title: 2013/551/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2013. április 17. ) az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/139

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2013. április 17.)
   az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat
   (2013/551/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165., 166. és 167. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0099/2013),

               1.

               mentesítést ad az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője számára az Európai Külügyi Szolgálat 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, valamint gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 68., 2011.3.15.

      (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

      (4)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2013. április 17.)
      az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165., 166. és 167. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0099/2013),

                  A.

                  mivel az Európai Külügyi Szolgálat az Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdése értelmében került létrehozásra, és 2011. január 1-jén kezdte meg működését;

                  B.

                  mivel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozat (7) (1) preambulumbekezdése szerint az EKSZ „az Unió önállóan működő, a [z Unió külügyi és biztonságpolitikai] főképviselő[je (a főképviselő)] irányítása alatt álló szerve”;

                  C.

                  mivel a Bizottság jogi szempontból elsőbbséggel bír a működési költségek kezelése tekintetében; mivel megállapításra került a feladatok megosztása az EKSZ és a Bizottsághoz csatolt Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat között;

                  D.

                  mivel az EKSZ felel központja és az uniós küldöttségek működési kiadásainak pénzügyi kezeléséért;

                  E.

                  mivel az EKSZ 2011. évi költségvetése a Bizottságtól és a Tanács Főtitkárságától érkező arányos költségvetési átcsoportosításokból állt;

                  1.

                  tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék ellenőrzési munkája alapján arra a következtetésre jutott, hogy a 2011. december 31-i fordulónappal záruló pénzügyi évet illetően az intézmények és szervek igazgatási és egyéb kiadásokkal kapcsolatos kifizetései összességükben lényegi hibától mentesek;

                  2.

                  megállapítja, hogy miközben 2011 volt az EKSZ első pénzügyi éve, mindazonáltal teljes mértékben felel a 2011-es pénzügyi évért, és biztosítania kell a jogszabályoknak való szigorú megfelelést; sürgeti az EKSZ-t annak megvizsgálására, hogy milyen tanulságokat lehet levonni működése első évéből;

                  3.

                  rámutat arra, hogy a 2011-es éves jelentésbe a Számvevőszék belefoglalt az EKSZ-ről szóló megállapításokat is a személyzet számára fizetett szociális juttatásokkal, az ideiglenes alkalmazottakkal kötött szerződésekkel, a biztonsági szolgálatok nyújtására vonatkozó szerződés kezelésével és a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban; sürgeti az EKSZ-t az e megállapítások kezeléséhez szükséges intézkedések meghozatalára;

                  4.

                  aggódik amiatt, hogy a Számvevőszék úgy találta, hogy a szabályok megszegése korlátozott számban a személyzet tagjai részére eszközölt helytelen kifizetésekhez, az ideiglenes alkalmazottak és az EKSZ számára jogbizonytalansághoz, a költségvetési rendelet be nem tartásához és vissza nem követelt héához, valamint a valamennyi uniós intézmény által kötelezően betartandó közbeszerzési szabályok megszegéséhez vezetett; rámutat arra, hogy az EKSZ teljes mértékben felel működéséért, és tudomásul veszi, hogy az EKSZ jelezte, hogy megtette a szabályok visszatérő megszegésének elkerüléséhez szükséges lépéseket; kéri, hogy az EKSZ a 2012-es mentesítési eljárás keretében tájékoztassa a Parlamentet az eredményekről;

                  5.

                  tudomásul veszi a Számvevőszék megállapításaira adott válaszokat, és egyetért a Számvevőszék azon ajánlásával, hogy intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy a személyzet tagjai megfelelő időközönként dokumentumokat nyújtsanak be személyes adataik megerősítésére; megállapítja, hogy az EKSZ a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatallal (PMO) együtt rendszer bevezetését tervezi e dokumentumok időben történő felülvizsgálatára; ezenkívül az EKSZ-nek megfelelő ellenőrzések és jobb iránymutatás segítségével tovább kell javítania a közbeszerzési eljárások tervezését, összehangolását és lebonyolítását;

                  6.

                  sajnálja, hogy a Számvevőszék megállapításai szerint 2012-ben továbbra is fennáll a helytelen vagy indokolatlan kifizetések kockázata abban az esetben, ha a személyzet tagjainak körülményei megváltoztak, bár az EKSZ mechanizmust vezetett be az éves frissítésre; felkéri az EKSZ-t, hogy 2012-es éves tevékenységi jelentésében adjon tájékoztatást ezen új mechanizmus végrehajtásáról;

                  7.

                  megállapítja, hogy 2011 végén az EKSZ központjának végleges költségvetése 188 000 000 EUR volt 91 %-os végrehajtási arány mellett, míg a küldöttségeké 276 100 000 EUR, alacsonyabb, 89 % körüli végrehajtási arány mellett; tudomásul veszi, hogy a Bizottságnak ki kellett egészítenie a küldöttségek költségvetését összesen 252 400 000 EUR összegben, 85 %-os végrehajtási arány mellett; azt is megállapítja, hogy 2012 végén a 2011-es költségvetés végleges végrehajtási aránya 97 % volt a központnál és 97 % a küldöttségeknél;

                  8.

                  aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy 2011-ben költségvetés-módosítás és a Bizottságtól érkező, illetve a szervezeti egységeken belüli néhány átcsoportosítás után továbbra is egészen magas az alulköltekezés aránya és az előirányzatok átvitele; javasolja kiemelt teljesítménymutatók kidolgozását a legkritikusabb területek nyomon követésére a költségvetés végrehajtásának az elkövetkező években való javítása érdekében;

                  9.

                  emlékeztet arra, hogy az EKSZ nemrégiben létrehozott szervezet, amely több különböző szervezeti egység összevonásából született, és hogy 2011 volt működésének első éve, amelyben számos technikai kihívással kellett megküzdenie, különösen a közbeszerzés és a munkaerő-felvétel terén; továbbá megjegyzi, hogy nem valószínű az intézkedések kidolgozásából eredő túlzott igazgatási teher megismétlődése a következő években;

                  10.

                  nagyra értékeli a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának tagjai által feltett széles körű, írásbeli és szóbeli választ igénylő kérdésekre adott részletes válaszokat, amelyek messze túlmutattak az EKSZ igazgatási költségein;

                  11.

                  rámutat a közbeszerzési eljárás és a pályázatok terén tapasztalható hiányosságokat érintő észrevételekre, és felhívja az EKSZ-t, hogy indokolatlan késedelem nélkül orvosolja ezeket a hiányosságokat;

                  12.

                  megjegyzi a jelenlegi mentesítés fontosságát a jövőbeli mentesítési eljárások keretének kialakítása tekintetében, és úgy véli, hogy erősíteni fogja az EKSZ és működése hatékonyságának jövőbeli fejlesztésével és javításával kapcsolatos elvárásokat; felhívja a főképviselőt, hogy 2013 közepéig végezze el az EKSZ szervezetének és működésének felülvizsgálatát, és szükség esetén készítsen javaslatokat a 2010/427/EU határozat felülvizsgálatára;

                  13.

                  úgy véli, hogy a mentesítési eljárást nem lehet felhasználni azoknak a körülményeknek a részletes összehasonlítására, amelyek között az EKSZ-nek kell működnie 140 helyszínen, amelyek között vannak békések és rendezettek, illetve gyakorlatilag háborús övezetben lévők is; úgy véli, hogy ezek a helyszínek életkörnyezetek széles körét tükrözik;

                  14.

                  elismeri, hogy a harmadik országokban a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos kihívások nagyon különböznek az Unión belüliektől; a Bizottság és az EKSZ szerepének és feladatainak egyértelmű meghatározását és összehangolását kéri a harmadik országokban a költségvetés tervezése és végrehajtása tekintetében;

                  15.

                  tudomásul veszi, hogy az EKSZ első működési évében intenzív felvételi időszak zajlott annak biztosítása érdekében, hogy a személyzet tekintetében a lehető legkisebb késedelemmel elérhesse teljes kapacitását; továbbá megállapítja, hogy vannak olyan küldöttségek, amelyeknél nehezebb betölteni az álláshelyeket a környezetükben uralkodó kockázati szint miatt;

                  16.

                  sajnálja, hogy az újabb tagállamokból érkező személyzet aránya nagyon alacsony az EU korábbi 15 tagállamából érkező személyzethez viszonyítva; rámutat, hogy fokozottabb nemi és – lehetőség szerint – földrajzi egyensúlyra van szükség a munkaerő-felvétel és a kinevezések terén; sürgeti az EKSZ-t a megfelelő mechanizmusok kidolgozására és a szükséges intézkedések meghozatalára a jobb és kiegyensúlyozottabb képviselet megteremtése érdekében megfelelő időben; üdvözli, hogy a betöltetlen álláshelyek száma csökken; sürgeti az EKSZ-t, hogy a betöltetlen álláshelyeket használja fel a személyzet minden szintjén a földrajzi egyensúly megvalósítására;

                  17.

                  megállapítja, hogy vannak 22, 27 és 29 tagú igazgatóságok és 44 tagú ügyvezető igazgatóságok; rámutat a többi intézményhez képest a vezetői tisztségek magas számára, és arra, hogy túl magas – és a többi intézményhez képest rendkívül aránytalan – a legmagasabb besorolási fokozatokba tartozó álláshelyek száma; felhívja az EKSZ-t, hogy tisztázza ennek okát, és sürgeti a főképviselőt, hogy csökkentse ezt a magas vezetői arányt; az EKSZ ezzel kapcsolatban eddig adott magyarázatait részben jogosnak tartja, és kéri az illetékes osztályokat, hogy közép- és hosszú távra határozzanak meg megfelelő menetrendet és módszereket e viszonylagos aránytalanság korrigálása érdekében;

                  18.

                  ismételten kéri olyan humánerőforrás-politika mielőbb bevezetését, amely tükrözi az Unió politikai prioritásait és a tényleges helyszíni szükségleteket; ezzel összefüggésben emlékeztet rá, hogy a küldöttségek személyzeti profiljának optimalizálása érdekében feltétlenül összehangolt megközelítésmódot kell alkalmazni a Bizottsággal (8);

                  19.

                  nagyobb átláthatóságot kér az EKSZ igazgatási szerkezetének hatásköreivel kapcsolatban, továbbá sürgeti a kettős hatáskörök csökkentését; kéri a felelősségi körök rendszerének közzétételét; úgy véli, hogy a jelenlegi helyzetben a hatékonyság hiánya súlyosan károsíthatja az EKSZ hírnevét;

                  20.

                  elégedetten nyugtázza 8 800 jelölt jelentkezését, 1 300 felvételi elbeszélgetés lebonyolítását és 118 betöltendő álláshely kezelését; sajnálja azonban, hogy nem készült kimutatás arról, hogy egy jelölt hányszor vett részt elbeszélgetésen, és hogy így a folyamat nem tekinthető teljesen átláthatónak; kéri az EKSZ-t, hogy adjon jobb áttekintést az elbeszélgetések költségeiről;

                  21.

                  sürgeti, hogy az újonnan kinevezett EKSZ-alkalmazottak tegyenek eskü hatályával bíró nyilatkozatot arról, hogy a múltban nem dolgoztak hírszerző szolgálatoknál;

                  22.

                  úgy ítéli meg, hogy az Unió különleges képviselőinek feladatköre nagyon homályos; az egyes különleges képviselőkre lebontott feljegyzést kér arról, hogy a rendelkezésükre bocsátott költségvetést hogyan használják fel megbízatásuk végrehajtására;

                  23.

                  megállapítja, hogy az Unió nagyköveteinek 39,5 %-a tagállamoktól érkezik; emlékeztet arra a megállapodásra, hogy az álláshelyek egyharmadát tölthetik be tagállami alkalmazottak; sürgeti a főképviselőt a megállapodás végrehajtására, ami azt jelenti, hogy ebbe a kvótába bele kell foglalni a közép- és felsővezetői álláshelyeket is;

                  24.

                  rámutat arra, hogy a küldöttségeknél aránytalanság tapasztalható az EKSZ és a Bizottság alkalmazottai között; sürgeti több EKSZ-alkalmazott átcsoportosítását a központból a küldöttségekhez a költségvetés korlátain belül;

                  25.

                  rámutat arra, hogy a kisebb személyzettel rendelkező küldöttségek nehéz körülmények között működnek a kifizetések engedélyezésének az EKSZ és a Bizottság személyzete közötti átruházására vonatkozó szabályok összetettsége és merevsége miatt; felkéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg, hogyan könnyíthető meg a források engedélyezésére irányuló eljárás, a pénzügyi ellenőrzés szabályainak betartása mellett;

                  26.

                  hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az operatív személyzet, a pénzügyi személyzet és a felügyelő és ellenőrző személyzet rendelkezzen a feladatai ellátásához szükséges készségekkel; kéri, hogy az EKSZ és a Bizottság összpontosítsa képzési programjait e készségek fejlesztésére, és tegyen jelentést a Parlamentnek az elért előrelépésről;

                  27.

                  felhívja a figyelmet az Unió küldöttségeinél dolgozó helyi személyzet éves bérkiigazítására vonatkozó módszer költségnövelő eljárására; úgy véli, hogy a módszertan eredményesebbé és költséghatékonyabbá tehető; kéri az EKSZ-t, hogy alkalmazzon a viszonyítási alapnak tekintett, azonos vagy hasonló helyszínen működő szervezetek független és tárgyilagos kiválasztásán alapuló számítási módszert; a megfelelő átlag biztosítása érdekében javasolja, hogy a helyi ENSZ-ügynökségek képezzenek állandó viszonyítási alapot, valamint két tagállami nagykövetség és két helyi munkáltató bevonását is, amelyek közül minden esetben egyet a munkavállaló, egyet a munkáltató választ ki; sürgeti egy önálló mechanizmus létrehozását, hogy az Unió nagykövetei mentesüljenek azon feladatuktól, hogy nekik kell bértárgyalásokat folytatniuk a helyi személyzettel, valamint nekik kell kiválasztaniuk a viszonyítási alapként szolgáló szervezeteket ötéves időtartamra;

                  28.

                  aggodalmát fejezi ki az uniós küldöttségeknél tapasztalható magas hiányzási arány miatt, és javasolja az EKSZ-nek, hogy vizsgálja meg újra a hiányzások mögött rejlő okokat; sürgeti az EKSZ-t arra, hogy a vizsgálat eredménye alapján igazítsa ki az aránytalanságokat, és évente nyújtson a hiányzásokkal kapcsolatos adatokat a Parlament számára; javasolja ezen eljárások átgondolását abban az összefüggésben, hogy a küldöttségek személyzete lehetőség szerint kösse össze a Brüsszelben szakmai továbbképzéssel töltött időszakokat éves szabadsága többi részével; felkéri a Bizottságot, hogy a személyzeti szabályzat X. mellékletének (harmadik országok) átdolgozásakor hozza összhangba a küldöttségeknél dolgozó személyzet szabadsággal kapcsolatos jogosultságait és az egyéb, helyi szintű munkaszüneti napokat az ugyanazon a helyen működő egyéb diplomáciai képviseletekkel;

                  29.

                  aggodalmát fejezi ki az afganisztáni, dzsibuti, guyanai, Salamon-szigeteki és zambiai uniós küldöttségeknél tapasztalható igazgatási hiányosságok miatt; jelentést kér e hiányosságok aktuális helyzetéről, beleértve a biztonsági szerződéseket is; jelentést vár a libériai és iraki uniós küldöttségeknél a belső ellenőrzési standardok helyzetéről is; helyzetjelentést kér a malawi és egyiptomi uniós küldöttségek megfelelési mutatóiról, valamint szorgalmazza a biztonsági szerződések frissítését a ciszjordániai, haiti, szaúd-arábiai, pakisztáni, Srí Lanka-i, líbiai és libanoni uniós küldöttségeknél;

                  30.

                  kéri annak tisztázását, hogy egy, az afganisztáni uniós küldöttséggel szerződésben álló biztonsági cég számára, amelyet az OLAF vizsgál, miért került nemrégiben odaítélésre egy körülbelül 50 millió EUR összegű új szerződés ugyanannál a küldöttségnél;

                  31.

                  elégedetten nyugtázza, hogy a Bizottság EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságával és a nemzeti diplomáciákkal jól működnek a szinergiák, és felkéri az EKSZ-t, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet; elfogadja, hogy a konzuli szolgáltatásokkal kapcsolatban vannak még tennivalók; kéri a Parlament Külügyi Bizottságának bevonását ebbe a feladatba;

                  32.

                  felszólítja az EKSZ-t, hogy továbbítsa a személyzet átvilágításáról készült jelentését a Parlament számára;

                  33.

                  sürgeti az EKSZ-t, hogy maximalizálja a méretgazdaságosság előnyeit azáltal, hogy új szinergiákat alakít ki az EKSZ központján és küldöttségein belül, a valódi uniós külpolitika és külszolgálat szellemében együttműködve a tagállamokkal és a nemzeti diplomáciai szolgálatokkal; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az információcsere javítása és a takarékosság érdekében a lehető legnagyobb mértékben törekedni kell a harmadik országokban működő szolgálatok közös elhelyezésére;

                  34.

                  az EU és Közép-Amerika közötti társulási megállapodás közelgő hatálybalépésével összefüggésben hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió küldöttséggel rendelkezzen Panamában, amely fontos partner, és az egyetlen olyan ország a régióban, ahol nem működik küldöttség; kéri az EKSZ-t, hogy a lehető leghamarabb tegyen lépéseket ebben az irányban;

                  35.

                  magyarázatot kér a líbiai uniós nagykövet visszahívásának okairól;

                  36.

                  kéri, hogy az EKSZ bocsásson rendelkezésre minden információt a Tanáccsal, illetve a Bizottsággal megkötött, szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokról;

                  37.

                  üdvözli, hogy a felülvizsgált költségvetési rendelet megköveteli, hogy az EKSZ minden év június 1-jéig az ingatlanpolitikájáról szóló munkadokumentumot nyújtson be a Parlamentnek; hangsúlyozza, hogy a felülvizsgált költségvetési rendelet lehetővé teszi, hogy az EKSZ hiteleket vegyen fel irodái és lakóépületei megvásárlására; sürgeti az EKSZ-t a költséghatékony működés fenntartására és megfelelő finanszírozási megoldások találására a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságával tanácskozva;

                  38.

                  aggódik az EKSZ irodáinak és lakóépületeinek növekvő bérleti díjai miatt (például több mint 50 %-os növekedés az oroszországi uniós küldöttség moszkvai irodáinál 2010 és 2011 között); sürgeti az EKSZ-t a költséghatékony működés fenntartására és minden szükséges tájékoztatás megadására a mentesítésért felelős hatóság számára;

                  39.

                  úgy véli, hogy az EKSZ közelgő felülvizsgálata a megfelelő fórum a rendelkezésre álló források és az EKSZ által ellátandó feladatok összeegyeztethetőségének és az EKSZ tevékenységei során a legmagasabb szintű hatékonyság biztosításához szükséges változásoknak a részletes elemzésére; úgy véli, hogy az EKSZ által használt ingatlanok értékelése során inkább az ugyanazon a helyszínen működő egyéb diplomáciai küldöttségeket kell összehasonlítási alapnak tekinteni, mintsem az EKSZ különböző országokban működő létesítményeit; úgy véli, hogy az ingatlanok árának értékelése során a szerződéseket aktívan nyomon kell követni az Unió számára jelentett előnyök vonatkozásában, és szükség esetén változtatásokat kell végrehajtani; úgy ítéli meg, hogy ezen értékelés során egyértelművé kell tenni, hogy az ingatlanok lakhatási célokon kívüli egyéb célokra is felhasználásra kerülnek-e, és meg kell határozni, hogy az ingatlan mely része kerül felhasználásra, mennyi ideig és hogyan; továbbá úgy véli, hogy nem lehetnek különbségek a lakóingatlanok között, amelyeknek – visszaélések előfordulása nélkül – hasonlóaknak kell lenniük, hogy a lakhatással kapcsolatos életminőség hasonló legyen egyik régióról a másikra, az ingatlanok rendelkezésre állásától és költségétől függően; kéri többéves terv előterjesztését az uniós épületekről és a munkatársak és épületek biztonságáról minden olyan harmadik országban, ahol uniós küldöttség működik;

                  40.

                  kéri az EKSZ-t, hogy azonosítsa és tanulmányozza annak összes lehetséges módját, hogy miként lehet hosszú távon jelentős megtakarításokat elérni a politikai és szerződéses kötelezettségek tiszteletben tartása mellett, annak érdekében, hogy a legitim okokból más intézményekhez képest nagyobb arányban növekvő éves költségvetésének változása többszöröző hatást váltson ki;

                  41.

                  felhívja a figyelmet arra, hogy gondoskodni kell a küldöttségeknél dolgozó helyi alkalmazottak átfogó biztonsági ellenőrzéséről;

                  42.

                  erőteljesen támogatja az EKSZ „intelligens megtakarításokkal kapcsolatos kezdeményezését”; kéri az EKSZ-t, hogy készítsen jelentést a végrehajtásról, amely bemutatja a pénzügyi eredményeket és azt, hogy a megtakarított pénzek hogyan kerülnek újból felhasználásra; kéri a Bizottságot is, hogy fogadja el ezt a kezdeményezést;

                  43.

                  tudomásul veszi, hogy az Unió küldöttségeinek személyzete gyakran utazik a központba különböző célokból; sajnálja, hogy nem lehet független ellenőrző hatóságot felállítani e hivatalos utak szükségességének értékelésére; kéri a főképviselőt, hogy ezt vegye figyelembe, és tegyen jelentést ebben az ügyben a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának; tanulmány készítését kéri az uniós küldöttségek személyzetének gyakori utazásai tárgyában, értékelve a videokonferenciák bevezetésének megvalósíthatóságát az utazási költségek, illetve a személyzet utazással töltött idejének csökkentése érdekében;

                  44.

                  üdvözli az innovatív megoldások – például a videokonferencia állásinterjúknál való alkalmazása – segítségével már elért megtakarításokat; felhívja az EKSZ-t, hogy lehetőség szerint a személyzet képzése tekintetében is álljon elő hasonló javaslatokkal;

                  45.

                  erőteljesen sürgeti az EKSZ-t, hogy a küldöttségeiből a központba irányuló utazásokkal kapcsolatban fogadjon el a tagállamok által hasonló körülmények között alkalmazottaknak megfelelő gyakorlatokat; ragaszkodik ahhoz, hogy a repülőutak tekintetében az EKSZ alkalmazkodjon a tagállami gyakorlatokhoz;

                  46.

                  üdvözli annak a munkacsoportnak a létrehozását, amely azt vizsgálta, hogy miként lehetne javítani a munkamódszereket a központban, továbbá örömmel nyugtázza, hogy a következtetések már végrehajtásra kerültek; tájékoztatást kér ezekről a következtetésekről és az elért teljesítményjavulásról;

                  47.

                  véleménye szerint a belső ellenőrzési szabványok önértékelése során elemzett egyes mutatókat felül kellene vizsgálni vagy frissíteni kellene;

                  48.

                  úgy ítéli meg, hogy az éves tevékenységi jelentésben szereplő statisztikák nem elég pontosak, különösen a küldöttségekre vonatkozó adatok tekintetében; felhívja az EKSZ-t, hogy javítsa teljesítményét kiemelt teljesítménymutatók bevezetése révén, amelyek biztosítani fogják a folytonosságot a küldöttségek teljesítményének értékelése során; felszólítja a főképviselőt, hogy ezzel kapcsolatban tegyen jelentést a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak;

                  49.

                  üdvözli, hogy az EKSZ elkötelezte magát az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) folytatott teljes körű együttműködés mellett, és külön egyetértési nyilatkozatot véglegesít az OLAF-fal együttműködésük magasabb szintre való emelése érdekében;

                  50.

                  véleménye szerint javulásra van szükség az uniós küldöttségek pénzügyi és adminisztratív irányításának minősége terén, valamint az éves tevékenységi jelentésben nem azonosított egyes központi osztályokon is; azt várja, hogy a jövő évi jelentés azonosítsa ezeket az osztályokat, és tegyen jelentést az elért eredményekről;

                  51.

                  felhívja az EKSZ-t, hogy terjesszen elő átfogó részleteket arról, hogy hogyan működik belső ellenőrzési és felügyeleti rendszere a pénzeszközök és kiadások kezelése tekintetében; felszólítja az EKSZ-t arra is, hogy adjon felvilágosítást a belső ellenőrzési jelentésekhez való parlamenti hozzáférésre vonatkozó politikájáról;

                  52.

                  rámutat arra, hogy számos EKSZ-küldöttség működik a korrupció és a csalás szempontjából magas kockázatot jelentő környezetben; úgy véli, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából döntő fontosságú az, hogy az EKSZ személyzete megfelelő képzést kapjon, és tudatosuljon benne a probléma a visszaélések feltárása érdekében; úgy véli, hogy a visszaélések bejelentésével kapcsolatos átfogó politika lényeges az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez;

                  53.

                  úgy ítéli meg, hogy a harmadik országok kormányai számára kialakított költségvetés-támogatási rendszerek nem kerülnek megfelelően ellenőrzésre, és a pénzügyi műveletek alaposabb vizsgálatát kéri korábbi szakaszban; ragaszkodik ahhoz, hogy a költségvetés-támogatás odaítélésének elengedhetetlen feltétele legyen egy független nemzeti ellenőrző testület megléte;

                  54.

                  emlékezteti az EKSZ-t a konkrét eredmények elérésével kapcsolatos felelősségére, és rámutat az elérendő eredmények és az összköltségvetés közötti viszonosságra.

         (1)  HL L 68., 2011.3.15.

         (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

         (3)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

         (4)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (7)  HL L 201., 2010.8.3., 30. o.

         (8)  Lásd a Számvevőszék 18/2012. számú, „A Koszovónak a jogállamiság területén nyújtott európai uniós támogatás” című különjelentésében foglalt ajánlásokat.


title: 2005/653/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság Darfur/1/2005 határozata (2005. július 29.) az Európai Unió szudáni különleges képviselője katonai tanácsadójának kinevezéséről

text:
               17.9.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 241/57

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG DARFUR/1/2005 HATÁROZATA

   (2005. július 29.)
   az Európai Unió szudáni különleges képviselője katonai tanácsadójának kinevezéséről
   (2005/653/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió által az Afrikai Uniónak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziója számára biztosított polgári-katonai támogató fellépésről szóló, 2005. július 18-i 2005/557/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               2005. július 18-án a Tanács elfogadta az Európai Unió szudáni különleges képviselőjének (EUKK) kinevezéséről szóló 2005/556/KKBP együttes fellépést (2).

               (2)

               Az EUKK biztosítja az AMIS-hoz történő uniós hozzájárulások koordinációját és koherenciáját. Az AMIS II-nek szóló koherens és időben érkező uniós segítségnyújtás biztosítása érdekében az Afrikai Unió addisz-abebai parancsnoklási rendjén belül az EU érintett szereplőivel, valamint az adminisztratív ellenőrző és irányító központtal (ACMC) való koordináció napi feladatait egy politikai, egy katonai és egy rendőri tanácsadóból álló, az EUKK felügyelete alá tartozó, addisz-abebai székhelyű EU-koordinációs sejt (ACC) látja el.

               (3)

               Az EUKK katonai tanácsadója segíti az addisz-abebai EU támogató fellépés katonai összetevője koherenciájának biztosítását, valamint felel az EU támogató fellépés katonai összetevője és az addisz-abebai ACMC közötti napi koordinációs feladatok ellátásáért.

               (4)

               Az EUKK ajánlását követően a főtitkár/főképviselő javasolta, hogy Philippe Mendez ezredest nevezzék ki az EUKK katonai tanácsadójává.

               (5)

               A 2005/557/KKBP együttes fellépés 4. cikke alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot az EUKK katonai tanácsadójának kinevezésére.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Philippe MENDEZ ezredes az EU szudáni különleges képviselőjének kinevezett katonai tanácsadója.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. július 29-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         J. KING

      (1)  HL L 188., 2005.7.20., 46. o.

      (2)  HL L 188., 2005.7.20., 43. o.


title: A Tanács határozata (2017. február 17.) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy portugál póttagjának kinevezéséről

text:
               21.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 54/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2017. február 17.)
   az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy portugál póttagjának kinevezéséről
   (2017/C 54/04)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai által, valamint a munkavállalói és munkáltatói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott, a kinevezésre jelölt személyek nevét tartalmazó listákra,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2016. november 28-i (2) és 2017. január 23-i határozatával (3) kinevezte az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2016. december 1-jétől2019. november 30-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Az ESZSZ munkavállalói szervezet jelölést nyújtott be egy betöltendő helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a következő személyt a 2019. november 30-ig terjedő időszakra az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsának portugál póttagjává nevezi ki:
   I.   A MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tag

               Póttag

               Portugália

               Augusto COELHO PRAÇA

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. BARTOLO

      (1)  HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2016. november 28.) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 447., 2016.12.1., 2. o.).

      (3)  A Tanács határozata (2017. január 23.) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa bolgár, olasz, litván, luxemburgi, máltai, osztrák és szlovák tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 27., 2017.1.27., 8. o.).


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2015/5 határozata ( 2014. november 19. ) az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról (EKB/2014/45)

text:
               6.1.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 1/4

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/5 HATÁROZATA
   (2014. november 19.)
   az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról

      (EKB/2014/45)

   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikk első francia bekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikkével összhangban az Európai Központi Bank (EKB), valamint azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek bevezették az eurót, műveleteket végezhetnek a pénzpiacon egyebek között forgalomképes eszközök végleges (outright) vétele és eladása révén.

               (2)

               A Kormányzótanács 2014. szeptember 4-én akként határozott, hogy új eszközfedezetű értékpapír-vásárlási programot kell indítani. A harmadik fedezettkötvény-vásárlási program (1) és a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek (2) mellett az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program tovább fogja fokozni a monetáris politika transzmisszióját, hitelt fog biztosítani az euroövezeti gazdaság számára, a piac számára kedvező tovagyűrűző hatásokkal fog járni, és ennek eredményeképpen enyhíteni fogja az EKB monetáris politikai álláspontját és hozzá fog járulni a 2 %-hoz közelítő inflációs szinthez való visszatéréshez.

               (3)

               Az egységes monetáris politika részeként az elfogadható eszközfedezetű értékpapírok EKB általi, az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program keretén belül történő végleges megvásárlását egységes és – különösképpen a kezdeti szakaszban – központosított módon kell végezni, összhangban az ebben a határozatban foglaltakkal.

               (4)

               Az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program kezdeti szakaszát követően az a cél, hogy az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási programot az eurorendszerbeli központi bankok egységes és decentralizált módon hajtsák végre, a Kormányzótanács erre vonatkozó későbbi döntésével összhangban.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program létrehozatala és hatálya
   Az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program, amely alapján az EKB olyan elfogadható eszközfedezetű értékpapírokat vásárol a 2. cikk értelmében, valamint az ezen határozatban foglalt rendelkezésekkel összhangban, ezennel létrehozatalra kerül. Az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program alapján az EKB utasítást adhat az ügynökeinek arra, hogy a nevében az elsődleges és a másodlagos piacokon az elfogadható szerződő felektől eszközfedezetű értékpapírokat vásároljanak a 4. cikk értelmében.
   2. cikk
   Az eszközfedezetű értékpapírok végleges megvásárlására vonatkozó elfogadhatósági feltételek
   Az eszközfedezetű értékpapírok abban az esetben fogadhatók el az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program keretén belül történő végleges megvásárlásra, ha megfelelnek az alábbi elfogadhatósági feltételeknek.

               1.

               Azon eszközfedezetű értékpapírok kerülnek az eurorendszer hitelminősítő rendszerén (Eurosystem Credit Assessment Framework, ECAF) belül elfogadásra, amelyek hitelminősítése az eurorendszer minősítési skáláján legalább a 3-as hitelminősítési szintnek megfelelnek (3), a nyilvánosság számára hozzáférhető legalább kettő, külső hitelminősítő intézet (External Credit Assessment Institution, ECAI) által kifejezett hitelminősítés alapján.

               2.

               A fenti 1. pontban meghatározottaktól eltérően az eszközfedezetű értékpapíroknak meg kell felelniük az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben fedezetként benyújtott eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó elfogadhatósági feltételeknek az EKB/2012/25 iránymutatás (4) és az EKB/2014/10 iránymutatás (5) által módosított EKB/2011/14 iránymutatás (6) I. mellékletében, valamint az EKB/2013/35 határozatban (7) meghatározottak szerint.

               3.

               Amennyiben az eszközfedezetű értékpapír nem rendelkezik legalább az eurorendszer harmonizált minősítési rendszere 2. szintjének megfelelő, a nyilvánosság számára hozzáférhető legalább kettő, az ECAF rendszerén belül elfogadott bármely két ECAI által kifejezett hitelminősítéssel, úgy az eszközfedezetű értékpapírnak a 2. pontban felsorolt követelményeknek történő megfelelésen túlmenően meg kell felelnie az EKB/2014/31 iránymutatás (8) 3. cikke alapján az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben fedezetként benyújtott eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó elfogadhatósági feltételeknek.

               4.

               Az eszközfedezetű értékpapír fedezésére szolgáló pénzáramlást generáló eszközök adósainak nem kevesebb, mint 90 %-a magánszektorbeli nem pénzügyi vállalatként (9), vagy természetes személyként került besorolásra, az ilyen adósokhoz rendelhető pénzáramlást generáló eszközök fennálló tőkeösszegére vonatkozó hivatkozásra történő értékelés alapján.

               5.

               Nem kevesebb, mint az alábbiak 95 %-a:

                           a)

                           az eszközfedezetű értékpapír-kibocsátás fedezésére szolgáló pénzáramlást generáló eszközök fennálló tőkeösszege euróban denominált;

                           b)

                           az eszközfedezetű értékpapír-kibocsátás vagy a lakóingatlannal fedezett értékpapírok, illetve az üzleti ingatlannal fedezett értékpapírok fedezésére szolgáló pénzáramlást generáló eszközöket biztosító ingatlanok az euroövezetben találhatóak, az ilyen ingatlanokhoz rendelhető pénzáramlást generáló eszközök fennálló tőkeösszegére vonatkozó hivatkozásra történő értékelés alapján; és

                           c)

                           eszközfedezetű értékpapír-kibocsátás (kivéve a b) pontban meghatározott, lakóingatlannal fedezett értékpapírok, illetve az üzleti ingatlannal fedezett értékpapírok) fedezésére szolgáló pénzáramlást generáló eszközök adósainak székhelye vagy lakhelye (értelemszerűen) az euroövetezben található, az ilyen adósokhoz rendelhető pénzáramlást generáló eszközök fennálló tőkeösszegére vonatkozó hivatkozásra történő értékelés alapján.

               6.

               A kibocsátó székhelye az euroövezetben van.

               7.

               Az az (azonos vagy helyettesíthető nemzetközi értékpapír-azonosító számmal (ISIN) rendelkező) eszközfedezetű értékpapír-sorozat, amely a 3. cikkben foglaltaknak megfelelően az esetleges megvásárlás céljából az EKB általi értékelés időpontjában teljes mértékben az eszköztulajdonos vagy a vele szoros kapcsolatban (10) álló jogalany tulajdonában marad, abban az esetben minősül az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program keretén belül történő megvásárlásra elfogadhatónak, amennyiben a kibocsátóval szoros kapcsolatban nem álló külső befektető (a eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program keretén kívüli szerepében eljáró eurorendszerbeli központi bank kivételével) szintén megvásárolja az adott (azonos vagy helyettesíthető ISIN számmal rendelkező) eszközfedezetű értékpapír-sorozat egy részét.

               8.

               Amennyiben az eszközfedezetű értékpapír-kibocsátás fedezésére szolgáló pénzáramlást generáló eszközök adósainak székhelye vagy lakhelye Görögországban vagy Cipruson található, úgy az 1. pontban meghatározott minimális minősítési szint nem vonatkozik ezekre az eszközfedezetű értékpapírokra, feltéve, hogy az eszközfedezetű értékpapírok az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott vásárlási küszöb hatálya alá tartoznak, valamint, hogy azok megfelelnek minden egyéb, az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program keretén belül alkalmazandó elfogadhatósági követelmények, és az alábbi további követelményeknek:

                           a)

                           az eurorendszernek a Görög, illetve Ciprusi kormányok által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságának meghatározása során alkalmazott hitelminőségi küszöbe az EKB/2014/31 iránymutatás 8. cikkének (2) bekezdése alapján nem alkalmazandó;

                           b)

                           az eszközfedezetű értékpapír bármely két, az ECAF-on belül elfogadott ECAI által kibocsátott két nyilvános hitelminősítéssel rendelkezik, az érintett tagállamon belüli kibocsátás vonatkozásában az eszközfedezetű értékpapír tekintetében elérhető legmagasabb minősítési szinten;

                           c)

                           az eszközfedezetű értékpapír-kibocsátás struktúrája magában foglalja a jelenlegi hitelminőség-javítást (mint például a megvásárlásra elfogadhatónak minősülő eszközfedezetű értékpapír-sorozat alá rendelt valamennyi eszközfedezetű értékpapír-kibocsátás által nyújtott hitelminőség-javítás) megfelel a valamennyi eszközfedezetű értékpapír-sorozat kibocsátás fennálló jelenlegi tőkeösszege legalább 25 %-ának;

                           d)

                           a befektetői jelentések rendelkezésre állnak és az eszközfedezetű értékpapír az általános harmadik fél modellezési eszközeinek használatával modellezhető, az EKB értékelése szerint;

                           e)

                           az eszközfedezetű értékpapír-kibocsátás minden egyes alábbi partnere (amennyiben az releváns) – az állománykezelő kivételével – vonatkozásában rendelkezésre álló legjobb hitelminőségi értékelés megfelel az eurorendszer harmonizált minősítési skáláján legalább a 3-as hitelminősítési szintnek, az a nyilvánosság számára hozzáférhető az ECAF rendszerén belül elfogadott bármely ECAI által kifejezett hitelminősítés formájában kifejezve:

                                       i.

                                       bármely kibocsátó számlavezető bank;

                                       ii.

                                       bármely kibocsátó számlavezető bank kezese;

                                       iii.

                                       bármely likviditási hitelkeret-szolgáltató;

                                       iv.

                                       bármely fedezeti partner;

                                       v.

                                       a tőkét megfizető ügynök;

                                       vi.

                                       bármely garanciával rendelkező befektetésiszerződés-szolgáltató.

                           f)

                           az eszközfedezetű értékpapír-kibocsátás vonatkozásában a fedezeti törlesztő segítője kijelölésre került.

         3. cikk
   Hitelkockázat-értékelés és ügyfélátvilágítási követelmények
   A 2. cikkben foglalt elfogadhatósági követelményeknek megfelelő eszközfedezetű értékpapír megvásárlását megelőzően az EKB hitelkockázat-értékelést és ügyfélátvilágítást végez el az ilyen eszközfedezetű értékpapírok vonatkozásában.
   4. cikk
   Elfogadható partnerek
   Az eszközfedezetű értékpapír vásárlási program keretében az alábbiak minősülnek elfogadható partnereknek mind a végleges adásvételi ügyletek, mind pedig az értékpapír-kölcsönzési ügyletek vonatkozásában, amelyeket olyan eszközfedezetű értékpapírok bevonásával végeznek, amelyeket értékpapír vásárlási program portfóliókban tartanak: a) azon partnerek, amelyek az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 2.1. szakaszában meghatározottak szerint részt vesznek az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben; b) azon partnerek, amelyeket valamely eurorendszerbeli központi bank az euróban denominált befektetési portfolióinak befektetéséhez igénybe vesz; c) azon jogalanyok, amelyek az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben elfogadható partnereknek minősülnek olyan végleges adásvételi ügyletek vonatkozásában, amelyeket a Kormányzótanács az EKB által végzett eurorendszerbeli partner hitelkockázat-értékelés alapján az értékpapír vásárlási program keretén belül végez.
   5. cikk
   Vásárlási értékhatárok
   (1)   A (2) bekezdésben meghatározottakat kivéve, az (azonos vagy helyettesíthető ISIN számmal rendelkező) eszközfedezetű értékpapír-sorozat kinnlevő állományának nem több, mint 70 %-a vásárolható meg és tartható az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program keretén belül, bármely időpontban.
   (2)   A 2. cikk (8) bekezdése alapján vársárlásra elfogadható (azonos vagy helyettesíthető ISIN számmal rendelkező) eszközfedezetű értékpapír-sorozat kinnlevő állományának nem több, mint 30 %-a vásárolható meg és tartható az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program keretén belül, bármely időpontban.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az EKB honlapján történő közzétételét követő napon lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. november 19-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Az EKB/2014/40 határozat (2014. október 15.) a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról. A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (2)  Az EKB/2014/34 határozat (2014. július 29.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekről (HL L 258., 2014.8.29., 11. o.).

      (3)  Az EKB honlapján közzétetteknek megfelelően.

      (4)  Az EKB/2012/25 iránymutatás (2012. november 26.) az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló EKB/2011/14 iránymutatás módosításáról (HL L 348., 2011.12.18., 30. o.).

      (5)  Az EKB/2014/10 iránymutatás (2014. március 12.) az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló EKB/2011/14 iránymutatás módosításáról (HL L 166., 2014.6.5., 33. o.).

      (6)  Az EKB/2011/14 iránymutatás (2011. szeptember 20.) az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól (HL L 331., 2011.12.14., 1. o.).

      (7)  Az EKB/2013/35 határozat (2013. szeptember 26.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekről (HL L 301., 2013.11.12., 6. o.).

      (8)  Az EKB/2014/31 iránymutatás (2014. július 9.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről és az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (HL L 240., 2012.8.13., 28. o.).

      (9)  A „nem pénzügyi vállalatok” az EKB/2011/14 iránymutatásának I. mellékletében hivatkozottak szerint a Nemzeti Számlák Európai Rendszerében fogalt jelentéssel bír.

      (10)  A „szoros kapcsolat” az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.2.3.2. szakaszában meghatározott jelentéssel bír.