title: 2011/50/EU: A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek határozata ( 2010. október 15. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               28.1.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 25/1

         A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐINEK HATÁROZATA
   (2010. október 15.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2011/50/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) és (7) bekezdésével, és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatnak megfelelően az Európai Unió és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott Grúziával egy közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről.

               (2)

               A megállapodást 2010. március 5-én parafálták.

               (3)

               A Bizottság által folytatott tárgyalások eredményeként létrejött megállapodást – egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére is figyelemmel – az Uniónak és a tagállamoknak alá kell írniuk és ideiglenesen alkalmazniuk.

               (4)

               A megállapodás ideiglenes alkalmazásának adott esetben történő megszűnésére vonatkozó határozat meghozatala tekintetében eljárási szabályokat szükséges megállapítani. Megfelelő eljárási szabályokat szükséges továbbá megállapítani az Uniónak és a tagállamoknak a megállapodás 22. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban és a megállapodás 23. cikkében meghatározott vitarendezési eljárásokban való részvétele, valamint a megállapodás biztonságra és védelemre vonatkozó egyes rendelkezéseinek végrehajtása tekintetében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Aláírás
   (1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtérről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírása az Unió nevében jóváhagyásra kerül, figyelemmel a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra (1).
   (2)   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.
   2. cikk
   Ideiglenes alkalmazás
   A megállapodást hatálybalépéséig az Unió és a tagállamok – alkalmazandó belső eljárásaikkal és/vagy belső jogukkal összhangban – ideiglenesen alkalmazzák az utolsó olyan értesítés időpontját követő hónap első napjától kezdve, amelyben a felek értesítették egymást a megállapodás ideiglenes alkalmazásához szükséges eljárások befejezéséről.
   3. cikk
   Vegyes bizottság
   (1)   A megállapodás 22. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságban az Európai Uniót és a tagállamokat a Bizottság és a tagállamok képviselői képviselik.
   (2)   A megállapodás 26. cikke (2) bekezdésével összhangban a megállapodás III. vagy IV. mellékletének módosítása és a joghatással bíró határozat elfogadását nem igénylő és az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a vegyes bizottságban az Európai Unió és tagállamai által képviselendő álláspontot a Bizottság állapítja meg, és erről előzetesen értesítik a Tanácsot és a tagállamokat.
   (3)   Az EU hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyesbizottsági határozatok tekintetében az Európai Unió és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság javaslata alapján – minősített többséggel a Tanács fogadja el, kivéve, ha az EU-szerződések az alkalmazandó szavazási eljárásokra vonatkozóan eltérően rendelkeznek.
   (4)   A tagállami hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyesbizottsági határozatok tekintetében az Európai Unió és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság vagy a tagállamok javaslata alapján – egyhangú szavazással a Tanács fogadja el, kivéve, ha egy tagállam az említett álláspont elfogadását követő egy hónapon belül arról értesíti a Tanács Főtitkárságát, hogy a vegyesbizottsági határozatot csak saját jogalkotási szerveinek egyetértésével hagyhatja jóvá.
   (5)   A vegyes bizottságban az Unió és a tagállamok által képviselendő álláspontot a Bizottság terjeszti elő, kivéve a tagállamok kizárólagos határkörébe tartozó területeken, amely esetben az álláspontot a Tanács elnöksége, vagy a Tanács döntése alapján a Bizottság terjeszti elő.
   4. cikk
   Vitarendezés
   (1)   A megállapodás 23. cikke szerinti vitarendezési eljárások során az Uniót és a tagállamokat a Bizottság képviseli.
   (2)   A megállapodás 23. cikke szerinti, az előnyök alkalmazását felfüggesztő határozatot a Bizottság javaslata alapján a Tanács hozza meg. A Tanács minősített többséggel határoz.
   (3)   Az Unió hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a megállapodás 23. cikke alapján hozandó egyéb megfelelő intézkedésekről a Bizottság határoz, a Tanács által kijelölt tagállami képviselőkből álló különbizottság segítségével.
   5. cikk
   A Bizottság tájékoztatása
   (1)   A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az általuk a megállapodás 5. cikke értelmében hozott, Grúzia valamely légitársasága által benyújtott engedélykérelem megtagadására, a részére adott engedély visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó határozatról.
   (2)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 14. cikke (A légi közlekedés biztonsága) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.
   (3)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 15. cikke (A légi közlekedés védelme) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.

      Kelt Luxembourgban, 2010. október 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SCHOUPPE

      (1)  A megállapodás szövegét a megkötésről szóló határozattal együtt teszik közzé.


title: A Tanács határozata (1999. július 19.) az Európai Közösség és Izrael Állam között, a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) OECD-alapelveinek és az annak betartását ellenőrző programok kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0662

Hivatalos Lap L 263 , 09/10/1999 o. 0006 - 0006

		A Tanács határozata(1999. július 19.)az Európai Közösség és Izrael Állam között, a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) OECD-alapelveinek és az annak betartását ellenőrző programok kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás megkötéséről(1999/662/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdése első albekezdésével, valamint a 300. cikk (4) bekezdésével összefüggésben,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) OECD-alapelveinek és az annak betartását ellenőrző programok kölcsönös elismeréséről szóló, 1997. január 16-án Brüsszelben parafált megállapodást a Bizottság a tárgyalási iránymutatásai szerint tárgyalta, és azt jóváhagyásra javasolta.(2) A végrehajtás bizonyos vonatkozásai, és különösen a két melléklet bizonyos részei módosításának jogköre a megállapodás által létrehozott vegyes bizottság hatáskörébe került.(3) Meg kell határozni a megállapodás megfelelő alkalmazásához szükséges belső eljárásokat; a Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy bizonyos technikai változtatásokat tegyen a megállapodásban, és bizonyos határozatokat hozzon annak végrehajtásával kapcsolatban,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és Izrael Állam között, a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) OECD-alapelveinek és az annak betartását ellenőrző programok kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.A megállapodás szövegét és a kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyveket e határozat melléklete tartalmazza.2. cikkA Tanács elnöke a Közösség nevében megküldi a megállapodás 16. cikkében meghatározott értesítést [1].3. cikk(1) A Tanács által kinevezett különbizottság támogatása mellett a Bizottság képviseli a Közösséget a megállapodás 10. cikkében meghatározott vegyes bizottságban. A különbizottsággal történt konzultáció után a Bizottság intézkedik az értesítésekről, konzultációkról és információcserékről, továbbá kiküldi a felülvizsgálati és felülvizsgálaton való részvételi kérelmeket, és – szükség esetén – válaszol e kérésekre, a megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése, 5. cikkének (2) bekezdése, valamint 6., 7., 9. és 12. cikke, valamint II. melléklete szerint, és elfogadja a 11. cikk 2. és 3. pontjában, és a 12. cikk második mondatában elrendelt határozatot.(2) A Közösség álláspontját a vegyes bizottságban, az I. melléklet esetében a megállapodás 4. cikke második mondatának megfelelően elhatározott módosításokkal, és a II. melléklet esetében a megállapodás 5. cikkével összhangban elhatározott módosításokkal kapcsolatban a Bizottság azután fogadja el, hogy az e cikk (1) bekezdése alapján konzultált a különbizottsággal.(3) A Tanács minden egyéb határozatot minősített többséggel fogad el a Bizottság javaslata alapján.Kelt Brüsszelben, 1999. július 19-én.a Tanács részérőlaz elnökT. Halonen[1] A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: 2006/258/EK: A Bizottság határozata ( 2006. március 6. ) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó színes televíziókészülékek behozatalára vonatkozó eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2002/683/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               31.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 93/63

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2006. március 6.)
   a többek között a Kínai Népköztársaságból származó színes televíziókészülékek behozatalára vonatkozó eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2002/683/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2006/258/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS

               (1)

               A Tanács 1531/2002/EK rendeletével (2) 2002 augusztusában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (Kína) származó színes televíziókészülékek (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára.

               (2)

               Ezzel egyidejűleg a Bizottság 2002/683/EK határozatával (3) a Haier Electrical Appliances Corp., Ltd, a Hisense Import & Export Co., Ltd, a Konka Group Co., Ltd, a Sichuan Changhong Electric Co., Ltd, a Skyworth Multimedia International (Shenzen) Co., Ltd, a TCL King Electrical Appliances (Hui Zhou) Co., Ltd és a Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd nevű vállalatok (a továbbiakban: a vállalatok) által, a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamarával (CCCME) összefüggésben felajánlott közös kötelezettségvállalást (a továbbiakban: a kötelezettségvállalás) fogadott el.

               (3)

               Ennek eredményeként a vállalatok által gyártott, Kínából származó, a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó érintett termék Közösségbe irányuló behozatala mentesült a végleges dömpingellenes vám alól.

         B.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS MEGSZEGÉSE
   1.   A vállalatok kötelezettségvállalásból adódó kötelességei

               (4)

               A vállalatok által felajánlott kötelezettségvállalás többek között arra kötelezi azokat, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó terméket az első független vevőnek exportálják a Közösségben a kötelezettségvállalásban lefektetett bizonyos minimális import árszinteken, vagy afölött, és hogy tiszteletben tartsanak bizonyos, a kötelezettségvállalásban előírt mennyiségi küszöbértékeket. Ezek az árszintek és küszöbértékek megszüntetik a dömping káros hatásait.

               (5)

               A kötelezettségvállalásnak való megfelelés érdekében a CCCME és a vállalatok abba is beleegyeztek, hogy biztosítják a Bizottság által szükségesnek ítélt összes információt, valamint hozzájárulnak üzemeik helyszíni ellenőrző látogatásához annak érdekében, hogy az említett negyedéves jelentésekben benyújtott adatok helyességét és a valóságnak való megfelelését a Bizottság ellenőrizhesse.

               (6)

               Mint az 1531/2002/EK rendelet (239) preambulumbekezdése kimondja, a kötelezettségvállalás kifejezetten biztosítja, hogy az érintett vállalatok valamelyike vagy a CCCME általi megszegése úgy tekintendő, mintha minden aláíró fél megszegte volna a szerződést. Az Európai Bizottsággal való együttműködés elmulasztása a kötelezettségvállalás teljesítésének ellenőrzése során a kötelezettségvállalás megszegésének minősül.

               (7)

               E tekintetben a Bizottság helyszíni ellenőrző látogatásokat kívánt tenni a CCCME, illetve két másik, a jelentések szerint az érintett termékből a legnagyobb mennyiséget eladó vállalat – a Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd és a Konka Group Co., Ltd – üzemeiben. A Bizottság az ellenőrzést megelőzően levélben értesítette a CCCME-t, illetve a Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd és a Konka Group Co., Ltd vállalatokat a helyszíni ellenőrző látogatások időpontjáról.

         2.   Az ellenőrzésre irányuló kérelem eredménye

               (8)

               A CCCME és a Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd megerősítette, hogy beleegyezik a Bizottság által kért ellenőrző látogatásba. A Konka Group Co., Ltd azonban elutasította az ellenőrző látogatást.

               (9)

               A vállalatot megkérdezték, ez a végleges álláspontja-e, egyúttal emlékeztették arra, hogy a kötelezettségvállalás 5.6. záradéka szerint a vállalatok kötelezettséget vállaltak az Európai Bizottság által szükségesnek ítélt információk biztosításában való együttműködésre, annak érdekében, hogy biztosítsák a közös kötelezettségvállalásnak való megfelelést, és lehetővé tegyék az Európai Bizottság tisztviselői számára, hogy ellenőrizzék a szolgáltatott információk és adatok helyességét. Ez azt a lehetőségét is magában foglalta, hogy az említett tisztviselők akár előzetes bejelentés nélkül is helyszíni vizsgálatot végezzenek a vállalatok vagy a CCCME üzemeiben.

               (10)

               Levelében a Konka Group Co., Ltd vállalat megerősítette, hogy nem áll érdekében együttműködni, majd a vállalat álláspontját a CCCME is megerősítette.

               (11)

               Ennek megfelelően a CCCME-t és a vállalatokat értesítették azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján – a kötelezettségvállalás a Konka Group Co., Ltd általi megszegése miatt – a Bizottság vissza szándékozik vonni a kötelezettségvállalás elfogadását, és ahelyett végleges dömpingellenes vámot fog kivetni. Kijelöltek egy időszakot, amely alatt észrevételeket lehet tenni mind írásban, mind pedig szóban. Észrevételek nem érkeztek.

         C.   A 2002/683/EK HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

               (12)

               A fentiekre tekintettel úgy ítélték meg, hogy a vállalatok által a CCCME-vel összefüggésben felajánlott kötelezettségvállalást vissza kell vonni. A kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2002/683/EK határozat hatályát veszti.

               (13)

               E határozattal egyidejűleg a Tanács az 1531/2002/EK rendeletet módosító 511/2006/EK rendeletével (4) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az érintett vállalatoktól származó színes televíziókészülékeknek a Közösségbe irányuló behozatalára,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2002/683/EK határozat hatályát veszti.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. március 6-án.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 231., 2002.8.29., 1. o.

      (3)  HL L 231., 2002.8.29., 42. o.

      (4)  Lásd e Hivatalos Lap 26 oldalát.


title: A Tanács 2012/392/KKBP határozata ( 2012. július 16. ) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Niger)

text:
               17.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/48

         A TANÁCS 2012/392/KKBP HATÁROZATA
   (2012. július 16.)
   az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Niger)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2011. március 21-én a Tanács üdvözölte a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos európai uniós stratégiát, kiemelve, hogy az Uniónak régóta érdeke, hogy a Száhil övben javuljon a biztonsági helyzet és felgyorsuljon a fejlődés. A közelmúltban pedig a terrorcselekmények gyakoribbá válása és a líbiai konfliktus következményei miatt sürgetővé vált a régióbeli uniós polgárok és uniós érdekek védelmének biztosítása, valamint annak megelőzése, hogy ezek a fenyegetések az Unióra is átterjedjenek, hozzájárulva emellett a regionális biztonsági fenyegetések csökkentéséhez.

               (2)

               2012. március 23-án a Tanács jóváhagyta a Száhil övben folytatandó esetleges közös biztonsági és védelempolitikai (KBVP) polgári misszió válságkezelési koncepcióját.

               (3)

               2012. június 1-jén Niger miniszterelnöke a tervezett KBVP-misszió vonatkozásában meghívólevelet küldött az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő), amelyben üdvözölte, hogy az Unió azzal a céllal telepít KBVP-missziót, hogy megerősítse a nigeri biztonsági erők képességeit, különös tekintettel a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni hatékony, koherens és koordinált küzdelem megvalósítására.

               (4)

               Az EUCAP SAHEL Niger misszióba be kell vonni az ügyeleti szolgálatot.

               (5)

               Az EUCAP SAHEL Niger végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A misszió
   Az Unió létrehozza az Európai Unió nigeri KBVP-misszióját azzal a céllal, hogy támogassa Niger biztonsági ágazatbeli szereplőinek kapacitásépítését a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében (EUCAP SAHEL Niger).
   2. cikk
   Célkitűzések
   A Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos európai uniós stratégia végrehajtásával összefüggésben az EUCAP SAHEL Niger célja a nigeri hatóságok segítése saját biztonsági és fejlesztési stratégiájuk biztonsági dimenziójának végrehajtásában és a közös biztonsági kihívások elleni küzdelemben a regionális irányítás fejlesztése. Az EUCAP SAHEL Niger célja különösen, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy Nigerben a különböző biztonsági ágazatbeli szereplők a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem során integrált, multidiszciplináris, koherens, fenntartható és az emberi jogokat tiszteletben tartó megközelítést alkalmazzanak.
   3. cikk
   Feladatok
   (1)   A 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében az EUCAP SAHEL Niger:

               a)

               tanácsadást és segítséget biztosít a nigeri biztonsági és fejlesztési stratégia biztonsági dimenziójának végrehajtásához nemzeti szinten és a többi szereplő erőfeszítéseit kiegészítve,

               b)

               támogatja a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos átfogó regionális és nemzetközi koordináció kialakítását,

               c)

               a nyomozási képességek fejlesztése révén erősíti a jogállamiságot, valamint ezen belül megfelelő képzési programokat dolgoz ki és hajt végre.

               d)

               támogatja a nigeri biztonsági erők fenntarthatóságának fejlesztését,

               e)

               hozzájárul a biztonság területével kapcsolatos projektek azonosításához, tervezéséhez és végrehajtásához.

         (2)   Az EUCAP SAHEL Niger kezdetben az (1) bekezdésben felsorolt tevékenységekre összpontosít, amelyek hozzájárulnak a nigeri területek feletti ellenőrzés fejlesztéséhez, a nigeri fegyveres erőkkel történő együttműködést is beleértve.
   (3)   Az EUCAP SAHEL Niger nem lát el végrehajtási feladatokat.
   4. cikk
   A parancsnoki lánc és a misszió felépítése
   (1)   Az EUCAP SAHEL Niger misszió, mint válságkezelési művelet, egységes parancsnoki lánccal rendelkezik.
   (2)   Az EUCAP SAHEL Niger misszióközpontja Niameyben van.
   (3)   Az EUCAP SAHEL Niger felépítése a következő:

               a)

               misszióvezető;

               b)

               tervezési és műveleti egység, amely a regionális összekötő tisztviselőket is magában foglalja;

               c)

               a misszió támogató egysége;

               d)

               jelentéstételi, biztonsági, elemző és tanácsadó/nyilvános tájékoztatást biztosító egységek;

               e)

               brüsszeli támogató egység.

         (4)   Az EUCAP SAHEL Nigeren belül projektekkel foglalkozó egységet kell létrehozni projektek azonosítása és végrehajtása céljából. Az EUCAP SAHEL Niger adott esetben – az EUCAP SAHEL Nigerhez kapcsolódó területeken és annak célkitűzései teljesítése érdekében – koordinációt, támogatást és tanácsadást biztosít a tagállamok és harmadik államok által saját hatáskörben végrehajtott projektek tekintetében.
   5. cikk
   Polgári műveleti parancsnok
   (1)   Az EUCAP SAHEL Niger misszió polgári műveleti parancsnoka a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatója.
   (2)   A polgári műveleti parancsnok – a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, a főképviselő átfogó felügyelete alatt – gyakorolja az EUCAP SAHEL Niger misszió stratégiai szintű vezetését és irányítását.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok – a műveletek kivitelezésére tekintettel – gondoskodik a Tanács és a PBB határozatainak megfelelő és hatékony végrehajtásáról, szükség szerint a misszióvezetőnek adott stratégiai szintű utasítások, valamint a misszióvezető számára biztosított tanácsadás és technikai támogatás révén is.
   (4)   A polgári műveleti parancsnok a főképviselőn keresztül számol be a Tanácsnak.
   (5)   A teljes kirendelt állomány a kirendelő állam nemzeti hatóságai – a nemzeti szabályozással összhangban –, vagy az érintett uniós intézmény, vagy az Európai Külügyi Szolgálat(EKSZ) teljes körű irányítása alatt marad. Ezek a hatóságok személyi állományuk, csoportjaik és egységeik operatív irányítását (OPCON) a polgári műveleti parancsnokra ruházzák át.
   (6)   A polgári műveleti parancsnok teljes mértékben felel azért, hogy az Unió gondoskodási kötelezettsége megfelelő módon teljesüljön.
   (7)   A polgári műveleti parancsnok és az Unió niameyi küldöttségének vezetője szükség esetén konzultál egymással.
   6. cikk
   A misszióvezető
   (1)   A misszióvezető felelős az EUCAP SAHEL Niger misszióért és gyakorolja annak helyszíni vezetését és irányítását, és közvetlenül a polgári műveleti parancsnoknak tartozik felelősséggel.
   (2)   A misszióvezető gyakorolja a polgári műveleti parancsnok által kirendelt, a közreműködő államokból érkező személyi állomány, csoportok és egységek feletti vezetést és irányítást, valamint ellátja az EUCAP SAHEL Niger misszió rendelkezésére bocsátott eszközöket, forrásokat és információkat is érintő adminisztratív és logisztikai feladatokat.
   (3)   A misszióvezető – a polgári műveleti parancsnok stratégiai szintű utasításait követve – az EUCAP SAHEL Niger hatékony helyszíni tevékenysége érdekében utasításokat ad a misszió teljes személyzetének – beleértve a brüsszeli támogató egységet és a regionális összekötő tisztviselőket is –, koordinálja a műveleteket és ellátja a napi irányítást.
   (4)   A misszióvezető felel az EUCAP SAHEL Niger misszió költségvetésének végrehajtásáért. A misszióvezető e célból szerződést ír alá a Bizottsággal.
   (5)   A misszióvezető illetékes a személyi állományt érintő fegyelmi kérdésekben. A személyzet kirendelt tagjait illetően fegyelmi eljárást a nemzeti hatóság – a nemzeti szabályozással összhangban –, vagy az érintett uniós intézmény, vagy az EKSZ folytathat.
   (6)   A misszióvezető képviseli az EUCAP SAHEL Nigert a műveleti területen, és biztosítja a misszió megfelelő láthatóságát.
   (7)   Adott esetben a misszióvezető feladata a helyszínen jelen lévő egyéb uniós szereplőkkel való koordináció. Az Unió nigeri küldöttségének vezetője – a parancsnoki lánc sérelme nélkül – helyi politikai iránymutatást nyújt a misszióvezetőnek.
   (8)   A misszióvezetőnek felhatalmazása van arra, hogy a projektekkel foglalkozó egységgel összefüggésben az EUCAP SAHEL Niger egyéb tevékenységeivel összhangban álló, azokat kiegészítő projektek végrehajtása céljából igénybe vegye a tagállamok vagy harmadik államok pénzügyi hozzájárulásait, amennyiben a projekt:

               a)

               szerepel az e határozathoz kapcsolódó, a költségvetési vonzatokról szóló kimutatásban; vagy

               b)

               a misszióvezető kérése alapján az EUCAP SAHEL Niger megkezdését követően bekerült a költségvetési vonzatokról szóló kimutatásba.

         Ilyen esetben a misszióvezető megállapodást köt az érintett államokkal többek között arról, hogy milyen konkrét eljárásokat kell alkalmazni azoknak a harmadik felek részéről felmerülő panaszoknak a kezelésére, amelyek a hozzájáruló államok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök kezelése során a misszióvezető által hozott intézkedésekkel vagy elkövetett mulasztásokkal okozott károkkal kapcsolatban merülnek fel.
   A hozzájáruló államok pénzeszközeinek kezelése során a misszióvezető által hozott intézkedésekkel vagy az általa elkövetett mulasztásokkal járó felelősséget a szóban forgó államok semmilyen esetben sem háríthatják az Unióra vagy a főképviselőre.
   7. cikk
   Személyi állomány
   (1)   Az EUCAP SAHEL Niger misszió személyi állományát elsősorban a tagállamok, az Európai Unió intézményei és az EKSZ által kirendelt személyi állomány alkotja. Minden tagállam, uniós intézmény, illetve az EKSZ maga viseli az általa kiküldött személyi állománnyal kapcsolatos költségeket, beleértve a kiküldetési helyre történő utazás, valamint az onnan történő elutazás költségeit, az illetményeket, az orvosi ellátást és – a napidíjak kivételével – a juttatásokat.
   (2)   A tagállam, uniós intézmény, illetve az EKSZ feladata, hogy választ adjon az állomány tagjai részéről vagy velük összefüggésben, a kiküldetéssel kapcsolatban felmerülő követelésekre, valamint hogy adott esetben eljárást indítson az adott taggal szemben.
   (3)   Az EUCAP SAHEL Niger misszió szerződéses alapon alkalmazhat nemzetközi és helyi személyzetet is, amennyiben a szükséges feladatokat a tagállamok által kirendelt személyzet nem tudja ellátni.. Kivételesen, kellően indokolt esetben, ha nem áll rendelkezésre megfelelően képzett jelentkező a tagállamokból, szerződéses alapon a részt vevő harmadik államok állampolgárai köréből is fel lehet venni személyzetet.
   (4)   A nemzetközi és helyi személyi állomány alkalmazási feltételeit, valamint jogait és kötelezettségeit a misszióvezető és a személyi állomány tagja közötti szerződésben kell meghatározni.
   8. cikk
   Az EUCAP SAHEL Niger missziónak és a misszió személyi állományának jogállása
   Az EUCAP SAHEL Niger missziónak és a misszió személyi állományának jogállását – beleértve adott esetben az EUCAP SAHEL Niger feladatainak végrehajtásához és zavartalan működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és további garanciákat is – az EUSZ 37. cikkével összhangban, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodásban kell meghatározni.
   9. cikk
   Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás
   (1)   A Tanács és a főképviselő felügyeletével az EUCAP SAHEL Niger misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását a PBB gyakorolja. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy az EUSZ 38. cikke harmadik bekezdése alapján meghozza a vonatkozó határozatokat. E felhatalmazás a misszióvezetőnek a főképviselő javaslata alapján történő kinevezésére, valamint a műveleti koncepció „plusz” (CONOPS PLUS) és a műveleti terv (OPLAN) módosítására is vonatkozik. Az EUCAP SAHEL Niger misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.
   (2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok és a misszióvezető rendszeresen és szükség szerint jelentést tesz a PBB részére a hatáskörükbe tartozó kérdésekről.
   10. cikk
   Harmadik államok részvétele
   (1)   Az Unió döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül harmadik államok felkérést kaphatnak az EUCAP SAHEL Niger misszióban való közreműködésre, feltéve, hogy viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, beleértve az illetményeket, a teljes körű biztosítást, a napidíjakat, valamint a Nigerbe való utazás és az onnan történő visszautazás költségeit is, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak az EUCAP SAHEL Niger misszió működési költségeihez.
   (2)   Az EUCAP SAHEL Niger misszióhoz hozzájáruló harmadik államokat az EUCAP SAHEL Niger napi irányítását illetően a tagállamokéval azonos jogok és kötelezettségek illetik meg.
   (3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy hozza meg a megfelelő határozatokat a javasolt hozzájárulások elfogadásáról, és hozza létre a hozzájáruló felek bizottságát.
   (4)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályokat az EUSZ 37. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodásokban, valamint szükség szerint további technikai megállapodásokban kell meghatározni. Amennyiben az Unió és egy harmadik állam uniós válságkezelési műveletekben való részvételre vonatkozó keretmegállapodást köt, illetve kötött, az adott megállapodás rendelkezései alkalmazandók az EUCAP SAHEL Niger vonatkozásában is.
   11. cikk
   Biztonság
   (1)   A polgári műveleti parancsnok az 5. cikkel összhangban irányítja a biztonsági intézkedéseknek a misszióvezető általi tervezését, valamint biztosítja azok megfelelő és eredményes végrehajtását az EUCAP SAHEL Niger keretében.
   (2)   A misszióvezető felel az EUCAP SAHEL Niger biztonságáért, valamint az EUCAP SAHEL Niger tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért, az EUSZ V. címe és az azt támogató jogi eszközök alapján az Unión kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikával összhangban.
   (3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős tisztviselő (MSO) segíti, aki a misszióvezető közvetlen beosztottja, és aki az EKSZ-szel is szoros munkakapcsolatot tart fenn.
   (4)   Az EUCAP SAHEL Niger misszió személyi állománya tevékenységének megkezdése előtt – a műveleti tervvel összhangban – kötelező biztonsági képzésen vesz részt. A személyi állomány ezenkívül az MSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesz.
   (5)   A misszióvezető az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozattal (1) összhangban biztosítja az EU-minősített adatok védelmét.
   12. cikk
   Ügyeleti szolgálat
   Az EUCAP SAHEL Niger misszióba be kell vonni az ügyeleti szolgálatot.
   13. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   Az EUCAP SAHEL Niger misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg az első 12 hónapra 8 700 000 EUR. A következő időszakok tekintetében előirányzandó pénzügyi referenciaösszegről a Tanács dönt.
   (2)   Valamennyi kiadást az Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni.
   (3)   A részt vevő harmadik államok állampolgárai, valamint a fogadó ország és a szomszédos országok állampolgárai is pályázhatnak szerződéskötésre. A misszióvezető a Bizottság jóváhagyásával technikai megállapodásokat köthet tagállamokkal, részt vevő harmadik államokkal és egyéb nemzetközi szereplőkkel a felszereléseknek, szolgáltatásoknak és helyiségeknek az EUCAP SAHEL Niger misszió számára való biztosítására vonatkozóan.
   (4)   A pénzügyi rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az EUCAP SAHEL Niger misszió operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását és a csoportok interoperabilitását is.
   (5)   A misszióvezető a szerződése keretében végzett tevékenységeiről teljes körű jelentéstételi kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető tevékenységét.
   (6)   Az EUCAP SAHEL Niger misszióval kapcsolatos költségek e határozat elfogadásának napjától kezdve számolhatók el.
   14. cikk
   Az Uniós válaszlépések közötti összhang és koordináció
   (1)   A főképviselő biztosítja, hogy e határozat végrehajtása összhangban legyen az Unió külső tevékenységének egészével, és azon belül az Unió fejlesztési programjaival.
   (2)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül a misszióvezető az Unió nigeri fellépésével való összhang biztosítása érdekében az Unió niameyi küldöttségével szoros együttműködésben végzi tevékenységét.
   (3)   A misszióvezető szorosan együttműködik a tagállamok Nigerben jelen lévő misszióvezetőivel.
   15. cikk
   Információk átadása
   (1)   A főképviselő szükség szerint, az EUCAP SAHEL Niger misszió igényeinek megfelelően, a 2011/292/EU határozattal összhangban jogosult az EUCAP SAHEL Niger misszió céljára készült EU-minősített adatokat „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szintig az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.
   (2)   Különleges és azonnali operatív igény esetén a főképviselő a 2011/292/EU határozatnak megfelelően „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” szintig jogosult a fogadó állam részére is átadni az EUCAP SAHEL Niger misszió céljára készült EU-minősített adatokat. E célból a főképviselő megállapodást köt a fogadó állam illetékes szerveivel.
   (3)   A főképviselő jogosult az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére az EUCAP SAHEL Niger misszióval kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, nem minősített, a Tanács eljárási szabályzata (2) 6. cikke (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó uniós dokumentumok átadására.
   (4)   A főképviselő az (1)–(3) bekezdésben említett jogosultságait, valamint a (2) bekezdésben említett megállapodások megkötésére vonatkozó hatáskörét átruházhatja a felügyelete alatt álló más személyekre, a polgári műveleti parancsnokra és/vagy a misszióvezetőre.
   16. cikk
   Hatálybalépés és időtartam
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 24 hónapig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. ALETRARIS

      (1)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.

      (2)  A Tanács 2009. december 1-jei 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).


title: A Tanács (KKBP) 2015/331 határozata ( 2015. március 2. ) az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               3.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 58/66

         A TANÁCS (KKBP) 2015/331 HATÁROZATA
   (2015. március 2.)
   az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és 31. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2013. július 22-én elfogadta a 2013/393/KKBP határozatot (1), amelyben Franz-Michael SKJOLD MELLBIN-t nevezte ki az Európai Unió afganisztáni különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2015. február 28-án lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását további nyolc hónapra meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   A Tanács 2015. október 31-ig meghosszabbítja Franz-Michael SKJOLD MELLBIN-nek mint az Európai Unió afganisztáni különleges képviselőjének (EUKK) a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) javaslata alapján.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK az Uniót képviseli Afganisztánban, és a tagállamok afganisztáni képviselőivel szorosan együttműködve előmozdítja az uniós politikai célkitűzéseket. Ezen belül az EUKK:

               a)

               hozzájárul az EU–Afganisztán együttes nyilatkozatnak és az Afganisztánra vonatkozó, 2014–2016-os uniós stratégiának a végrehajtásához;

               b)

               támogatja az Unió és Afganisztán közötti politikai párbeszédet;

               c)

               támogatja az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) által Afganisztánban betöltött kulcsfontosságú szerepet, különös hangsúlyt helyezve a nemzetközi segítségnyújtás erőteljesebb koordinációjához való hozzájárulásra, ezáltal elősegítve a bonni, a chicagói, a tokiói és a londoni konferencián elfogadott nyilatkozatoknak, valamint a vonatkozó ENSZ-határozatoknak a végrehajtását.

         3. cikk
   Megbízatás
   Megbízatásának teljesítése érdekében az EUKK az uniós tagállamok afganisztáni képviselőivel szorosan együttműködve:

               a)

               elősegíti az afganisztáni politikai folyamatokra és fejleményekre vonatkozó uniós álláspont érvényesülését;

               b)

               szoros kapcsolatot tart fenn az érintett afgán intézményekkel és támogatja fejlesztésüket, különös tekintettel a kormányra, a parlamentre és a helyi hatóságokra. Az EUKK kapcsolatot tart egyéb afgán politikai csoportokkal és más érintett afganisztáni szereplőkkel, így különösen az érintett civil társadalmi szereplőkkel is;

               c)

               szoros kapcsolatot tart fenn az Afganisztánban érdekelt nemzetközi és regionális szereplőkkel, így különösen az ENSZ főtitkárának különmegbízottjával, az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) polgári főképviselőjével és más kulcsfontosságú partnerekkel és szervezetekkel;

               d)

               információval szolgál az EU–Afganisztán együttes nyilatkozat, az Afganisztánra vonatkozó, 2014–2016-os uniós stratégia, valamint a bonni, a chicagói, a tokiói és a londoni konferencián elfogadott nyilatkozatok célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményekre vonatkozóan, különösen a következő területeken:

                           i.

                           polgári kapacitásépítés, különösen az országosnál alacsonyabb szinten;

                           ii.

                           jó kormányzás és a jogállamisághoz szükséges intézmények létrehozása, különös tekintettel a független igazságszolgáltatási rendszerre;

                           iii.

                           választási és alkotmányos reformok;

                           iv.

                           a biztonsági ágazat reformja, ideértve a bírósági intézmények és a jogállamiság, a nemzeti hadsereg és a rendőri erők megerősítését és mindenekelőtt a polgári rendőrség fejlesztését;

                           v.

                           a növekedés előmozdítása, nevezetesen a mezőgazdaságon és a vidékfejlesztésen keresztül;

                           vi.

                           Afganisztán nemzetközi emberi jogi kötelezettségeinek tiszteletben tartása, beleértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak, valamint a nők és gyermekek jogainak a tiszteletben tartását,;

                           vii.

                           a demokratikus alapelvek és a jogállamiság tiszteletben tartása;

                           viii.

                           a nőknek a közigazgatásban, a civil társadalomban és – az 1325(2000). sz. ENSZ BT-határozattal összhangban – a békefolyamatban való részvételének az előmozdítása;

                           ix.

                           Afganisztán nemzetközi kötelezettségeinek a tiszteletben tartása, ideértve a terrorizmus, a tiltott kábítószer-kereskedelem és az emberkereskedelem, valamint a tömegpusztító fegyverek és az azokkal kapcsolatos eszközök elterjedése elleni nemzetközi erőfeszítések terén való együttműködést is;

                           x.

                           a humanitárius segítségnyújtás, valamint a menekültek és a belső menekültek szabályos visszatérésének az elősegítése; és

                           xi.

                           az afganisztáni uniós jelenlét és tevékenységek hatékonyságának fokozása, valamint az Afganisztánra vonatkozó, 2014–2016-os uniós stratégiáról szóló, a Tanács által kért, rendszeres végrehajtási jelentések elkészítésében való részvétel;

               e)

               aktívan részt vesz a helyi koordinációs fórumokon, mint például a közös koordináló és felügyelő testület munkájában, a részt nem vevő tagállamokat pedig teljes körűen tájékoztatja az ezeken a szinteken hozott döntésekről;

               f)

               tanácsot ad az Unió Afganisztánnal kapcsolatos nemzetközi konferenciákon való részvételére és ott képviselendő álláspontjára vonatkozóan;

               g)

               a vonatkozó kezdeményezéseken – így például az isztambuli folyamaton és az afganisztáni regionális gazdasági együttműködési konferencián (RECCA) – keresztül tevékeny szerepet vállal a regionális együttműködés előmozdításában;

               h)

               hozzájárul az uniós emberi jogi politika és az uniós emberi jogi iránymutatások végrehajtásához, különös tekintettel a konfliktus sújtotta területeken élő nők és gyermekek helyzetére, elsősorban az ezzel kapcsolatos fejlemények nyomon követése és kezelése révén;

               i)

               adott esetben támogatást nyújt egy olyan, afgán irányítású és mindenkire kiterjedő békefolyamathoz, amely elvezet majd a bonni konferencián jóváhagyott fő kritériumokkal összhangban álló politikai rendezéshez.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásának a főképviselő felügyelete mellett történő végrehajtásáért.
   (2)   A PBB kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2015. március 1-jétől2015. október 31-ig terjedő időszakra 3 975 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel a csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás keretében szükséges speciális szakpolitikai ismeretekkel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek az EUKK munkáját segítő személyzet kirendelésére. Az ilyen kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye vagy az EKSZ fedezi. Az EUKK mellé a tagállamok által az Unió intézményeihez vagy az EKSZ-hez kiküldött szakértőket is ki lehet helyezni. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ adminisztratív fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és annak személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK és személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országgal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják a 2013/488/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Hozzáférés az információkhoz és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítják, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az esettől függően az uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és a hatáskörébe tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban meghoz minden ésszerűen megvalósítható intézkedést a közvetlenül az irányítása alá tartozó személyzet biztonsága érdekében, különösen az alábbiakat:

               a)

               az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzet biztonságos bejutását a földrajzi területre és a földrajzi területen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint az iroda vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervére;

               b)

               biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen az adott földrajzi területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással;

               c)

               biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a földrajzi terület biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a földrajzi területre való megérkezése előtt vagy az érkezéskor;

               d)

               biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében írásban beszámol a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak ezen ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az Unió politikai céljainak elérése érdekében az EUKK hozzájárul az Unió tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami intézkedést koherens módon alkalmazzanak. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint a pakisztáni uniós küldöttség tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel és az uniós küldöttségek vezetőivel. Az uniós küldöttségek vezetői és a tagállamok külképviseleteinek vezetői minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy segítsék az EUKK-t megbízatásának végrehajtásában. Az EUKK helyi politikai iránymutatással szolgál az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) vezetője számára. Az EUKK és a polgári műveleti parancsnok szükség szerint konzultációt folytat egymással. Az EUKK a helyszínen jelen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.
   13. cikk
   A követelésekkel kapcsolatos segítségnyújtás
   Az EUKK és személyzete segítséget nyújtanak a korábbi afganisztáni EUKK-k megbízatásával összefüggésben felmerült követelések és kötelezettségek megválaszolásához és ilyen céllal adminisztratív támogatást, valamint hozzáférést biztosítanak a vonatkozó iratokhoz.
   14. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az érintett régióra irányuló egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2015. augusztus végéig átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak a megbízatás végrehajtásáról.
   15. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2015. március 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2015. március 2-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  A Tanács 2013/393/KKBP határozata (2013. július 22.) az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2013/382/KKBP határozat módosításáról (HL L 198., 2013.7.23., 47. o.).

      (2)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).


title: A Tanács 2012/281/KKBP határozata ( 2012. május 29. ) az európai biztonsági stratégia keretében az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló uniós javaslat támogatásáról

text:
               30.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 140/68

         A TANÁCS 2012/281/KKBP HATÁROZATA
   (2012. május 29.)
   az európai biztonsági stratégia keretében az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló uniós javaslat támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A világűrben folytatott tevékenységek köre egyre szélesebb, azok döntő fontossága pedig vitathatatlan. A világűrt a Föld valamennyi országa forrásnak tekintheti. A jövőben minden bizonnyal azok az országok is jelen lesznek a világűrben, amelyek ma még nem folytatnak ilyen irányú tevékenységet. Következésképpen az Unió fontosnak tartja azt, hogy az űrtevékenységeket biztonságos körülmények között lehessen folytatni; ez hozzájárul az országok fejlődéséhez és biztonságához is. Ez a célkitűzés az Unió űrpolitikájának részét képezi.

               (2)

               Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta az európai biztonsági stratégiát, amely azonosította a globális kihívásokat és fenyegetéseket, valamint arra hívott fel, hogy olyan, szabályokon alapuló nemzetközi rendet kell megteremteni, amely hatékony multilateralizmusra és jól működő nemzetközi intézményekre épül.

               (3)

               Az európai biztonsági stratégia a nemzetközi kapcsolatok alapvető kereteként az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányát nevezi meg, emellett az Egyesült Nemzetek megerősítése mellett foglal állást és megállapítja, hogy azt fel kell szerelni a feladatainak ellátásához és a hatékony fellépéshez szükséges eszközökkel. Az Unió arra törekszik, hogy a nemzetközi kapcsolatok valamennyi területén rendkívül szoros együttműködés alakuljon ki többek között az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának céljaival és alapelveivel összhangban a béke megőrzése, a konfliktusok kialakulásának megelőzése és nemzetközi biztonság megerősítése érdekében.

               (4)

               Az Unió elkötelezett az átláthatóság és a bizalom növelését szolgáló intézkedések kidolgozása és végrehajtása mellett, hiszen azok eszközként szolgálnak a világűr biztonságosabbá tételéhez. Az Unió továbbá rendkívüli jelentőséget tulajdonít annak a veszélynek, amelyet eredetétől függetlenül az űrszemét jelent a jelenlegi és a jövőbeli űrtevékenységek számára.

               (5)

               Az Unió az ENSZ Közgyűlése 2006. december 6-i 61/75. sz. határozatára 2007. szeptember 18-án küldött válaszában hangsúlyozta, hogy az űrtevékenységekre vonatkozó olyan önkéntes „közlekedési szabályok” kidolgozása, amelyek a jelenleg űrtevékenységet folytató szereplők legjobb gyakorlatain alapulnak, az említett célt szolgálná.

               (6)

               A Tanács a 2008. december 8–9-i következtetéseiben kifejezésre juttatta, hogy támogatja az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex első tervezetét. A kódexhez az országok önkéntes alapon csatlakoznának, és az olyan, az átláthatóságot és a bizalmat növelő intézkedéseket tartalmazna, amelyek alapul szolgálhatnának az űrtevékenységet folytató vagy abban érdekelt kulcsfontosságú harmadik országokkal folytatandó konzultációkhoz, mindezt annak érdekében, hogy a végső szöveg a lehető legtöbb ország számára elfogadható legyen.

               (7)

               Az űrutazásban érdekelt főbb államokkal folytatott konzultációk alapján az Unió elkészítette a magatartási kódex tervezetének felülvizsgált változatát, amelynek alapján a Tanács 2010. szeptember 27-én megbízta az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét azzal, hogy folytasson további, még szélesebb körű konzultációkat,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Unió, annak érdekében, hogy támogatást szerezzen az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslatához:

               —

               e javaslat megvitatása és véleményük meghallgatása érdekében konzultációt kíván folytatni a különböző államokkal, függetlenül attól, hogy azok folytatnak-e űrtevékenységeket vagy még nem,

               —

               szakértői segítséget kíván igénybe venni az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex kidolgozásának folyamatához.

         2. cikk
   (1)   Ebben az összefüggésben az Unió által támogatandó projektek a következő konkrét tevékenységekre terjednek ki:

               a)

               tájékoztatási tevékenységek: az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslat népszerűsítése;

               b)

               (legfeljebb) három multilaterális szakértői találkozó szervezése a nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslat megvitatása céljából;

               c)

               egy nem kormányzati szakértőkből álló konzorcium koordinálása.

         (2)   A fenti projektek és konkrét tevékenységek részletes ismertetését a melléklet tartalmazza.
   3. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) felel.
   (2)   A 2. cikkben említett projektek gyakorlati megvalósítását az ENSZ Leszerelési Kutatóintézete (UNIDIR) végzi. Az UNIDIR e feladatát a főképviselő felügyelete alatt végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az UNIDIR-rel.
   4. cikk
   (1)   A 2. cikkben említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 490 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   Az (1) bekezdésében meghatározott uniós hozzájárulás megfelelő végrehajtását a Bizottság felügyeli. E célból finanszírozási megállapodást köt az UNIDIR-rel. A megállapodás rendelkezéseinek értelmében az UNIDIR-nek gondoskodnia kell arról, hogy az uniós hozzájárulás láthatósága arányban álljon annak mértékével.
   (4)   A Bizottság törekszik a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodásnak az e határozat hatálybalépését követő mielőbbi megkötésére. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az eljárás során felmerülő esetleges nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   5. cikk
   (1)   A főképviselő e határozat végrehajtásáról jelentést tesz a Tanácsnak, mégpedig az UNIDIR által készített rendszeres jelentések alapján. Ezek a jelentések képezik a tanácsi értékelés alapját.
   (2)   A Bizottság tájékoztatást nyújt a 2. cikkben említett projektek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   6. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ez a határozat 18 hónappal a 4. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követően, vagy hat hónappal az elfogadását követően – amennyiben ezen időtartam alatt nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére – hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2012. május 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. WAMMEN

      MELLÉKLET AZ ŰRTEVÉKENYSÉGEKRE VONATKOZÓ NEMZETKÖZI MAGATARTÁSI KÓDEXRE IRÁNYULÓ UNIÓS JAVASLAT TÁMOGATÁSÁRÓL SZÓLÓ TANÁCSI HATÁROZATHOZ
      1.   Általános keret és célkitűzések

      A világűrben folytatott tevékenységek köre egyre szélesebb, azok döntő fontossága pedig vitathatatlan. A világűrt a Föld valamennyi országa forrásnak tekintheti. A jövőben minden bizonnyal azok az országok is jelen lesznek a világűrben, amelyek ma még nem folytatnak ilyen irányú tevékenységet. Következésképpen az Unió fontosnak tartja azt, hogy az űrtevékenységeket biztonságos körülmények között lehessen folytatni, valamint meggyőződése, hogy egy pragmatikus és lépcsőzetes folyamattal el lehet érni ezt a célt. Az Unió elkötelezett az átláthatóság és a bizalom növelését szolgáló intézkedések kidolgozása és végrehajtása mellett, hiszen azok eszközként szolgálnak a világűr biztonságosabbá tételéhez. Az Unió továbbá rendkívüli jelentőséget tulajdonít annak a veszélynek, amelyet eredetétől függetlenül az űrszemét jelent a jelenlegi és a jövőbeli űrtevékenységek számára.
      Az Unió az ENSZ Közgyűlése 2006. december 6-i 61/75. sz. határozatára 2007. szeptember 18-án küldött válaszában hangsúlyozta, hogy az űrtevékenységekre vonatkozó olyan önkéntes „közlekedési szabályok” kidolgozása, amelyek a jelenleg világűrbeli tevékenységet folytató szereplők legjobb gyakorlatain alapulnak, az említett célt szolgálná.
      Az Európai Unió Tanácsa a 2008. december 8–9-i következtetéseiben kifejezésre juttatta, hogy támogatja az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex első tervezetét. A kódexhez az országok önkéntes alapon csatlakoznának, és az olyan, az átláthatóságot és a bizalmat növelő intézkedéseket tartalmazna, amelyek alapul szolgálhatnának az űrtevékenységet folytató vagy abban érdekelt kulcsfontosságú harmadik országokkal folytatandó konzultációkhoz, mindezt annak érdekében, hogy a végső szöveg a lehető legtöbb ország számára elfogadható legyen. Az űrutazásban érdekelt főbb államokkal folytatott konzultációk alapján az Unió elkészítette a magatartási kódex tervezetének felülvizsgált változatát, amelynek alapján az Európai Unió Tanácsa 2010. szeptember 27-én megbízta az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (főképviselő) azzal, hogy folytasson további, még szélesebb körű konzultációkat.
      Az Unió a főképviselőnek adott megbízás teljesítése érdekében, valamint azért, hogy támogatást szerezzen az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló uniós javaslathoz:

                  —

                  e javaslat megvitatása és véleményük meghallgatása érdekében konzultációt kíván folytatni a lehető legtöbb állammal, függetlenül attól, hogy azok folytatnak-e űrtevékenységet vagy még nem. A konzultációkra egy vagy több (legfeljebb három), a kezdeményezés megvitatását célzó multilaterális szakértői találkozó keretében kerülne sor,

                  —

                  szakértői segítséget kíván igénybe venni az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex kidolgozásának folyamatához.

            Az Unió fellépését a következő alapelvek vezérelték:

                  a)

                  a világűrben hosszú távon fenntartható, kiszámítható és biztonságosabb környezet kialakításának elismert fontossága;

                  b)

                  egy közös álláspont kialakításának és a közös érdeket képviselő területek meghatározásának szükségessége;

                  c)

                  a jövőben a nemzeti és a regionális szintű szereplők nemzetközi magatartási kódexben történő részvételének fontossága.

            2.   Projektek

      2.1.   1. projekt. Tájékoztatás: az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslat népszerűsítése

      2.1.1.   A projekt célja

      Regionális és szubregionális szinten szervezett szemináriumok keretében párbeszédet kell kezdeményezni azokkal a felekkel, akik érdekeltek lehetnek a nemzetközi magatartási kódexben. Az így folytatott közös munka révén lehetőség nyílik a meglévő ismeretek szélesítésére és a javasolt nemzetközi magatartási kódex alapelgondolásának részletesebb kifejtésére.
      2.1.2.   Az elérni kívánt eredmények

                  a)

                  A javasolt nemzetközi magatartási kódex alaposabb ismerete, alapelgondolásának és a kidolgozás folyamatának jobb megértése.

                  b)

                  A politikai szintű előrelépéshez kedvezőbb környezet kialakulása.

                  c)

                  Az érdekelt felek körében jobb rálátás azokra a területekre, amelyeken megegyezés alakult ki arról, hogy fokozni kell a világűr biztonságát, valamint megállapodás a jövőben követendő irányvonalakról.

                  d)

                  Az érdekelt felek közötti koordináció javulása.

                  e)

                  Annak a feltárása, hogy hol van szükség fokozott nemzeti és regionális fellépésre az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex kidolgozási folyamatának elősegítése érdekében.

            2.1.3.   A projekt leírása

                  a)

                  A tervek szerint a projekt keretében legfeljebb hat regionális vagy szubregionális szemináriumra kerül majd sor, legfeljebb harminc résztvevővel, adott esetben nemzetközi, regionális vagy nemzeti kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel együttműködésben.

                  b)

                  Az eredményeket összegyűjtik és bemutatják az Uniónak és más érdekelt feleknek, adott esetben akár elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával.

            2.2.   2. projekt. A főképviselő háttértámogatása az egyes államokkal folytatott találkozók/konzultációk során

      2.2.1.   A projekt célja

                  a)

                  Az Unió részletes tájékoztatása a nemzetközi magatartási kódex vonatkozásában potenciálisan érdekelt felek elképzeléseiről, az általuk követni kívánt irányvonalról, valamint ezek elemzése.

                  b)

                  A főképviselő által folytatott konzultációk támogatása, előkészítése és nyomon követése, valamint a főbb érdekelt felekkel folytatandó egyéni konzultációk összehangolt sorozatának megszervezése.

                  c)

                  A főképviselő által folytatott konzultációkon való részvételt követően az összegyűjtött észrevételek értékelése.

            2.2.2.   Az elérni kívánt eredmények

                  a)

                  Írásos értékelés arról, hogyan lehet a lehető leghatékonyabban együttműködni a nemzetközi magatartási kódex vonatkozásában potenciálisan érdekelt felekkel.

                  b)

                  Az összegyűjtött észrevételek írásos értékelése és a szövegek felülvizsgálatára irányuló javaslatok.

                  c)

                  Írásos közreműködés a multilaterális szakértői találkozó(k)hoz.

            2.2.3.   A projekt leírása

                  a)

                  A főképviselő által folytatott konzultációk és a multilaterális szakértői találkozó(k) támogatására, előkészítésére és nyomon követésére szolgáló dokumentáció és háttértanulmányok elkészítése.

                  b)

                  A főbb érdekelt felekkel folytatandó egyéni konzultációk összehangolt sorozata:

                              —

                              Legfeljebb húsz egyéni találkozó és tájékoztató.

                              —

                              A folyamathoz szükséges anyagok koordinálása, ideértve elektronikus kommunikációs eszközöket is.

                              —

                              A koordinációban részt vevő államokat és szervezeteket a következő szempontok alapján fogják kiválasztani: a világűr biztonságával kapcsolatos elkötelezettségük, a nemzetközi magatartási kódexre vonatkozó javaslat tekintetében meglévő korábbi elkötelezettségük, valamint a regionális vagy nemzetközi diplomáciai téren való általános előrelépés elősegítésében játszott szerepük.

                  c)

                  Az eredmények összegyűjtése és bemutatása a főképviselőnek és más érdekelt feleknek, adott esetben akár elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával.

            2.3.   3. projekt. Legfeljebb három multilaterális szakértői találkozó szervezése a nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslat megvitatása céljából

      2.3.1.   A projekt célja

      Szakértői fórum létrehozása a nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslat megvitatása céljából.
      2.3.2.   Az elérni kívánt t eredmények

                  a)

                  Vitafórum létrehozása a nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslat témájában.

                  b)

                  Diplomáciai előrelépés a nemzetközi magatartási kódexről szóló vita vonatkozásában.

            2.3.3.   A projekt leírása

      Legfeljebb három multilaterális szakértői találkozó szervezése legfeljebb 160 résztvevővel, a projekt időtartamának első 16 hónapja során.

                  —

                  Kívánatos, hogy az első találkozó helyszíne Európában, a második és a harmadik találkozó helyszíne pedig Európán kívül legyen. A döntést az UNIDIR javaslatai alapján a főképviselő hozza meg.

                  —

                  A találkozók struktúrájáról, napirendjéről és résztvevőiről az UNIDIR javaslatai alapján a főképviselő dönt.

            2.4.   4. projekt. Egy nem kormányzati szakértőkből álló konzorcium koordinálása

      2.4.1.   A projekt célja

                  a)

                  Egy kisméretű, elismert szakértőkből álló, legfeljebb tíztagú konzorcium létrehozása, amely a nemzetközi magatartási kódex kidolgozásának folyamatát hivatott segíteni.

                  b)

                  Online források kiépítése az említett konzorcium koordinálására.

                  c)

                  A magatartási kódex megértését segítő tájékoztatási források rendelkezésre bocsátása, valamint az 1. projekt és a 2. projekt tevékenységeinek és eredményeinek népszerűsítése.

            2.4.2.   Az elérni kívánt eredmények

                  a)

                  A főbb nemzetközi, regionális és nemzeti szakértők nagyobb mértékű hozzájárulása a nemzetközi magatartási kódexhez.

                  b)

                  A szakértői hozzájárulások és viták koordinálását célzó virtuális fórum létrejötte.

                  c)

                  A 2. projektben meghatározott multilaterális találkozók támogatására szolgáló virtuális fórum létrejötte.

                  d)

                  A szükséges virtuális és nem virtuális tájékoztató anyagok kidolgozása.

            2.4.3.   A projekt leírása

                  a)

                  A világűr biztonságával kapcsolatos kérdések szakértőinek azonosítása, tevékenységük koordinálása és hozzájárulásaik összegyűjtése:

                              —

                              A konzorciumi tagságról az UNIDIR javaslata alapján a főképviselő határoz.

                  b)

                  A szóban forgó konzorcium hozzájárulásának koordinálását célzó új virtuális fórum kialakítása:

                              —

                              A fórumot úgy fogják kialakítani, hogy annak keretén belül el lehessen helyezni a 2. projektet támogató forrásokat is.

                  c)

                  Legfeljebb nyolc találkozó – beleértve az elektronikus kommunikációs eszközök felhasználásával és a video- és telekonferencia formájában megszervezett találkozókat is –, amelyek során megvitatásra kerülnek a magatartási kódexszel kapcsolatos fejlemények és a konzorcium hozzájárulása.

                  d)

                  Az eredmények összegyűjtése és bemutatása a főképviselőnek és más érdekelt feleknek, adott esetben akár elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával.

                  e)

                  Tájékoztatási eszközök létrehozása.

            3.   Eljárási kérdések és koordináció

      A projektek végrehajtását egy irányítóbizottság fogja kezdeményezni az együttműködési eljárások és részletes szabályok meghatározása céljából. Az irányítóbizottság rendszeres jelleggel, legalább hathavonta egyszer felülvizsgálja a projektek végrehajtását, többek között elektronikus kommunikációs eszközök, valamint video- és telekonferencia útján.
      Az irányítóbizottságot a főképviselő és az UNIDIR képviselői alkotják.
      Az állami és a nem állami szereplőknek a multilaterális szakértői találkozókba való bevonását az UNIDIR koordinálja.
      Az UNIDIR által az irányítóbizottságnak tett javaslat alapján a főképviselő határoz a projekt keretében tartandó munkaértekezletek és találkozók helyszínéről és strukturális felépítéséről.
      4.   Jelentés és értékelés

      Az UNIDIR a projekt első évének végén – lehetőleg az ENSZ jelentéstételi ciklusainak megfelelő időpontban – egy szöveges és egy pénzügyi jelentést nyújt be a főképviselőnek.
      Az UNIDIR a projekt befejezésekor zárójelentést nyújt be a főképviselőnek.
      Az UNIDIR előrehaladásról és helyzetéről szóló jelentéseit, kiadványait, sajtóközleményeit és aktuális híreit azok kibocsátásakor az eredeti formájukban meg kell küldeni a főképviselőnek és az Európai Bizottságnak.
      5.   Időtartam

      E projekt végrehajtásának becsült időtartama 18 hónap.
      A projekt valamennyi, találkozókkal kapcsolatos elemét a projekt vége előtt három hónappal le kell zárni annak érdekében, hogy az elemzést még a projekt végrehajtására rendelkezésre álló idő alatt el lehessen végezni.
      6.   Kedvezményezettek

      Valamennyi ENSZ-tagállam, különös tekintettel az űrutazó államokra.
      Nem kormányzati szereplők, beleértve a civil társadalmat és az ipart is.
      7.   Harmadik felek képviselői

      Az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex tekintetében a regionális szerepvállalás előmozdítása érdekében ez a határozat Unión kívüli, így többek között az érintett regionális és nemzetközi szervezeteket képviselő szakértők részvételét is finanszírozhatja.
      A finanszírozás ki fog terjedni az UNIDIR-nek az e határozattal összefüggésben szervezett munkaértekezleteken és találkozókon való részvételére.
      8.   Végrehajtó szervezet

      E tanácsi határozat technikai végrehajtására az UNIDIR kap megbízást.
      Az UNIDIR adott esetben más szervezetekkel, így például regionális szervezetekkel, szellemi műhelyekkel, nem kormányzati szervezetekkel és az iparral is együttműködik.
      E határozat végrehajtásához a személyzet létszámának növelésére lesz szükség.


title: 2006/910/EK: A Tanács határozata ( 2006. december 4. ) az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás megkötéséről

text:
               9.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 346/33

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. december 4.)
   az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás megkötéséről
   (2006/910/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. és 150. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, illetve a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               2005. október 24-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az Amerikai Egyesült Államokkal a felsőoktatási és szakképzési együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról.

               (2)

               Az említett határozat mellékletében megállapított tárgyalási irányelvek alapján, a Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államokkal a megállapodásról.

               (3)

               A Közösség és az Amerikai Egyesült Államok remélik, hogy számukra kölcsönösen hasznos lesz ez az együttműködés, amely a Közösség oldaláról kiegészítő jellegű a tagállamok és az Amerikai Egyesült Államok közötti bilaterális programokhoz képest, és amely európai hozzáadott értéket nyújt.

               (4)

               A megállapodást – annak egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – a Közösség 2006. június 21-én aláírta.

               (5)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   (2)   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   Az Európai Közösségnek a megállapodás 6. cikkében említett vegyes bizottságba delegált küldöttségének tagjai a Bizottság egy képviselője, valamint az őt segítő, az egyes tagállamok által küldött egy-egy képviselő.
   3. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodás 12. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítés megtételére jogosult személyt.

      Kelt Brüsszelben, 2006. december 4-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. LUHTANEN

    ---documentbreak---

               9.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 346/34

         MELLÉKLET
   Megállapodás az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
   egyrészről
   AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK,
   másrészről
   a továbbiakban együttesen: a felek,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség és tagállamai (a továbbiakban: az Európai Közösség), valamint az Amerikai Egyesült Államok kormánya (a továbbiakban: az Egyesült Államok) által 1990 novemberében elfogadott Transzatlanti Nyilatkozat külön utalást tesz az olyan különböző területeken történő kölcsönös együttműködés megerősítésére, amelyek közvetlenül érintik állampolgáraik jelenlegi és jövőbeli jólétét, mint például az oktatás és a kultúra területét érintő csereprogramok és közös projektek, beleértve az egyetemi és ifjúsági csereprogramokat;
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az 1995 decemberében Madridban tartott EU–USA csúcstalálkozón elfogadott új Transzatlanti Cselekvési Program IV. fejezete – Hidak építése az Atlanti-óceán felett – utal arra, hogy az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az oktatásban és szakképzésben történő együttműködésre irányuló program létrehozásáról szóló megállapodás előmozdíthatja a diákok és az oktatók számára közvetlen előnyöket kínáló, innovatív együttműködési tevékenységek széles körének megkezdését, valamint utal azon új technológiák bevezetésére az oktatásban, amelyek összekötik az Egyesült Államokban és az Európai Unióban működő oktatási intézményeket, és ösztönzik egymás nyelvének, történelmének és kultúrájának oktatását;
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az 1997. évi „Hídépítés az Atlanti-óceán felett – embereket összekötő kapcsolatok” című transzatlanti konferencia hangsúlyozta az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti együttműködés lehetőségét a nem formális oktatás területén;
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy a 2005. évi EU–USA csúcstalálkozó résztvevői megállapodtak egy, a transzatlanti gazdasági integráció és növekedés erősítését célzó kezdeményezésről, amely az oktatási együttműködést a „transzatlanti szinergiák fokozása” egyik eszközének tekinti az „egyre inkább tudásalapú gazdaságaink kialakulásának folyamatában”, valamint kötelezettséget vállaltak „a Fulbright/Európai Unió programot is magában foglaló USA–EU felsőoktatási és szakképzési megállapodás megújítására és megerősítésére, továbbá az oktatási együttműködés és a polgáraink közötti transzatlanti csereprogramok fellendítésére”;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program létrehozásáról szóló 1995. évi megállapodás, valamint az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló 2000. évi megállapodás elfogadása és végrehajtása megvalósítják a Transzatlanti Nyilatkozatban foglalt kötelezettségeket, és példaként szolgálnak a sikeres és költséghatékony együttműködésre;
   ELISMERVE, hogy az oktatás és a képzés döntő módon járul hozzá a globális, tudásalapú gazdaság követelményeinek megfelelni képes emberi erőforrások létrehozásához;
   FELISMERVE, hogy az oktatás és a szakképzés területén történő együttműködésnek ki kell egészítenie az Európai Közösség és az Egyesült Államok közötti többi releváns együttműködési kezdeményezést;
   ELISMERVE, hogy biztosítani kell a komplementaritást az OECD, az UNESCO, az Európa Tanács és egyéb nemzetközi szervezetek által a felsőoktatás és a szakképzés területén indított kezdeményezésekkel;
   FELISMERVE, hogy a felek közös érdeke a felsőoktatás, szakoktatás és szakképzés terén megvalósuló együttműködés;
   REMÉLVE, hogy a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben végzett, együttműködésen alapuló tevékenységek kölcsönösen előnyösek lesznek;
   FELISMERVE annak szükségességét, hogy kibővítsék az e megállapodás által támogatott tevékenységekben való részvétel lehetőségét, különösen a szakoktatási és szakképzési ágazatban folytatott tevékenységek esetében; valamint
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy hivatalos alapot teremtsenek a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő további együttműködéshez,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Cél
   Ez a megállapodás megújítja a 2000. évi felsőoktatási, szakoktatási és szakképzési együttműködési programot (a továbbiakban: program), amelyet eredetileg az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program létrehozásáról szóló 1995. évi megállapodás hozott létre.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:

               1.

               „felsőoktatási intézmény”: az alkalmazandó jogszabályok és gyakorlat szerinti minden olyan létesítmény, amely felsőoktatási szintű képesítést és diplomát kínál, függetlenül a létesítmény megnevezésétől;

               2.

               „szakoktatási és szakképzési intézmény”: bármilyen köz-, félig köz- vagy magánintézmény, amelynek – függetlenül a megjelölésétől – az alkalmazandó jogszabályok és gyakorlat szerint az a célja, vagy arra vállal kötelezettséget, hogy szakoktatást vagy szakképzést, szakmai továbbképzést, kiegészítő szakképzést vagy átképzést folytasson; valamint

               3.

               „hallgató”: az a személy, aki az e cikkben meghatározott felsőoktatási vagy szakoktatási és szakképzési intézmény által szervezett oktatásban, tanfolyamon vagy képzési programban vesz részt.

         3. cikk
   Célkitűzések
   (1)   A program általános célkitűzései az alábbiak:

               a)

               az Európai Közösség és az Egyesült Államok népei közötti kölcsönös egyetértés előmozdítása, beleértve egymás nyelveinek, kultúráinak és intézményeinek szélesebb körű megismerését; valamint

               b)

               az emberi erőforrás-fejlesztés minőségének javítása az Európai Közösségben és az Egyesült Államokban, beleértve a globális tudásalapú gazdaság kihívásainak való megfeleléshez szükséges készségek megszerzését.

         (2)   A program egyedi célkitűzései az alábbiak:

               a)

               az Európai Közösség és az Egyesült Államok közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás és a szakképzés területén;

               b)

               a felsőoktatási és a szakképzési intézmények fejlesztéséhez való hozzájárulás;

               c)

               az egyéni résztvevők személyes fejlődésének elősegítése saját érdekükben, valamint a program általános céljainak előmozdítása érdekében; valamint

               d)

               az EU és az USA polgárai közötti transzatlanti csereprogramokhoz való hozzájárulás.

         (3)   A program operatív célkitűzései az alábbiak:

               a)

               a felsőoktatási és szakképzési intézmények közötti együttműködés támogatása a közös tanulmányi programok és a mobilitás elősegítése céljából;

               b)

               a transzatlanti hallgatói mobilitás minőségének fejlesztése az átláthatóságnak, a képesítések és tanulmányi/képzési időszakok kölcsönös elismerésének, illetve adott esetben a kreditpontok hordozhatóságának előmozdításával;

               c)

               a felsőoktatás és szakképzés területén aktív állami és magánszervezetek együttműködésének támogatása a szakpolitikai kérdésekkel kapcsolatos eszmecsere és tapasztalatcsere ösztönzése céljából; valamint

               d)

               szakemberek transzatlanti mobilitásának támogatása az EK és az USA közötti kapcsolatok szempontjából lényeges kérdésekre vonatkozó kölcsönös egyetértés fokozása céljából.

         4. cikk
   Alapelvek
   Az e megállapodás szerinti együttműködésre a következő alapelvek az irányadóak:

               1.

               az Európai Közösség tagállamai és az Amerikai Egyesült Államok szövetségi államai illetékességének, valamint a felsőoktatási, szakoktatási és szakképzési intézmények önkormányzati jogának teljes tiszteletben tartása;

               2.

               az e megállapodás alapján vállalt tevékenységekből származó kölcsönös előnyszerzés;

               3.

               az Európai Közösség tagállamai és az Amerikai Egyesült Államok széles körű részvétele; valamint

               4.

               az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok teljes kulturális, társadalmi és gazdasági sokszínűségének elismerése.

         5. cikk
   A program alprogramjai
   A programot az e megállapodás szerves részét képező mellékletben leírt alprogramok útján kell megvalósítani.
   6. cikk
   Vegyes bizottság
   (1)   Vegyes bizottságot kell létrehozni. A vegyes bizottságot a felek egyenlő számú képviselői alkotják.
   (2)   A vegyes bizottság feladatai a következők:

               a)

               az e megállapodásban kitűzött együttműködési tevékenységek felügyelete; valamint

               b)

               féléves beszámoló készítése a felek részére az e megállapodás alapján vállalt, együttműködésre épülő tevékenységek szintjéről, állapotáról és hatékonyságáról.

         (3)   A vegyes bizottság kétévente vagy a felek megállapodása alapján ül össze, és az üléseket felváltva az Európai Közösségben és az Amerikai Egyesült Államokban tartják.
   (4)   A vegyes bizottság határozatait egyhangúlag hozza meg. Minden ülésről jegyzőkönyv készül, amely a határozatokat és a főbb pontokat tartalmazza. A jegyzőkönyvet a felek által az ülés együttes levezetésére választott személyek hagyják jóvá, továbbá azt a féléves beszámolóval együtt hozzáférhetővé kell tenni mindkét fél megfelelő miniszteri szintű tisztviselői részére.
   7. cikk
   Ellenőrzés és értékelés
   A programot együttműködés útján megfelelően ellenőrizni és értékelni kell. Ez szükség esetén lehetővé teszi a tevékenységek átirányítását a program működése során felmerülő bármilyen igények vagy lehetőségek fényében.
   8. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az e megállapodás szerinti tevékenységeket a rendelkezésre álló pénzalapok, valamint az Európai Közösség és az Egyesült Államok vonatkozó törvényei és rendeletei, politikái és programjai szerint kell megvalósítani. A finanszírozás lehetőség szerint úgy történik, hogy a felek egyenlő arányban járulnak hozzá a pénzalapokhoz. A felek törekednek arra, hogy hasonló módon előnyös és hasonló hatókörű programtevékenységeket kínáljanak.
   (2)   A vegyesbizottság részéről közvetlenül vagy a nevében felmerülő költségeket az a fél fedezi, amelyikhez – felelősségüket tekintve – a tagok tartoznak. A vegyesbizottság üléseihez közvetlenül kapcsolódó, az utazáson és a tartózkodáson kívüli egyéb költségeket a vendéglátó fél fedezi.
   9. cikk
   A személyzet bejutása az országba
   Mindkét fél megtesz minden tőle telhetőt, hogy elősegítse a másik fél e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységekben részt vevő személyzetének és hallgatóinak, illetve az ugyanitt felhasznált tananyagának és felszerelésének a területére való bejutását, illetve a területéről való kijutását.
   10. cikk
   Egyéb megállapodások
   Ez a megállapodás nem váltja fel, illetve semmilyen egyéb módon nem érinti azokat a megállapodásokat vagy tevékenységeket, amelyekre az Európai Közösség tagállamai és az Amerikai Egyesült Államok közötti megállapodások vonatkoznak.
   11. cikk
   A megállapodás területi hatálya
   Ezt a megállapodást egyrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés területi hatálya alá tartozó területeken kell alkalmazni, az ott meghatározott feltételek mellett, másrészről pedig az Egyesült Államok területén.
   12. cikk
   Hatálybalépés és megszűnés
   (1)   E megállapodás azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást, hogy e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges jogi követelményeknek eleget tettek; a két időpont közül a későbbi az irányadó. Ez a megállapodás teljes egészében felváltja az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló 2000. évi megállapodást.
   (2)   Ez a megállapodás nyolc évig marad hatályban, és hatályát meghosszabbítani vagy a megállapodást módosítani kölcsönös írásos megállapodás alapján lehet.
   A módosítás vagy a meghosszabbítás azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást, hogy a szóban forgó módosításról vagy meghosszabbításról rendelkező megállapodás hatálybalépéséhez szükséges követelményeknek eleget tettek.
   (3)   A megállapodást mindkét fél bármikor, tizenkét hónapos határidővel, írásban felmondhatja. E megállapodás megszűnése vagy megszüntetése nem érinti a megállapodás alapján korábban tett megállapodások érvényességét vagy tartamát.
   13. cikk
   E megállapodás kelt Bécsben, 2006. június hó huszonegyedik napján, két-két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Eltérések esetén az angol nyelvű változat az irányadó.

      FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunitá Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         Por los Estados Unidos de América
         Za Spojené státy americké
         For Amerikas Forenede Stater
         Für die Vereinigten Staaten von Amerika
         Ameerika Ühendriikide nimel
         Για τις Ηνωμένες Πολιτείες της Αμερικής
         For the United States of America
         Pour les États-Unis d'Amérique
         Per gli Stati Uniti d'America
         Amerikas Savienoto Valstu vārdā
         Jungtinių Amerikos Valstijų vardu
         az Amerikai Egyesült Államok részéről
         Għall-Istati Uniti ta'l-Amerika
         Voor de Verenigde Staten van Amerika
         W imieniu Stanów Zjednoczonych Ameryki
         Pelos Estados Unidos da América
         Za Spojené štáty americké
         Za Združene države Amerike
         Amerikan yhdysvaltojen puolesta
         På Amerikas förenta staters vägnar

   MELLÉKLET
   ALPROGRAMOK
   1.   Alprogram – EK/USA-társulások keretében megvalósuló projektek

               1.

               A felek támogatást nyújtanak azoknak a felsőoktatási, szakoktatási és szakképzési intézményeknek, amelyek közös EK/USA-társulást hoznak létre abból a célból, hogy a felsőoktatás, szakoktatás és szakképzés területén közös projekteket valósítsanak meg.

               2.

               Minden egyes társulást az EK és az USA felsőoktatási és szakképzési intézményeinek többoldalú partnersége alkotja.

               3.

               A társulások keretében megvalósuló projekteknek rendszerint ki kell terjedniük közös tanulmányi programokban részt vevő hallgatók transzatlanti mobilitására, amelynek célja a mindkét irányba történő egyenlő mozgás, továbbá megfelelő nyelvi és kulturális előkészítésről kell gondoskodniuk.

               4.

               Mindkét oldal illetékes hatóságai az EK–USA együttműködés szempontjából kulcsfontosságú területek alapján kölcsönösen megállapodnak az EK/USA-társulások szempontjából támogatható területekről.

         2.   Alprogram – Kiválósági mobilitási projektek (követő jelleggel)
   Az alprogram keretében a felek által támogatott közös projektek végrehajtásában kiváló eredményeket elért felsőoktatási vagy szakképzési társulások részesülhetnek a hallgatói mobilitásra irányuló pénzügyi támogatásban.
   3.   Alprogram – Szakpolitika-orientált intézkedések
   Az alprogram keretében a felsőoktatás és a szakképzés területén tevékenykedő szervezetek részvételével működő többoldalú projektek részesülhetnek az Európai Közösség és az Egyesült Államok közötti felsőoktatási és szakképzési együttműködés fejlesztését célzó pénzügyi támogatásban A szakpolitika-orientált intézkedések körébe tanulmányok, konferenciák, szemináriumok, munkacsoportok, teljesítményértékelési gyakorlatok tartoznak, és azok a felsőoktatás és szakképzés horizontális kérdéseire irányulnak, beleértve a képesítések elismerését.
   4.   Alprogram – Schuman-Fulbright ösztöndíj
   Az alprogram keretében a felek olyan, magas képesítéssel rendelkező szakembereket szándékoznak ösztöndíjban részesíteni (beleértve a további egyetemi vagy szakiskolai tanulmányokat folytató szakembereket is), akik az EU–USA kapcsolatok szempontjából fontos, a felek által együttesen meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat vagy képzést folytatni. A Schuman-Fulbright ösztöndíj előmozdítása és az ösztöndíjasok támogatása céljából a felek pénzügyi támogatást nyújthatnak egy általuk együttesen kiválasztott szervezetnek.
   5.   Alprogram – Régi ösztöndíjasok egyesülete
   Az alprogram keretében azok az ösztöndíjas egyesületek részesülhetnek pénzügyi támogatásban, amelyek tagjai az EK–USA felsőoktatási és szakképzési együttműködési program által támogatott hallgatói csereprogramok korábbi résztvevői. A régi ösztöndíjasok egyesületeit a felek által kiválasztott szervezetek is működtethetik.
   A PROGRAM IGAZGATÁSA
   Az alprogramokkal kapcsolatos igazgatási feladatokat az egyes felek arra illetékes tisztviselői végzik. E feladatok a következőket foglalhatják magukban:

               1.

               a pályázatok benyújtásának szabályairól és eljárásáról való döntés, beleértve a pályázókat érintő közös iránymutatások kidolgozását;

               2.

               ütemtervek kidolgozása a pályázati felhívások közzététele, a benyújtási határidő és a pályázatok kiválasztása tekintetében;

               3.

               a programra és annak végrehajtására vonatkozó tájékoztatás nyújtása;

               4.

               az egyetemi tanácsadók és szakértők kijelölése;

               5.

               az egyes felek illetékes hatóságai számára nyújtott tanácsadás azzal kapcsolatban, hogy mely projekteket finanszírozzák;

               6.

               pénzügyi irányítás; valamint

               7.

               a program ellenőrzésére és értékelésére vonatkozó közös kezdeményezések támogatása.

         A főszabály szerint a projektek európai közösségi résztvevői számára az Európai Közösség, az egyesült államokbeli résztvevők számára az Egyesült Államok biztosít támogatást. A támogatás során a felek átalánytámogatást, egységnyi költség alapú rátát és/vagy ösztöndíjakat alkalmazhatnak.
   TECHNIKAI TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEK
   A pénzeszközöket a program végrehajtásához szükséges szolgáltatások igénybevételéhez lehet felhasználni. A felek különösen szakértőket vonhatnak be, a program végrehajtását várhatóan megkönnyítő szemináriumokat, megbeszéléseket vagy egyéb üléseket rendezhetnek, valamint értékelő, tájékoztató, publikációs és terjesztő tevékenységet végezhetnek.