title: A Tanács (EU) 2019/483 határozata (2019. március 19.) az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (A tőkekövetelményekről szóló 575/2013/EU rendelet [CRR] és a 2013/36/EU irányelv [CRDIV]) (EGT-vonatkozású szöveg.)

text:
                  25.3.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 82/29

         A TANÁCS (EU) 2019/483 HATÁROZATA
         (2019. március 19.)
         az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (A tőkekövetelményekről szóló 575/2013/EU rendelet [CRR] és a 2013/36/EU irányelv [CRDIV])
         (EGT-vonatkozású szöveg)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

                     (2)

                     Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – e megállapodás IX. mellékletének módosításáról, amely a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

                     (3)

                     Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                     (4)

                     Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

                     (5)

                     Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az Unió által az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) javasolt módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2019. március 19-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               G. CIAMBA

            (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

            (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

            (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.)a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.)a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

            TERVEZET
            AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG … /2019 HATÁROZATA
            (…)
            az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról
            AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
            tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
            mivel:

                        (1)

                        A HL L 208., 2013.8.2., 68. o., a HL L 321., 2013.11.30., 6. o. és a HL L 20., 2017.1.25., 2. o. által helyesbített, a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                        (2)

                        Az 575/2013/EU rendeletnek az IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard bevezetése által a szavatolótőkére gyakorolt hatás enyhítésére, valamint egyes, a közszektorral szembeni, bármely tagállam pénznemében denominált kitettségek nagykockázat-vállalásként való kezelésére szolgáló átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2395 európai parlamenti és a tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                        (3)

                        A HL L 208., 2013.8.2., 73. o. és a HL L 20., 2017.1.25., 1. o. által helyesbített, a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                        (4)

                        Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv az „EU-szintű anyaintézményekre”, az „EU-szintű pénzügyi holding társaság anyavállalatokra” és az „EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalatokra” hivatkozik, amelyek az EGT-megállapodás összefüggésében úgy értendők, hogy azokra a szervezetekre utalnak, amelyek megfelelnek a rendeletben meghatározott vonatkozó fogalommeghatározásoknak, amelyek valamely EGT-Szerződő Fél területén telepedtek le, és nem leányvállalatai valamely más EGT-Szerződő Fél területén létrehozott intézménynek.

                        (5)

                        A 2013/36/EU irányelv hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba belefoglalt 2006/48/EK (4) és a 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5), amelyeket ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

                        (6)

                        A belső modellek alkalmazásából eredő szavatolótőke-követelmények indokolatlan csökkentésének lehetőségét többek között a 2006/48/EK irányelv 152. cikkét végrehajtó nemzeti jogszabályok korlátozzák; e cikket 2017 végén felváltotta az 575/2013/EU rendelet 500. cikke. Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv azonban továbbra is több olyan rendelkezést tartalmaz, amelyek lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára, hogy ugyanezzel a kérdéssel foglalkozzanak, beleértve a kockázattal súlyozott kitettségértékek indokolatlan csökkentésének ellensúlyozását (lásd például a 2013/36/EU irányelv 104. cikkét) és a belső modellek kalibrálásában prudens biztonsági különbözet bevezetését célzó intézkedések lehetőségét (lásd például az 575/2013/EU rendelet 144. cikkét és a 2013/36/EU irányelv 101. cikkét).

                        (7)

                        Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

                  ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk
               Az EGT-megállapodás IX. melléklete a következőképpen módosul:

                           (1)

                           A 14. pont (2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) helyébe a következő szöveg lép:
                           „32013 L 0036: A HL L 208., 2013.8.2., 73. o. és a HL L 20., 2017.1.25., 1. o. által helyesbített, az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).
                           Az irányelv rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

                                       a)

                                       A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és az »illetékes hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy az irányelvben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok illetékes hatóságait is magukban foglalják.

                                       b)

                                       A »KBER központi bankjaira« vagy a »központi bankokra« való hivatkozások – az irányelvbeli értelmezésen túlmenően – az EFTA-államok nemzeti központi bankjait is magukban foglalják.

                                       c)

                                       Az irányelvben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették.

                                       d)

                                       Az EBH-nak az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke szerinti hatásköreire történő hivatkozásokat az irányelvben az e melléklet 31g. pontjában meghatározott esetekben és az e melléklet 31g. pontja értelmében az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságra való hivatkozásként kell értelmezni.

                                       e)

                                       A 2. cikk (5) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

                                                   »11a.

                                                   Izlandon a »Byggðastofnun«, az »Íbúðalánasjóður« és a »Lánasjóður sveitarfélaga ohf.«;«

                                       f)

                                       A 6. cikk a) pontja a következő albekezdéssel egészül ki:
                                       »Az EFTA-államok illetékes hatóságai a bizalmon és a teljes körű kölcsönös tiszteleten alapuló együttműködést alakítanak ki, különösen az egymás közötti és a PFER tagjaira, valamint az EFTA Felügyeleti Hatóságra is kiterjedő megfelelő és megbízható információáramlás biztosítása terén. Az uniós tagállamok illetékes hatóságai ugyanilyen módon együttműködnek az EFTA-államok illetékes hatóságaival.«

                                       g)

                                       A 47. cikk (3) bekezdése nem alkalmazandó az EFTA-államokra. Valamely EFTA-állam egy vagy több harmadik országgal kötött megállapodásokban hozzájárulhat olyan rendelkezések alkalmazásához, amelyek harmadik országban központi irodával rendelkező valamely hitelintézet fióktelepei számára azonos bánásmódot biztosítanak az EFTA-állam területén.
                                       A Szerződő Felek a 47. cikk (3) bekezdése vagy adott esetben e pont első bekezdése alapján tájékoztatják egymást és konzultálnak egymással a harmadik országokkal létrejövő megállapodások megkötése előtt.
                                       Amennyiben az Európai Unió a 47. cikk (3) bekezdése alapján egy vagy több harmadik országgal tárgyalást folytat egy megállapodás megkötéséről, és e megállapodás nemzeti elbánásra vagy az érintett harmadik országban hatékony piaci hozzáférésre vonatkozik azon hitelintézetek fióktelepei számára, amelyek központi irodája az Európai Unió valamely tagállamában található, úgy az Európai Unió törekszik arra, hogy egyenlő bánásmódot biztosítson az EFTA-államban központi irodával rendelkező hitelintézetek fióktelepei számára.

                                       h)

                                       A 48. cikk nem alkalmazandó. Amennyiben egy EFTA-állam megállapodást köt egy vagy több harmadik országgal az összevont alapú felügyelet gyakorlásának módját illetően azon intézmények felett, amelyek anyavállalatai harmadik országban rendelkeznek központi irodával és olyan harmadik országbeli intézmények felett, amelyek anyavállalatai – intézmények, pénzügyi holdingtársaságok vagy vegyes pénzügyi holdingtársaságok – a szóban forgó EFTA-államban rendelkeznek központi irodával, úgy az említett megállapodás célja annak biztosítása, hogy az EBH az említett EFTA-állam illetékes hatóságától az 1093/2010/EU rendelet 35. cikkének megfelelően hozzájuthasson a harmadik országok nemzeti hatóságaitól kapott információkhoz.

                                       i)

                                       Az 53. cikk (2) bekezdésében a szöveg az »ezen irányelvnek megfelelően« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki.

                                       j)

                                       Az 58. cikk (1) bekezdésének d) pontjában a szöveg az »ESMA« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki.

                                       k)

                                       A 89. cikk (5) bekezdésében a »jelentéstételi kötelezettségeket a jövőbeli uniós jogalkotási aktusok« szövegrész helyébe a »jelentéstételi kötelezettségeket az EGT-megállapodás értelmében alkalmazandó jövőbeli jogalkotási aktusok« szövegrész lép.

                                       l)

                                       A 114. cikk (1) bekezdésében Liechtenstein tekintetében a »KBER központi bank« helyébe az »illetékes hatóság« szövegrész lép.

                                       m)

                                       A 117. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében az »EBH-val« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatósággal« szövegrészt kell beilleszteni.

                                       n)

                                       A 133. cikk (14) és (15) bekezdésében a szöveg a »Bizottság« szó után a »vagy az EFTA-államok tekintetében az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki.

                                       o)

                                       A 151. cikk (1) bekezdése helyébe az EFTA-államok tekintetében a következő szöveg lép: »A 40., 41., 43., 49., 50. és 51. cikk helyett e fejezet rendelkezései alkalmazandók mindaddig, amíg az 575/2013/EU rendelet 460. cikke szerint elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak megfelelően alkalmazandóvá válik a likviditásfedezeti követelmény«.”

                           (2)

                           A melléklet a 14. pont (2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv) után a következő szöveggel egészül ki:

                                       „14a.

                                          32013 R 0575: A HL L 208., 2013.8.2., 68. o., a HL L 321., 2013.11.30., 6. o. és a HL L 20., 2017.1.25., 2. o. által helyesbített, az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.), amelyet a következő rendelet módosított:

                                                   —

                                                      32017 R 2395: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2395 rendelete (2017. december 12.) (HL L 345., 2017.12.27., 27. o.).
                                                   A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

                                                               a)

                                                               A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

                                                               b)

                                                               A »KBER központi bankjaira« vagy a »központi bankokra« való hivatkozások – a rendeletbeli értelmezésen túlmenően – az EFTA-államok nemzeti központi bankjait is magukban foglalják.

                                                               c)

                                                               A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették.

                                                               d)

                                                               Az EBH-nak az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke szerinti hatásköreire történő hivatkozásokat a rendeletben az e melléklet 31g. pontjában meghatározott esetekben és az e melléklet 31g. pontja értelmében az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságra való hivatkozásként kell értelmezni.

                                                               e)

                                                               A 4. cikk (1) bekezdése (75) pontjának szövege a »Svédország« szó előtt a »Norvégia és« szövegrésszel egészül ki.

                                                               f)

                                                               A 31. cikk (1) bekezdésének b) pontjában »a Bizottság« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

                                                               g)

                                                               A 80. cikk (1) és (2) bekezdésében »a Bizottság« szövegrész után a »vagy az EFTA-állam érintettsége esetén az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

                                                               h)

                                                               A 329. cikk (4) bekezdésében, a 344. cikk (2) bekezdésében, a 352. cikk (6) bekezdésében, a 358. cikk (4) bekezdésében és a 416. cikk (5) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »standardokat tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozatok« szövegrészt a »hatálybalépése« szövegrész elé kell beilleszteni.

                                                               i)

                                                               A 395. cikkben:

                                                                           i.

                                                                           a (7) és (8) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében a »Tanács« szó nem alkalmazandó;

                                                                           ii.

                                                                           a (8) bekezdés első albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
                                                                           »A (7) bekezdésben említett javasolt nemzeti intézkedés elfogadására vagy elutasítására vonatkozó határozat elfogadására az EFTA-államok Állandó Bizottsága kap felhatalmazást.«

                                                                           iii.

                                                                           A (8) bekezdés második albekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:
                                                                           »Az EBH a (7) bekezdésben említett értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül eljuttatja a Tanács, a Bizottság és az érintett tagállam számára a (7) bekezdésben említett szempontokkal kapcsolatos véleményét, vagy amennyiben véleménye az EFTA-állam által javasolt nemzeti intézkedésekre vonatkozik, az EFTA-államok Állandó Bizottságának és az érintett EFTA-államnak.«

                                                               j)

                                                               A 458. cikkben:

                                                                           i.

                                                                           a (2) bekezdés első albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
                                                                           »Amikor az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott hatóság olyan változást észlel a pénzügyi rendszerbeli makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok intenzitásában, amely jelentős negatív következményekkel járhat az adott EFTA-állam pénzügyi rendszerére és reálgazdaságára nézve, és amely az említett hatóság megítélése szerint szigorúbb nemzeti intézkedésekkel jobban kezelhető, akkor erről értesítenie kell az EFTA-államok Állandó Bizottságát, az EFTA Felügyeleti Hatóságot, az ERKT-t és az EBH-t, valamint be kell nyújtania részükre az alábbiak mindegyikére vonatkozó releváns mennyiségi vagy minőségi bizonyítékokat:«

                                                                           ii.

                                                                           a (4) bekezdés első albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
                                                                           »A (2) bekezdés d) pontjában említett nemzeti intézkedéstervezeteket elutasító végrehajtási jogi aktus elfogadására vonatkozó hatáskört az EFTA-államok Állandó Bizottságára kell ruházni, amely az EFTA Felügyeleti Hatóság javaslata alapján jár el.«;

                                                                           iii.

                                                                           a (4) bekezdés második albekezdése a következő szöveggel egészül ki:
                                                                           »Amennyiben véleményük valamely EFTA-állam nemzeti intézkedéstervezeteire vonatkozik, az ERKT és az EBH eljuttatja véleményét az EFTA-államok Állandó Bizottságának, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak és az érintett EFTA-államnak.«

                                                                           iv.

                                                                           a (4) bekezdés harmadik–nyolcadik albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
                                                                           »A második albekezdésben említett véleményeknek a lehető legnagyobb mértékben történő figyelembevétele mellett, valamint ha szilárd, meggyőző és részletes bizonyítékok állnak rendelkezésre azt illetően, hogy az intézkedés olyan negatív hatást fog gyakorolni a belső piacra, amely meghaladja a feltárt makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok csökkentéséből eredő pénzügyi stabilitás előnyeit, akkor az EFTA Felügyeleti Hatóság egy hónapon belül javasolhatja az EFTA-államok Állandó Bizottságának a nemzeti intézkedéstervezetek elutasítását.
                                                                           Ha azonban az EFTA Felügyeleti Hatóság az említett egy hónapos határidőn belül nem terjeszt elő ilyen javaslatot, akkor az érintett EFTA-állam azonnali hatállyal elfogadhatja a legfeljebb két éves időtartamra vagy a makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok megszűnéséig – amennyiben ez következik be korábban – szóló intézkedéstervezeteket.
                                                                           Az EFTA-államok Állandó Bizottsága a javaslat kézhezvételétől számított egy hónapon belül határoz az EFTA Felügyeleti Hatóság javaslatáról, és megadja a nemzeti intézkedéstervezetek elutasítására, illetve jóváhagyására vonatkozó indokait.
                                                                           Az EFTA-államok Állandó Bizottsága csak abban az esetben utasíthatja el a nemzeti intézkedéstervezeteket, ha úgy ítéli meg, hogy az alábbi feltételek közül egy vagy több nem teljesül:

                                                                                a)

                                                                                a makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok intenzitásában bekövetkezett változások jellegüknél fogva nemzeti szinten fenyegetést jelentenek a pénzügyi stabilitásra nézve;

                                                                                b)

                                                                                e rendelet 124. és 164. cikke, illetve a 2013/36/EU irányelv 101., 103., 104., 105., 133. és 136. cikke – ezen intézkedések relatív hatékonyságát is figyelembe véve – nem jelent megfelelő megoldást a feltárt makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok kezelésére;

                                                                                c)

                                                                                a nemzeti intézkedéstervezetek alkalmasabbak a feltárt makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázat kezelésére, és nem járnak aránytalan mértékű negatív hatásokkal más Szerződő Felek vagy az EGT egészében a pénzügyi rendszer egészére vagy egy részére nézve, akadályt képezve ezáltal a belső piac működése szempontjából;

                                                                                d)

                                                                                a szóban forgó probléma csak egy EFTA-államban merült fel; valamint

                                                                                e)

                                                                                a kockázatokat nem kezelték más, e rendeletben vagy a 2013/36/EU irányelvben foglalt intézkedésekkel.

                                                                                Az EFTA-államok Állandó Bizottsága értékelésének figyelembe kell vennie az ERKT és az EBH véleményét, és az (1) bekezdésnek megfelelően kijelölt hatóság által a (2) bekezdéssel összhangban benyújtott bizonyítékokon kell alapulnia.
                                                                           Ha azonban az EFTA-államok Állandó Bizottsága az EFTA Felügyeleti Hatóság javaslatának kézhezvételétől számított egy hónapon belül nem hoz határozatot a nemzeti intézkedéstervezetek elutasításáról, akkor az érintett EFTA-állam elfogadhatja és alkalmazhatja a legfeljebb két éves időtartamra vagy a makroprudenciális vagy rendszerszintű kockázatok megszűnéséig – amennyiben ez következik be korábban – szóló intézkedéstervezeteket.«

                                                                           v)

                                                                           az EFTA-államok tekintetében a (6) bekezdés a következőképpen módosul:
                                                                           »Amikor egy EFTA-állam elismeri az ezzel a cikkel összhangban meghatározott intézkedéseket, akkor erről értesíti az EFTA-államok Állandó Bizottságát, az EFTA Felügyeleti Hatóságot, az EBH-t, az ERKT-t és az EGT-megállapodás intézkedéseinek alkalmazására felhatalmazott Szerződő Felet.«

                                                               k)

                                                               A 467. cikk (2) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében »a Bizottság az 1606/2002/EK rendelet alapján elfogad egy rendeletet« szövegrész helyébe a »az elfogadott rendeletet tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozat hatályba lép« szövegrész lép.

                                                               l)

                                                               A 497. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

                                                                           i.

                                                                           az (1) és (2) bekezdésben a »legutolsónak a hatálybalépésétől« szövegrész előtt a »standardot tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozatok közül« szövegrésszel egészül ki;

                                                                           ii.

                                                                           az (1) bekezdésben az »elfogadását megelőzően« szövegrész helyébe a »az EGT területén alkalmazandók« szövegrész lép.”

                           (3)

                           A 31bc. pontban (Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete):

                                       a)

                                       a szöveg az alábbi franciabekezdéssel egészül ki:

                                                   „—

                                                      32013 R 0575: Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.), amelyet a HL L 208., 2013.8.2., 68. o., a HL L 321., 2013.11.30., 6. o. és a HL L 20., 2017.1.25., 2. o. számában helyesbítettek.”

                                       b)

                                       a zh) kiigazítás a következő szöveggel egészül ki:

                                                   „v)

                                                   az (5a) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében a »standard közül a legutolsónak a hatálybalépésétől« szövegrész után a »standardot tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozatok« szövegrészt kell beilleszteni.”

                           (4)

                           A 31ea. pont (2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő franciabekezdéssel egészül ki:

                                       „—

                                          32013 L 0036: Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.), amelyet a HL L 208., 2013.8.2., 73. o. és a HL L 20., 2017.1.25., 1. o. számában helyesbítettek.”

                           (5)

                           A 31. pont (2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) szövegét el kell hagyni.

               2. cikk
               Az 575/2013/EU rendeletnek, amelynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 208., 2013.8.2., 68. o., a HL L 321., 2013.11.30., 6. o. és a HL L 20., 2017.1.25., 2. o. tartalmazza, valamint az (EU) 2017/2395 rendeletnek és a 2013/36/EU irányelvnek, amelynek helyesbített szövegváltozatát a HL L 208., 2013.8.2., 73. o. és a HL L 20., 2017.1.25., 1. o. tartalmazza, az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk
               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1).

               4. cikk
               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság titkárai

               (1)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

               (2)  HL L 345., 2017.12.27., 27. o.

               (3)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

               (4)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

               (5)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

               (*1)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

            A Szerződő Felek együttes nyilatkozata a 2013/36/EU irányelvet az EGT-megállapodásba befoglaló …/2019 határozathoz
            A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az EGT-megállapodásba való belefoglalása nem érinti a közvetlen külföldi tőkebefektetés biztonsági vagy közrendi átvilágítására vonatkozó, általánosan alkalmazandó nemzeti szabályokat.


title: A Tanács (EU) 2019/510 határozata (2019. március 25.) az Európai Unió nevében az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény keretében az Egyesült Királyság által benyújtott, az említett egyezményhez való csatlakozás iránti kérelemmel kapcsolatban képviselendő álláspontról

text:
                  27.3.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 85/22

         A TANÁCS (EU) 2019/510 HATÁROZATA
         (2019. március 25.)
         az Európai Unió nevében az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény keretében az Egyesült Királyság által benyújtott, az említett egyezményhez való csatlakozás iránti kérelemmel kapcsolatban képviselendő álláspontról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményt (1) (a továbbiakban: NEAFC-egyezmény) a 81/608/EGK tanácsi határozat (2) hagyta jóvá, és az 1982. március 17-én lépett hatályba.

                     (2)

                     2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikkének megfelelően bejelentette az Unióból való kilépésre vonatkozó szándékát. A kilépésről rendelkező megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a bejelentéstől számított két év elteltével, azaz 2019. március 30-tól a Szerződések az Egyesült Királyságra többé már nem alkalmazhatók, kivéve, ha az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben ennek a határidőnek a meghosszabbításáról egyhangúlag határoz.

                     (3)

                     Az Egyesült Királyság az Unióból való kilépéséig továbbra is tagállam marad, így élvezi a Szerződésekből eredő valamennyi jogot és köti az azokból fakadó összes kötelezettség is, ideértve a lojális együttműködés elvének tiszteletben tartását is.

                     (4)

                     Az EUSZ 50. cikke alapján az Egyesült Királyság által tett bejelentést követő, 2017. április 29-i iránymutatásaiban az Európai Tanács elismerte, hogy nemzetközi összefüggésben figyelembe kell venni az Egyesült Királyság mint kilépő tagállam sajátos helyzetét, amennyiben az – amíg tagsága fennáll – tiszteletben tartja kötelezettségeit és lojális marad az Unió érdekeihez.

                     (5)

                     A kilépésről rendelkező megállapodás intézkedéseket tartalmaz az uniós jog rendelkezéseinek az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban azon dátumot követő alkalmazására vonatkozóan, amelyen a Szerződések alkalmazandósága megszűnik az Egyesült Királyság tekintetében (a továbbiakban: átmeneti időszak). Amennyiben a megállapodás hatályba lép, az uniós jog – beleértve azokat a nemzetközi megállapodásokat is, amelyeknek az Unió részes fele – a megállapodásnak megfelelően alkalmazandó lesz az Egyesült Királyságra vonatkozóan és az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak alatt, majd ezen időszak elteltével alkalmazandósága megszűnik.

                     (6)

                     Mivel az Unió a NEAFC-egyezmény szerződő fele, ezen egyezmény jelenleg alkalmazandó az Egyesült Királyságra, miközben a NEAFC-egyezmény 20. cikkének (4) bekezdése kizárja az uniós tagállamok csatlakozásának lehetőségét.

                     (7)

                     A NEAFC-egyezmény 20. cikkének (4) bekezdése értelmében bármely állam csatlakozhat a NEAFC-egyezményhez, feltéve hogy attól az időponttól számított 90 napon belül, amikor a letéteményes értesítést küld a kérelem kézhezvételéről, az adott állam csatlakozási kérelmét a NEAFC-egyezmény szerződő feleinek háromnegyede jóváhagyja.

                     (8)

                     Tekintettel arra a lehetőségre, hogy addig az időpontig, amikor a Szerződések alkalmazandósága megszűnik az Egyesült Királyság vonatkozásában, nem fog rendelkezésre állni a kilépésről rendelkező megállapodás, az Egyesült Királyság 2019. január 8-án a NEAFC-egyezményhez való, szerződő félként történő csatlakozás iránti kérelmet nyújtott be.

                     (9)

                     Az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének (a továbbiakban: Tengerjogi Egyezmény) (3) 56., 63. és 116. cikke értelmében az Egyesült Királyságnak jogos halászati érdekeltségei vannak a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen (a nyílt tengeren), valamint parti államként, amennyiben az Egyesült Királyság kizárólagos gazdasági övezetében található vizek a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területhez tartoznak.

                     (10)

                     A nem fenntartható halászat megakadályozása céljából az Uniónak érdekében áll, hogy az Egyesült Királyság együttműködjön a közös érdekű állományok kezelésében az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye és az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. augusztus 4-i megállapodás (a továbbiakban: a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás) (4), vagy bármely más nemzetközi megállapodás vagy nemzetközi jogi norma rendelkezéseinek maradéktalan betartása mellett.

                     (11)

                     A Tengerjogi Egyezmény 63. cikkének (2) bekezdése és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 8. cikke értelmében ha a társult fajok ugyanazon hal- és víziállat-állománya vagy -állományai a kizárólagos gazdasági övezetben és az azon túli vagy azzal szomszédos területen egyaránt megtalálhatók, a parti államnak és a kizárólagos gazdasági övezeten túli vagy azzal szomszédos területen található hal- és víziállat-állományt halászó államoknak együtt kell működniük az ezen a kapcsolódó területen található állományok megóvásához szükséges intézkedések egyeztetése érdekében. Ez az együttműködés kialakítható a regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretein belül, vagy – ahol e szervezeteknek nincs hatásköre a kérdéses állomány vonatkozásában – a halászatban érdekelt országok közötti ad hoc rendelkezések segítségével.

                     (12)

                     Az Egyesült Királyságnak a NEAFC-egyezményhez való csatlakozása lehetővé teszi az Egyesült Királyság számára, hogy – kellő tekintettel a többi ország és az Unió jogaira, érdekeire és kötelezettségeire – együttműködjön a szükséges halászati gazdálkodási intézkedések meghozatalában annak biztosítására, hogy a halászati tevékenységek során az állomány(ok) kiaknázása fenntartható módon történjen.

                     (13)

                     Ezért az Uniónak érdekében áll az Egyesült Királyság által benyújtott, a NEAFC-egyezményhez való csatlakozás iránti kérelem jóváhagyása abban az esetben, ha az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére a NEAFC-egyezmény 20. cikkének (4) bekezdésében említett értesítési időszak lejártáig, a kilépésről rendelkező megállapodás hiányában kerül sor,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk

               (1)   Az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény keretében az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy jóvá kell hagyni az Egyesült Királyság NEAFC-egyezményhez való csatlakozása iránti kérelmét.

               (2)   A Bizottság csak abban az esetben kap felhatalmazást a NEAFC-egyezmény letéteményesének az uniós álláspontról történő tájékoztatására, ha az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére a NEAFC-egyezmény 20. cikkének (4) bekezdésében említett értesítési időszak lejártáig, a kilépésről rendelkező megállapodás hiányában kerül sor.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2019. március 25-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               G. CIAMBA

            (1)  HL L 227., 1981.8.12., 22. o.

            (2)  A Tanács 81/608/EGK határozata (1981. július 13.) az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 227., 1981.8.12., 21. o.).

            (3)  HL L 179., 1998.6.23., 3. o.

            (4)  HL L 189., 1998.7.3., 14. o.


title: A Bizottság határozata (2019. március 18.) Koszovó nemzeti szabályozó hatóságának az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületében való részvételéről

text:
                  27.3.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 115/26

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
         (2019. március 18.)
         Koszovó (*1) nemzeti szabályozó hatóságának az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületében való részvételéről
         (2019/C 115/09)
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése felsorolja a Bizottság hatásköreit, és előírja, hogy a Bizottságnak elő kell mozdítania az Unió általános érdekeit, ennek érdekében meg kell tennie a megfelelő kezdeményezéseket, a Szerződésekben meghatározott feltételek szerint koordinatív, végrehajtó és igazgatási feladatokat kell ellátnia, továbbá a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a Szerződések által meghatározott más esetek kivételével el kell látnia az Unió külső képviseletét.

                     (2)

                     Az (EU) 2018/1971 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 35. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabályozói tanácsnak, a munkacsoportoknak és az igazgatótanácsnak nyitottnak kell lenniük azon harmadik országok elektronikus hírközlés területéért elsősorban felelős szabályozó hatóságainak a részvétele előtt, amelyek e célból megállapodást kötöttek az Unióval. A rendelet továbbá előírja, hogy az említett megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján együttműködési szabályokat kell kidolgozni különösen az érintett harmadik országok szabályozó hatóságainak az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és a BEREC Hivatal munkájában történő, szavazati jog nélküli részvételének jellegére, mértékére és módjára vonatkozóan, beleértve azokat a rendelkezéseket is, amelyek a BEREC kezdeményezéseiben való részvételt, a pénzügyi hozzájárulásokat és a BEREC Hivatal személyzetét érintik.

                     (3)

                     Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Koszovó (*1) közötti stabilizációs és társulási megállapodás (2) 111. cikke értelmében az elektronikus hírközlés területén folytatott együttműködésben a hangsúlyt elsősorban az e területtel kapcsolatos közösségi vívmányok kiemelt kérdéseire kell helyezni. A feleknek különösen az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások területén folytatott együttműködésüket kell szorosabbra fűzniük, különös figyelmet fordítva az illetékes szabályozó hatóságok függetlenségének biztosítására és megerősítésére. Az Unió és Koszovó ezért az (EU) 2018/1971 rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében megállapodást kötött.

                     (4)

                     A koszovói szabályozó hatóság BEREC-ben és BEREC Hivatalban való részvétele maradéktalanul összhangban van a nyugat-balkáni stratégiával (3), amely sürgeti a digitális társadalom fejlesztését célzó intézkedések meghozatalát, ideértve a széles sávú hálózatok kiépítését és a barangolási költségek csökkentését, valamint a térségbeli országok jogszabályainak az uniós joggal való összehangolását. Amint az a Nyugat-Balkánra vonatkozó digitális menetrendben (4) is szerepel, az Unió és a nyugat-balkáni nemzeti szabályozó hatóságok közötti szorosabb kapcsolat hozzájárulhat ahhoz, hogy a térség szabályozási gyakorlata közelebb kerüljön az uniós gyakorlathoz.

                     (5)

                     Tekintettel arra, hogy az Uniónak érdekében áll szorosabbra fűzni a Koszovóval folytatott együttműködést és előmozdítani az elektronikus hírközléssel kapcsolatos uniós szabályozási rendszer Koszovó általi elfogadását, helyénvaló megállapítani Koszovó szabályozó hatóságának a BEREC szabályozói tanácsában és munkacsoportjaiban, valamint a BEREC Hivatal igazgatótanácsában való részvételére irányadó munkamegállapodásokat,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

            1. cikk
            Koszovó azon nemzeti szabályozó hatósága, amely elsődleges felelősséget visel az elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások napi szintű működtetésének felügyeletéért, részt vehet az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) szabályozói tanácsában és munkacsoportjaiban, valamint a BEREC Hivatal igazgatótanácsában.
            A koszovói nemzeti szabályozó hatóság részvételére irányadó feladatmeghatározást a melléklet tartalmazza.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2019. március 18-án.

                  a Bizottság részéről

               Marija GABRIEL

                  a Bizottság tagja

            (*1)  Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

            (1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1971 rendelete (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról, az (EU) 2015/2120 rendelet módosításáról, valamint az 1211/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 321., 2018.12.17., 1. o.).

            (2)  Stabilizációs és társulási megállapodás egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó (*1) között (HL L 71., 2016.3.16., 3. o.).

            (3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Hiteles bővítési perspektíva a Nyugat-Balkánra vonatkozóan és fokozott uniós szerepvállalás a Nyugat-Balkánnal (COM(2018) 65 final, 2018.2.6.).

            (4)  SWD(2018) 360 final; a Bizottság szolgálati munkadokumentuma: A Nyugat-Balkánra vonatkozó digitális menetrendet támogató intézkedések.

            MELLÉKLET
            RÉSZVÉTELI FELADATMEGHATÁROZÁS
            1.   Részvétel a BEREC szabályozói tanácsában

                        1.

                        Koszovó (*1) nemzeti szabályozó hatósága részt vehet a BEREC szabályozói tanácsának munkájában.

                        2.

                        Koszovó nemzeti szabályozó hatósága a vezetője, irányító testületének tagjai vagy valamelyikük helyettese közül kinevezi a nemzeti szabályozó hatóság azon képviselőjét, aki részt vesz a szabályozói tanács megbeszélésein.

                        3.

                        Koszovó nemzeti szabályozó hatósága egy póttagot is kinevez, aki a képviselőt helyettesíti annak távolléte esetén. A póttagot a nemzeti szabályozó hatóság vezetője, irányító testületének tagjai, valamelyikük helyettese vagy a nemzeti szabályozó hatóság alkalmazottai közül kell kinevezni.

                        4.

                        Koszovó nemzeti szabályozó hatóságának képviselőjét és a póttagot az elektronikus hírközlés területével kapcsolatos szaktudásuk alapján kell kinevezni, a kapcsolódó vezetői, igazgatási és költségvetési készségek figyelembevételével. A hatóság munkájában való lehető leghatékonyabb részvételük érdekében a nemzeti szabályozó hatóság törekszik arra, hogy képviselői és – lehetőség szerint – póttagjai ne cserélődjenek túl gyakran.

                        5.

                        A koszovói nemzeti szabályozó hatóság képviselőjének jogában áll minden megbeszélésen véleményt nyilvánítani függetlenül attól, hogy a megbeszélésre a BEREC szabályozói tanácsának ülésén vagy más módon kerül sor. Az ilyen véleményt kellőképpen, a szabályozói tanács szabályai és munkamódszerei szerint rögzíteni kell a jegyzőkönyvben.

                        6.

                        A szabályozói tanács tagjainak az (EU) 2018/1971 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban közzétett jegyzékébe fel kell venni a koszovói nemzeti szabályozó hatóság képviselőjének és a póttagnak a nevét.

                        7.

                        A szabályozói tanács munkájában való részvétel során a koszovói nemzeti szabályozó hatóság képviselője és a póttag semmilyen kormánytól, intézménytől, személytől vagy szervtől nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat.

                  2.   Részvétel a munkacsoportokban

                        1.

                        Koszovó nemzeti szabályozó hatósága szakértőket nevezhet ki a BEREC munkacsoportjaiban való részvételre.

                        2.

                        Ezek a szakértők a BEREC szabályainak és munkamódszereinek megfelelően részt vehetnek a munkacsoportok valamennyi tevékenységében. Valamennyi eszmecsere során véleményt nyilváníthatnak függetlenül attól, hogy az eszmecserékre a munkacsoportok ülésén vagy más módon kerül sor.

                  3.   Részvétel a BEREC Hivatal igazgatótanácsában

                        1.

                        Koszovó nemzeti szabályozó hatósága részt vehet a BEREC Hivatal igazgatótanácsának munkájában.

                        2.

                        Az igazgatótanács munkájában való részvételre a koszovói nemzeti szabályozó hatóság vagy a szabályozói tanácsba képviselőként kinevezett személyt jelöli ki, vagy a nemzeti szabályozó hatóság vezetője, irányító testületének tagjai, illetve valamelyikük helyettesei közül a szabályozói testületbe képviselőként kinevezett személytől eltérő személyt.

                        3.

                        Ezenkívül a koszovói nemzeti szabályozó hatóság póttagként vagy a szabályozói tanácsba helyettesként kinevezett személyt nevezi ki, vagy a nemzeti szabályozó hatóság vezetője, irányító testületének tagjai, valamelyikük helyettese, illetve a nemzeti szabályozó hatóság alkalmazottai közül egy másik személyt, aki a képviselőt távollétében helyettesíti.

                        4.

                        A koszovói nemzeti szabályozó hatóság képviselőjének jogában áll minden megbeszélésen véleményt nyilvánítani függetlenül attól, hogy a megbeszélésre a BEREC igazgatótanácsának ülésén vagy bármely más módon kerül sor. E véleményt kellőképpen, az igazgatótanács szabályai és munkamódszerei szerint rögzíteni kell a jegyzőkönyvben.

                        5.

                        Az igazgatótanács tagjainak az (EU) 2018/1971 rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban közzétett jegyzékébe fel kell venni a koszovói nemzeti szabályozó hatóság képviselőjének és a póttagnak a nevét.

                        6.

                        Az igazgatótanács munkájában való részvétel során a koszovói nemzeti szabályozó hatóság képviselője és a póttag semmilyen kormánytól, intézménytől, személytől vagy szervtől nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat.

                  4.   Érdekeltségi nyilatkozat

                        1.

                        Koszovó nemzeti szabályozó hatóságának a szabályozói tanácsba és az igazgatótanácsba kinevezett képviselői és azok póttagjai mindannyian írásbeli nyilatkozatot tesznek, amelyben kinyilvánítják elkötelezettségüket és jelzik, hogy van-e olyan közvetlen vagy közvetett érdekük, amely úgy tekinthető, hogy az a függetlenségüket befolyásolja.
                        E nyilatkozatokat a hivatalba lépéskor kell megtenni és közzé kell tenni. A nyilatkozatoknak pontosaknak és teljeskörűeknek kell lenniük, és minden alkalommal naprakésszé kell tenni azt a nyilatkozatot, amellyel kapcsolatban felmerül annak kockázata, hogy a nyilatkozatot tevő személy függetlenségét befolyásolónak tekinthető közvetlen vagy közvetett érdek áll fenn.

                  5.   Személyzet

            A BEREC Hivatal az igazgatótanács által kibocsátott határozat alapján igénybe vehet Koszovóból érkező személyzetet, beleértve a kirendelt nemzeti szakértőket és a BEREC Hivatal alkalmazásában nem álló egyéb alkalmazottakat is.
            6.   Koszovó nemzeti szabályozó hatóságának pénzügyi hozzájárulása a BEREC Hivatalhoz

                        1.

                        A koszovói nemzeti szabályozó hatóság által a BEREC-ben való részvétel céljából fizetendő, a BEREC Hivatal költségvetéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás az e melléklet 1., 2. és 3. pontja szerinti részvétel összes költségét jelenti. Az összegek az alábbi 6.2. pontnak megfelelően kerülnek meghatározásra.

                        2.

                        A koszovói nemzeti szabályozó hatóság által a 6.1. pont szerint fizetendő pénzügyi hozzájárulás a következő költségeket fedezi:

                                    —

                                    a nemzeti szabályozó hatóság képviselőinek a BEREC ülésein való részvétellel összefüggésben felmerült utazási költségei megtérítésével kapcsolatos költségek, a BEREC visszatérítési szabályainak megfelelően;

                                    —

                                    a fenti utazási költségtérítésekkel kapcsolatos adminisztratív költségek, amelyek legfeljebb az utazási költségtérítésként kifizetett összegek 3 %-át tehetik ki;

                                    —

                                    a nemzeti szabályozó hatóságnak a BEREC munkájában való általános részvételéhez kapcsolódó adminisztratív költségek.

                              A pénzügyi hozzájárulás összegét a BEREC határozza meg többek között a következő évre tervezett kiküldetések, valamint az előző év(ek)et érintő tényleges kiküldetések és visszatérítések figyelembevételével.

                        3.

                        A nemzeti szabályozó hatóság hozzájárulását a BEREC Hivatalnak az (EU) 2018/1971 rendelet 29. cikke alapján elfogadott pénzügyi szabályzatával összhangban kell teljesíteni.

                        4.

                        A koszovói nemzeti szabályozó hatóság képviselőinek és szakértőinek a BEREC és a BEREC Hivatal munkájában és – többek között – annak ülésein való részvételével kapcsolatban felmerülő utazási és tartózkodási költségeit a BEREC Hivatal az alkalmazásában nem álló személyek utazási, tartózkodási és az utazás során felmerülő egyéb költségeinek megtérítésére vonatkozó irányítóbizottsági határozatában (2) megállapított szabályoknak megfelelően téríti meg.

                        5.

                        E határozat hatálybalépése után és minden egyes azt követő év elején a BEREC Hivatal fizetési felhívást küld a nemzeti szabályozó hatóságnak az e határozatban megállapított, az Ügynökség számára teljesítendő hozzájárulásának megfelelően.

                        6.

                        Ez a hozzájárulás euróban értendő és a BEREC Hivatal euróban vezetett bankszámlájára fizetendő.

                        7.

                        Hozzájárulását a koszovói nemzeti szabályozó hatóság a részére szóló fizetési felhívás alapján, annak BEREC Hivatal általi kiküldésétől számított 30 napon belül fizeti be.

                        8.

                        A hozzájárulás fizetésében felmerülő bármilyen késedelem esetén a nemzeti szabályozó hatóságnak a hátralékos összegre az esedékesség napjától kezdődően kamatot kell fizetnie. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveleteiért alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal.

                  7.   Részletes munkamegállapodás

                        1.

                        A szabályozói tanács és az igazgatótanács az (EU) 2018/1971 rendelet és e részvételi feladatmeghatározás szerint részletes munkamegállapodást határoz meg a koszovói nemzeti szabályozó hatóság részvételére vonatkozóan.

                        2.

                        Koszovó nemzeti szabályozó hatósága e határozat hatálybalépésének napjától kezdve részt vehet a BEREC munkájában, beleértve a szabályozói tanácsot és a munkacsoportokat, valamint az igazgatótanács munkájában is, a fenti 7.1. pont szerinti részletes munkamegállapodások véglegesítésétől függetlenül.

               (*1)  Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

               (1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1971 rendelete (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról, az (EU) 2015/2120 rendelet módosításáról, valamint az 1211/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 321., 2018.12.17., 1. o.).

               (2)  BEREC Office MC Decision concerning the reimbursement of travel, subsistence and other expenses incurred in the course of journeys made by persons not employed by the BEREC Office and repealing the previous Management Committee Decision No MC/2013/05 of 6 June 2013 (A BEREC Hivatal irányítóbizottságának határozata a BEREC Hivatal alkalmazásában nem álló személyek utazási, tartózkodási és az utazás során felmerülő egyéb költségeinek visszatérítéséről, valamint az irányítóbizottság korábbi, 2013. június 6-i MC/2013/05 határozatának hatályon kívül helyezéséről) (MC/2015/13)


A Bizottság 2019.04.26-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9272 - 3i Group pic / TIIC 2 (SCA) SICAR / Meridiam Infrastructure Finance S.a.r.l. / DirectRoute (Limerick) Holdings Limited) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2019.04.26-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9310 - IFM Investors Pty Ltd / Polski Fundusz Rozwoju S.A. / PSA Baltics / DCT Gdansk SA) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2019.04.25-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9288 - CA Consumer Finance S.A. / Banco BPM S.p.A.) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)