title: Az Európai Parlament és a Tanács 803/2004/EK határozata (2004. április 21.) a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről, valamint az áldozatok és veszélyeztetett csoportok védelméről szóló közösségi cselekvési program (a Daphne II program) (2004–2008) elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0803

Hivatalos Lap L 143 , 30/04/2004 o. 0001 - 0008

		Az európai parlament és a tanács 803/2004/EK határozata(2004. április 21.)a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről, valamint az áldozatok és veszélyeztetett csoportok védelméről szóló közösségi cselekvési program (a Daphne II program) (2004–2008) elfogadásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 152. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [1],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [2],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelel ően [3],mivel:(1) A gyermekek, a fiatalok és a nők elleni testi, nemi és pszichikai erőszak, beleértve az ilyen cselekményekkel való fenyegetést, a kényszerítést vagy a személyi szabadság önkényes megsértését is, akár a magánéletben, akár azon kívül, sérti az élethez, a biztonsághoz, a méltósághoz és a fizikai és érzelmi épséghez való jogukat, és az ilyen erőszak áldozatainak testi és szellemi egészségére komoly fenyegetést jelent. Az ilyen erőszak következményei olyannyira szerteágazóak a Közösségben, hogy valódi egészségügyi problémát jelentenek és akadályozzák az állampolgári jogok biztonságos, szabad és igazságos gyakorlását.(2) Fontos és szükséges felismerni, hogy az erőszak súlyos azonnali és hosszú távú kihatással van az egyének, családok és közösségek egészségére, lelki és szociális fejlődésére, valamint az érintettek egyenlő esélyeire, és hogy a társadalom, mint egész számára jelentős szociális és gazdasági költségekkel jár.(3) Az Egészségügyi Világszervezet fogalom-meghatározása szerint az egészség a teljes fizikai, szellemi és szociális jólét állapota és nem pusztán a betegség vagy fogyatékosság hiánya. Az 1996-ban Genfben tartott 49. Egészségügyi Világközgyűlésen elfogadott határozatban megállapították, hogy az erőszak világszerte az egyik vezető közegészségügyi probléma. Az erőszakról és egészségről szóló, 2002. október 3-án Brüsszelben az Egészségügyi Világszervezet által bemutatott világjelentés javasolja az elsődleges megelőző intézkedések támogatását, az erőszakos cselekmények áldozatai megsegítése érdekében meghozandó intézkedések megerősítését, valamint az erőszak megelőzésének területén az együttműködés és az információcsere fokozását.(4) A legfontosabb nemzetközi szervezetek és intézmények, mint az Egyesült Nemzetek Szervezete, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, a Női Világkonferencia és a Gyermekek Kereskedelmi Célból Történő Nemi Kizsákmányolása Elleni Világkongresszus számos egyezményben, nyilatkozatban és jegyzőkönyvben ismerik el ezen elveket. A nemzetközi szervezetek által végzett fontos munkát a Közösség intézkedéseinek is ki kell egészítenie. A Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének p) pontja ugyanis úgy rendelkezik, hogy a Közösség tevékenysége magában foglalja az egészségvédelem magas szintjének eléréséhez való hozzájárulást is.(5) Az Európai Unió alapjogi chartája [4] többek között megerősíti a méltósághoz, az egyenlőséghez és a szolidaritáshoz való jogot. Számos különös rendelkezést tartalmaz a testi és szellemi épség, a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód, a gyermek jogai és a megkülönböztetés mentesség védelmére és előmozdítására, valamint megtiltja az embertelen vagy megalázó bánásmódot, a rabszolgaságot és a kényszermunkát, valamint a gyermekmunkát.(6) Az Európai Parlament többek között "A nőkkel való kereskedelem elleni küzdelem további lépéseiről" című, a Tanács és az Európai Parlament részére kiadott bizottsági közleményről szóló, 2000. május 19-i állásfoglalásában [5], valamint a női nemi szervek megcsonkításáról szóló, 2001. szeptember 20-i állásfoglalásában [6] ezen erőszakos cselekmények elleni küzdelemre irányuló cselekvési programok kidolgozására és végrehajtására szólította fel a Bizottságot.(7) A gyermekekkel, a fiatalokkal és a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelmet szolgáló megelőző intézkedése kre vonatkozó közösségi cselekvési program (a Daphne program) (2000–2003) elfogadásáról szóló, 2000. január 24-i 293/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal [7] létrehozott cselekvési program hozzájárult az Európai Unióban az erőszak problémája vonatkozásában a közfigyelem felkeltéséhez és megerősítette az együttműködést a tagállamokban az erőszak elleni küzdelemben tevékenykedő szervezetek között.(8) A Daphne program jelentős visszhangot váltott ki, ami jól bizonyítja azt, hogy a közhasznú szektorban tényleges igény mutatkozik iránta. A támogatott projekteknek már most sokszorosító hatása van a nem kormányzati szervezetek és intézmények tevékenységére Európában. A Daphne program végrehajtásáról szóló félidős jelentésben említettek szerint e program már eddig is az Európai Unió határain messze túlmutató hatásokkal, alapvetően járult hozzá az EU erőszak, emberkereskedelem, nemi visszaélések és pornográfia elleni küzdelemre irányuló politikája fejlődéséhez.(9) A Daphne program félidős felülvizsgálatáról szóló, 2002. szeptember 4-i állásfoglalásában [8] az Európai Parlament kiemeli, hogy a Daphne program az erőszak elleni küzdelem hatékony stratégiája alapvető szükségletének igényét elégíti ki, és hogy azt 2003 után is folytatni kell, valamint felkéri a Bizottságot, hogy az nyújtson be javaslatot egy olyan új cselekvési programra, amely figyelembe veszi az 1997-től megszerzett tapasztalatokat, és amely megfelelő pénzügyi támogatásban részesül.(10) Kívánatos a Daphne program által támogatott projektek folyamatosságát biztosítani, hogy a megszerzett tapasztalatokra való építkezés folytatódhasson, és hogy az e tapasztalatokból származó hozzáadott európai érték támogatására lehetőség legyen, valamint e célból szükséges meghatározni a program második szakaszát (a továbbiakban: Daphne II program).(11) A Közösség információk és tapasztalatok terjesztésével és cseréjével, innovatív elképzelések támogatásával, prioritások közös meghatározásával, adott esetben hálózatok kiépítésével, közösségi szintű projektek kiválasztásával, valamint valamennyi érintett fél motiválásával és mozgósításával hozzáadott értéket tud adni az elsődlegesen a tagállamok által felvállalandó, a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak – beleértve a bántalmazást és a szexuális kizsákmányolást is – megelőzésére, valamint, az áldozatok és a veszélyeztetett csoportok védelmére irányuló intézkedésekhez. Ezen intézkedéseknek ki kell terjedniük az emberkereskedelemmel a tagállamokba behozott gyermekekre és nőkre is. A Közösség ezenkívül meghatározhatja és támogathatja a helyes gyakorlatot.(12) A Daphne II program hozzáadott értéket adhat a helyes gyakorlat meghatározásával és támogatásával, az innováció bátorításával és a tagállamokban végrehajtott intézkedéseket érintő tapasztalatok cseréjével, beleértve a különböző jogszabályokra, szankciókra és az elért eredményekre vonatkozó információk cseréjét is. E program céljainak elérése és a rendelkezésre álló erőforrások leghatékonyabb kihasználása érdekében megfontoltan kell kiválasztani a cselekvést igénylő területeket olyan projektek kiválasztásával, amelyek közösségi szinten nagyobb hozzáadott értéket nyújtanak, és amelyek egy multidiszciplináris megközelítés keretében az erőszak megelőzése és az azzal szembeni küzdelem tekintetében újító elképzelések kipróbálása és terjesztése irányába mutatnak.(13) Mivel a tervezett intézkedés céljait, nevezetesen a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni bármely formájú erőszak megelőzését és az azzal szembeni küzdelmet a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok – a képzési és információs intézkedések, tanulmányok és a helyes gyakorlat cseréje nemzetközi keretének felállítását, valamint közösségi szintű projektek kiválasztását támogató összehangolt és multidiszciplináris megközelítés szükségessége miatt – közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az ugyanazon cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban e határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.(14) A Daphne II program öt éves időtartamú lesz annak érdekében, hogy elegendő időt hagyjon a meghatározott célok eléréséhez végrehajtandó intézkedésekre, valamint a megszerzett tudás és tapasztalatok összegyűjtésére és azoknak az Európai Unió egészében alkalmazandó helyes gyakorlatba történő beépítésére.(15) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK [9] tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni.(16) E határozat a program teljes időtartamára meghatározza a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i Intézményközi Megállapodás [10] 33. pontja értelmében elsődleges hivatkozási alapul szolgáló pénzügyi keretet,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:1. cikkTárgy és hatályE határozattal a 2004. január 1-jétől 2008. december 31-ig tartó időszakra létrejön a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni bármely formájú erőszak megelőzésére és az azzal szembeni küzdelemre, valamint az áldozatok és veszélyeztetett csoportok védelmére irányuló Daphne program második szakasza (a Daphne II program). A program meghosszabbítható.A Daphne II program alkalmazásában 18 éves korig minden fiatalkorú a "gyermekek" szó fogalomkörébe tartozik, a gyermek jogaira vonatkozó nemzetközi jogi aktusokkal összhangban.Mindamellett a kimondottan olyan kedvezményezett csoportoknak tervezett intézkedéseket tartalmazó projekteket, mint például a "tizenévesek" (13-tól 19 éves korig) vagy a 12-től 25 éves korcsoportba tartozó személyek, úgy kell tekinteni, mint amelyek a "fiatalok" említett célcsoportjait célozzák meg.2. cikkA program céljai(1) A Daphne II program hozzájárul a polgárok erőszakkal szembeni magas szintű védelme biztosításának általános céljához, beleértve a testi és pszichikai egészség védelmét is.E program célja megelőző intézkedések megtételével és az áldozatok és veszélyeztetett csoportok támogatásával a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni, akár a magánéletben, akár azon kívül felmerülő bármely formájú erőszak megelőzése és az azzal szembeni küzdelem, beleértve különösen a jövőbeli erőszaknak való kitétel megelőzését. Továbbá célul tűzi ki az e területen tevékenykedő nem kormányzati és más szervezetek támogatását és ösztönzését.(2) A mellékletben meghatározott, a Daphne II program keretében végrehajtandó intézkedések célja:a) a következőkre irányuló határon átnyúló intézkedések támogatása:i. multidiszciplináris hálózatok felállítása, különösen az erőszak áldozatai és a veszélyeztetett csoportok védelme érdekében;ii. a tudásbázis kiterjesztésének biztosítása, az információcsere, valamint a helyes gyakorlat meghatározása és terjesztése, beleértve a képzést, tanulmányutakat és a személyzet cseréjét is;iii. a célcsoportok (például bizonyos foglalkozásokhoz tartozók, illetékes hatóságok, illetve a nyilvánosság meghatározott körei) figyelmének felkeltése az erőszak kérdéskörének jobb megértése, valamint az erőszakkal szembeni zéró tolerancia elfogadása támogatásának érdekében, valamint az áldozatok támogatásának és az erőszakos cselekmények az illetékes hatóságoknál történő feljelentésének ösztönzése céljából;iv. az erőszakkal kapcsolatos jelenségek és a megelőzés lehetséges módszereinek vizsgálata, valamint a társadalom minden szintjén az erőszak kiváltó okainak feltárása és ezen okok felszámolása;b) a Bizottság kezdeményezésére kiegészítő intézkedések – mint például tanulmányok, mutatók meghatározása, adatgyűjtés, nem és életkor szerint lebontott statisztikák, szemináriumok, szakértői ülések vagy egyéb tevékenységek – végrehajtása, melyek célja a program tudásalapjának megerősítése és a program keretében szerzett információk terjesztése.3. cikkCsatlakozás a programhoz(1) A Daphne II programban olyan köz- és magánszervezetek vagy intézmények (hatáskörrel rendelkező helyi hatóságok, egyetemi tanszékek és kutatóközpontok) vehetnek részt, amelyek a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzése és az azzal szembeni küzdelem, illetve az ilyen erőszak elleni védelem, valamint az áldozatok támogatása területén működnek, vagy amelyek feladata olyan célzott tevékenységek végrehajtása, amelyekkel az ilyen erőszak elutasítottsága fokozható, illetve a veszélyeztetett csoportok és az erőszak áldozatai vonatkozásában tapasztalható viselkedés és hozzáállás megváltoztatása előmozdítható.(2) A programban emellett részt vehetnek a következő országok is:a) a Csatlakozási Szerződést 2003. április 16-án aláíró csatlakozó országok;b) az EFTA/EGT országok, az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban;c) Románia és Bulgária, amelyek tekintetében a részvételi feltételeket a vonatkozó európai megállapodásokkal, azok kiegészítő jegyzőkönyveivel és a vonatkozó Társulási Tanácsok határozataival összhangban kell meghatározni;d) Törökország, amely tekintetében a részvételi feltételeket az Európai Közösség és a Török Köztársaság közötti, a Török Köztársaság közösségi programokban való részvételének általános elveiről szóló keretmegállapodással [11] összhangban kell meghatározni.(3) Az e program szerinti pénzügyi támogatás elnyerése tekintetében kizárólag azon legfeljebb két éves időtartamú projektek jöhetnek számításba, amelyekben legalább két tagállam részt vesz, és amelyek a 2. cikkben meghatározott célokhoz kapcsolódnak.4. cikkA program szerinti intézkedésekA Daphne II program a következő típusú intézkedéseket foglalja magában:a) a helyes gyakorlat és a munkatapasztalatok meghatározása és cseréje különösen a megelőző és az áldozatok megsegítésére irányuló intézkedések végrehajtása céljából;b) összehasonlító vizsgálatok, tanulmányok és kutatások;c) helyszíni munka a kedvezményezettek, különösen a gyermekek és a fiatalok bevonásával, a projekttervezés, a végrehajtás és az értékelés minden szakaszában;d) hosszú távon fenntartható multidiszciplináris hálózatok létrehozása;e) képzés és oktatócsomagok tervezése;f) az áldozatok biztonságának biztosítása mellett egyrészről az áldozatok és veszélyeztetett személyek, másrészről az elkövetők kezelésére irányuló programok kifejlesztése és végrehajtása, valamint mindezen személyek támogatása;g) figyelemfelkeltő intézkedések kifejlesztése és végrehajtása meghatározott személy-csoportok számára, a már rendelkezésre álló anyagok kiegészítésének megtervezése, illetve már meglévő anyagok más földrajzi területek vagy más célcsoportok számára történő hozzáigazítása és felhasználása;h) a két Daphne program keretében elért eredmények terjesztése, beleértve a más kedvezményezettek általi, illetve más földrajzi területeken történő hozzáigazításukat, feldolgozásukat és felhasználásukat is;i) az erőszaknak kitett emberekkel való pozitív bánásmódhoz, tehát egy olyan megközelítéshez hozzájáruló intézkedések kiválasztása és fejlesztése, amely előmozdítja megbecsülésüket, valamint támogatja jólétüket és önmegvalósításukat.5. cikkFinanszírozás(1) A Daphne II program végrehajtásának pénzügyi kerete a 2004. január 1-jétől 2008. december 31-ig tartó időszakra 50 millió euró, amelyből 29 millió euró a 2006. december 31-ig tartó időszakra vonatkozik.A 2006. december 31-ét követő időszakra az összeget akkor kell jóváhagyottnak tekinteni, ha az összhangban van a 2007-ben kezdődő időszak pénzügyi tervével.(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság engedélyezi.(3) A finanszírozási határozatokat a Bizottság és a kedvezményezettek közötti támogatási megállapodások követik.(4) A közösségi költségvetésből származó pénzügyi támogatás aránya nem haladhatja meg a projekt teljes költségének 80 %-át.Azonban a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett kiegészítő intézkedések 100 %-ig finanszírozhatók, amennyiben mindez az e program keretében kiutalt éves összesített összeg 15 %-át nem haladja meg.6. cikkA program végrehajtása(1) A Bizottság felel a Daphne II program igazgatásáért és végrehajtásáért, és gondoskodik arról, hogy az e program keretében finanszírozott eredmények és produktumok elektronikus formában díjmentesen hozzáférhetőek legyenek.(2) A Bizottság a program végrehajtása során gondoskodik a három célcsoport, nevezetesen a gyermekek, a fiatalok és a nők kiegyensúlyozott figyelembe vételéről.(3) Az éves munkatervvel összefüggésben az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott irányítóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.(4) Minden más üggyel összefüggésben az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 7. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.7. cikkBizottság(1) A Bizottságot egy bizottság segíti.(2) Amennyiben hivatkozás történik e bekezdésre, úgy az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdése szerinti időszak két hónap.(3) Amennyiben hivatkozás történik e bekezdésre, úgy az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.(4) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.8. cikkFelügyelet és értékelés(1) A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz a Daphne II program felügyelete és folyamatos értékelésének biztosítása érdekében, figyelembe véve a 2. cikkben meghatározott általános és különös célokat és a mellékletben említett különös célokat.(2) Legkésőbb 2006. június 1-jéig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli a Daphne II program keretében addig elvégzett tevékenységek jelentőségét, hasznosságát, fenntarthatóságát, hatását és hatékonyságát. A jelentésnek tartalmaznia kell egy előzetes értékelést az esetleges jövőbeli intézkedések támogatása érdekében. Emellett a 2007-es előzetes költségvetési tervezet bemutatásával egyidejűleg a Bizottság továbbítja a költségvetési hatóságnak a végrehajtási eredmények – az éves végrehajtási tervhez viszonyított – minőségi és mennyiségi értékelésének következtetéseit.A 2007-es költségvetési eljárás kertében a Bizottság legkésőbb 2006. június 1-jéig jelentést tesz arról, hogy a 2007/2008-as összeg összhangban van-e az új pénzügyi tervvel. Adott esetben a Bizottság a 2007/2008-as költségvetési eljárások keretében megteszi az éves előirányzatok és az új pénzügyi terv közötti összhang biztosításához szükséges intézkedéseket.(3) A Daphne II program befejezésekor a Bizottság zárójelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentés többek között tartalmazza a melléklet II. szakaszának c) pontjában meghatározott intézkedések keretében elvégzett munkára vonatkozó információkat, valamint a további politikai lépések szükségessége értékelésének alapjául szolgál.(4) A Bizottság a (2) és (3) bekezdésben említett jelentéseket az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának is megküldi.9. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Strasbourgban, 2004. április 21-én.Az Európai Parlament részérőlaz elnökP. CoxA Tanács részérőlaz elnökD. Roche[1] HL C 208., 2003.9.3., 52. o.[2] HL C 256., 2003.10.24., 85. o.[3] Az Európai Parlament 2003. szeptember 3-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2003. december 1-jei közös álláspontja (HL C 54. E, 2004.3.2., 1. o.), az Európai Parlament 2004 március 9-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és a Tanács 2004. március 30-i határozata.[4] HL C 364., 2000.12.18., 1. o.[5] HL C 59., 2001.2.23. 307. o.[6] HL C 77. E, 2002.3.28., 126. o.[7] HL L 34., 2000.2.9., 1. o.[8] HL C 272. E, 2003.11.13., 390. o.[9] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[10] HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított megállapodás.[11] HL L 61., 2002.3.2., 29. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETKÜLÖNÖS CÉLOK ÉS INTÉZKEDÉSEKI. HATÁRON ÁTNYÚLÓ INTÉZKEDÉSEK1. A helyes gyakorlat és a munkatapasztalatok meghatározása és cseréjeCél:a helyes gyakorlat cseréjének, hozzáigazításának és felhasználásának támogatása és ösztönzése, annak más összefüggésben vagy más földrajzi területeken való alkalmazása céljábólKözösségi szinten a gyermekek, a fiatalok és a nők – áldozatok vagy veszélyeztetett csoportok – védelmét és támogatását érintő helyes gyakorlat cseréjének ösztönzése és előmozdítása, különös hangsúllyal a következő területeken:a) megelőzés (általános vagy személyek meghatározott csoportjára irányuló);b) áldozatok védelme és támogatása (pszichológiai, orvosi, szociális, pedagógiai és jogi segítségnyújtás, szállás biztosítása, áldozatok költöztetése és védelme, képzés, valamint a társadalmi és szakmai visszailleszkedés);c) a gyermekek – különösen a prostitúció áldozataivá váló gyermekek –, valamint az erőszakos cselekmények áldozatává váló fiatalok és nők mindenek felett álló érdekeinek védelmét szolgáló eljárások;d) a különböző típusú erőszakfajták Európában az áldozatokra és a társadalomra gyakorolt tényleges hatásának mérése, a megfelelő válaszlépések meghatározása céljából.2. Összehasonlító vizsgálatok, tanulmányok és kutatásokCél:az erőszakkal kapcsolatos jelenségek tanulmányozásaKutatási tevékenységek, nem és életkor alapú tanulmányok és összehasonlító vizsgálatok támogatása az erőszak területén, többek között a következők érdekében:a) az erőszak kialakulása és növekedése különféle okainak, körülményeinek és mechanizmusainak feltárása és értékelése, beleértve azon kényszerítő erőket is, amelyek például kolduláshoz vagy lopáshoz vezetnek;b) a meglévő megelőzési és védelmi modellek elemzése és összehasonlítása;c) a megelőző és védelmi intézkedések fejlesztése;d) az erőszak hatásának értékelése – egészségügyi szempontból is – mind az áldozat, mind pedig a társadalom, mint egész tekintetében, beleértve a gazdasági költségeket is;e) olyan szűrők kifejlesztési lehetőségeinek tanulmányozása, amelyekkel megakadályozható a pedofil anyagok interneten keresztül történő terjesztése;f) a prostitúció áldozataivá váló gyermekek tanulmányozása, hogy a kockázati tényezők jobb megismerésével e jelenség megelőzhető legyen.3. Helyszíni munka a kedvezményezettek bevonásávalCél:az erőszak megelőzése és az azzal szembeni védelem terén bevált módszerek tevékeny alkalmazásaOlyan módszerek, képzési formák és támogatási intézkedések (pszichológiai, orvosi, szociális, iskolai és jogi segítségnyújtás, valamint a visszailleszkedés elősegítése) végrehajtásának támogatása, amelyekben a kedvezményezettek közvetlenül részt vesznek.4. Hosszú távon fenntartható multidiszciplináris hálózatok létrehozásaCél:az erőszak ellen tevékenyen küzdő nem kormányzati szervezetek (NGO-k), és más szervezetek – beleértve a hatáskörrel rendelkező helyi hatóságokat is – támogatása és együttműködésre ösztönzése.Multidiszciplináris hálózatok kialakításának és megerősítésének támogatása, illetve az NGO-k, a különféle szervezetek és az állami szervek közötti együttműködés ösztönzése és támogatása egymás szerepének jobb megismerése és megértése céljából, valamint az erőszak áldozatai és a veszélyeztetett személyek átfogó multidiszciplináris támogatása érdekében.A hálózatok az erőszakkal szembeni küzdelemre irányuló tevékenységeket különösen a következőképpen végzik:a) közös keret létrehozása az erőszak elemzésére, beleértve az erőszak különféle típusainak meghatározását, az erőszak okait és következményeit is, valamint az ágazati kereteket túllépő megfelelő intézkedések végrehajtására;b) az intézkedések és módszerek típusainak, valamint az erőszak megelőzése és felderítése, illetve az erőszakos cselekmények áldozatainak támogatása tekintetében azok hatékonyságának értékelése, különösen annak megakadályozása érdekében, hogy e személyek ismételten az erőszak áldozatává váljanak;c) a probléma nemzetközi és nemzeti szintű megoldását segítő tevékenységek támogatása.5. Képzés és oktatócsomagok tervezéseCél:az erőszak megelőzését és az érintettek szükségleteit szem előtt tartó bánásmódot célzó oktatócsomagok tervezéseIskolákban és felnőttképző intézményekben, egyesületekben, vállalkozásokban, közintézetekben és NGO-kban felhasználandó, a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzését, az érintettek szükségleteit szem előtt tartó bánásmódot, valamint konfliktuskezelést célzó oktatócsomagok és intézkedések tervezése és tesztelése.6. Kezelési programok kifejlesztése és végrehajtásaCél:egyrészt az áldozatok és a veszélyeztetett személyek – mint például a családon belüli erőszak szemtanúivá váló gyermekek és fiatalok –, másrészt pedig az elkövetők számára kezelési programok kifejlesztése és végrehajtása az erőszak megelőzése céljából.Az erőszak kialakulása és növekedése lehetséges okainak, körülményeinek és mechanizmusainak feltárása, beleértve az erőszakot elkövetők, illetve az erőszakot – például szexuális vagy nem szexuális kizsákmányolást – üzleti haszonszerzés céljából alkalmazó személyek természetét és indítékait is.A fenti eredményekre alapozott kezelési programok kifejlesztése, tesztelése és végrehajtása.7. Meghatározott személycsoportokat megcélzó figyelemfelkeltő intézkedésekCél:figyelemfelkeltés és fokozott szolidaritás elérése az erőszak, illetve a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzésének kérdésköre tekintetében, az erőszakkal szembeni zéró tolerancia előmozdítása, az áldozatok és a veszélyeztetett csoportok támogatása és az erőszakos cselekmények feljelentése érdekébenTöbbek között a következő típusú intézkedések jogosultak támogatásra:a) a gyermekeket, a fiatalokat és a nőket megcélzó és különösen az erőszakos cselekmények potenciális kockázataira és ezek lehetséges elkerülési módjaira vonatkozó információs és figyelemfelkeltő intézkedések tervezése és végrehajtása; a további célcsoportok meghatározott foglalkozási ágak – például tanárok, nevelők, orvosok, ifjúsági vagy szociális munkások, ügyvédek, rendőrök és a média – is lehetnek;b) közösségi szintű információs források kiépítése az NGO-k és állami szervek támogatása és ezeknek az erőszak kérdéskörére és annak megelőzési módjaira, valamint az áldozatok rehabilitációjára vonatkozó, kormányzati szervek, NGO-k, felsőoktatási intézmények és egyéb szervek által összeállított és nyilvánosan elérhető információkról való tájékoztatása céljából; ezáltal lehetővé válna, hogy az információ minden vonatkozó információs rendszerbe eljusson;c) intézkedések és meghatározott szolgáltatások bevezetésének ösztönzése az erőszakos cselekmények, valamint a gyermekekkel, a fiatalokkal és a nőkkel való – szexuális vagy nem szexuális kizsákmányolás céljából történő – kereskedelem különféle formái hatóságoknál történő feljelentésének megkönnyítése érdekében;d) az erőszakos cselekményeket elítélő, valamint az áldozatok pszichológiai, erkölcsi és gyakorlati segítségnyújtás általi támogatását ösztönző – tömegkommunikációs eszközök felhasználásával történő – tájékoztató kampányok támogatása.Ösztönözni kell a már rendelkezésre álló anyagok kiegészítésének megtervezését, illetve más földrajzi területen vagy más célcsoportokra tekintettel való felhasználásukat illetően azok hozzáigazítását.II. KIEGÉSZÍTŐ INTÉZKEDÉSEKA program valamennyi területe teljes körű lefedettségének biztosítása érdekében, beleértve azon esetet is, amikor egy adott terület vonatkozásában nincsenek javaslatok vagy megfelelő javaslatok, a Bizottság az esetleges hiányok pótlására fokozottan végez megelőző tevékenységeket.Ezért a Bizottság kezdeményezésére a program többek között a következő területeken finanszíroz kiegészítő intézkedéseket:a) az erőszakra vonatkozó mutatók létrehozásának lehetővé tétele, hogy a politikai intézkedések és a projektek konkrét hatása mérhető legyen. Mindezt a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni bármely formájú erőszakra vonatkozó már meglévő tapasztalatokra kell alapozni;b) a rendszeres és fenntartható adatgyűjtés módszerének felállítása, lehetőleg az Eurostat segítségével, az Unióban az erőszak pontosabb mérése érdekében;c) lehetőség szerint a finanszírozott projektek keretében elvégzett munka alapján cselekvési elvek meghatározása, közösségi szinten közös erőszakellenes politika javasolása és az igazságszolgáltatási gyakorlat megerősítése céljából;d) a finanszírozott projektek elemzése és értékelése az erőszak elleni európai év előkészítésére;e) a finanszírozott projektekből származó helyes gyakorlat európai szinten történő terjesztése; ez különféle módokon érhető el:i. írott anyagok, CD-ROM-ok, videofilmek előállítása és terjesztése, internetes oldalak felállítása, valamint reklámkampányok szervezése és reklámfilmek készítése;ii. tapasztalt személyzet kirendelése, illetve szervezetek közötti cseréjének megszervezése olyan új megoldások vagy gyakorlatok végrehajtásának elősegítése céljából, amelyek máshol már hatékonynak bizonyultak;iii. egyetlen NGO felhatalmazása arra, hogy a két Daphne program során megszerzett eredményeket az Unió más területén vagy a kedvezményezettek más csoportja tekintetében – megfelelő hozzáigazítással vagy átvétellel – felhasználja;iv. információs szolgálat létrehozása – projektjeik kidolgozása, partnerkapcsolatok kiépítése, valamint a Daphne-vívmányok igénybevétele és hasznosítása céljából – az NGO-k (különösen a programban először részt vevő NGO-k) segítésére;v. a médiával történő lehető legszorosabb együttműködés.f) szemináriumok szervezése a finanszírozott projektekbe bevont valamennyi résztvevő számára az igazgatási és hálózatba szervezési kapacitás javítása és az információcsere támogatása érdekében;g) olyan tanulmányok megvalósítása, valamint olyan szakértői ülések és szemináriumok szervezése, amelyek közvetlenül kapcsolódnak azon intézkedés megvalósításához, amelyeknek ezek szerves részét képezik.Ezenkívül a Bizottság a program végrehajtása során technikai segítségnyújtási szervezetekhez fordulhat, amelyek finanszírozása a pénzügyi keretből történik; a Bizottság ugyanezen feltételekkel szakértőket is igénybe vehet.--------------------------------------------------


title: 2011/294/EU: A Tanács határozata ( 2011. május 13. ) az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

text:
               21.5.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 134/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. május 13.)
   az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről
   (2011/294/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               2006. október 5-én a Tanács elfogadta az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló 1563/2006/EK tanácsi rendeletet (1). A megállapodáshoz egy jegyzőkönyvet csatoltak.

               (2)

               Az Európai Unió tárgyalásokat folytatott a Comore-szigeteki Unióval (a továbbiakban: Comore-szigetek) egy új jegyzőkönyvről, amely a halászat tekintetében a Comore-szigetek felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít az EU hajóinak.

               (3)

               A tárgyalások eredményeként a Felek 2010. május 21-én parafálták az új jegyzőkönyvet és 2010. szeptember 16-án levélváltás formájában módosították.

               (4)

               A 2010/783/EU tanácsi határozatnak (2) megfelelően az új jegyzőkönyvet az Európai Unió nevében 2010. december 31-én aláírták és ideiglenesen alkalmazzák.

               (5)

               Az új jegyzőkönyvet el kell fogadni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt, halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvet az Európai Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 14. cikkében előírt értesítést az Európai Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (3).
   3. cikk
   A jelen határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. május 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

      (1)  HL L 290., 2006.10.20., 6. o.

      (2)  HL L 335., 2010.12.18., 1. o.

      (3)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.


title: 2008/183/EK: A Tanács határozata ( 2008. február 28. ) a Régiók Bizottsága egy olasz póttagjának kinevezéséről

text:
               4.3.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 59/17

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. február 28.)
   a Régiók Bizottsága egy olasz póttagjának kinevezéséről
   (2008/183/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Rosario CONDORELLI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Giovanni SPERANZA-t (Sindaco del Comune di Lamezia Terme) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig kinevezi a Régiók Bizottsága póttagjának.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. VIZJAK

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: 2012/490/EU: A Bizottság határozata ( 2012. augusztus 24. ) a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               28.8.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 231/16

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2012. augusztus 24.)
   a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2012/490/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 715/2009/EK rendelet a belső gázpiac megfelelő működésének biztosítása érdekében diszkriminációmentes szabályokat állapít meg a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeire vonatkozóan. Mivel párhuzamos földgázszállító rendszereket kiépíteni a legtöbb esetben nem gazdaságos és nem hatékony, a földgázpiaci verseny serkentése az infrastruktúra valamennyi független szállító előtti átlátható és diszkriminációmentes megnyitásával történik. A belső energiapiac kiteljesülését akadályozza az olyan szerződéses szűkületek gyakori kialakulása, amelyekben a rendszerhasználók a megfelelő kapacitás fizikai rendelkezésre állása ellenére sem képesek hozzáférni a gázszállító rendszerekhez.

               (2)

               A gyakorlati tapasztalatok szerint az uniós gázszállító hálózatokban a szerződéses szűkületek még egyes szűkületkezelési elvek alkalmazása – például megszakítható kapacitásoknak a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28-i 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) és a 715/2009/EK rendeletben előírt módon történő felkínálása – ellenére is akadályozzák a jól működő belső gázpiac kifejlődését. Ezért indokolt módosítani a szerződéses szűkület esetén alkalmazandó szűkületkezelési eljárásokra vonatkozó iránymutatást. A 715/2009/EK rendelet 23. cikke (3) bekezdésének megfelelően a javasolt iránymutatásnak tükröznie kell a nemzeti gázrendszerek közötti különbségeket, továbbá az iránymutatásban a szűkületkezelési eljárások tekintetében megkülönböztetésmentes és átlátható hálózati hozzáférési feltételeket biztosító minimumkövetelményeket is meg lehet határozni.

               (3)

               A szűkületkezelési eljárásokat szerződéses szűkületek esetén indokolt alkalmazni, és céljuk e szűkületek oly módon történő kiküszöbölése, hogy a piacra visszakerüljenek a kihasználatlan kapacitások, melyek aztán a rendes kapacitásallokációs eljárások keretében újraallokálhatók.

               (4)

               Azokban a rendszer-összekötési pontokban, amelyekben gyakran alakul ki fizikai szűkület, a szűkületkezelési eljárások sokszor nem jelentenek megoldást. Ilyen esetekben a megoldás lehetőségét a hálózattervezés és a beruházás szempontjainak figyelembevételével is meg kell vizsgálni.

               (5)

               A 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) figyelemmel kell kísérnie és elemeznie kell az iránymutatások végrehajtását. A szállításirendszer-üzemeltetőknek jól feldolgozható formában közzé kell tenniük a szerződéses szűkületek előfordulási eseteinek azonosításához szükséges információkat.

               (6)

               A 715/2009/EK rendelet 24. cikke értelmében a nemzeti szabályozó hatóságoknak feladata az iránymutatások betartásának biztosítása.

               (7)

               Ahhoz, hogy a szűkületkezelési eljárások alkalmazása valamennyi rendszer-összekötési pontban a lehető leghatékonyabb lehessen, és valamennyi szomszédos betáplálási-kiadási rendszerben maximalizálható legyen a szabadkapacitás mennyisége, különösen fontos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok, valamint a különböző tagállamokban, illetőleg a különböző tagállamokon belül tevékenykedő szállításirendszer-üzemeltetők mind a tagállamokon belül, mind országhatárokon átívelő módon együttműködjenek egymással. Ezzel összefüggésben a nemzeti szabályozó hatóságoknak és a szállításirendszer-üzemeltetőknek indokolt figyelembe venniük a bevált gyakorlatot, valamint törekedniük az iránymutatások végrehajtása során alkalmazott eljárások összehangolására. A 713/2009/EK rendelet 7. cikke szerint eljárva az Ügynökségnek és a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az Unióban az alkalmazandó betáplálási és kiadási pontok mindegyikén a lehető leghatékonyabb szűkületkezelési eljárások érvényesüljenek.

               (8)

               Tekintettel arra, hogy a rendszer fizikai használatáról a szállításirendszer-üzemeltetők rendelkeznek részletes információkkal, és ugyanők vannak a legjobb helyzetben a jövőbeni forgalom előrejelzéséhez is, indokolt a szállításirendszer-üzemeltetőket arra kötelezni, hogy meghatározzanak egy olyan többletkapacitást, amelyet a számított műszaki kapacitáson túlmenően rendelkezésre bocsátanak. Azáltal, hogy a forgalmi forgatókönyvek és a lekötött kapacitások figyelembevételével a műszakilag rendelkezésre állónál több nem megszakítható kapacitást kínálnak, a szállításirendszer-üzemeltetők kockázatot vállalnak, amelyet indokolt ellentételezni. A szállításirendszer-üzemeltetők bevételeinek meghatározása érdekében az ilyen többletkapacitást azonban csak akkor indokolt ténylegesen is allokálni, ha már minden más kapacitás allokálásra került, beleértve a többi szűkületkezelési eljárás alkalmazásából adódó többletkapacitásokat is. A szállításirendszer-üzemeltetőknek a műszaki kapacitás meghatározásában szorosan együtt kell működniük egymással. A fizikai szűkület esetleges kialakulásával összefüggő helyzetek orvoslása céljából a szállításirendszer-üzemeltetőknek a lehető legköltséghatékonyabb intézkedést kell alkalmazniuk, beleértve a kapacitás visszavásárlásának lehetőségét és más műszaki vagy kereskedelmi intézkedések alkalmazását is.

               (9)

               A 715/2009/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell.

               (10)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 51. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 715/2009/EK rendelet I. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 24-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 211., 2009.8.14., 36. o.

      (2)  HL L 289., 2005.11.3., 1. o.

      (3)  HL L 211., 2009.8.14., 1. o.

      (4)  HL L 211., 2009.8.14., 94. o.

      MELLÉKLET
      A 715/2009/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
                  „2.2.   Szűkületek kezelésére vonatkozó eljárások szerződéses szűkület esetén

                  2.2.1.   Általános rendelkezések

                              (1)

                              A 2.2. pont rendelkezéseit az egymással szomszédos betáplálási-kiadási rendszereket összekötő azon rendszer-összekötési pontokra kell alkalmazni, amelyekben a rendszerhasználók kapacitásokat köthetnek le, függetlenül attól, hogy ezek a rendszer-összekötési pontok fizikaiak vagy virtuálisak, illetőleg hogy egyazon tagállamot vagy különböző tagállamokat érintenek-e. Az említett rendelkezéseket – amennyiben az érintett nemzeti szabályozó hatóság úgy dönt – a harmadik országok felől való betáplálási pontokra és a harmadik országok felé való kiadási pontokra is alkalmazni kell. A 2.2.2. pont rendelkezéseit nem kell alkalmazni a végfogyasztók és az elosztóhálózatok felé való kiadási pontokra, az LNG-terminálok és a termelőlétesítmények felől való betáplálási pontokra, valamint a tárolólétesítmények felől, illetőleg felé való betáplálási és kiadási pontokra.

                              (2)

                              A szállításirendszer-üzemeltetők által e melléklet 3. pontjának megfelelően közzétett és – amennyiben releváns – a nemzeti szabályozó hatóságok által hitelesített információk alapján az Ügynökség a 2014. évtől kezdődően minden évben március 1-jéig közzéteszi a rendszer-összekötési pontokban a megelőző évben eladott nem megszakítható kapacitástermékek következtében kialakult szűkületekre vonatkozó nyomonkövetési jelentését, melyben a lehetőségek szabta keretek között figyelembe veszi a másodlagos piacon folytatott kapacitáskereskedést és a megszakítható kapacitások felhasználását is.

                              (3)

                              A 2.2.2., a 2.2.3., a 2.2.4. és a 2.2.5. pontban ismertetett szűkületkezelési eljárások valamelyikének alkalmazása következtében hozzáférhetővé váló többletkapacitást az érintett egy vagy több szállításirendszer-üzemeltető a rendes kapacitásallokációs eljárás keretében kínálja fel.

                              (4)

                              A 2.2.2., a 2.2.4. és a 2.2.5. pontban előírt intézkedéseket 2013. október 1-jétől fogva kell alkalmazni. A 2.2.3. pont (1)–(5) bekezdésééig 2016. július 1-jétől fogva kell alkalmazni.

                        2.2.2.   Kapacitásbővítés túljegyzési-visszavásárlási mechanizmus alkalmazásával

                              (1)

                              A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek javaslatot előterjeszteni egy olyan ösztönzőalapú túljegyzési-visszavásárlási mechanizmusra, amelynek révén nem megszakítható többletkapacitások kínálhatók a rendszerben, továbbá kötelesek ezt a mechanizmust a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyását követően bevezetni. A bevezetést megelőzően a nemzeti szabályozó hatóság konzultál a szomszédos tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaival és figyelembe veszi azok véleményét. Többletkapacitás alatt a rendszer-összekötési pontnak az e rendelet 16. cikkének (1) bekezdése alapján meghatározott műszaki kapacitásán felül kínált nem megszakítható kapacitást kell érteni.

                              (2)

                              A túljegyzési-visszavásárlási rendszernek ösztönöznie kell a szállításirendszer-üzemeltetőket arra, hogy – a műszaki feltételek, köztük a fűtőérték, a hőmérséklet, az érintett betáplálási-kiadási rendszerben érvényesülő várt fogyasztás és a szomszédos hálózatokban rendelkezésre álló kapacitások figyelembevételével – többletkapacitást bocsássanak rendelkezésre. A szállításirendszer-üzemeltetők a betáplálási-kiadási rendszer műszaki vagy többletkapacitásának újraszámítása tekintetében kötelesek dinamikus eljárást követni.

                              (3)

                              A túljegyzési-visszavásárlási mechanizmust megalapozó ösztönzőrendszernek tükröznie kell a szállításirendszer-üzemeltetők amiatti kockázatát, hogy többletkapacitást kínálnak. A mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy a szállításirendszer-üzemeltetők és a rendszerhasználók osztozzanak a többletkapacitás értékesítéséből származó bevételeken és a visszavásárlások, illetve a (6) bekezdés szerinti intézkedések költségein. A nemzeti szabályozó hatóságok meghatározzák a bevételeknek és a költségeknek a szállításirendszer-üzemeltető és a rendszerhasználó közötti megoszlását.

                              (4)

                              A szállításirendszer-üzemeltetők bevételeinek meghatározása szempontjából úgy kell tekinteni, hogy a műszaki kapacitás, ezen belül különösen a visszaadott kapacitás és – az adott esetnek megfelelően – az egy gáznapos nem megszakítható »használd vagy elveszíted« mechanizmus és a hosszú távú »használd vagy elveszíted« mechanizmusok alkalmazásából származó kapacitás allokálása előbb történt, mint az esetleges többletkapacitásé.

                              (5)

                              A többletkapacitás meghatározása során a szállításirendszer-üzemeltető köteles figyelembe venni a rendszer-összekötési pontokban különböző időpillanatokban meglévő, fizikailag kihasználatlan kapacitások valószínű mennyiségére vonatkozó statisztikai forgatókönyveket. A szállításirendszer-üzemeltetőnek továbbá a többletkapacitás felkínálásával kapcsolatban olyan kockázati profilt kell figyelembe vennie, amelyből nem származik túlzott visszavásárlási kötelezettség. A túljegyzési-visszavásárlási mechanizmusnak becslést kell adnia a piaci kapacitás-visszavásárlások valószínűségére és költségeire, és ezt a becslést figyelembe kell vennie a felkínált többletkapacitás értékében.

                              (6)

                              Amennyiben a rendszer integritásának fenntartása érdekében szükséges, a szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek olyan piaci alapú visszavásárlási eljárást alkalmazni, amelynek keretében a rendszerhasználók kapacitásokat kínálhatnak fel. Az alkalmazandó visszavásárlási eljárásról a rendszerhasználókat tájékoztatni kell. A visszavásárlási eljárás alkalmazása nem érintheti a szükséghelyzeti intézkedések alkalmazását.

                              (7)

                              A szállításirendszer-üzemeltetők a visszavásárlási eljárás alkalmazása előtt kötelesek ellenőrizni, hogy a rendszer integritása más műszaki és kereskedelmi intézkedések útján nem tartható-e fenn költséghatékonyabb módon.

                              (8)

                              Amikor a túljegyzési-visszavásárlási mechanizmusra vonatkozó javaslatukat előterjesztik, a szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezésére bocsátani a mechanizmus értékeléséhez szükséges valamennyi adatot, becslést és modellt. A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek rendszeresen beszámolni a nemzeti szabályozó hatóságnak a mechanizmus működéséről, továbbá – a nemzeti szabályozó hatóság kérésére – kötelesek átadni minden vonatkozó adatot. A nemzeti szabályozó hatóság felkérheti a szállításirendszer-üzemeltetőt a mechanizmus felülvizsgálatára.

                        2.2.3.   Egy gáznapos nem megszakítható »használd vagy elveszíted« mechanizmus

                              (1)

                              A nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelik a szállításirendszer-üzemeltetőktől, hogy a rendszer-összekötési pontokban minden rendszerhasználó esetében legalább a (3) bekezdésben előírt szabályokat alkalmazzák az eredeti nominálások módosítása kapcsán abban az esetben, ha az Ügynökség által a 2.2.1. pont (2) bekezdése szerint elkészített éves nyomonkövetési jelentés alapján megállapítást nyer, hogy a rendszer-összekötési pontokban a nyomonkövetési jelentés tárgyévében végrehajtott kapacitásallokációs eljárások során – árverés alkalmazása esetén a kikiáltási áron – az adott évben vagy az azt követő két év valamelyikében felhasználható termékekkel kapcsolatban a következők szerint a kereslet nagyobb volt a kínálatnál:

                                          a)

                                          legalább három olyan nem megszakítható kapacitástermékkel kapcsolatban, amelynek időtartama egy hónap; vagy

                                          b)

                                          legalább két olyan nem megszakítható kapacitástermékkel kapcsolatban, amelynek időtartama három hónap; vagy

                                          c)

                                          legalább egy olyan nem megszakítható kapacitástermékkel kapcsolatban, amelynek időtartama egy év vagy annál hosszabb; vagy

                                          d)

                                          nem kínáltak egy hónapra vagy annál hosszabb időtartamra vonatkozó nem megszakítható kapacitásterméket.

                              (2)

                              Ha az éves nyomonkövetési jelentés alapján megállapítást nyer, hogy – például fizikai rendszerbővítés vagy hosszú távú szerződések megszűnése következtében felszabaduló kapacitásoknak köszönhetően – az (1) bekezdésben meghatározott helyzet a következő három évben várhatóan nem fog ismételten előállni, akkor az érintett nemzeti szabályozó hatóságok az egy gáznapos nem megszakítható »használd vagy elveszíted« mechanizmus alkalmazását megszüntethetik.

                              (3)

                              A nem megszakítható újranominálás nem haladhatja meg a rendszerhasználó által a rendszer-összekötési pontban lekötött kapacitás 90 %-át, és nem lehet kisebb e kapacitás 10 %-ánál. Ha azonban a nominálás meghaladja a lekötött kapacitás 80 %-át, akkor felfelé a nem nominált mennyiség fele nominálható újra. Ha a nominálás nem haladja meg a lekötött kapacitás 20 %-át, akkor lefelé a nominált mennyiség fele nominálható újra. E bekezdés alkalmazása nem érintheti a szükséghelyzeti intézkedések alkalmazását.

                              (4)

                              A lekötött kapacitás eredeti jogosultja lekötött nem megszakítható kapacitásának a korlátozással érintett részét megszakítható kapacitásként újranominálhatja.

                              (5)

                              A (3) bekezdést nem kell alkalmazni azokra a rendszerhasználókra – személyekre vagy vállalkozásokra és az általuk a 139/2004/EK rendelet 3. cikke értelmében irányított vállalkozásokra –, amelyek a rendszer-összekötési pontban a megelőző évben az átlagos műszaki kapacitás 10 %-ánál kevesebbet birtokoltak.

                              (6)

                              Azokra a rendszer-összekötési pontokra vonatkozóan, amelyekben a (3) bekezdés szerinti egy gáznapos nem megszakítható »használd vagy elveszíted« mechanizmus érvényesül, a nemzeti szabályozó hatóság értékeli a 2.2.2. pont szerinti túljegyzési-visszavásárlási mechanizmushoz való viszonyt, és ezen értékelés alapján dönthet úgy, hogy a kérdéses rendszer-összekötési pontokban nem alkalmazza a 2.2.2. pont rendelkezéseit. Ezt a döntést haladéktalanul be kell jelenteni az Ügynökségnek és a Bizottságnak.

                              (7)

                              A nemzeti szabályozó hatóság a (3) bekezdés szerinti egy gáznapos nem megszakítható »használd vagy elveszíted« mechanizmus alkalmazását bármely rendszer-összekötési pontban bevezetheti. Döntésének meghozatala előtt a nemzeti szabályozó hatóság konzultál a szomszédos tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaival. Döntésének meghozatala során a nemzeti szabályozó hatóság figyelembe veszi a szomszédos tagállamok nemzeti szabályozó hatóságainak véleményét.

                        2.2.4.   Lekötött kapacitás visszaadása

                  A szállításirendszer-üzemeltetők – az egynapos és az annál rövidebb időtartamú kapacitástermékek kivételével – kötelesek elfogadni a rendszerhasználó által egy adott rendszer-összekötési pontban lekötött nem megszakítható kapacitás visszaadását. A rendszerhasználó a kapacitáslekötési szerződésből fakadó jogait és kötelezettségeit mindaddig és annyiban megtartja, amíg és amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető a kapacitást újra nem allokálja. Úgy kell tekinteni, hogy a visszaadott kapacitás újraallokálása csak minden más rendelkezésre álló kapacitás allokálása után történik. A szállításirendszer-üzemeltető köteles haladéktalanul értesíteni a rendszerhasználót az általa visszaadott kapacitás bármely részének újraallokálásáról. A nemzeti szabályozó hatóság – különös tekintettel azokra az esetekre, amikor több rendszerhasználó is visszaadja kapacitását – jóváhagyja a kapacitás visszaadására vonatkozó különös feltételeket.
                  2.2.5.   Hosszú távú »használd vagy elveszíted« mechanizmus

                              (1)

                              A nemzeti szabályozó hatóságok megkövetelik a szállításirendszer-üzemeltetőktől az egy adott rendszer-összekötési pontban a rendszerhasználó által lekötött és rendszeresen ki nem használt kapacitás részleges vagy teljes visszavételét, amennyiben a rendszerhasználó a ki nem használt kapacitását ésszerű feltételek mellett nem adta el vagy kínálta fel a piacon, és más rendszerhasználók az adott rendszer-összekötési pontban nem megszakítható kapacitáslekötést igényelnek. A lekötött kapacitás különösen abban az esetben tekinthető rendszeresen ki nem használtnak, ha:

                                          a)

                                          szerződése egy évnél hosszabb időtartamra vonatkozik, mind április 1-je és szeptember 30-a között, mind pedig október 1-je és március 31-e között a lekötött kapacitásának átlagban kevesebb mint 80 %-át használja ki, és ezt a magatartását nem indokolta megfelelően; vagy

                                          b)

                                          a 2.2.3. pont (3) bekezdésében foglalt szabályok megkerülése érdekében szisztematikusan a lekötött kapacitásának 100 %-a közelében nominál, majd pedig lefelé újranominál.

                              (2)

                              Az egy gáznapos nem megszakítható »használd vagy elveszíted« mechanizmus alkalmazása nem tekinthető elegendő indoknak az (1) bekezdés alkalmazásának mellőzésére.

                              (3)

                              A visszavétel következtében a rendszerhasználó egy adott időszakra vagy a szerződésének tárgyidőszakából még hátralévő időtartamra részlegesen vagy teljes mértékben elveszíti lekötött kapacitását. A rendszerhasználó a kapacitáslekötési szerződésből fakadó jogait és kötelezettségeit mindaddig és annyiban megtartja, amíg és amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető a kapacitást újra nem allokálja.

                              (4)

                              A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek rendszeresen a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezésére bocsátani mindazokat az adatokat, amelyek szükségesek annak nyomon követéséhez, hogy milyen mértékben használják ki lekötött kapacitásaikat azok a rendszerhasználók, amelyeknek szerződése egy évnél hosszabb időtartamra vagy legalább két évre kiterjedő negyedéves időszakokra vonatkozik.”

                  2.

                  A 3.1.1. pont (1) bekezdése a következőképpen módosul:

                              a)

                              az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „e)

                                          olyan, a szállításirendszer-üzemeltetők és a nemzeti szabályozó hatóságok által közös megegyezéssel, az Ügynökségnek a harmonizált formátummal kapcsolatban kialakított véleményét figyelembe véve megállapított letölthető formátumban, amely lehetővé teszi az adatok kvantitatív feldolgozását;”

                              b)

                              a bekezdés a következő h) ponttal egészül ki:

                                          „h)

                                          úgy, hogy 2013. október 1-jétől az összes adat egyetlen, az ENTSOG által uniós szinten, költséghatékony alapon kialakított központi platformon legyen hozzáférhető.”;

                  3.

                  A 3.3. pont (1) bekezdése a következő h), i), j), k) és l) ponttal egészül ki:

                              „h)

                              egy hónapra vagy annál hosszabb időszakra vonatkozó nem megszakítható kapacitástermékek iránti sikertelen és jogilag érvényes igénylések előfordulásai, beleértve a sikertelen igénylések számát és az érintett mennyiségeket is;

                              i)

                              azon esetek előfordulásai, amikor egy árverésen egy hónapra vagy annál hosszabb időszakra vonatkozó nem megszakítható kapacitástermék a kikiáltási árnál magasabb áron kelt el (hely és időpont);

                              j)

                              azon esetek előfordulásai, amikor a rendes kapacitásallokációs eljárás keretében nem került felkínálásra egy hónapra vagy annál hosszabb időszakra vonatkozó nem megszakítható kapacitástermék (hely és időpont);

                              k)

                              a 2.2.2., a 2.2.3., a 2.2.4. és a 2.2.5. pontban előírt szűkületkezelési eljárások alkalmazása útján rendelkezésre bocsátott összkapacitás az alkalmazott szűkületkezelési eljárások szerinti bontásban.

                              l)

                              a h)–k) pontot 2013. október 1-jétől fogva kell alkalmazni.”


title: 2014/451/EU: A Tanács határozata ( 2014. május 26. ) a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójában (EUBAM Libya) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti részvételi megállapodás aláírásáról és megkötéséről

text:
               12.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 205/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. május 26.)
   a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójában (EUBAM Libya) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti részvételi megállapodás aláírásáról és megkötéséről

      (2014/451/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (5) és (6) bekezdésével együtt értelmezett 37. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) szóló 2013. május 22-i 2013/233/KKBP tanácsi határozat (1) 10. cikkének (4) bekezdése szerint a harmadik államoknak az EUBAM Libyaban történő részvételére vonatkozó részletes szabályok az EUSZ 37. cikke értelmében, az EUMSZ 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodások tárgyát képezik.

               (2)

               Azt követően, hogy a Tanács 2014. március 17-én elfogadta a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójában való részvételéről szóló részvételi megállapodásról (a továbbiakban: a részvételi megállapodás).

               (3)

               A részvételi megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Svájci Államszövetségnek az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójában (EUBAM Libya) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti részvételi megállapodást az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   A részvételi megállapodás szövegét csatolták ehhez a határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a részvételi megállapodásnak az Unióra nézve jogilag kötelező erejű aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A részvételi megállapodás 9. cikke (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke küldi meg.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         Ch. VASILAKOS

      (1)  HL L 138., 2013.5.24., 15. o.


title: 2011/561/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VII. szakasz – Régiók Bizottsága

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/101

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VII. szakasz – Régiók Bizottsága
   (2011/561/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7-0217/2010) (2),
   tekintettel a Régiók Bizottságának a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0139/2011),

               1.

               mentesítést ad a Régiók Bizottságának főtitkára számára a Régiók Bizottsága 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 69., 2009.3.13.

      (2)  HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

      (3)  HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

      (4)  HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/102

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, VII. szakasz – Régiók Bizottsága
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7-0217/2010) (2),
   tekintettel a Régiók Bizottságának a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0139/2011),

               1.

               megállapítja, hogy 2009-ben a Régiók Bizottsága összesen 88 000 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett (2008-ban: 93 000 000 EUR), amelynek felhasználási aránya a többi intézmény felhasználási arányának átlaga (97,69 %) feletti, 98,37 %-os volt;

               2.

               rámutat, hogy a Számvevőszék az éves jelentésében jelezte, hogy a Régiók Bizottsága tekintetében az ellenőrzés nem vezetett jelentős észrevételek megfogalmazásához;

               3.

               megjegyzi, hogy a Régiók Bizottsága 2009-ben 10 további álláshelyet kapott (2010-ben további 4-et); üdvözli a rugalmas munkaidőre vonatkozó, 2011. január 1-jén hatályba lépő szabályozást; tudomásul veszi, hogy a Régiók Bizottsága erőfeszítéseket tesz a távmunkában rejlő lehetőségek feltárására; megjegyzi továbbá, hogy a Régiók Bizottságának képzési költségvetése jelentősen növekedett (2008-hoz képest 12 %-kal) és nőtt a képzések száma is, valamint elmozdulás történt az egyes területekkel kapcsolatos tudást elmélyítő célzottabb képzések felé;

               4.

               elégedetten jegyzi meg, hogy 2009-ben a Régiók Bizottsága frissítette költségvetési elemző és ellenőrző eszközét („BudgetWatch”), amely átfogóbb információkat nyújt a Régiók Bizottsága költségvetéséről, megkönnyítve a költségvetési források végrehajtását és azonosítva a vezetőség figyelmét igénylő területeket;

               5.

               elégedetten állapítja meg, hogy a Régiók Bizottsága által a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló 2010. május 5-i parlamenti állásfoglalásra (6) válaszul adott megjegyzések szerint a Régiók Bizottsága és az Európai Szociális és Gazdasági Bizottság közötti, 2008 és 2014 közötti időszakra szóló igazgatási együttműködési megállapodás végrehajtása megfelelő, és tudomásul veszi, hogy pillanatnyilag nem kerültek megállapításra további igények a gyakorlati szempontok javítására, valamint hogy a bizottságoknak továbbra is figyelniük kell arra, hogy magas szintű harmonizációt kell fenntartaniuk, amit az igazgatási együttműködési megállapodás irányítási szerkezete biztosít; kéri a Régiók Bizottságát és az Európai Szociális és Gazdasági Bizottságot, hogy közöljék, hogy a megállapodás eredményeképp létrejött szétválasztás költségvetési szempontból semleges volt-e, és hogy jelentsék a mentesítésért felelős hatóságnak a megállapodás 2011-ben esedékes félidős felülvizsgálatának eredményeit;

               6.

               tudomásul veszi az intézményközi együttműködés terén tett erőfeszítéseket, különösen a „Sysper2” személyzeti irányítási rendszer folyamatban lévő bevezetését, valamint ennek előkészületeit;

               7.

               megjegyzi, hogy a belső ellenőrzési szolgálat (2009-ben lezárult) ellenőrzéseket folytatott annak kapcsán, hogy a költségvetési tervezési rendszer megfelelő-e, és hogy a jogok folyamatban levő megállapítása megfelelő volt-e, továbbá nyomon követte a kiküldetési, a tanulmányokkal és a szakértői tanácsadással kapcsolatos költségek alakulását, valamint másodszor ellenőrizte a belső ellenőrzési szabályok alkalmazását és a pénzügyi folyamatok megfelelőségét; sajnálattal állapítja meg, hogy az utóbbi – a másodszori ellenőrzés ellenére – továbbra is viszonylag kevés eredményt mutatott (a 12 hónap alatt végrehajtott ajánlások száma vonatkozásában); megjegyzi továbbá, hogy a belső ellenőrzési szolgálat minőségéről szóló tervezett vizsgálatra nem került sor;

               8.

               megerősíti, hogy véleménye szerint az átláthatóság érdekében az uniós intézmények tagjainak vagyonnyilatkozatait egy mindenki által elérhető nyilvántartásban hozzáférhetővé kellene tenni az interneten; emlékezteti a Régiók Bizottságát arra a kérésére, hogy a Régiók Bizottságának tagjai tegyenek nyilatkozatot pénzügyi érdekeltségeikről, és adjanak tájékoztatást adóköteles szakmai tevékenységeikről, fizetett állásaikról vagy tevékenységeikről; elégedetten veszi tudomásul a Régiók Bizottsága ezzel kapcsolatos válaszát, különös tekintettel a Régiók Bizottsága elnökének 2011. február 11-i levelére; kéri a Régiók Bizottságát, hogy éves tevékenységi jelentésében kövesse nyomon ezt a kérdést;

               9.

               gratulál a Régiók Bizottságának éves tevékenységi jelentései állandó magas színvonalához, és üdvözli, hogy a jelentések magukban foglalják a Parlament korábbi mentesítési határozatainak nyomon követését;

               10.

               felhívja a Régiók Bizottságát, hogy 2011 során sürgősen és teljeskörűen vizsgálja felül a kiadásokat minden tevékenységi területen annak biztosítása céljából, hogy minden kiadás értékarányos legyen, azon lehetséges megtakarítások azonosítása érdekében, amelyek csökkentenék a költségvetésre nehezedő nyomást e megszorítások jellemezte időszakban.

      (1)  HL L 69., 2009.3.13.

      (2)  HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

      (3)  HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

      (4)  HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 252., 2010.9.25., 98. o.


title: A Tanács (KKBP) 2017/1933 határozata (2017. október 23.) a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 határozat módosításáról

text:
               24.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 273/9

         A TANÁCS (KKBP) 2017/1933 HATÁROZATA
   (2017. október 23.)
   a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. október 1-jén elfogadta a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 határozatot (1).

               (2)

               A (KKBP) 2015/1763 határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2018. október 31-ig meg kell hosszabbítani.

               (3)

               A (KKBP) 2015/1763 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2015/1763 határozat 6. cikke második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „Ezt a határozatot 2018. október 31-ig kell alkalmazni.”.

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2017. október 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. IVA

      (1)  A Tanács (KKBP) 2015/1763 határozata (2015. október 1.) a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 257., 2015.10.2., 37. o.).


title: A Tanács (EU) 2017/434 határozata (2017. február 13.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               14.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 67/1

         A TANÁCS (EU) 2017/434 HATÁROZATA
   (2017. február 13.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője együttes javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011 novemberében felhatalmazta a Bizottságot és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tárgyalásokat kezdjenek az Afgán Iszlám Köztársasággal egy partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (2)

               A megállapodásra irányuló tárgyalások sikeresen lezárultak, és a felek 2015. július 2-án Kabulban parafálták a megállapodást.

               (3)

               A megállapodás 59. cikke rendelkezik a megállapodás – annak hatálybalépését megelőző – ideiglenes alkalmazásáról.

               (4)

               A megállapodást az Unió nevében alá kell írni, és a megállapodás egyes rendelkezéseit a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (5)

               A megállapodásnak az Unió nevében történő aláírása és a megállapodás egyes részeinek az Unió és az Afgán Iszlám Köztársaság közötti ideiglenes alkalmazása nem érinti az Unió és tagállamai közötti, a Szerződéseknek megfelelő hatáskörmegosztást,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Afgán Iszlám Köztársaság közötti partnerségi és fejlesztési együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a megállapodás megkötésére.
   (2)   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   (1)   A megállapodás 59. cikkének megfelelően és feltéve, hogy az említett cikkben előírt értesítések megtételére sor kerül, a megállapodás következő részeit a megállapodás hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell az Unió és az Afgán Iszlám Köztársaság között, de csak annyiban, amennyiben uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket érintenek, ideértve a közös kül- és biztonságpolitika kidolgozására és végrehajtására vonatkozó uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket is:

               a)

               2. cikk (Általános elvek);

               b)

               3. cikk (Politikai párbeszéd);

               c)

               4. cikk (Emberi jogok);

               d)

               5. cikk (Nemek közötti egyenlőség);

               e)

               III. cím (Fejlesztési együttműködés);

               f)

               IV. cím (Kereskedelmi és beruházási együttműködés);

               g)

               28. cikk (Migrációs együttműködés);

               h)

               VII. cím (Regionális együttműködés);

               i)

               VIII. cím (Intézményi keret – amennyiben az említett cím rendelkezéseinek kizárólagos célja a megállapodás ideiglenes alkalmazásának biztosítása);

               j)

               IX. cím (Záró rendelkezések – amennyiben az említett cím rendelkezéseinek kizárólagos célja a megállapodás ideiglenes alkalmazásának biztosítása).

         (2)   A megállapodás (1) bekezdésben említett részei ideiglenes alkalmazásának kezdőidőpontját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 13.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. GRECH


title: 2010/809/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2010. december 15. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Szlovénia „EGF/2010/014 SI/Mura” referenciaszámú kérelme)

text:
               28.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 342/21

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. december 15.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Szlovénia „EGF/2010/014 SI/Mura” referenciaszámú kérelme)
   (2010/809/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésben.

               (2)

               A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (4)

               Szlovénia a Mura vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2010. április 28-án kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevételére, 2010. június 24-én pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 2 247 940 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (5)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Szlovénia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 2 247 940 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2010. december 15-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         O. CHASTEL

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.


title: A Végrehajtó Bizottság határozata (1998. április 21.) a 15/18 kapcsolódási ponttal ellátott SIS központi részről (SCH/Com-ex (98) 11)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41998D0011

Hivatalos Lap L 239 , 22/09/2000 o. 0452 - 0452

		A végrehajtó Bizottság (1998. április 21.) határozataa 15/18 kapcsolódási ponttal ellátott SIS központi részről(SCH/Com-ex (98) 11)A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG,tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 132. cikkére,tekintettel a fent említett egyezmény 92. cikkének (3) bekezdésére,tekintettel a Végrehajtó Bizottságnak a SIS központi részének felújítására és bővítésére vonatkozó (SCH/Com-ex (97) 24) határozatára,tekintettel a műszaki csoportoknak a véleményére, amelyet a Központi Csoport 1998. március 30-i ülésén jóváhagyott,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:A felújított SIS központi része 18 kapcsolódási pontot biztosít – 15 kapcsolódási pontot az aláíró államok részére és három tartalék műszaki kapcsolódási pontot.Brüsszel, 1998. április 21.az elnökJ. Vande Lanotte--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1600 határozata (2016. április 28.) az ENIAC közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/432

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1600 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az ENIAC közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az ENIAC közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az ENIAC közös vállalkozás 2014. január 1. és 2014. június 26. közötti időszakra vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a közös vállalkozásnak a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05587/2016 – C8-0058/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 209. cikkére,

               —

               tekintettel az ENIAC közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 72/2008/EK tanácsi rendeletre (4),

               —

               tekintettel az ECSEL közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 561/2014/EU tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 12. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyi szabályzat-mintáról szóló, 2013. szeptember 30-i 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0113/2016),

               1.

               elhalasztja az ECSEL közös vállalkozás ügyvezető igazgatója számára az ENIAC közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítés megadásáról szóló határozatát;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az ECSEL közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 422., 2015.12.17., 25. o.

      (2)  HL C 422., 2015.12.17., 26. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 30., 2008.2.4., 21. o.

      (5)  HL L 169., 2014.6.7., 152. o.

      (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (7)  HL L 38., 2014.2.7., 2. o.