title: Az Európai Központi Bank (EU) 2019/322 határozata (2019. január 31.) a nemzeti jogban biztosított felügyeleti hatáskörök tekintetében a határozathozatali hatáskör átruházásáról (EKB/2019/4)

text:
                  25.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 55/7

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2019/322 HATÁROZATA
         (2019. január 31.)
         a nemzeti jogban biztosított felügyeleti hatáskörök tekintetében a határozathozatali hatáskör átruházásáról (EKB/2019/4)
         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének d) és e) pontjára, 4. cikkének (3) bekezdésére és 9. cikkének (1) bekezdésére,
         tekintettel a felügyeleti feladatokhoz kapcsolódó jogi eszközök tekintetében a döntéshozatali hatáskörök átruházásának általános keretéről szóló, 2016. november 16-i (EU) 2017/933 európai központi banki határozatra (EKB/2016/40) (2) és különösen annak 4. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     Az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének keretén belül az Európai Központi Bank (EKB) kizárólagos feladata a hitelintézetek felügyelete a felügyeleti standardok következetes alkalmazásának biztosítása, a pénzügyi stabilitás elősegítése és az azonos versenyfeltételek biztosítása céljából.

                     (2)

                     Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerint az EKB-nak alkalmaznia kell a teljes vonatkozó uniós joganyagot, és amennyiben a vonatkozó uniós joganyag irányelvekből áll, az ezeket az irányelvet átültető nemzeti jogszabályokat.

                     (3)

                     Az 1024/2013/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint a rá ruházott feladatok ellátása céljából az EKB rendelkezik az 1024/2013/EU rendeletben előírt hatáskörökkel és kötelezettségekkel és mindazokkal a hatáskörökkel és kötelezettségekkel, amelyekkel az illetékes hatóságok a vonatkozó uniós jog alapján rendelkeznek. Az EKB hatásköre kiterjed a nemzeti jogban biztosított azon felügyeleti hatáskörök gyakorlására, amelyeket az uniós jog kifejezetten nem ír elő, mindaddig, amíg az ilyen hatáskörök az EKB feladatai közé tartoznak az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke szerint és támogatják a felügyeleti funkciót. Az EKB-nak illetékes hatóságként minden évben jelentős számú, a nemzeti jogban biztosított felügyeleti hatáskörökkel kapcsolatos határozatot kell elfogadnia.

                     (4)

                     A döntéshozatali folyamat megkönnyítése érdekében az ilyen határozatok meghozatalával kapcsolatban hatáskör-átruházási határozatra van szükség. Az Európai Unió Bírósága elismerte, hogy a hatáskör-átruházásra szükség lehet ahhoz, hogy valamely intézmény képes legyen elfogadni a feladatai ellátásához szükséges jelentős számú döntést. A Bíróság hasonlóképpen elismerte azt, hogy valamennyi intézményrendszer lényegi elveként biztosítani kell a döntéshozó szervek működőképességét (3).

                     (5)

                     A döntéshozatali hatáskörök átruházásának korlátozottnak és arányosnak kell lennie, és a hatáskör-átruházás terjedelmét egyértelműen meg kell határozni.

                     (6)

                     Az (EU) 2017/933 határozat (EKB/2016/40) meghatározza a felügyeleti vonatkozású hatáskör-átruházási határozatok elfogadásakor követendő eljárást, és azon személyek körét, akikre döntéshozatali hatáskör átruházható. Az említett határozat nem érinti az EKB felügyeleti feladatainak ellátását, és nem sérti a felügyeleti testület arra vonatkozó hatáskörét, hogy a Kormányzótanács részére teljesen kidolgozott határozattervezeteket nyújtson be.

                     (7)

                     Amennyiben a felhatalmazáson alapuló határozat elfogadásának e határozatban megállapított kritériumai nem teljesülnek, a határozatokat az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésében meghatározott, és az EKB/2004/2 határozat (4) 13g. cikkében részletesen szabályozott kifogásról való lemondáson alapuló eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Emellett szintén a kifogásról való lemondáson alapuló eljárást kell alkalmazni, ha a szervezeti egységek vezetőinek az értékelés összetettsége miatt aggályaik vannak a nemzeti hatáskörök szerinti határozatokra vonatkozó értékelési kritériumok teljesülésével kapcsolatban.

                     (8)

                     Az EKB felügyeleti határozatai az 1024/2013/EU rendelet 24. cikke értelmében adminisztratív felülvizsgálat tárgyát képezhetik, amelyet részletesebben az EKB/2014/16 határozat (5) szabályoz. Ilyen adminisztratív felülvizsgálat esetében a felügyeleti testületnek figyelembe kell vennie a felülvizsgálati testület véleményét, és új határozattervezetet kell benyújtania a Kormányzótanácshoz a kifogásról való lemondáson alapuló eljárás szerint történő elfogadásra,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Fogalommeghatározások
            E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
            1.   „nemzeti hatáskörök szerinti határozatok”: az EKB nemzeti jogban biztosított azon felügyeleti hatásköreinek gyakorlásával hozott határozatok, amelyeket az uniós jog kifejezetten nem ír elő;
            2.   „részesedésszerzés”: valamely másik szervezet vonatkozásában tőkében vagy szavazati jogokban való közvetlen vagy közvetett részesedés megszerzése, ideértve az új szervezet létrehozatalával való szerzést is, amely eltér a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 22. cikke szerinti befolyásoló részesedés megszerzésétől;
            3.   „egyesülés”: a) az a folyamat, amelynek révén egy vagy több társaság a felszámolással történő vagy felszámolás nélküli megszűnésének időpontjában minden eszközét és forrását egy meglévő vagy új társaságra ruházza, a másik meglévő vagy új társaság tőkéjéből részvényeseinek biztosított részesedés ellenében; vagy b) bármely olyan művelet, amely a vonatkozó nemzeti jog szerint egyesülésnek minősül;
            4.   „kiválás”: a) az a folyamat, amelynek révén egy vagy több társaság eszközeinek és forrásainak részét leválasztva olyan új társaságot alapít, amely ezen eszközökkel és forrásokkal rendelkezik; vagy b) bármely olyan művelet, amely a vonatkozó nemzeti jog szerint kiválásnak minősül;
            5.   „harmadik ország vagy terület”: az Európai Gazdasági Térségen kívüli ország vagy terület;
            6.   „kapcsolt fél”: természetes személy, aki kapcsolt viszonyban áll valamely hitelintézettel, vagy annak közeli hozzátartozója, vagy jogi személy, amely kapcsolt viszonyban áll valamely hitelintézettel a vonatkozó nemzeti jog szerint;
            7.   „SREP határozat”: az EKB által az 1024/2013/EU rendelet 16. cikke alapján, a 2013/36/EU irányelv 97. cikke értelmében vett éves felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárást követően elfogadott határozat;
            8.   „likviditásfedezeti ráta”: az (EU) 2015/61 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (7) 4. cikkében meghatározott ráta;
            9.   „egyenértékű felügyeleti és szabályozási standardok”: olyan, harmadik ország vagy terület által alkalmazott felügyeleti és szabályozási követelmények vagy rendelkezések, amelyeket az Európai Bizottság az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 107. cikkének (4) bekezdésével és 114. cikkének (7) bekezdésével összhangban az Unióban alkalmazottakkal egyenértékűnek ismert el. A vonatkozó harmadik országok és területek jegyzékét a 2014/908/EU bizottsági végrehajtási határozat (9) I. és IV. melléklete tartalmazza;
            10.   „hatáskör-átruházási határozat” és „felhatalmazáson alapuló határozat”: jelentésük megegyezik az (EU) 2017/933 határozat (EKB/2016/40) 3. cikkének 2., illetve 4. pontjában meghatározottakkal;
            11.   „szervezeti egységek vezetői”: az EKB szervezeti egységeinek azon vezetői, akikre a nemzeti hatáskörök szerinti határozatok meghozatalára vonatkozó hatáskör átruházásra kerül;
            12.   „kifogásról való lemondáson alapuló eljárás”: az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésében meghatározott, és az EKB/2004/2 határozat 13g. cikkében részletesen szabályozott eljárás;
            13.   „elutasító határozat”: olyan határozat, amely nem vagy nem teljes mértékben adja meg a jelentős felügyelt szervezet által kért engedélyt. A kiegészítő rendelkezéseket, így feltételeket vagy kötelezettségeket tartalmazó határozat elutasító határozatnak minősül, kivéve, ha e kiegészítő rendelkezések a) biztosítják, hogy a felügyelt szervezet eleget tegyen a vonatkozó nemzeti jog követelményeinek, és e rendelkezésekről írásban megállapodtak, vagy b) csupán megismételnek egy vagy több fennálló követelményt, amelyet az intézménynek a nemzeti jog vonatkozó rendelkezése alapján teljesítenie kell, vagy információkat kérnek egy vagy több ilyen követelmény teljesítésével kapcsolatban;
            14.   „jelentős felügyelt szervezet”: a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) (10) 2. cikkének 16. pontjában meghatározott jelentős felügyelt szervezet;
            15.   „fióktelep”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 17. pontjában meghatározott fióktelep;
            16.   „képviseleti iroda”: olyan iroda, amely előmozdítja vagy támogatja valamely felügyelt szervezet tevékenységeit, de nem végez hitelintézeti tevékenységet;
            17.   „nem alapszolgáltatáshoz tartozó kiegészítő szolgáltatások”: adminisztratív szolgáltatások, ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások, követelésbehajtás, elektronikus aláírás vagy más hasonló, a hitelintézet tevékenységével összefüggő szolgáltatás;
            18.   „EKB útmutató”: a Kormányzótanács által a felügyeleti testület javaslata alapján elfogadott és az EKB honlapján közzétett bármely dokumentum, amely útmutatást nyújt az EKB jogi követelményekre vonatkozó értelmezéséről.

            2. cikk
            Tárgy és hatály

               (1)   Ez a határozat meghatározza a nemzeti hatáskörök szerinti határozatok elfogadása érdekében a döntéshozatali hatáskörök EKB szervezeti egységek vezetőire való átruházásának kritériumait.

               (2)   A döntéshozatali hatáskörök átruházása nem sérti a nemzeti hatáskörök szerinti határozatok elfogadása céljából végzendő felügyeleti értékelést.

            3. cikk
            A nemzeti hatáskörök szerinti határozatok elfogadására vonatkozó hatáskör átruházása

               (1)   Az (EU) 2017/933 határozat (EKB/2016/40) 4. cikkével összhangban a Kormányzótanács ezúton átruházza az Igazgatóság által az EKB szervezeti egységeinek az említett határozat 5. cikkének megfelelően kijelölt vezetőire a nemzeti hatáskörök szerinti határozatok meghozatalára vonatkozó hatáskört a következők tekintetében: a) részesedésszerzések; b) eszközök vagy források szerzése; c) részesedések értékesítése; d) eszközök vagy források értékesítése; e) egyesülések; f) kiválások; g) harmadik országokban vagy területeken végzett műveletek; h) kiszervezés; i) alapító okiratok módosítása; j) külső könyvvizsgálók kijelölése; k) kapcsolt feleknek történő hitelnyújtás.

               (2)   Az (1) bekezdésben említett nemzeti hatáskörök szerinti határozatok csak akkor fogadhatók el felhatalmazáson alapuló határozat révén, ha teljesülnek a felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának 4-14. cikkben meghatározott vonatkozó kritériumai.

               (3)   A nemzeti hatáskörök szerinti határozatok nem fogadhatók el felhatalmazáson alapuló határozat révén, ha a nemzeti jog előírja a hitelintézetek stratégiai intézkedéseinek felügyeleti jóváhagyását, vagy ha az értékelés összetettsége megköveteli, hogy azokat a kifogásról való lemondáson alapuló eljárás szerint fogadják el.

               (4)   A döntéshozatali hatáskörök átruházása vonatkozik mind a felügyeleti határozatok elfogadására, mind a pozitív értékelések EKB általi jóváhagyására, amennyiben a nemzeti jog nem írja elő felügyeleti határozat elfogadását.

               (5)   Az elutasító határozatok nem fogadhatók el felhatalmazáson alapuló határozat révén.

               (6)   Amennyiben a határozat nem hozható meg felhatalmazáson alapuló határozat révén, azt a kifogásról való lemondáson alapuló eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

            4. cikk
            A részesedésszerzésre vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A hitelintézetekben vagy nem hitelintézetekben való részesedés jelentős felügyelt szervezet általi megszerzésének jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

                           a)

                           a megszerző jelentős felügyelt szervezet szavatolótőkéjére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       a megszerzést követően a szavatolótőke meghaladja, és a becslések szerint meg is fogja haladni az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelmények, az 1024/2013/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően tartandó szavatolótőke, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában meghatározott kombinált pufferkövetelmény, valamint a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt, a tőkére vonatkozó 2. pillér szerinti útmutatás összegét; továbbá

                                       ii.

                                       a csökkentésnek az elsődleges alapvető tőke megfelelési mutatóra, az alapvető tőke megfelelési mutatóra és a teljes tőkemegfelelési mutatóra gyakorolt hatása 100 bázispont alatt marad;

                           b)

                           a megszerző jelentős felügyelt szervezet likviditási helyzetére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       a likviditásfedezeti ráta 110 % felett marad, és a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt likviditási követelmények felett, ha azok meghaladják az előírt minimális likviditásfedezeti rátát;

                                       ii.

                                       összevont alapon a likviditásfedezeti ráta nem csökken 50 %-nál többel;

                           c)

                           az ügylet célját képező szervezet az Unió vagy az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában található, vagy valamely olyan harmadik országban vagy területen, amely egyenértékű felügyeleti és szabályozási standardokkal rendelkezik.

               (2)   A részesedésszerzés értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            5. cikk
            Az eszközök vagy források szerzésére vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A hitelintézetek vagy nem hitelintézetek eszközei vagy forrásai jelentős felügyelt szervezet általi megszerzésének jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

                           a)

                           a megszerzés eredményeképpen a megszerző jelentős felügyelt szervezet szavatolótőkéjére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       a megszerzést követően a szavatolótőke meghaladja, és a becslések szerint meg is fogja haladni az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelmények, az 1024/2013/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően tartandó szavatolótőke, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában meghatározott kombinált pufferkövetelmény, valamint a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt, a tőkére vonatkozó 2. pillér szerinti útmutatás összegét; továbbá

                                       ii.

                                       a csökkentésnek az elsődleges alapvető tőke megfelelési mutatóra, az alapvető tőke megfelelési mutatóra és a teljes tőkemegfelelési mutatóra gyakorolt hatása 100 bázispont alatt marad;

                           b)

                           a megszerzés eredményeképpen a megszerző jelentős felügyelt szervezet likviditási helyzetére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       a likviditásfedezeti ráta 110 % felett marad, és a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt likviditási követelmények felett, ha azok meghaladják az előírt minimális likviditásfedezeti rátát; továbbá

                                       ii.

                                       összevont alapon a likviditásfedezeti ráta nem csökken 50 %-nál többel;

                           c)

                           a megszerzett eszközök és források értéke nem haladja meg a megszerző jelentős felügyelt szervezet teljes eszközállományának 25 %-át egyedi szinten.

               (2)   Az eszközök vagy források megszerzésének értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            6. cikk
            A részesedések értékesítésére vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A részesedések jelentős felügyelt szervezet általi értékesítésének jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

                           a)

                           az értékesítő jelentős felügyelt szervezet szavatolótőkéjére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       az értékesítést követően a szavatolótőke meghaladja, és a becslések szerint meg is fogja haladni az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelmények, az 1024/2013/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően tartandó szavatolótőke, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában meghatározott kombinált pufferkövetelmény, valamint a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt, a tőkére vonatkozó 2. pillér szerinti útmutatás összegét; továbbá

                                       ii.

                                       a csökkentésnek az elsődleges alapvető tőke megfelelési mutatóra, az alapvető tőke megfelelési mutatóra és a teljes tőkemegfelelési mutatóra gyakorolt hatása 100 bázispont alatt marad;

                           b)

                           az értékesítő jelentős felügyelt szervezet likviditási helyzetére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       a likviditásfedezeti ráta 110 % felett marad, és a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt likviditási követelmények felett, ha azok meghaladják az előírt minimális likviditásfedezeti rátát; továbbá

                                       ii.

                                       összevont alapon a likviditásfedezeti ráta nem csökken 50 %-nál többel.

               (2)   A részesedések értékesítésének értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            7. cikk
            Az eszközök vagy források értékesítésére vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   Az eszközök vagy források jelentős felügyelt szervezet általi értékesítésének jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

                           a)

                           az eszközök vagy források értékesítésének eredményeképpen az értékesítő jelentős felügyelt szervezet szavatolótőkéjére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       az értékesítést követően a szavatolótőke meghaladja, és a becslések szerint meg is fogja haladni az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelmények, az 1024/2013/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően tartandó szavatolótőke, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában meghatározott kombinált pufferkövetelmény, valamint a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt, a tőkére vonatkozó 2. pillér szerinti útmutatás összegét; továbbá

                                       ii.

                                       a csökkentésnek az elsődleges alapvető tőke megfelelési mutatóra, az alapvető tőke megfelelési mutatóra és a teljes tőkemegfelelési mutatóra gyakorolt hatása 100 bázispont alatt marad;

                           b)

                           az eszközök vagy források értékesítésének eredményeképpen az értékesítő jelentős felügyelt szervezet likviditási helyzetére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       a likviditásfedezeti ráta 110 % felett marad, és a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt likviditási követelmények felett, ha azok meghaladják az előírt minimális likviditásfedezeti rátát; továbbá

                                       ii.

                                       összevont alapon a likviditásfedezeti ráta nem csökken 50 %-nál többel;

                           c)

                           az értékesített eszközök vagy források értéke nem haladja meg az értékesítő jelentős felügyelt szervezet teljes eszközállományának 25 %-át egyedi szinten.

               (2)   Az eszközök vagy források értékesítésének értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            8. cikk
            Az egyesülésekre vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A legalább egy jelentős felügyelt szervezetet érintő egyesülések jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

                           a)

                           az egyesülés eredményeképpen a jelentős felügyelt szervezet szavatolótőkéjére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       az egyesülést követően a szavatolótőke meghaladja, és a becslések szerint meg is fogja haladni az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelmények, az 1024/2013/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően tartandó szavatolótőke, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában meghatározott kombinált pufferkövetelmény, valamint a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt, a tőkére vonatkozó 2. pillér szerinti útmutatás összegét; továbbá

                                       ii.

                                       a csökkentésnek az elsődleges alapvető tőke megfelelési mutatóra, az alapvető tőke megfelelési mutatóra és a teljes tőkemegfelelési mutatóra gyakorolt hatása 100 bázispont alatt marad;

                           b)

                           az egyesülés eredményeképpen a jelentős felügyelt szervezet likviditási helyzetére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       a likviditásfedezeti ráta 110 % felett marad, és a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt likviditási követelmények felett, ha azok meghaladják az előírt minimális likviditásfedezeti rátát; továbbá

                                       ii.

                                       összevont alapon a likviditásfedezeti ráta nem csökken 50 %-nál többel;

                           c)

                           a jelentős felügyelt szervezet egyesülésből fakadó irányítási struktúrája nem ad okot felügyeleti aggodalmakra.

               (2)   A döntéshozatali hatáskörök semmilyen körülmények között nem ruházhatók át a szervezeti egységek vezetőire a következők tekintetében:

                           (a)

                           egy jelentős felügyelt szervezet és valamely olyan más szervezet egyesülése, amely nem tartozik a jelentős felügyelt szervezet csoportjához; vagy

                           (b)

                           ugyanazon csoporthoz tartozó jelentős felügyelt szervezetek határokon átnyúló egyesülései.

               (3)   Az egyesülések értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            9. cikk
            A kiválásokra vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A legalább egy jelentős felügyelt szervezetet érintő kiválások jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

                           a)

                           a kiválás eredményeképpen a jelentős felügyelt szervezet vagy szervezetek szavatolótőkéjére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       a kiválást követően a szavatolótőke meghaladja, és a becslések szerint meg is fogja haladni az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelmények, az 1024/2013/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően tartandó szavatolótőke, a 2013/36/EU irányelv 128. cikkének 6. pontjában meghatározott kombinált pufferkövetelmény, valamint a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt, a tőkére vonatkozó 2. pillér szerinti útmutatás összegét; továbbá

                                       ii.

                                       a csökkentésnek az elsődleges alapvető tőke megfelelési mutatóra, az alapvető tőke megfelelési mutatóra és a teljes tőkemegfelelési mutatóra gyakorolt hatása 100 bázispont alatt marad;

                           b)

                           a kiválás eredményeképpen a jelentős felügyelt szervezet vagy szervezetek likviditási helyzetére gyakorolt hatás korlátozott, vagyis:

                                       i.

                                       a likviditásfedezeti ráta 110 % felett marad, és a legutolsó rendelkezésre álló SREP határozatban foglalt likviditási követelmények felett, ha azok meghaladják az előírt minimális likviditásfedezeti rátát; továbbá

                                       ii.

                                       összevont alapon a likviditásfedezeti ráta nem csökken 50 %-nál többel;

                           c)

                           a jelentős felügyelt szervezet vagy szervezetek kiválásból fakadó irányítási struktúrája nem ad okot felügyeleti aggodalmakra.

               (2)   A döntéshozatali hatáskörök semmilyen körülmények között nem ruházhatók át a szervezeti egységek vezetőire a következők tekintetében:

                           a)

                           olyan más szervezet létrejöttét eredményező kiválások, amely nem tartozik a jelentős felügyelt szervezet csoportjához; vagy

                           b)

                           olyan kiválások, amelyek eredményeképpen a jelentős felügyelt szervezet székhelye szerintitől eltérő országban vagy területen jön létre szervezet.

               (3)   A kiválás értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            10. cikk
            A harmadik országokban vagy területeken végzett műveletekre vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A fióktelep jelentős felügyelt szervezet általi, harmadik országban vagy területen való létrehozatalának jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

                           a)

                           a fióktelep egyenértékű felügyeleti és szabályozási standardokkal rendelkező harmadik országban vagy területen létesül;

                           b)

                           a fióktelep műveletek programjában becsült teljes eszközállománya nem haladja meg a jelentős felügyelt szervezet teljes eszközállományának 10 %-át; továbbá

                           c)

                           a fióktelep olyan tranzakciókat végez, amelyeket elsősorban a fióktelep székhelye szerinti harmadik országban vagy területen hajtanak végre.

               (2)   A jelentős felügyelt szervezetek következő műveleteire vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni:

                           a)

                           fióktelep bezárása;

                           b)

                           fióktelep struktúrák változásai;

                           c)

                           képviseleti iroda nyitása vagy bezárása; továbbá

                           d)

                           banki szolgáltatások harmadik országban vagy területen történő nyújtása fióktelep vagy leányvállalat formájában való fizikai jelenlét kialakítása nélkül,

                     kivéve, ha a vonatkozó műveleteket az (EU) 2016/1675 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (11) mellékletének jegyzékében szereplő országban végzik.

               (3)   A harmadik országokban vagy területeken végzett műveletek értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            11. cikk
            A kiszervezésre vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A tevékenységek jelentős felügyelt szervezet általi kiszervezésének jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha az alábbi feltételek közül egy vagy több teljesül:

                           a)

                           a szolgáltató a jelentős felügyelt szervezet csoportjának részét képezi (csoporton belüli kiszervezés) és székhelye az Unióban van; vagy

                           b)

                           a szolgáltató az Unióban letelepedett felügyelt szervezet és engedéllyel rendelkezik a kiszervezett szolgáltatások végzésére; vagy

                           c)

                           a kiszervezés nem alapszolgáltatáshoz tartozó kiegészítő szolgáltatásokat érint és a szolgáltató székhelye az Unióban vagy az Európai Gazdasági Térségben található.

               (2)   A projektek kiszervezésének értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            12. cikk
            Az alapító okiratok módosítására vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A valamely jelentős felügyelt szervezet alapító okirata módosításainak jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni a következő esetekben:

                           a)

                           tisztán formális módosítások, a név- és címváltozásokat is ideértve;

                           b)

                           jogalkotási vagy szabályozói jellegű törvényi kötelezettségek egyszerű átültetését szolgáló módosítások;

                           c)

                           bírósági vagy közigazgatási határozatot végrehajtó vagy az EKB kérésére megvalósuló módosítások;

                           d)

                           a jelentős felügyelt szervezet alaptőkéjét érintő módosítások, ha a kapcsolódó szavatolótőkéről szóló határozat (például a tőkeinstrumentumok elsődleges alapvető tőkeinstrumentumnak minősítése vagy a szavatolótőke csökkentése tárgyában) ugyancsak felhatalmazáson alapul;

                           e)

                           valamely leányvállalat alapító okiratának az anyavállalata alapító okiratával való összehangolása, ha utóbbi módosításait az EKB már jóváhagyta.

               (2)   Az alapító okiratok módosításának értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            13. cikk
            A külső könyvvizsgálók kijelölésére vagy megváltoztatására vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A jelentős felügyelt szervezet külső könyvvizsgálóinak kijelölésére vagy megváltoztatására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha az ilyen határozatok a vonatkozó nemzeti jog szerint az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke szerinti prudenciális felügyelet gyakorlásának minősülnek.

               (2)   A döntéshozatali hatáskörök semmilyen körülmények között nem ruházhatók át a szervezeti egységek vezetőire a következők tekintetében: a) külső könyvvizsgáló illetékes felügyeleti hatóság által kijelölt másik külső könyvvizsgálóval való helyettesítésére vonatkozó határozatok, vagy b) külső könyvvizsgáló illetékes felügyeleti hatóság útmutatására történő kijelölésére vonatkozó határozatok.

               (3)   A külső könyvvizsgálók megfelelőségének értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            14. cikk
            A kapcsolt feleknek történő hitelnyújtásra vonatkozó felhatalmazáson alapuló határozatok elfogadásának kritériumai

               (1)   A jelentős felügyelt szervezet által kapcsolt feleknek történő hitelnyújtás jóváhagyására vonatkozó határozatokat felhatalmazáson alapuló határozat útján kell elfogadni, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

                           a)

                           a jelentős felügyelt szervezet kapcsolt felet érintő összes kitettsége nem haladja meg az 5 millió eurót; és

                           b)

                           a hitelnyújtás feltételei nem kedvezőbbek a nem kapcsolt fél ügyfeleknek való hitelnyújtásra irányadó feltételeknél, vagy legalább hasonlóak a jelentős felügyelt szervezet kapcsolt feleinek nem minősülő alkalmazottakkal való, azonos fajtájú műveletekre irányadóakhoz.

               (2)   A kapcsolt félnek történő hitelnyújtás értékelését a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni, figyelembe véve az alkalmazandó EKB útmutatókat és/vagy az illetékes nemzeti hatóságok politikai irányvonalait, útmutatóját vagy hasonló aktusait is.

            15. cikk
            Átmeneti rendelkezés
            Ez a határozat nem alkalmazandó azokra az esetekre, amelyekben a 3. cikk (1) bekezdésében szereplő bármely művelet jóváhagyása iránti kérelmet e határozat hatálybalépése előtt nyújtották be az EKB-hoz.

            16. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

            Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. január 31-én.

                  az EKB elnöke

               Mario DRAGHI

            (1)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

            (2)  HL L 141., 2017.6.1., 14. o.

            (3)  Lásd például: a Bíróság 1986. szeptember 23-i AKZO Chemie BV és AKZO Chemie UK Ltd kontra Bizottság ítélete, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, 37. pont, és a 2005. május 26-i Carmine Salvatore Tralli kontra EKB ítélete, C301/02, ECLI:EU:C:2005:306, 59. pont.

            (4)  EKB/2004/2 határozat (2004. február 19.) az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 80., 2004.3.18., 33. o.).

            (5)  EKB/2014/16 határozat (2014. április 14.) a felülvizsgálati testület, valamint annak működési szabályzata létrehozásáról (HL L 175., 2014.6.14., 47. o.).

            (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

            (7)  A Bizottság (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 11., 2015.1.17., 1. o.).

            (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

            (9)  A Bizottság 2014/908/EU végrehajtási határozata (2014. december 12.) a kitettségek 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti kezelése céljából bizonyos harmadik országok és területek felügyeleti és szabályozási követelményeinek egyenértékűségéről (HL L 359., 2014.12.16., 155. o.).

            (10)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

            (11)  A Bizottság (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. július 14.) a (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 254., 2016.9.20., 1. o.).


title: A Tanács határozata (2019. március 12.) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
                  15.3.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 100/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
         (2019. március 12.)
         a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
         (2019/C 100/01)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság létrehozásáról szóló, 2003. július 22-i tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,
         tekintettel a tagállamok kormányai által a Tanácsnak benyújtott, a jelöltek nevét tartalmazó jegyzékre,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács a 2016. február 24-i határozatával (2) kinevezte a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjait és póttagjait a 2016. február 29-től2019. február 28-ig terjedő időszakra.

                     (2)

                     A tagok és a póttagok mindaddig hivatalban maradnak, amíg helyüket más személy nem tölti be vagy újból ki nem nevezik őket.

                     (3)

                     Az említett bizottság tagjait és póttagjait hároméves időtartamra kell kinevezni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A Tanács a 2019. március 1-jétől2022. február 28-ig terjedő időszakra a következő személyeket nevezi ki a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjaivá, illetve póttagjaivá:
            I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK

                        Ország

                        Tagok

                        Póttagok

                        Belgium

                        Bulgária

                        Vaszka SZEMERDZSIEVA

                        Darina KONOVA
                        Nikolaj ARNAUDOV

                        Csehország

                        Jaroslav HLAVÍN

                        Pavel FOŠUM
                        Lucie KYSELOVÁ

                        Dánia

                        Charlotte SKJOLDAGER

                        Annemarie KNUDSEN

                        Németország

                        Kai SCHÄFER

                        Thomas VOIGTLÄNDER
                        Ellen ZWINK

                        Észtország

                        Seili SUDER

                        Maret MARIPUU
                        Silja SOON

                        Írország

                        Paula GOUGH

                        Marie DALTON
                        Stephen CURRAN

                        Görögország

                        Horvátország

                        Snježana ŠTEFOK

                        Ana AKRAP
                        Jere GAŠPEROV

                        Spanyolország

                        Francisco Javier PINILLA GARCÍA

                        Mercedes TEJEDOR AIBAR
                        Belén PÉREZ AZNAR

                        Franciaország

                        Frédéric TEZE

                        Amel HAFID
                        Arnaud PUJAL

                        Olaszország

                        Ciprus

                        Anasztásziosz JANÁKI

                        Arisztódimosz IKONOMÍDISZ
                        Máriosz KURTÉLISZ

                        Lettország

                        Māra VĪKSNE

                        Jolanta GEDUŠA
                        Renārs LŪSIS

                        Litvánia

                        Aldona SABAITIENĖ

                        Gintarė BUŽINSKAITĖ
                        Vilija KONDROTIENĖ

                        Luxemburg

                        Magyarország

                        NESZTINGER Péter

                        BALOGH Katalin
                        MADARÁSZ Gyula

                        Málta

                        Hollandia

                        Heidi BOUSSEN

                        Martin G. DEN HELD
                        Rob TRIEMSTRA

                        Ausztria

                        Anna RITZBERGER-MOSER

                        Gertrud BREINDL
                        Gerlinde ZINIEL

                        Lengyelország

                        Danuta KORADECKA

                        Dariusz GŁUSZKIEWICZ
                        Roman SĄSIADEK

                        Portugália

                        Maria Luísa TORRES ECKENROTH GUIMARÃES

                        Carlos Jorge AFONSO PEREIRA
                        Maria Helena CORREIA DE ARAÚJO KRIPPAHL

                        Románia

                        Anca Mihaela PRICOP

                        Marian TĂNASE
                        Dantes Nicolae BRATU

                        Szlovénia

                        Nikolaj PETRIŠIČ

                        Vladka KOMEL
                        Jože HAUKO

                        Szlovákia

                        Romana HURTUKOVÁ

                        Petra KUBIČAROVÁ
                        Martina DULEBOVÁ

                        Finnország

                        Raimo ANTILA

                        Liisa HAKALA
                        Sirkku SAARIKOSKI

                        Svédország

                        Boel CALLERMO

                        Victoria DIPPEL
                        Håkan OLSSON

                        Egyesült Királyság

                        Hefin DAVIES

                        Clive FLEMING
                        Stephen TAYLOR

            II.   A SZAKSZERVEZETEK KÉPVISELŐI

                        Ország

                        Tagok

                        Póttagok

                        Belgium

                        Bulgária

                        Ivan KOKALOV

                        Ognyan ATANASZOV
                        Alekszandar ZAGOROV

                        Csehország

                        Radka SOKOLOVÁ

                        Václav PROCHÁZKA
                        Miroslav FEBER

                        Dánia

                        Nina HEDEGAARD NIELSEN

                        Niels SØRENSEN

                        Németország

                        Sonja KÖNIG

                        Anne KARRASS
                        Moriz-Boje TIEDEMANN

                        Észtország

                        Aija MAASIKAS

                        Argo SOON
                        Elina REEDI

                        Írország

                        Sylvester CRONIN

                        Frank VAUGHAN
                        Dessie ROBINSON

                        Görögország

                        Horvátország

                        Marko PALADA

                        Gordana PALAJSA
                        Rajko KUTLAČA

                        Spanyolország

                        Ana GARCÍA DE LA TORRE

                        Pedro J. LINARES
                        Marco ROMERO

                        Franciaország

                        Olaszország

                        Ciprus

                        Evángelosz EVANJELU

                        Níkosz ANDRÉU
                        Sztéliosz HRISZTODÚLU

                        Lettország

                        Ziedonis ANTAPSONS

                        Mārtiņš PUŽULS
                        Kristīne KURSĪTE

                        Litvánia

                        Inga RUGINIENĖ

                        Ričardas GARUOLIS
                        Kęstutis JUKNYS

                        Luxemburg

                        Carlos PEREIRA

                        Paul DE ARAUJO
                        Jean-Luc DE MATTEIS

                        Magyarország

                        Málta

                        Hollandia

                        Willem VANVEELEN

                        Rik VAN STEENBERGEN

                        Ausztria

                        Ingrid REIFINGER

                        Julia NEDJELIK-LISCHKA
                        Petra STREITHOFER

                        Lengyelország

                        Katarzyna BARTKIEWICZ

                        Longina KACZMARSKA
                        Stefan ŁUBNIEWSKI

                        Portugália

                        Fernando José MACHADO GOMES

                        Georges CASULA
                        Vanda Teresa ROGADO MEDEIRO PEREIRA DA CRUZ

                        Románia

                        Mihaela DARLE

                        Corneliu CONSTANTINOAIA
                        Dumitru FORNEA

                        Szlovénia

                        Lučka BÖHM

                        Katja GORIŠEK
                        Simon ŠIBELJA

                        Szlovákia

                        Peter RAMPAŠEK

                        Vladimír KMEC
                        Iveta KUCOVÁ

                        Finnország

                        Anne MIRONEN

                        Erkki AUVINEN
                        Hanna-Maija KAUSE

                        Svédország

                        My BILLSTAM

                        Karin FRISTEDT
                        Ulrika HAGSTRÖM

                        Egyesült Királyság

                        Hugh ROBERTSON

            III.   A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

                        Ország

                        Tagok

                        Póttagok

                        Belgium

                        Bulgária

                        Georgi SZTOEV

                        Petya GEOREVA
                        Antoaneta KACAROVA

                        Csehország

                        Renata ZBRANKOVÁ

                        Kristýna BENDELOVÁ
                        Martin RÖHRICH

                        Dánia

                        Lena SØBY

                        Jens SKOVGAARD LAURITSEN

                        Németország

                        Eckhard METZE

                        Stefan ENGEL
                        Rüdiger TRIEBEL

                        Észtország

                        Marju PEÄRNBERG

                        Piia ZIMMERMANN
                        Ille NAKURT-MURUMAA

                        Írország

                        Michael GILLEN

                        Katharine MURRAY

                        Görögország

                        Horvátország

                        Admira RIBIČIĆ

                        Nenad SEIFERT
                        Boris ANTUNOVIĆ

                        Spanyolország

                        Rosa SANTOS FERNÁNDEZ

                        Isabel MAYA RUBIO
                        Laura CASTRILLO NÚÑEZ

                        Franciaország

                        Olaszország

                        Ciprus

                        Emíliosz MIHAIL

                        Políviosz POLIVÍU
                        Jorgosz HADZIKALISZ

                        Lettország

                        Jānis PUMPIŅŠ

                        Līga MEŅĢELSONE
                        Inese STEPIŅA

                        Litvánia

                        Rūta JASIENĖ

                        Vaidotas LEVICKIS
                        Giedrius MAŽŪNAITIS

                        Luxemburg

                        François ENGELS

                        Pierre BLAISE
                        Marc KIEFFER

                        Magyarország

                        Málta

                        Hollandia

                        W.M.J.M. VAN MIERLO

                        Ausztria

                        Christa SCHWENG

                        Julia SCHITTER
                        Pia-Maria ROSNER-SCHEIBENGRAF

                        Lengyelország

                        Mr Jacek MĘCINA

                        Agnieszka SZPARA
                        Rafał HRYNYK

                        Portugália

                        Luís HENRIQUE

                        Manuel Marcelino PENA COSTA
                        Luís Miguel CORREIA MIRA

                        Románia

                        Daniela SÂRBU

                        Ovidiu NICOLESCU
                        Daniela TĂNASE

                        Szlovénia

                        Igor ANTAUER

                        Karmen FORTUNA JEFIM

                        Szlovákia

                        Róbert MEITNER

                        Ivan PEKÁR
                        Silvia SUROVÁ

                        Finnország

                        Riitta WÄRN

                        Auli RYTIVAARA
                        Mikko RÄSÄNEN

                        Svédország

                        Bodil MELLBLOM

                        Cecilia ANDERSSON
                        Malin LOOBERGER

                        Egyesült Királyság

                        Matthew PERCIVAL

                        Terry WOOLMER

            2. cikk
            A Tanács a még nem jelölt tagokat és póttagokat egy későbbi időpontban nevezi ki.

            3. cikk
            Ezt a határozatot tájékoztatás céljából ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

            Kelt Brüsszelben, 2019. március 12-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  HL C 218., 2003.9.13., 1. o.

            (2)  HL C 79., 2016.3.1., 1. o.


title: A Bizottság (EU) 2019/540 határozata (2019. március 26.) a „#NewRightsNow – az »uberizált« munkavállalók jogainak erősítése” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről (az értesítés a C(2019) 2312. számú dokumentummal történt)

text:
                  2.4.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 93/16

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/540 HATÁROZATA
         (2019. március 26.)
         a „#NewRightsNow – az »uberizált« munkavállalók jogainak erősítése” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről

               (az értesítés a C(2019) 2312. számú dokumentummal történt)

         (Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     A „#NewRightsNow – az »uberizált« munkavállalók jogainak erősítése” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés tárgya: „Az »uberizált« munkavállalók jogainak erősítése, elsősorban a digitális platformok arra való kötelezésével, hogy a garantált minimumjövedelmet fizessék a nekik rendszeresen dolgozó »önálló vállalkozóknak«.”

                     (2)

                     A javasolt polgári kezdeményezés céljai a következők: „Célunk a digitális platformok arra való kötelezése, hogy a garantált minimumjövedelmet fizessék a nekik rendszeresen dolgozó »önálló vállalkozóknak«. A társadalmi igazságosságot szolgáló ezen intézkedés védené és stabilizálná a jövedelmüket, és csökkentené a munkahelyek bizonytalanságát. Általánosabban az »uberizált« munkavállalók szociális jogait kívánjuk erősíteni.”

                     (3)

                     Az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) megerősíti az uniós polgárság intézményét, és tovább fokozza az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja: minden polgárnak joga van ahhoz, hogy európai polgári kezdeményezés révén részt vegyen az Unió demokratikus életében.

                     (4)

                     E cél elérése érdekében biztosítani kell, hogy az európai polgári kezdeményezés eljárásrendje és szükséges feltételei világosak, egyszerűek, felhasználóbarátak és a polgári kezdeményezés jellegével arányosak legyenek, hogy ezáltal bátorítsák a polgárok részvételét és elérhetőbbé tegyék az Uniót.

                     (5)

                     A Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 53. cikkének (1) bekezdése és 62. cikke alapján a tagállamok azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolására, amelyek az önálló vállalkozói tevékenység megkezdésére és folytatására vonatkoznak.

                     (6)

                     Fenti okokból a javasolt polgári kezdeményezés a rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében nem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

                     (7)

                     Ezen túlmenően a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozták a polgári bizottságot, és kijelölték a kapcsolattartó személyeket, továbbá a javasolt polgári kezdeményezés nem nyilvánvalóan visszaélésszerű, komolytalan vagy zaklató jellegű, illetve nem nyilvánvalóan ellentétes az Uniónak az EUSZ 2. cikkében foglalt értékeivel.

                     (8)

                     A „#NewRightsNow – az »uberizált« munkavállalók jogainak erősítése” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A „#NewRightsNow – az »uberizált« munkavállalók jogainak erősítése” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételre kerül.

            2. cikk
            Ez a határozat 2019. április 1-jén lép hatályba.

            3. cikk
            E határozat címzettjei a „#NewRightsNow – az »uberizált« munkavállalók jogainak erősítése” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés szervezői (a polgári bizottság tagjai), akiket Atte Samuli OKSANEN és Vasiliki TSIARA képvisel kapcsolattartóként.

            Kelt Strasbourgban, 2019. március 26-án.

                  a Bizottság részéről

               Frans TIMMERMANS

                  első alelnök

            (1)  HL L 65., 2011.3.11., 1. o.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 001/19/COL sz. határozata (2019. január 16.) a Salmonella spp-re vonatkozó, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított különleges garanciáknak a házityúk (Gallus gallus) húsára és tojására, valamint az Izlandra irányuló pulykahúsra vonatkozó kiterjesztéséről [2019/546]

text:
                  4.4.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 95/13

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 001/19/COL sz. HATÁROZATA
         (2019. január 16.)
         a Salmonella spp-re vonatkozó, a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított különleges garanciáknak a házityúk (Gallus gallus) húsára és tojására, valamint az Izlandra irányuló pulykahúsra vonatkozó kiterjesztéséről [2019/546]
         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
         tekintettel az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezete 6.1. részének 17. pontjában említett jogi aktusra, az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,
         amelyet az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvének 4. pontjának d) alpontja, valamint az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 1. jegyzőkönyve 1. cikke (1) bekezdésének c) pontja, 1. cikkének (2) bekezdése és 3. cikke igazított az EGT-megállapodáshoz,
         mivel:

                     (1)

                     A 853/2004/EK rendelet az állati eredetű élelmiszerek higiéniájára vonatkozó különös szabályokat állapít meg az élelmiszer-vállalkozók számára, bizonyos különleges garanciákat biztosítva a finn, svéd és norvég piacra szánt állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan. Ennek megfelelően azoknak az élelmiszer-vállalkozóknak, akik az említett tagállamokban a rendeletben meghatározott állatok húsát és tojását kívánják forgalomba hozni, be kell tartaniuk a szalmonellára vonatkozó bizonyos szabályokat. Emellett az ilyen termékek szállítmányaihoz értelemszerűen kereskedelmi okmányt vagy tanúsítványt kell mellékelni, amely igazolja, hogy az EGT-jogszabályoknak megfelelően elvégezték a mikrobiológiai vizsgálatot, amely negatív eredménnyel zárult.

                     (2)

                     Ezen túlmenően az 1688/2005/EK bizottsági rendelet (2) részletesen is meghatározza ezeket a különleges garanciákat, előírva az ilyen termékek mintavételére vonatkozó szabályokat, valamint az ilyen minták vizsgálatára szolgáló mikrobiológiai módszereket. A rendelet meghatározza továbbá a termékek szállítmányait kísérő kereskedelmi okmányokat és tanúsítványt.

                     (3)

                     2018. július 5-én az izlandi kormány kérelmet nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóságnak (a továbbiakban: hatóság), amelyben azt kérték, hogy a szalmonellára vonatkozó különleges garanciákat a 853/2004/EK rendelettel (3) összhangban terjesszék ki Izlandra a baromfihúsra és tojásra vonatkozóan. A kérés magában foglalja a baromfitenyésztésre és a baromfitermékekre vonatkozó izlandi szalmonella-ellenőrzési programot is.

                     (4)

                     Az izlandi szalmonella-ellenőrzési program a baromfitenyésztés egészére kiterjed, ideértve a házityúkot, pulykát, kacsát, libát és egyéb baromfiállományt. A baromfi tekintetében azonban csak a brojlerállományokat a tenyésztyúk-állományokat, a Gallus gallus fajba tartozó tojótyúkokat és a pulykaállományokat fedik le a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) a bizonyos baromfiállományban a szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló EGT-célkitűzésekre vonatkozó rendelkezései, a nemzeti ellenőrzési programok és végrehajtási intézkedései, mindenekelőtt a 200/2012/EU (5), a 200/2010/EU (6), az 517/2011/EU (7) és az 1190/2012/EU bizottsági rendeletek (8), amelyek az egyes baromfiállományokban előforduló bizonyos szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére vonatkozó EGT-célkitűzéseket határoznak meg.

                     (5)

                     2008. június 18-i ülésén az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság jóváhagyta az „Iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció azon minimumkövetelményekről, amelyeket a szalmonella-ellenőrzési programoknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy azokat a Gallus gallus húsára és tojására vonatkozó, Svédországra és Finnországra jóváhagyott szalmonella-ellenőrzési programokkal egyenértékűként ismerjék el” című bizottsági szolgálati munkadokumentumot (a továbbiakban: iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció) (9).(Guidance document on the minimum requirements for Salmonella control programmes to be recognised equivalent to those approved for Sweden and Finland in respect of meat and eggs of Gallus gallus)

                     (6)

                     A hatóság az Európai Bizottsággal együttműködve megvizsgálta a házityúk (Gallus gallus) húsára és tojására, valamint a pulykahúsra vonatkozó izlandi szalmonella-ellenőrzési program rendelkezéseit. Az izlandi kormány is ismertette a programot, amelynek megvitatására a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága – „az élelmiszerlánc biológiai biztonsága” részlegének 2018. október 5-i ülésén került sor.

                     (7)

                     A házityúk (Gallus gallus) húsára és tojására, valamint a pulykahúsra vonatkozó izlandi szalmonella-ellenőrzési program rendelkezéseit egyenértékűnek kell tekinteni a Finnország, Svédország és Norvégia esetében jóváhagyott rendelkezésekkel, valamint összhangban lévőnek az iránymutatásokat tartalmazó dokumentációval és a pulykákra alkalmazandó megfelelő előírásokkal.

                     (8)

                     A különleges garanciákat ezért ki kell terjeszteni a házityúk (Gallus gallus) hús- és tojásszállítmányaira, valamint az Izlandra irányuló pulykahússzállítmányokra. Ezen túlmenően az 1688/2005/EK bizottsági rendeletben meghatározott, az ilyen húsok mintavételére vonatkozó szabályokat, valamint az ilyen minták vizsgálatára szolgáló mikrobiológiai módszereket és a kereskedelmi okmányt vagy tanúsítványt kell alkalmazni az ilyen szállítmányokra.

                     (9)

                     Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az állat- és növényegészségügyi kérdésekkel foglalkozó EFTA-bizottság véleményével,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Izland felhatalmazást kap arra, hogy a 853/2004/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében a Salmonella spp-re vonatkozóan megállapított különleges garanciákat alkalmazzon a házityúk (Gallus gallus) hús- és tojásszállítmányaira, valamint az Izlandra irányuló pulykahússzállítmányokra.

            2. cikk

               (1)   Az 1. cikkben említett húsból történő mintavétel és az ilyen minták mikrobiológiai vizsgálata az 1688/2005/EK rendelet 3. és 5. cikkével összhangban történik.

               (2)   Az 1. cikkben említett tojás származási állományából történő mintavétel és az ilyen minták mikrobiológiai vizsgálata az 1688/2005/EK rendelet 4. és 5. cikkével összhangban történik.

               (3)   Az 1. cikkben említett hússzállítmányokat az 1688/2005/EK rendelet IV. mellékletében előírt mintának megfelelő kereskedelmi dokumentumnak kell kísérnie.

               (4)   Az 1. cikkben említett tojásszállítmányokat az 1688/2005/EK rendelet V. mellékletében meghatározott formanyomtatványnak megfelelő tanúsítványnak kell kísérnie.

            3. cikk
            Ez a határozat 2019. január 16-án lép hatályba.

            4. cikk
            Ennek a határozatnak Izland a címzettje.

            5. cikk
            Ez a határozat angol nyelven hiteles.

            Kelt Brüsszelben, 2019. január 16-án.

                  az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

               Bente ANGELL-HANSEN

                  elnök

               Frank J. BÜCHEL

                  testületi tag

               Högni KRISTJÁNSSON

                  felelős testületi tag

               Carsten ZATSCHLER

                  ellenjegyzés igazgatói minőségben, Jogi és Végrehajtási Ügyek

            (1)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

            (2)  Az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezete 6.2. részének 51. pontjában hivatkozott 1688/2005/EK bizottsági rendelet (2005. október 14.) a Finnországba és Svédországba irányuló bizonyos hús- és tojásszállítmányok szalmonellára vonatkozó különleges garanciája tekintetében a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 271., 2005.10.15., 17. o.).

            (3)  922555. számú dokumentum.

            (4)  Az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezete 7.1. része 8. pontjának b) alpontjában hivatkozott 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2003. november 17.) a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről (HL L 325., 2003.12.12., 1. o.).

            (5)  A Bizottság 200/2012/EU rendelete (2012. március 8.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a brojlerállományokban előforduló Salmonella enteritidis és a Salmonella typhimurium csökkentésére irányuló uniós célkitűzésről (HL L 71., 2012.3.9., 31. o.)

            (6)  A Bizottság 200/2010/EU rendelete (2010. március 10.) a felnőtt Gallus gallus tenyészállományokban észlelt szalmonella -szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló uniós célkitűzés tekintetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 61., 2010.3.11., 1. o.)

            (7)  A Bizottság 517/2011/EU rendelete (2011. május 25.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Gallus gallus fajba tartozó tojótyúkokban lévő egyes szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló uniós célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2160/2003/EK és a 200/2010/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 138., 2011.5.26., 45. o.)

            (8)  A Bizottság 1190/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a pulykaállományokban előforduló Salmonella Enteritidis és Salmonella Typhimurium csökkentésére irányuló uniós célkitűzésről (HL L 340., 2012.12.13., 29. o.).

            (9)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_salmonella_guidance_min-req_eggs-poultry-meat.pdf


title: A Tanács (KKBP) 2019/615 határozata (2019. április 15.) a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT) részes felei 2020. évi felülvizsgálati konferenciájának előkészítését célzó tevékenységek uniós támogatásáról

text:
                  16.4.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 105/25

         A TANÁCS (KKBP) 2019/615 HATÁROZATA
         (2019. április 15.)
         a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT) részes felei 2020. évi felülvizsgálati konferenciájának előkészítését célzó tevékenységek uniós támogatásáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésével összefüggésben,
         tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     A nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek 2020. évi felülvizsgálati konferenciája (a továbbiakban: a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia) a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: az NPT) tekintetében számos fontos dátumokat jelez: az NPT hatálybalépésének 50. évfordulóját, valamint annak 25. évfordulóját, hogy az 1995. évi NPT-felülvizsgálati konferencia elfogadta a 3. sz. határozatot (a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés meghosszabbítása), amely határozatlan időre meghosszabbította az NPT-t.

                     (2)

                     Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta az Európai Unió tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni stratégiáját (a továbbiakban: a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni 2003. évi EU-stratégia). A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni 2003. évi EU-stratégia elsődleges nemzetközi szintű cselekvési prioritásként határozza meg az NPT, a NAÜ biztosítéki megállapodásai, valamint az NPT-hez és a NAÜ biztosítéki megállapodásai kiegészítő jegyzőkönyvei integritásának megőrzését és egyetemessé tételét.

                     (3)

                     Az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó 2016. évi globális stratégiával és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni 2003. évi EU-stratégiával összhangban az Unió intézkedései továbbra is abbéli meggyőződésünkben gyökereznek, hogy a biztonság – és ezen belül a leszerelés és a nonproliferáció – multilaterális megközelítése biztosítja a nemzetközi rend fenntartásának legjobb módját, és ebből ered az arra irányuló elkötelezettségünk, hogy fenntartsuk, végrehajtsuk és megszilárdítsuk a többoldalú leszerelési és nonproliferációs szerződéseket és megállapodásokat.

                     (4)

                     Az ENSZ Főtitkára a 2018. május 24-én benyújtott, „Közös jövőnk biztosítása” című leszerelési programjában kiemelte, hogy az NPT-t egyre inkább a nemzetközi biztonsági struktúra egyik fő tartópillérének tekintik.

                     (5)

                     Az Unió aktív szerepet tölt be az NPT jelenlegi felülvizsgálati ciklusában, amely az előkészítő bizottság 2017. május 2. és 12. közötti, bécsi első ülésszakával vette kezdetét. Az előkészítő bizottság második ülésszakára 2018. április 23. és május 4. között került sor Genfben. Az előkészítő bizottság harmadik ülésszakát pedig 2019. április 29. és május 10. között fogják tartani New Yorkban, míg az NPT részes feleinek 2020. évi felülvizsgálati konferenciája 2020. április 27. és május 22. között lesz New Yorkban.

                     (6)

                     Az Európai Unió úgy véli, hogy az NPT a globális nukleáris nonproliferációs rendszer sarokköve, az annak VI. cikke értelmében folytatott nukleáris leszerelés nélkülözhetetlen alapja, és a nukleáris energia békés célokra történő felhasználásai továbbfejlesztésének fontos eleme. E tekintetben a Tanács elfogadta a 2005/329/KKBP közös álláspontot (1), a 2010/212/KKBP határozatot (2) és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek kilencedik felülvizsgálati konferenciájáról szóló következtetéseket,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk

               (1)   A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni 2003. évi EU-stratégia elemeinek azonnali és gyakorlati alkalmazása érdekében az Unió az NPT három, egyformán fontos és egymást kölcsönösen erősítő pillérének – a leszerelésnek, a nonproliferációnak és a nukleáris energia békés célú felhasználásának – azonos mértékű figyelembevételével támogatja az NPT integritásának fenntartását és megőrzését célzó tevékenységeket.

               (2)   Az (1) bekezdésben említett cél megvalósítása érdekében az Unió támogatja a 2020. évi felülvizsgálati konferencia vezetőségének alábbi tájékoztató rendezvényeit:

                           a)

                           három tematikus szeminárium megrendezése a részes államok számára a nukleáris leszerelés, a nukleáris nonproliferáció és a nukleáris energia békés célú felhasználása tekintetében;

                           b)

                           előreláthatólag négy regionális ülés megrendezése az ázsiai és csendes-óceáni térségben, Afrikában, Latin-Amerikában és a Karib-térségben, valamint a Közel-Keleten; és

                           c)

                           két kísérő rendezvény megrendezése a Közgyűlés Első Bizottságának hetvennegyedik ülésszaka, valamint a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia alkalmából.

                     E projekt ismertetése a mellékletben szerepel.

            2. cikk

               (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a főképviselő) felel.

               (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekt végrehajtását az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatala (a továbbiakban: az UNODA) végzi.

            3. cikk

               (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekt végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 299 883,68 EUR.

               (2)   Az (1) bekezdésben szereplő összeggel finanszírozott kiadásokat az Unió költségvetésére alkalmazandó eljárásoknak és szabályoknak megfelelően kell kezelni.

               (3)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi referenciaösszeg megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból finanszírozási megállapodást köt az UNODA-val. A finanszírozási megállapodásban ki kell kötni, hogy az UNODA-nak – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

               (4)   A Bizottság törekszik arra, hogy a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást e határozat hatálybalépését követően mielőbb megkösse. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás vonatkozásában az esetlegesen felmerülő nehézségekről és a pénzügyi megállapodás megkötésének időpontjáról.

            4. cikk
            A főképviselő az UNODA által készített beszámolók alapján rendszeresen, évente legalább egy alkalommal jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a beszámolók képezik majd a Tanács általi értékelés alapját. A Bizottság jelentést készít az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekt végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

            5. cikk

               (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               (2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követő 18 hónap elteltével hatályát veszti. Hat hónappal a hatálybalépés időpontját követően veszíti azonban hatályát abban az esetben, ha a finanszírozási megállapodást e határozat hatálybelépésétől számított hat hónapon belül nem kötik meg.

            Kelt Luxembourgban, 2019. április 15-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               P. DAEA

            (1)  A Tanács 2005/329/KKBP közös álláspontja (2005. április 25.) a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő feleinek 2005. évi felülvizsgálati konferenciájáról (HL L 106., 2005.4.27., 32. o.).

            (2)  A Tanács 2010/212/KKBP határozata (2010. március 29.) a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő feleinek 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról (HL L 90., 2010.4.10., 8. o.).

            MELLÉKLET
            1.   CÉLOK
            A 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia nagyon jelentős rendezvény lesz a nukleáris nonproliferációs rendszer vonatkozásában. Az Európai Unió úgy véli, hogy az NPT a globális nukleáris nonproliferációs rendszer sarokköve, az annak VI. cikke értelmében folytatott nukleáris leszerelés nélkülözhetetlen alapja, és a nukleáris energia békés célokra történő felhasználásai továbbfejlesztésének fontos eleme.
            Az NPT előkészítő bizottsága ülésszakainak elnökei 2017 óta arra törekednek, hogy folyamatosság alakuljon ki a felülvizsgálati ciklus előkészítő bizottsági ülésszakai között, többek között tematikus közös alap kidolgozása, valamint az ázsiai és csendes-óceáni, az afrikai és a latin-amerikai térségben folytatott regionális konzultációk révén. E régiók államai örömmel fogadták ezeket a konzultációkat, mivel így szakértőik kapcsolatba tudnak lépni az előkészítő bizottsági elnökökkel, ami lehetőséget biztosít a párbeszédre olyan államok számára, amelyek nem rendelkeznek erőforrásokkal ahhoz, hogy nagyszámú küldöttséget tartsanak fenn New Yorkban, Genfben vagy Bécsben, továbbá fontos alkalmakat kínálnak a kulcsfontosságú regionális prioritások megvitatására. E konzultációk jelentős mértékben hozzájárultak a hivatalos NPT-keretek közötti megbeszélésekhez.
            E projekt céljának elérése elősegíthető a 2017. és a 2018. évi előkészítő bizottsági ülésszakok elnökeinek tevékenységére építve és e tevékenység javítása, az NPT részes államai bevonása és a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia kijelölt elnöke, valamint az előkészítő bizottsági ülésszakok elnökei közötti átfogó konzultáció folytatása révén. Ez a projekt előmozdítja majd a konferencia előkészítését; támogatni fogja a vezetőséget a részes államok álláspontjai közötti apró eltérések megértésében és a részes államok bizalmának elnyerésében; továbbá elősegíti majd a részes államok és a kijelölt elnök közötti, arra irányuló párbeszédet, hogy 2020-ban hogyan küzdhetők le a siker útjában álló akadályok.
            Fő célkitűzések:

                        1.

                        a 2020. évi NPT-felülvizsgálati ciklussal kapcsolatos aggályok és prioritások megértése az előkészítő bizottság 2017., 2018. és 2019. évi ülésszakának keretében folytatott megbeszélések alapján, ideértve a regionális szempontú aggályokat és prioritásokat is, valamint az aggályoknak és a prioritásoknak a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencián való hatékony megfogalmazásához való hozzájárulás;

                        2.

                        a figyelem ráirányítása nemcsak az akadályokra, továbbá a közeledés lehetséges területeire is az NPT által biztosított számos előny alapján, többek között a vélemények szélesebb körének figyelembevételével, így például a szabályozási ügynökségek és a tudományos testületek technikai szakértői, valamint olyan döntéshozók részéről, mint például a parlamenti képviselők;

                        3.

                        az államok és a kijelölt elnök közötti bizalomépítés annak érdekében, hogy kialakuljanak a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia sikeréhez szükséges szoros kapcsolatok;

                        4.

                        a rugalmasság és a kompromisszumkészség ösztönzése az államok részéről a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia megközelítése tekintetében, valamint a közös alappal és a nézetkülönbségeken való felülkerekedéssel kapcsolatos elképzelések összegyűjtése;

                        5.

                        a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia sikerét célzó ütemterv elemeinek – így például az NPT teljeskörű végrehajtására irányuló lehetséges intézkedéseknek és ajánlásoknak – a kidolgozása.

                  2.   A TEVÉKENYSÉGEK BEMUTATÁSA
            A 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia ciklusát támogató uniós projekt keretében a következőkre fog sor kerülni:

                        a)

                        Tematikus szemináriumok a részes államok számára az atomsorompó-szerződés mindhárom pillérével (nukleáris leszerelés, nukleáris nonproliferáció és a nukleáris energia békés célú felhasználása) kapcsolatban

                                    —

                                    Három tematikus szeminárium a kormányképviselők, a szakértők, a tudományos élet, a civil társadalom, valamint az ágazat képviselőrészvételével Genfben (leszerelés), New York-ban (nonproliferáció) és Bécsben (békés célú felhasználás).

                        b)

                        A 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia vezetőségének regionális tájékoztató rendezvényei

                                    —

                                    Előreláthatólag négy regionális ülésre kerül sor az ázsiai és csendes-óceáni térségben, Afrikában, Latin-Amerikában és a Karib-térségben, valamint a Közel-Keleten.

                        c)

                        Kísérő rendezvények

                                    —

                                    Két kísérő rendezvényre kerül sor a Közgyűlés Első Bizottságának hetvennegyedik ülésszaka, valamint a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia alkalmából.

                  Ezeket az elemeket a következőkben részletesen bemutatjuk.
            2.1.   Tematikus szemináriumok
            2.1.1.   Cél
            Az egyes tematikus szemináriumok célja, hogy felhívják a figyelmet az NPT három pillérének területén jelentkező kihívásokra és lehetőségekre. Mindenekelőtt a szemináriumok az NPT jelentette számos előnyt igyekeznek majd bemutatni, és felhívják a figyelmet ezen előnyök megőrzésének fontosságára. A szemináriumok célja ezenkívül olyan gyakorlati intézkedésekké és ajánlásokká alakítható elemek azonosítása, amelyek 2020-ban konszenzust teremtenek.
            2.1.2.   A projekt keretén belül három szemináriumra kerül majd sor:
            Amint fentebb már vázoltuk, az egyes szemináriumok az NPT egy-egy pillérével (leszerelés, nonproliferáció és a nukleáris energia békés célú felhasználása) foglalkoznak majd. A három pillér közötti összefüggések feltárása mellett a megbeszélések többek között, de nem kizárólag a következőkre is kiterjednek majd: a korábbi felülvizsgálati ciklusok során tett vállalások teljesítése; az arra vonatkozó eltérő nézőpontok közelítése, hogy miként lehetne megvalósítani és fenntartani egy nukleáris fegyverektől mentes világot; a nonproliferációs rendszer megerősítése; részesülés a nukleáris energia békés célú felhasználásának előnyeiből, ideértve a fenntartható fejlődési célkitűzések elérése megkönnyítésének célját; valamint az NPT felülvizsgálati folyamatának elősegítése.
            2.1.3.   Formátum
            A kijelölt elnök tájékoztatja a részes államokat az egyes pillérek terén bekövetkezett fejleményekről, valamint vázolja a kihívásokat és a lehetőségeket. Regionális szakértők, a releváns nemzetközi szervezetek – például a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) és az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) – szakértői, valamint az ENSZ Leszerelési Kutatóintézetének (UNIDIR) a szakértői találkoznak panelbeszélgetéseken, hogy vitázzanak és elképzeléseket fogalmazzanak meg. A nukleáris energia békés célú felhasználásáról szóló, Bécsben tartandó szemináriumon ezenkívül részt vesznek még azon nemzeti szervek és struktúrák képviselői is, amelyek a nukleáris energia békés célú felhasználásának területén működnek.
            Ezt követően a szemináriumokon a kijelölt elnök, a részes államok képviselői és a szakértők közötti interaktív kérdés-válasz beszélgetésre kerül sor.
            2.1.4.   Helyszín
            A három tematikus szemináriumra a következő helyszíneken kerül sor: Genf (leszerelés), New York (nonproliferáció) és Bécs (a nukleáris energia békés célú felhasználása).
            2.1.5.   Időpontok
            A három tematikus szemináriumra az előkészítő bizottság harmadik ülésszakát (2019. április 29. – május 10.) követően, 2019 májusa és 2020 márciusa között kerül sor a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia kijelölt elnökének vezetésével és koordinálása mellett.
            2.1.6.   A végrehajtó ügynökség feladatai
            Tartalmi előkészítés:
            Az UNODA a kijelölt elnökkel konzultálva kidolgozza a szemináriumok tartalmi elemeit, összeállítja a napirendeket és kiválasztja az előadókat/szakértőket.
            Logisztika és konferenciaszervezés:
            Az UNODA gondoskodik a tematikus szemináriumokhoz szükséges logisztikáról (helyszínek lefoglalása, vendéglátás megszervezése, audiovizuális felszerelések, a résztvevők és a szakértők utazásának megszervezése stb.).
            2.2.   Regionális ülések
            2.2.1.   Cél
            A regionális ülések célja, hogy a résztvevők jobban megértsék az aktuális helyzetet, megvitassák az együttműködésre kínálkozó lehetőségeket, megoldásokat keressenek, valamint kapcsolatokat építsenek annak érdekében, hogy elősegítsék a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia sikerét.
            2.2.2.   Témák
            Az ázsiai és csendes-óceáni térségben, Afrikában, valamint Latin-Amerikában és a Karib-térségben rendezendő regionális üléseken az NPT mindhárom pilléréről tárgyalni fognak. Az előkészítő bizottság 2017., 2018. és 2019. évi ülésszakain folytatott megbeszélések alapján ezen ülések résztvevői foglalkozni fognak az NPT-t és a részes államokat érintő legfontosabb kérdésekkel, és azokat az adott régió prioritásai és aggályai szemszögéből fogják megvitatni. Ezek a tárgyalandó témák nem kizárólagos jelleggel a következők lesznek: a korábbi felülvizsgálati ciklusok során tett vállalások teljesítése; az arra vonatkozó eltérő nézőpontok közelítése, hogy miként lehetne megvalósítani és fenntartani egy nukleáris fegyverektől mentes világot; a nonproliferációs rendszer megerősítése; részesülés a nukleáris energia békés célú felhasználásának előnyeiből, ideértve a fenntartható fejlődési célkitűzések elérése megkönnyítésének célját; valamint az NPT felülvizsgálati folyamatának elősegítése.
            A közel-keleti regionális ülés konkrétan az 1995. évi NPT-felülvizsgálati konferencián elfogadott, hordozóeszközeiket is beleértve a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásáról szóló határozat végrehajtásával fog foglalkozni. Mivel azok a kihívások, amelyeket ez a kérdés támaszt a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia sikerével szemben, ezért ebben a régióban egy külön ennek a témának szentelt ülés megszervezésére van szükség.
            2.2.3.   Formátum
            A regionális ülések interaktív konzultációk formájában kerülnek megrendezésre. A kijelölt elnöknek minden regionális ülésen lehetősége lesz bemutatni a felülvizsgálati ciklus aktuális helyzetét. Az adott ülés elnöke ezt követően több kérdést tesz fel az államoknak annak érdekében, hogy elősegítsen egy kérdés-válasz jellegű ülést.
            Az ülések keretében regionális és az egyes témákban jártas szakértők, többek között a releváns nemzetközi szervezetek – például a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) és az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) – szakértői, valamint az ENSZ Leszerelési Kutatóintézetének (UNIDIR) a szakértői részvételével folytatott panelbeszélgetésekre is sor kerül, amelyek résztvevői vitáznak és elképzeléseket fogalmaznak majd meg.
            2.2.4.   Helyszín
            A regionális ülések úgy lesznek kialakítva, hogy segítsék az egyes régiók országainak kormányai közötti kapcsolatokat a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia előkészítése érdekében. Az alábbi négy regionális ülésre született javaslat:

                        Az alábbi régiók/alrégiók országai:

                        Javasolt helyszín:

                        Afrika

                        Addisz-Abeba

                        Latin-Amerika/Karib-térség

                        Buenos Aires

                        Az ázsiai és csendes-óceáni térség

                        Jakarta

                        Közel-Kelet

                        Ammán

                  2.2.5.   Időpontok
            A négy regionális ülésre a 2019 márciusa és 2020 márciusa közötti egyéves időszakban kerül sor. A regionális ülések pontos időpontját és elosztását (azaz az egyes régiók sorrendjét) a végrehajtó ügynökség határozza meg a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia kijelölt elnökével és az Unióval konzultálva, figyelembe véve az ENSZ leszerelési menetrendjét. Minden regionális ülés legfeljebb két napig fog tartani. A négy regionális ülést a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia kijelölt elnöke fogja vezetni.
            2.2.6.   A végrehajtó ügynökség feladatai
            Tartalmi előkészítés:
            Az UNODA az előkészítő bizottság három ülésszakának elnökeivel konzultálva és a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia kijelölt elnökének vezetésével kidolgozza a regionális ülések tartalmi elemeit, összeállítja a napirendeket és kiválasztja az előadókat/szakértőket.
            Logisztikai és konferenciaszervezési támogatás:
            Az UNODA a regionális üléseknek helyt adó országokkal közösen gondoskodik a regionális ülésekhez szükséges logisztikáról (helyszínek lefoglalása, vendéglátás megszervezése, audiovizuális felszerelések, a résztvevők és a szakértők utazásának megszervezése stb.).
            2.3.   Kísérő rendezvények
            Két kísérő rendezvényre kerül sor: az egyikre a Közgyűlés Első Bizottságának hetvennegyedik ülésszaka (2019. október), a másikra pedig a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia alkalmából. A 2019 októberében megrendezendő kísérő rendezvényen az előkészítő bizottság három ülésszaka elnökeinek és a kijelölt elnöknek alkalmuk lesz megvitatni a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia előkészületeit. A 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia alkalmával tartott kísérő rendezvény alkalmat ad a tematikus szemináriumok és a regionális ülések eredményeinek megbeszélésére, valamint annak áttekintésére, hogy ezek miként járultak hozzá a konferencia előkészítéséhez.
            2.3.1.   A végrehajtó ügynökség feladatai
            Tartalmi előkészítés:
            Az UNODA az előkészítő bizottság három ülésszakának elnökeivel és a 2020. évi NPT-felülvizsgálati konferencia kijelölt elnökével konzultálva kidolgozza a kísérő rendezvények stratégiai dokumentumát és napirendjét, továbbá kiválasztja az előadókat/szakértőket.
            Logisztikai és konferenciaszervezési támogatás:
            Az UNODA gondoskodik a kísérő rendezvényekhez szükséges logisztikáról (helyszínek lefoglalása, vendéglátás megszervezése, audiovizuális felszerelések, a szakértők utazásának megszervezése stb.).
            3.   JELENTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS
            Az UNODA benyújt majd egy pénzügyi és szöveges zárójelentést a főképviselőnek és a Bizottságnak, amelyben ismerteti többek között a levont tanulságokat, továbbá minden ülést követően rövid jelentést készít, amelyben a fő konklúziókra összpontosít.
            4.   IDŐTARTAM
            A projekt végrehajtásának időtartama 18 hónap.
            5.   AZ EU LÁTHATÓSÁGA
            Az UNODA megtesz minden megfelelő intézkedést annak közismertté tétele érdekében, hogy ezt a projektet az Unió finanszírozza. Az uniós támogatás a kijelölt elnök nyilvános és zártkörű előadásai és tájékoztatói során is hangsúlyt kap majd. Az uniós támogatásról a azokban a meghívókban és egyéb dokumentumokban is említést tesznek majd, amelyeket a különböző események résztvevőivel osztanak meg. Az UNODA gondoskodik arról, hogy az Unió képviselői az e határozat alapján megrendezendő minden eseményen részt vehessenek.
            6.   VÉGREHAJTÓ ÜGYNÖKSÉG
            E projekt végrehajtása az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatala (UNODA) feladata lesz. A projekt végrehajtására az Európai Bizottság és az UNODA által megkötendő finanszírozási megállapodásnak megfelelően kerül sor.