUR) összegű kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett, és hogy ezen előirányzatok végrehajtási aránya 89,65 %-os volt, ami kevesebb mint a többi intézmény átlaga, és 2 ponttal kevesebb mint az előző évi saját végrehajtási aránya (91,98 % 2009-ben); megjegyzi azonban, hogy a változó végrehajtási arány alapvetően a személyzet fluktuációjától függ, és hangsúlyozza, hogy az ombudsman költségvetése kizárólag igazgatási jellegű, amelynek 79 %-át fordítja az intézményhez kötődő személyekre, 15 %-át ingatlanokra, ingóságokra, berendezésekre és egyéb működési kiadásokra, 6 %-át pedig az intézmény által betöltött általános funkciók gyakorlására;

               3.

               felszólít a jobb pénzügyi tervezésre, amely hatékonyabb költségvetés-végrehajtást biztosítana;

               4.

               örül, hogy a 2010-es évre vonatkozó cselekvési tervben az ombudsman kiemelt teljesítménymutatókat határozott meg, valamint egy eredménytáblát, ami az összehasonlítási rendszernek köszönhetően mérhetővé teszi a szolgálat erőfeszítéseit (teljesítményértékelés); üdvözli az év során megvalósított előrehaladást;

               5.

               kéri azonban, hogy növekedjen azon ügyek száma és aránya, melyek során az elfogadhatóságról szóló döntés egy hónapon belül történik; megállapítja, hogy jelenleg ez az arány 66 %;

               6.

               kéri azt is, hogy folytatódjon az egy éven belül lezárt vizsgálatok számának és arányának növekedése; megállapítja, hogy jelenleg ez az arány 66 %;

               7.

               örül annak, hogy új eljárás került bevezetésre az ideiglenes alkalmazottak felvételére, valamint az egyéni jogosultságok kiszámítására;

               8.

               üdvözli a belső ellenőrzési szolgálat által 2010-ben elvégzett ellenőrzést, melynek során figyelembe vették a 2009-ben tett észrevételeket, és amely megállapította, hogy – a meghatározott lépések megvalósítása esetén – az irányítási és ellenőrzési rendszer hatékony;

               9.

               emlékeztet, hogy az ombudsman 2010-es tevékenységéről szóló éves jelentésről a Parlament nemrégiben saját kezdeményezésű jelentést készített, amit 2011. október 27-én fogadott el (6); következésképpen nem kíván további észrevételeket tenni;

               10.

               kéri, hogy az ombudsman 2011-es tevékenységéről szóló éves jelentés adott esetben tartalmazzon egy fejezetet a mentesítésről szóló parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről, valamint egy átfogó táblázatot is az ombudsman teljes humánerőforrásáról, kategóriánként, besorolási fokozatonként, nemenként, a szakképzésben való részvétel és állampolgárság szerint.

      (1)  HL L 64., 2010.3.12.

      (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 326., 2011.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0467.


title: 2014/278/EU: A Tanács határozata ( 2014. május 12. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével történő megkötéséről

text:
               16.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 145/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. május 12.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével történő megkötéséről

      (2014/278/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. és 100. cikkére, 191. cikke (4) bekezdésére, 207. és 212. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A 2013/40/EU tanácsi határozattal (2) összhangban 2010. május 10-én aláírták az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), feltételezve annak egy későbbi időpontban történő megkötését.

               (2)

               A megállapodás egyes rendelkezései a visszafogadásra vonatkoznak, és ezért az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartoznak. E határozat elfogadásával párhuzamosan sor fog kerülni az ezen – a megállapodás 33. cikkének (2) bekezdésében foglalt – rendelkezésekkel kapcsolatos külön határozat (3) elfogadására.

               (3)

               A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodást – a megállapodás 33. cikke (2) bekezdésének kivételével – az Unió nevében a Tanács jóváhagyja (4).
   2. cikk
   A megállapodás 44. cikke szerinti vegyes bizottság elnöki tisztségét az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tölti be. A vegyes bizottságban – a tárgyalt témától függően – az Unió, vagy adott esetben az Unió és a tagállamok képviselői vesznek részt.
   3. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli a megállapodás 49. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítésnek az Unió nevében történő megtételére jogosult személyt (5).
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  Az Európai Parlament az egyetértését 2014. április 16-án adta meg (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 2013/40/EU határozata (2010. május 10.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 20., 2013.1.23., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2014. május 12-i 2014/279/EU határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések tekintetében történő megkötéséről (lásd e Hivatalos Lap 3. oldalát).

      (4)  A megállapodást közzétették (HL L 20., 2013.1.23., 2. o.) az aláírásáról szóló határozattal együtt.

      (5)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.


title: 2014/443/EU: A Tanács határozata ( 2014. július 8. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodás által létrehozott állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságban az Európai Unió nevében képviselendő, az eljárási szabályzatot érintő álláspontról

text:
               10.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 201/18

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. július 8.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodás által létrehozott állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságban az Európai Unió nevében képviselendő, az eljárási szabályzatot érintő álláspontról

      (2014/443/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. január 19-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió és tagállamai nevében többoldalú kereskedelmi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat folytasson az Andok Közösség tagállamaival.

               (2)

               A tárgyalások lezárultak, és 2012. június 26-án Brüsszelben az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) (1) aláírásra került.

               (3)

               A megállapodás 330. cikke (3) bekezdése értelmében a megállapodást – a későbbi megkötés feltétele mellett – Peruval 2013. március 1-je, Kolumbiával pedig 2013. augusztus 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (4)

               A megállapodás 103. cikke rendelkezik egy állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság („SPS-albizottság”) felállításáról, amely biztosítja a megállapodás állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó 5. fejezetének végrehajtását és annak ellenőrzését, továbbá megvitat minden, a fejezet rendelkezéseinek való megfelelést érintő kérdést. Az SPS-albizottság első ülésén elfogadja munkarendjét.

               (5)

               Az Unió meghatározza az említett albizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspontot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodás által létrehozott állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságban („SPS-albizottság”) az Unió nevében képviselendő, az eljárási szabályzat elfogadásával kapcsolatos álláspont az EU–Kolumbia–Peru SPS-albizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.
   Az Uniót az SPS-albizottságban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatnak kisebb módosításokat az EU–Kolumbia–Peru SPS-albizottság határozattervezetéhez.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. C. PADOAN

      (1)  HL L 354., 2012.12.21., 3. o.

      TERVEZET
      AZ EU–KOLUMBIA–PERU EGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG …/2014 HATÁROZATA
      (…)
      az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodás 103. cikkében említett állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság eljárási szabályainak elfogadásáról
      AZ EGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,
      tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött, 2012. június 26-án Brüsszelben aláírt kereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) (1) és különösen annak 103 cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság („SPS-albizottság”) az első ülésén elfogadja eljárási szabályzatát.

                  (2)

                  Az SPS-albizottság biztosítja és nyomon követi a megállapodás egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedéseket tárgyaló 5. fejezetének végrehajtását, és megvizsgál minden olyan kérdést, amely az említett fejezet rendelkezéseinek való megfelelést érintheti.

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

                  1.

                  Az albizottság eljárási szabályzatát a melléklet tartalmazza.

                  2.

                  E határozat … -án/-én lép hatályba.

         Kelt,

               Az állat- és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság nevében

               miniszter

               biztos

               miniszter

         (1)  HL L 354., 2012.12.21. 3. o.

         MELLÉKLET
         AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL KOLUMBIA ÉS PERU KÖZÖTT LÉTREJÖTT KERESKEDELMI MEGÁLLAPODÁS 5. FEJEZETÉBEN LÉTREHOZOTT EGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA
         1. cikk
         Összetétel és elnökség
         (1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) (1) 103. cikke értelmében létrehozott egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: SPS-albizottság) teljesíti a megállapodás 103. cikke szerinti kötelezettségeit, továbbá biztosítja és nyomon követi az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről szóló 5. fejezet végrehajtását.
         (2)   A megállapodás 103. cikkének (2) bekezdése értelmében az SPS-albizottság az egyes felek által delegált, egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekben illetékes képviselőkből áll.
         (3)   Az SPS-albizottság elnöki tisztségét egyéves megbízatási időszakra az Unió és tagállamai képviseletében az Európai Bizottság egy vezető tisztviselője és a másik fél képviseletében a kolumbiai kormány, illetve a perui kormány egy-egy vezető tisztviselője rotációs alapon tölti be. Az első elnökségi időszak a Kereskedelmi Bizottság első ülésének időpontjában kezdődik és ugyanazon év december 31. napjával ér véget. Az SPS-albizottság elnöki posztját a Kereskedelmi Bizottság elnöki feladatait ellátó fél tölti be.
         (4)   Az SPS-albizottság akkor is tarthat – kizárólag kétoldalú kérdéseket tárgyaló –üléseket, ha a felek közül az EU és az aláíró andoki országok közül csak az egyik van jelen. Az ilyen ülések elnöki feladatait a két fél közösen látja el. Ezeken az üléseken az érintett felek előzetes beleegyezésével egyéb andoki aláíró országok képviselői is részt vehetnek.
         (5)   Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „felek” meghatározása a megállapodás 6. cikkében foglaltak szerint történik.
         2. cikk
         Ülések
         (1)   Az SPS-albizottság a megállapodás 103. cikke (2) bekezdésében foglaltak szerint évente egyszer összeül, illetve valamely fél kérésére különleges üléseket is tarthat. Az üléseket rotációs alapon Bogotában, Brüsszelben és Limában tartják, kivéve, ha a felek nem egyeznek meg másként.
         (2)   Az SPS-albizottság üléseit az elnökségi teendőket ellátó fél hívja össze; az ülések időpontjáról és helyszínéről a felek közösen állapodnak meg.
         (3)   Az SPS-albizottság üléseit megtarthatják video- vagy telefonkonferencia keretében is.
         3. cikk
         Küldöttségek
         A feleket az üléseket megelőzően tájékoztatni kell az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.
         4. cikk
         Megfigyelők
         Az SPS-albizottság eseti alapon megfigyelőket hívhat meg.
         5. cikk
         Levelezés
         (1)   Az SPS-albizottságnak az eljárási szabályzat 6., 7., és 8. cikkében szereplő dokumentumait továbbítják az albizottság elnökeinek és a Kereskedelmi Bizottság titkárságának.
         (2)   A kizárólag az EU-fél és valamely andoki aláíró ország kétoldalú kapcsolataira vonatkozó kérdések esetében a levelezésre e két fél között kerül sor, szükség szerint teljes körűen tájékoztatva a többi andoki országot.
         6. cikk
         Az ülések napirendje
         (1)   A felek közösen készítik el minden ülésre az ideiglenes napirendet. A napirendet a vonatkozó dokumentumokkal együtt az ülés kezdete előtt legkésőbb 14 nappal továbbítani kell valamennyi fél részére.
         (2)   A napirendet az adott ülés kezdetén fogadja el az SPS-albizottság. A felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendbe.
         (3)   Az SPS-albizottság elnöke a többi fél egyetértésével szakértőket kérhet fel az ülésen való részvételre, hogy azok bizonyos témakörökben tájékoztatással szolgáljanak.
         7. cikk
         Jegyzőkönyv
         (1)   A felek minden ülésről közös jegyzőkönyv-tervezetet készítenek. Az első tervezetet az ülés végétől számított 21 napon belül az elnökként eljáró fél készíti el.
         (2)   Főszabályként a jegyzőkönyv összefoglalja az egyes napirendi pontokat, adott esetben az alábbiak megjelölésével:

                     a)

                     az SPS-albizottság elé terjesztett dokumentumok;

                     b)

                     minden olyan nyilatkozat, amelynek jegyzőkönyvbe vételét az SPS-albizottság valamely tagja kérte;

                     c)

                     az egyes kérdésekkel kapcsolatban meghozott határozatok, megtett ajánlások, jóváhagyott nyilatkozatok és elfogadott következtetések.

               (3)   A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell továbbá az SPS-bizottság ülésén részt vevők névsorát.
         (4)   A feleknek írásban jóvá kell hagyniuk a jegyzőkönyvet az ülés napját követő két hónapon belül. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyv példányait a soros elnök és a másik felek részéről a későbbiekben elnöki tisztséget betöltők kézjegyükkel látják el. A hiteles dokumentumok eredeti példányát valamennyi fél megkapja. Az aláírt jegyzőkönyv másolatait továbbítani kell a Kereskedelmi Bizottság titkárságának is.
         8. cikk
         Cselekvési terv
         (1)   Az SPS-albizottságnak olyan cselekvési tervet kell elfogadnia, amely tartalmazza az ülésen a felek által elfogadott intézkedéseket.
         (2)   Az SPS-bizottság következő ülésén felülvizsgálja a cselekvési tervnek a felek általi végrehajtását.
         9. cikk
         Nyelvek
         (1)   Az SPS-albizottság hivatalos nyelvei a felek hivatalos nyelvei.
         (2)   Egyéb döntés hiányában az SPS-albizottság rendszerint az (1) bekezdésben említett nyelveken készült dokumentumok és javaslatok alapján tanácskozik.
         10. cikk
         Nyilvánosság és titoktartás
         (1)   Eltérő döntés hiányában az albizottság ülései nem nyilvánosak.
         (2)   Ha valamelyik fél a törvényei vagy jogszabályai szerint bizalmasnak minősülő információt nyújt be az SPS-albizottsághoz, a szakbizottságokhoz, a munkacsoportokhoz vagy bármely egyéb szervhez, a felek kötelesek az információt bizalmasan kezelni a megállapodás 290. cikke (2) bekezdésében foglalt szabályoknak megfelelően.
         11. cikk
         Kiadások
         (1)   A felek mindegyike viseli az SPS-albizottság ülésein való részvételével összefüggően a személyzettel kapcsolatos utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési költségeket.
         (2)   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező fél viseli.
         (3)   Az üléseken való tolmácsolással, valamint a dokumentumok spanyol és angol nyelvre/nyelvről történő fordításával kapcsolatos költségeket az ülést rendező fél fedezi. Az egyéb nyelvekre/nyelvekről történő tolmácsolás és fordítás költségeit a kérelmező fél fedezi.
         12. cikk
         Az eljárási szabályzat módosítása
         A megállapodás 103. cikkének (2) bekezdésével összhangban az eljárási szabályzatot és későbbi módosításait az SPS-albizottságnak el kell fogadnia.

            (1)  HL L 354., 2012.12.21. 3. o.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 98/10/COL határozata ( 2010. március 24. ) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak az állami támogatás szabályainak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló új fejezet beiktatása révén, nyolcvanegyedik alkalommal történő módosításáról

text:
               2.8.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 206/13

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 98/10/COL HATÁROZATA
   (2010. március 24.)
   az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak az állami támogatás szabályainak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló új fejezet beiktatása révén, nyolcvanegyedik alkalommal történő módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   mivel a Felügyeleti és Bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek,
   a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli,
   az EFTA Felügyeleti Hatóság 1994. január 19-én elfogadta az állami támogatással kapcsolatos eljárási és anyagi jogi szabályokat (4),
   2009. június 24-én az Európai Közösségek Bizottsága közzétette a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló közleményét (5),
   ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti,
   az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell,
   az EGT-megállapodás XV. mellékletének végén szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja a Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat,
   a Hatóság a tárgyban írt, 2010. március 12-i levele útján konzultációt folytatott az Európai Bizottsággal és az EFTA-államokkal (dokumentumszám: 549988, 549990 és 549991),
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatásokról szóló iránymutatást a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló új fejezet beiktatásával módosítani kell. Az új fejezet e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2010. március 24-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Per SANDERUD

            elnök

         Kurt JÄGER

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: a Hatóság.

      (2)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó, módosított iránymutatás, közzétéve: az Európai Unió Hivatalos Lapja (a továbbiakban: HL) L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változata a Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  HL C 223., 2009.9.16., 3. o.

      MELLÉKLET

         A NAGYBERUHÁZÁSI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT REGIONÁLIS TÁMOGATÁSOK RÉSZLETES VIZSGÁLATÁNAK KRITÉRIUMAIRÓL SZÓLÓ FEJEZET
          (1)

      1.   Bevezetés

      1.1.   A regionális támogatási intézkedésekre érvényes általános szabályok

                  (1)

                  Az EFTA Felügyeleti Hatóság iránymutatásának a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezete (a továbbiakban: regionális támogatásokról szóló iránymutatás) világosan megfogalmazza a regionális állami támogatásokkal kapcsolatos általános hatósági megközelítést (2). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás feltételeinek megfelelően – a regionális támogatásoknak a kereskedelemre és versenyre esetlegesen gyakorolt kedvezőtlen hatásai ellenére – az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek nyilváníthatja azokat az állami támogatásokat, amelyek az EGT egyes hátrányos helyzetű régióinak gazdasági fejlődését segítik elő.

                  (2)

                  A regionális támogatásokról szóló iránymutatás konkrét regionális támogatási korlátok alkalmazásával figyelembe veszi a régiók fejlődését hátrányosan befolyásoló problémák relatív súlyát. A maximális támogatási intenzitás a támogatható költségek 10–50 %-a között van, és elsősorban az érintett régiók egy főre eső GDP-jén alapul, ugyanakkor némi rugalmasságot biztosít az EFTA-államoknak, hogy figyelembe vehessék a helyi adottságokat. Minden EFTA-állam regionális támogatási térképét közzétették a Hatóság weboldalán (3). A progresszív támogatási intenzitás lényegében tükrözi a Hatóság által végzendő mérlegelési gyakorlatot, amelynek során egyrészt figyelembe veszik a regionális beruházási támogatás esetleges pozitív hatásait, különös tekintettel a kohézió azáltali elősegítésére, hogy ösztönzik a hátrányos helyzetű területeken történő beruházásokat, másrészt pedig korlátozzák az egyes vállalkozásoknak nyújtott támogatással járó esetleges negatív hatásokat, például az egyéb gazdasági szereplőkre, illetve az azokra a régiókra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat, amelyek relatív versenyelőnye a támogatásnak megfelelő mértékben csökken.

                  (3)

                  A nagyberuházási projekt egy olyan induló beruházás, amelynek elszámolható költsége 50 millió EUR felett van (4). A nagyberuházási projekteket kevésbé érintik a hátrányos helyzetű területekre jellemző hátrányok, mint a kisebb méretű beruházásokat. Nagyobb viszont a kockázata annak, hogy a nagyberuházási projektek hatással lesznek a kereskedelemre, valamint annak, hogy a más régióból származó versenytársakkal szemben erősebb torzító hatás érvényesül. Nagyberuházások esetén annak is fennáll a veszélye, hogy a támogatási összeg meghaladja a regionális hátrányok ellensúlyozása érdekében szükséges minimumösszeget, valamint fennáll a veszélye, hogy az e projekteknek nyújtott állami támogatás rendellenes hatást vált ki, mint például nem megfelelő telephelyválasztás, a verseny jelentősebb torzítása, és nettó jóléti veszteség, azaz, hogy a támogatás költsége meghaladja a fogyasztókat és gyártókat érintő előnyöket, mivel a támogatás az adófizetők pénzének a kedvezményezettekhez történő költséges átirányítása.

                  (4)

                  A regionális támogatásokról szóló iránymutatás különleges szabályokat tartalmaz a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozóan (5). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás tartalmazza a nagyberuházási projektekre érvényes regionális támogatási felső határ automatikus, progresszív csökkentését, hogy ily módon olyan szintre korlátozza a verseny torzulását, amelyet vélhetően kiegyenlít az érintett régió fejlődésében megmutatkozó haszon (6).

                  (5)

                  Ezenfelül az EFTA-államoknak egyenként be kell jelenteniük a beruházási projektekhez nyújtott minden olyan támogatást, amelynek összege meghaladja a 100 millió EUR elszámolható kiadást tartalmazó beruházásnak a vonatkozó szabályok értelmében nyújtható maximális támogatási összeget (bejelentési határérték) (7). A bejelentett esetekben a Hatóság ellenőrzi különösen a támogatási intenzitást, a regionális támogatásokról szóló iránymutatás általános feltételeinek való megfelelést, valamint azt, hogy a bejelentett támogatás a gyenge teljesítményű vagy szűkülő piac ellensúlyozásával egyidejűleg jelentősen növeli-e a termelőkapacitásokat, vagy pedig magas piaci részesedésű cégeknek kedvez.

            1.2.   Részletes vizsgálat tárgyát képező regionális támogatási intézkedések

                  (6)

                  Egyes, nagyberuházási projektekre fordított nagy összegű regionális támogatások az automatikus csökkentés ellenére jelentős hatást gyakorolhatnak a kereskedelemre, és döntő mértékben torzíthatják a versenyt. Ebből az okból kifolyólag a Hatóság korábban az alábbi határértékek felett nem engedélyezte a nagyberuházási projekteknek nyújtandó támogatásokat (8):

                              —

                              a kedvezményezett részesedése az érintett termék(ek) érintett piac(ok)on történő értékesítéséből több mint 25 %, vagy

                              —

                              a projekt által létrehozott termelési kapacitás a piac több mint 5 %-át teszi ki, ugyanakkor az érintett piac növekedési rátája nem haladja meg az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos évi növekedését.

                  (7)

                  A jelenlegi regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján azonban a Hatóság egyénre szabottabb megközelítést alkalmaz, amely lehetővé teszi, hogy az ilyen projektekből származó kohéziós hatást és egyéb előnyöket is a lehető legkonkrétabban figyelembe vegyék. Ezeket a hasznokat össze kell mérni a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt lehetséges negatív hatásokkal, amelyeket szintén a lehető legkonkrétabban meg kell határozni. Ebből az okból kifolyólag a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontja előírja, hogy a Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint hivatalos vizsgálatot végezzen azokban az esetekben, amelyek meghaladják a bejelentési küszöbértéket és eleget tesznek a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontjának a) és b) alpontjában foglalt egyik vagy mindkét feltételnek (a részletes vizsgálati küszöbértékeknek, amelyek megegyeznek az e fejezet 6. bekezdésében említett küszöbértékekkel). Ilyen esetben a hivatalos vizsgálat célja, hogy részletesen elemezze, „hogy a támogatás szükséges a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják a versenytorzítás és a szerződő felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét” (9).

                  (8)

                  A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 55. lábjegyzetében a Hatóság bejelentette, hogy „megfelelő időben esetleg további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni”. Az alábbiakban a Hatóság útmutatással szolgál a kérhető információk típusaihoz és ahhoz a módszertanhoz, amelyet a részletes vizsgálatnak alávetett intézkedések esetében követni fog. Az állami támogatási cselekvési tervvel (10) összhangban a Hatóság annak megállapítására, hogy a támogatási intézkedés egésze jóváhagyható-e, átfogóan megvizsgálja a támogatás kedvező és kedvezőtlen hatásai közötti egyensúlyt.

                  (9)

                  A részletes értékelésnek arányban kell állnia a támogatás által teremtett lehetséges torzulásokkal. Ez azt jelenti, hogy az elemzés mértéke az eset jellegétől függ. Így a szükséges bizonyítékok jellege és a bizonyítás szintje is az egyes konkrét esetek jellemzőitől függ majd. A hivatalos vizsgálat lefolytatására vonatkozóan a Felügyeleti és Bírósági Megállapodásnak az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokkal kapcsolatos feladatairól és hatásköréréről szóló 3. jegyzőkönyve II. részének 6. és 7. cikkében foglalt rendelkezések betartása mellett a Hatóság többek között arra kérheti az EFTA-államot, hogy nyújtson be a bejelentésben foglalt információkat alátámasztó független tanulmányt, vagy kérje ki az érintett piacokon működő egyéb gazdasági szereplők, illetve regionális fejlesztési szakértők véleményét. Ezenfelül a hivatalos vizsgálatok során szívesen várják az érdekelt felek észrevételeit. A Hatóság az eljárás megindítása során azonosítja azokat a kulcsfontosságú kérdéseket, amelyekkel kapcsolatban várja az adatokat.

                  (10)

                  Jelen fejezet célja, hogy garantálja a hatósági határozathozatali folyamat átláthatóságát és kiszámíthatóságát, valamint egyenlő bánásmódot biztosítson az EFTA-államok számára. A Hatóság fenntartja annak lehetőségét, hogy a gyűjtött tapasztalatok fényében módosítsa és felülvizsgálja ezt az útmutatást.

            2.   A támogatás pozitív hatásai

      2.1.   A támogatás célja

                  (11)

                  A regionális támogatások célja kiegyenlítési megfontolásokat tükröző közérdek, azaz az eltérő fejlettségű, különböző EGT-régiók közötti különbségek csökkentése révén a gazdasági kohézió fejlesztése. A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 2. pontja alapján: „A hátrányos helyzetű régiók problémáira összpontosítva a nemzeti regionális támogatás az EFTA-államok és az Európai Gazdasági Térség egészének gazdasági, társadalmi és területi kohézióját mozdítja elő.” A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 3. pontja ezt kiegészíti a következőkkel: „A nemzeti regionális beruházási támogatás célja, hogy a beruházások és a munkahelyteremtés támogatásán keresztül elősegítse a leghátrányosabb helyzetű régiók fejlődését. Az ilyen támogatás előmozdítja a hátrányos helyzetű régiókban található vállalkozások gazdasági tevékenységének bővítését és diverzifikációját, legfőképpen azzal, hogy a cégeket új létesítmények létrehozására ösztönzi”.

                  (12)

                  A részletes vizsgálati küszöbértékeket elérő nagyberuházási projektek esetében az EFTA-államokat fel fogjuk kérni annak bizonyítására, hogy a támogatás teljesíti a szóban forgó kiegyenlítési célkitűzést. Ezért az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a beruházási projekt hozzájárul az érintett régió fejlődéséhez.

                  (13)

                  Bár a regionális támogatás a gazdasági kohézió jegyében elsődlegesen a kiegyenlítést szolgálja, piaci hiányosságok kezelésére is alkalmas lehet. A regionális hátrányok olyan piaci hiányosságokra vezethetők vissza, mint például az elégtelen információ, összehangolási problémák, a köztulajdonba való megfelelő beruházás kedvezményezettet érintő nehézségei, valamint a beruházási externáliák. Abban az esetben, ha a kiegyenlítési célkitűzés mellett a regionális támogatás hatékonysági problémákra is megoldást kínál, az átfogó pozitív hatás még nagyobbnak tekintendő.

                  (14)

                  A kritériumok alább következő, nem teljes körű jegyzékének segítségével bizonyítható, hogy a támogatás hozzájárul a regionális fejlődéshez, amennyiben vonzza a régióban történő további beruházásokat és tevékenységet. A támogatás kedvező hatásai lehetnek közvetlenek (pl. munkahelyteremtés), illetve közvetettek (pl. helyi innováció).

                              —

                              A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és a szükséges képzettségi szintet is.

                              —

                              A helyi (al-)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, ezáltal a beruházás jobban illeszkedik az érintett régióba, és hatása tovagyűrűzik. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni.

                              —

                              A kedvezményezett által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek tekintjük, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez. Hangsúlyt helyezünk a cégen kívüli alkalmazottak tudását és munkavállalási lehetőségeit szélesítő képzésre is. A kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében nem számítjuk a regionális támogatás kedvező hatásaihoz azon általános vagy speciális képzés kedvező hatásait, amelyekre képzési támogatást is nyújtanak.

                              —

                              A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon ágazatban tevékenykedő cégek klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. A földrajzi közelség elősegíti az információk, az ötletek és a tudás cseréjét a cégek között. A koncentrált gazdasági tevékenységek sok munkakeresőt vonzanak, így a cégeknek sokféle készséggel rendelkező, nagy munkaerőbázis áll rendelkezésére. Biztosított a jogi és kereskedelmi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, ami növeli a termelékenységet. Általánosságban pedig a koncentrált gazdasági tevékenységek további beruházásokat ösztönözhetnek, amelyek további kedvező hatást fejtenek ki (egymást erősítő hatás).

                              —

                              A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt a fogadó régióba történő technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága.

                              —

                              Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a régió azon képességének erősítéséhez, hogy helyi innováció útján hozzanak létre új technológiát. E tekintetben kedvezően ítélhető meg az új termelő létesítmény és a helyi felsőoktatási intézmények közötti együttműködés.

                              —

                              A beruházás időtartama és a lehetséges további kapcsolódó beruházások a vállalkozásnak az adott régióban eszközölt tartós szerepvállalására utalnak.

                  (15)

                  Az EFTA-államokat különösen arra kérjük, hogy támaszkodjanak a múltbeli állami támogatási programokkal vagy intézkedésekkel kapcsolatos értékelésekre, a támogatást megítélő hatóságok által végzett hatásvizsgálatokra, valamint a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra. A kedvezményezett üzleti tervében szerepelhet a létrehozott munkahelyek száma, a fizetett bérek (ennek következtében nő a háztartások jóléte), a helyi termelők eladási volumenei, a beruházás által generált forgalom, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hoz a régiónak.

                  (16)

                  Adott esetben figyelembe kell venni azt is, hogy a tervezett beruházási projekt hogyan viszonyul a nemzeti stratégiai referenciakerethez, illetve a strukturális alapok által társfinanszírozott operatív programokhoz.

            2.2.   A támogatási eszköz megfelelősége

                  (17)

                  A beruházási támogatások formájában nyújtott állami támogatás mellett az EFTA-államok más politikai eszközökkel is ösztönözhetik a beruházásokat és a munkahelyteremtést a hátrányos helyzetű régiókban. Az EFTA-államok olyan általános intézkedéseket is tehetnek, mint az oktatás és képzés minőségét javító infrastrukturális fejlesztés vagy az általános üzleti környezet javítása.

                  (18)

                  Azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél az EFTA-állam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz – úgymint az egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás – használatának előnyei. A Hatóság figyelembe veszi különösen az EFTA-állam által a javasolt intézkedéssel kapcsolatban esetlegesen készített hatásvizsgálatokat.

            2.3.   Ösztönző hatás

                  (19)

                  A támogatási intézkedés ösztönző hatásának elemzése a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálatának egyik legfontosabb eleme. A Hatóság értékelni fogja, hogy a javasolt támogatás szükséges-e annak teljesüléséhez, hogy „valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken” (11). A vizsgálat két szinten történik: először általános, eljárási szinten, másodszor pedig egy részletesebb, gazdasági szinten.

                  (20)

                  A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 30. pontja tartalmaz általános kritériumokat a regionális támogatás ösztönző hatásának formai értékeléséhez. E kritériumok nemcsak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra, hanem valamennyi regionális támogatásra alkalmazandók.

                  (21)

                  Az e fejezet által érintett nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás esetében a Hatóság részletesen meg fogja vizsgálni, „hogy a támogatás szükséges[-e] a beruházás ösztönzéséhez” (12). A részletes vizsgálat célja annak meghatározása, hogy ténylegesen a támogatás következtében változik-e meg a kedvezményezett magatartása, azaz emiatt kezdeményez-e (további) beruházást a szóban forgó, támogatott térségben. Egy vállalkozásnak sok jó oka van arra, hogy támogatásnyújtás nélkül is megtelepedjen egy bizonyos régióban.

                  (22)

                  Figyelembe véve a kohéziós politikából következő kiegyenlítési célkitűzést, valamint azt, hogy a támogatás milyen mértékben járul hozzá ennek megvalósításához, az ösztönző hatást két forgatókönyv bizonyíthatja.

                              i.

                              A támogatás kedvező beruházási döntés meghozatalára ösztönöz, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem jövedelmező beruházásra kerülhet sor a támogatott régióban (13).

                              ii.

                              A támogatás arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket.

                  (23)

                  Az EFTA-államnak bizonyítania kell a Hatóság felé, hogy a támogatás ösztönző hatást gyakorol. Az EFTA-államnak egyértelmű bizonyítékkal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy a támogatásnak tényleges hatása van a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra. Az EFTA-államnak konkretizálnia kell, hogy melyik forgatókönyv valósul meg. Az átfogó értékelés elkészítéséhez az EFTA-államnak nemcsak a támogatott projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtania, hanem ismertetnie kell az ellenkező esetet is, vagyis azt, ha az EFTA-állam nem nyújtana támogatást a kedvezményezettnek.

                  (24)

                  Az 1. forgatókönyv esetén az EFTA-állam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek szerint a beruházás a támogatás nélkül nem lenne jövedelmező, valamint hogy a szóban forgó, támogatott régión kívül más helyszín nem jöhetett szóba.

                  (25)

                  A 2. forgatókönyv esetén az EFTA-állam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek azt mutatják, hogy a támogatott régióba való település költségeit és előnyeit összehasonlították egy más régióba való település azonos adataival. Az ilyen összehasonlító forgatókönyveket azonban a Hatóságnak realisztikusnak kell ítélnie.

                  (26)

                  Az EFTA-államoknak a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó kockázatértékelésekre (ideértve a telephely-specifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. Az ösztönző hatás fennállásának megerősítésében segíthetnek a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket kidolgozó dokumentumok, valamint a pénzügyi piacok számára készült dokumentumok.

                  (27)

                  Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv esetén a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az adott ágazatra jellemző módszertani gyakorlatok alkalmazásával, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV), a belső megtérülési rátának (IRR) és a befektetett tőke megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek.

                  (28)

                  Ha a támogatás eredményeképpen nem változik meg a kedvezményezett viselkedése, tehát nem eszközöl (további) beruházásokat a szóban forgó, támogatott régióban, akkor nem áll fenn a regionális célkitűzés elérését segítő ösztönző hatás. Amennyiben a támogatás nem ösztönzi a regionális célkitűzés elérését, a támogatás a vállalkozásnak nyújtott ingyen pénzforrásnak tekinthető. Ezért a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálata során a Hatóság nem hagyja jóvá a támogatást azokban az esetekben, ahol az adott régióban ugyanaz a beruházás a támogatás nélkül is megvalósult volna.

            2.4.   A támogatás arányossága

                  (29)

                  Ahhoz, hogy a regionális támogatás arányos legyen, a támogatás összegét és intenzitását a beruházás támogatott régióban való megvalósulásához szükséges minimumra kell korlátozni.

                  (30)

                  A regionális támogatásokról szóló iránymutatás általánosságban biztosítja, hogy a regionális támogatás összege arányban álljon a támogatott régiókat sújtó problémák súlyosságával, egyrészt azáltal, hogy regionális támogatási határértékeket alkalmaz, másrészt e regionális támogatási felső határoknak a nagyberuházási projektek esetében történő automatikus, progresszív csökkentésén keresztül (lásd az 1. és a 3. bekezdést).

                  (31)

                  A részletes vizsgálatot igénylő regionális támogatási esetekben részletesebben kell ellenőrizni, hogy a regionális támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt általános arányossági elv teljesül-e.

                  (32)

                  Az 1. forgatókönyv, a beruházási ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha a támogatás következtében a beruházás megtérülése összhangban áll a vállalkozás által más beruházási projekteknél kalkulált normál megtérülési rátával, a vállalkozás tőkeköltségeinek teljességével vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérüléssel.

                  (33)

                  A 2. forgatókönyv, a helyszíni ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha az egyenlő a kedvezményezett vállalkozásnak a támogatott régióban történő befektetéshez kapcsolódó nettó költségei és az egyéb régió(k)ban történő befektetés nettó költségei közötti különbséggel. Minden ilyen költséget és hasznot számításba kell venni, ideértve például az igazgatási, a szállítási és a képzési támogatásban nem részesülő képzési költségeket, valamint a bérezési különbségeket.

                  (34)

                  Végezetül, a regionális hiányosságokhoz kapcsolódó nettó költségek eredményeként a beruházás jövedelmezősége alacsonyabb. Ebből az okból kifolyólag az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e.

                  (35)

                  Az EFTA-államnak megfelelő (például a 26. bekezdésben említett) dokumentumokkal kell bizonyítania az arányosságot.

                  (36)

                  A támogatási intenzitás egy esetben sem haladhatja meg a regionális támogatásra vonatkozó, a regionális támogatásokról szóló iránymutatásban szereplő módon csökkentett felső határokat.

            3.   A támogatás negatív hatásai

                  (37)

                  A szűkülő piacon fennálló piaci részesedések és esetleges felesleges kapacitás értékeléséhez a Hatóságnak meg kell határoznia az érintett termékpiacot és földrajzi piacot. Általában (14) tehát a részletes vizsgálat tárgyát képező regionális támogatási intézkedések esetében már meghatározták az érintett piacokat.

                  (38)

                  A támogatás esetleges negatív hatásaira utaló két fő mutatót tartalmazza a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontja: a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó esetleges felesleges kapacitás. Ezek a versenyt akadályozó tényezőkkel kapcsolatos két elmélethez kapcsolódnak: a piaci befolyás megteremtése, valamint a nem hatékony piaci struktúrák létrehozása vagy fenntartása. E két mutatót már a hivatalos eljárás megindítása előtt előzetesen értékelni fogják. A végső mérlegeléshez szükséges valamennyi elem összegyűjtéséhez a részletes vizsgálat során finomítani kell e két mutató értékelését. A támogatásból következő lehetséges negatív hatások harmadik, részletes vizsgálat alá veendő mutatója a támogatás kereskedelemre gyakorolt hatása. Bár e három mutatót tekintjük a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatásból következő fő negatív hatásoknak, a Hatóság nem zárja ki, hogy egyes esetekben más mutatók is relevánsak lehetnek.

                  (39)

                  A Hatóság különös hangsúlyt helyez majd a piaci befolyás és a felesleges kapacitás fogalmához kapcsolódó negatív hatásokra azokban az esetekben, ahol a támogatás a beruházási döntés megváltoztatására ösztönöz, azaz ha a támogatás nélkül a beruházás nem valósulna meg (ösztönző hatás, 1. forgatókönyv).

                  (40)

                  Ha azonban a tényeket összevető elemzés arra enged következtetni, hogy a beruházás a támogatás nélkül is mindenképpen megvalósulna, még ha esetleg más helyszínen is (2. forgatókönyv), és a támogatás arányos, akkor az olyan torzulásra utaló jelek, mint a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó kapacitásnövekedés elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének.

            3.1.   A magánbefektetések kiszorítása

      3.1.1.   Piaci befolyás

                  (41)

                  Kevés szereplős piac esetében (ami a nagyberuházási projekteknél tipikusan jellemző) az optimális beruházási szint meghatározásakor minden cég figyelembe veszi versenytársai befektetéseit. Ha a támogatás az egyik vállalatot többletberuházásra ösztönzi, versenytársai esetleg a területen való saját beruházás csökkentésével reagálhatnak. Ilyen esetben a támogatás a magánberuházás kiszorítását eredményezi. Ha ebből következően ezek a versenytársak meggyengülnek, vagy el kell hagyniuk a piacot, akkor a támogatás torzítja a versenyt. A 38. bekezdésben írtak szerint a regionális támogatásokról szóló iránymutatás e tekintetben különbséget tesz azon esetek között, amikor a támogatás kedvezményezettje piaci befolyással rendelkezik, illetve amikor a támogatás szűkülő piacon vezet jelentős kapacitásbővüléshez.

                  (42)

                  Általánosságban nagyobb valószínűséggel torzul a verseny akkor, ha koncentrált piacon tevékenykedő kedvezményezettnek nyújtanak támogatást, mivel mindegyik cég döntése közvetlenebbül érinti versenytársait. Ez különösen akkor van így, ha erőfölényben levő piaci szereplő kapja a támogatást. Ha tehát a támogatásnak köszönhetően a kedvezményezett fenntartja vagy növeli piaci befolyását (15), akkor a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatás következtében csökkenhet a versenytársak beruházásainak száma, ezáltal pedig torzulhat a verseny. Ez hátrányosan érintené a fogyasztókat. Ezért a Hatóság korlátozni kívánja a piaci befolyással rendelkező vállalkozásoknak nyújtott állami támogatást.

                  (43)

                  A bejelentési küszöbértéket (a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 53. bekezdése) elérő valamennyi regionális támogatási ügyben a Hatóságnak értékelnie kell (a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. bekezdésének a) alpontja) a támogatás kedvezményezettjének (vagy a csoportnak, amelyhez tartozik) az érintett termékpiac(ok)on és földrajzi piac(ok)on való, a szóban forgó termék vagy termékek értékesítéséből származó piaci részesedését. A piaci részesedés azonban csak előzetesen utalás lehet a lehetséges problémákra. Ezért a részletes vizsgálat során a Hatóság szükség esetén más tényezőket is figyelembe fog venni, például a piaci koncentrációt vizsgálva a piaci struktúrát (16), a belépés útjában álló esetleges akadályokat (17), a vásárlóerőt (18) és a piacról való kivonulás korlátait.

                  (44)

                  A Hatóság figyelembe veszi a beruházás előtti és utáni (általában a beruházás kezdete előtti év és a teljes termelési kapacitás elérése utáni év) piaci részesedést és egyéb tényezőket. A negatív hatások részletes elemzésekor a Hatóság figyelembe veszi, hogy a legtöbb nagyberuházási projekt megvalósítása hosszú időt vesz igénybe, bár néhány projektet viszonylag rövid idő – egy-két év – alatt befejeznek. Ezért a legtöbb esetben a piacok alakulásának hosszú távú elemzésére van szükség. A Hatóság azonban figyelemmel lesz arra a tényre, hogy – különösen ingadozó vagy gyors technológiai változásoknak kitett piacok esetén – a hosszú távú elemzés erősebben spekulatív jellegű. Ezért minél hosszabb távú és minél spekulatívabb az elemzés, annál kisebb jelentőséget tulajdonítanak a piaci befolyás általi negatív hatásnak és a kizáró magatartás megvalósulásának.

            3.1.2.   Nem hatékony piaci struktúrák létrehozása vagy fenntartása

                  (45)

                  A hatékony verseny jele, ha a nem hatékony cégek a piacról való kivonulásra kényszerülnek. Hosszú távon ez a folyamat a technológiai fejlődést és a gazdaság szűkös erőforrásainak hatékony felhasználását erősíti. A szűkülő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés azonban szükségtelenül torzíthatja a versenyt, mivel a felesleges kapacitás eredményeként csökkenhet a haszonkulcs és a versenytársak kapacitása, amelyek akár el is hagyhatják a piacot. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak az állami támogatás következtében kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy alacsony költségű cégek lépjenek be a piacra, és gyengítheti a versenytársakat innovációra ösztönző tényezők hatását. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve.

                  (46)

                  Annak értékelése során, hogy a támogatás eredményeképpen a fent említett módon létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e nem hatékony piaci struktúrák, a Hatóság figyelembe fogja venni a projekt során létrehozott további termelő kapacitást, valamint azt, hogy a piac szűkül-e (19). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján csak akkor tekintjük problémásnak a kiegészítő kapacitást, ha szűkülő piacon jön létre, és ha meghaladja az érintett piac öt százalékát.

                  (47)

                  Mivel az abszolút szűkülő piacon létrehozott kapacitás erősebben torzítja a piacot, mint a relatív hanyatló piacon létrehozott kapacitás, a Hatóság különbséget tesz majd a hosszú távon strukturálisan hanyatló (azaz negatív növekedési arányt mutató) piacon, illetve a relatív mértében hanyatló (azaz pozitív a növekedési arány, de nem haladja meg a viszonyításképpen alkalmazott növekedési értéket – lásd a 48. bekezdést) piacon zajló ügyek között. Amennyiben a projekt által létrehozott kapacitás strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon keletkezik, akkor a Hatóság a mérlegelés során ezt kedvezőtlen elemként veszi számításba, amelyet a kedvező elemek valószínűleg nem ellensúlyoznak. Ilyen esetben erősebben kétséges a hosszú távú haszon is az érintett régió számára.

                  (48)

                  A piaci alulteljesítés mértékét általában a projektkezdést megelőző öt év EGT GDP-jéhez (viszonyítási érték) hasonlítva vizsgálják. A múltbeli teljesítményre vonatkozó adatok azonnal rendelkezésre állnak és kevésbé spekulatívak, mint a jövőbeli előrejelzések. A részletes vizsgálat során azonban a Hatóság a jövőben várható tendenciákat is figyelembe veheti, mivel a kapacitásnövekedés a beruházást követő években fejti ki hatását. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árakon és a haszonkulcson keresztül a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása.

                  (49)

                  A tapasztalat azt is mutatja, hogy néhány esetben az érintett termék növekedésének EGT-n belüli vizsgálata nem a megfelelő viszonyítási alap a támogatás hatásainak értékeléséhez, különösen akkor, ha a piac világméretű, és a termékeket az EGT-n belül csak korlátozott mértékben termelik vagy fogyasztják. Ilyen esetben a Hatóság szélesebb körben vizsgálja a támogatás piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különös tekintettel arra, hogy az kiszoríthatja-e az EGT-beli termelőket.

            3.2.   A kereskedelemre gyakorolt negatív hatások

                  (50)

                  A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 2. pontjában említett módon a regionális támogatást a földrajzi vonatkozás különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különleges jellemzője, hogy a beruházóknak a beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntését kívánja befolyásolni. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hiányosságokból adódó többletköltségeket, és további beruházásokra ösztönöz a támogatott területeken, akkor a régió fejlődésén túl a kohéziót is elősegíti, így az egész EGT számára előnyökkel jár (20). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás és a regionális támogatásra jogosult területeket meghatározó regionális támogatási térképek bizonyos mértékig felismerik és korlátozzák a regionális támogatás helyspecifikus lehetséges negatív hatásait, figyelembe véve a kiegyenlítő és kohéziós politika célkitűzéseit, valamint a megengedhető támogatási intenzitást. E területeken kívül nem nyújtható támogatás beruházásvonzási célzattal. Az ezen útmutatás tárgyát képező nagyberuházási projektek értékelésekor a Hatóságnak minden információra szüksége van annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e az EGT-n belüli meglevő helyszíneken.

                  (51)

                  Konkrétabban, ha állami támogatás eredményeként a termelési kapacitást növelő beruházásra kerül sor egy piacon, akkor fennáll a veszélye, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorol az EGT más régióiban fennálló termelésre vagy befektetésekre. Különösen valószínű ez abban az esetben, ha a kapacitás növekedése meghaladja a piaci növekedést, ami általában jellemző a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontjában szereplő második kritériumnak eleget tevő nagyberuházási projektek esetében. A kereskedelemre gyakorolt negatív, a támogatás által érintett régiókban mutatkozó gazdasági tevékenység-vesztéshez kapcsolódó hatások az érintett piacokon található munkahelyek elvesztésében, az alvállalkozókat érő hátrányként (21) és a pozitív externáliák csökkenésében mutatkoznak meg (például klaszterképző hatás, tudás gyűrűzés, oktatás és képzés stb.).

            4.   A támogatás hatásainak mérlegelése

                  (52)

                  Miután megállapította, hogy a támogatás ösztönzőként való alkalmazása szükséges a beruházás érintett régióban történő megvalósulásához, a Hatóság mérlegelni fogja a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális beruházási támogatás pozitív és negatív hatásait. Gondosan mérlegeli a támogatásnak az EGT-n belüli kohézióra gyakorolt átfogó hatását. A Hatóság nem gépiesen használja az e fejezetben meghatározott feltételeket, hanem összesített értékelést készít viszonylagos fontosságukról. E mérlegelés során önmagában egyetlen elem sem meghatározó, és azok egyetlen csoportja sem tekinthető magában elegendőnek az összeegyeztethetőség biztosításához.

                  (53)

                  A Hatóság különösen úgy véli, hogy az EGT-n belüli kohézió szempontjából előnyösebb egy beruházást egy (a magasabb regionális támogatási korlát által meghatározott) szegényebb régióba vonzani, mint ha ugyanaz a beruházás egy kedvezőbb helyzetű régióban helyezkedik el. Ezért a 2. forgatókönyv esetében, ahol az alternatív helyszínnel kapcsolatban kell bizonyítékot nyújtani, az átfogó mérlegelés során a Hatóság negatív elemként ítéli meg azt, ha a támogatás nélkül a beruházás egy szegényebb régióba (több regionális hiányosság – magasabb maximális regionális támogatási intenzitás) vagy a célrégióhoz hasonló regionális hiányosságokkal rendelkezőnek ítélt régióba (azonos maximális regionális támogatási intenzitás) települt volna. Ezt a negatív elemet valószínűleg nem ellensúlyozzák a kedvező elemek, mivel ellentmond a regionális támogatás lényegének. Másrészt viszont a mérlegelési teszt alapján általában úgy tekintik, hogy a csupán a fejlettebb alternatív beruházási helyszínhez kapcsolódó nettó költségkülönbséget kompenzáló – azaz a célkitűzésre, a megfelelőségre és az ösztönző hatásra vonatkozó „pozitív hatások” követelménye mellett az arányossági tesztet is teljesítő – regionális támogatás pozitív hatásai meghaladják az új beruházás alternatív helyszínén fellépő negatív hatásokat.

                  (54)

                  Ha azonban meggyőző bizonyítékok támasztják alá, hogy az állami támogatás eredményeként az EGT-megállapodás területi hatálya alá tartozó más helyszíneken jelentős munkahelyvesztés következne be, amely egyéb esetben középtávon valószínűleg nem történne meg, akkor a mérlegelés során figyelembe kell venni a meglévő helyszínre gyakorolt társadalmi és gazdasági hatásokat.

                  (55)

                  A Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 6. cikkében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás lefolytatását követően az e jegyzőkönyv 7. cikke szerinti határozattal zárhatja le az eljárást.

                  (56)

                  A Hatóság jóváhagyhatja, feltételekhez kötheti vagy megtilthatja a támogatást (22). Ha a Hatóság a jegyzőkönyv 7. cikkének (4) bekezdése szerint feltételt megállapító határozatot fogad el, olyan feltételeket szabhat, amelyek korlátozzák a verseny potenciális torzulásának mértékét és biztosítják az arányosságot. A Hatóság így különösen csökkentheti a bejelentett támogatási összeget vagy támogatási intenzitást az arányosnak, és így a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintett szintre.

         (1)  Ez a fejezet a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közleménynek felel meg, HL C 223., 2009.9.16., 3. o.

         (2)  A 2007 és 2013 közötti nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezet megfelel a 2007 és 2013 közötti nemzeti regionális támogatásokról szóló bizottsági közleménynek, HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

         (3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

         (4)  Ahogyan azt a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 49. pontja és 46. és 47. lábjegyzete meghatározza.

         (5)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 4.3. szakaszát.

         (6)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 56. pontját.

         (7)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 53. pontját.

         (8)  Vö. A nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás európai bizottsági multiszektorális keretrendszerének (HL C 70., 2002.3.19., 8. o., módosította: HL C 263., 2003.11.1., 3. o.) megfelelő, a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás hatósági multiszektorális keretrendszer 26A. fejezete 3. pontjának (4) bekezdésével.

         (9)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontját.

         (10)  Vö. az állami támogatási cselekvési terv 11. és 20. bekezdésével (COM(2005) 107 végleges).

         (11)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 30. pontját.

         (12)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontját.

         (13)  Az ilyen beruházások más, további támogatás nélkül is talpon maradó beruházások indításához szükséges feltételeket teremthetnek.

         (14)  Amennyiben az érintett piac megfelelő meghatározását illetően továbbra is kétségek állnak fenn, a Hatóság ezeket belefoglalja a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatába.

         (15)  Piaci befolyás alatt a piaci árak, a termelés, a termékek és szolgáltatások választékának és minőségének, illetve a piaci verseny egyéb paramétereinek jelentős ideig tartó befolyásolásának képességét kell érteni.

         (16)  E célból a Hatóság a Herfindahl-Hirschman indexet (HHI) alkalmazhatja, amely a piaci struktúra alapvető elemzésének mutatója. Kevés piaci szereplővel működő piacon, ahol ezek közül több is viszonylag magas részesedéssel rendelkezik, a kedvezményezett magas piaci részesedése kevésbé jelent versenypiaci aggályt.

         (17)  A belépési korlátok közé tartoznak a jogi korlátok (különösen a szellemi tulajdonjog), a méretgazdaságosság és a hatókör, valamint a hálózatokhoz és az infrastruktúrához való hozzáférést akadályozó tényezők. Ha a támogatás olyan piacra irányul, ahol a kedvezményezett már letelepedett, akkor a belépési korlátok fokozhatják a kedvezményezett potenciális piaci befolyását, azaz súlyosbíthatják a piaci befolyás lehetséges negatív hatásait.

         (18)  Ha a piacon az erős vevők jelenléte jellemző, kevésbé valószínű, hogy a támogatás kedvezményezettje növelheti az árakat az erős vevőkkel szemben.

         (19)  Ebben az összefüggésben a piac akkor „szűkülő”, ha az éves átlag növekedési arány a referenciaidőszakban nem haladja meg az EGT GDP-jének növekedési arányát.

         (20)  Így a támogatott területen való további tevékenységek, illetve a megnövekedett életszínvonal fokozhatja az EGT más részeiből származó termékek és szolgáltatások iránti keresletet.

         (21)  Különösen, ha a régió helyi piacain tevékenykednek.

         (22)  Amennyiben a támogatást létező regionális támogatási program alapján nyújtják. Meg kell azonban jegyezni, hogy az EGT-államnak továbbra is megvan az a lehetősége, hogy addig a szintig nyújtson ilyen támogatást, amely megfelel a vonatkozó szabályok alapján a 100 millió EUR támogatható kiadással rendelkező beruházáshoz maximálisan nyújtható összegnek.


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1749 határozata (2017. április 27.) a SESAR közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/371

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1749 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   a SESAR közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a SESAR közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a SESAR közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2)

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében a közös vállalkozás számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra (05875/2017 – C8-0086/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló, 2007. február 27-i 219/2007/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 4b. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0096/2017).

               1.

               jóváhagyja a SESAR közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a SESAR közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 473., 2016.12.16., 66. o.

      (2)  HL C 473., 2016.12.16., 68. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 64., 2007.3.2., 1. o.

      (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.