title: 2011/710/: A Tanács határozata ( 2011. október 20. ) az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
               29.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 283/26

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. október 20.)
   az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodás megkötéséről
   (2011/710/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával, 218. cikke (7) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Unió nevében tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás) a polgári repüléssel kapcsolatos kutatás és fejlesztés terén.

               (2)

               A megállapodást a felek 2011. március 3-án aláírták.

               (3)

               A megállapodást az Uniónak indokolt jóváhagynia.

               (4)

               Eljárási szabályokat szükséges megállapítani a megállapodással létrehozott vegyes bizottságban való uniós részvételt, valamint a vitás kérdések rendezését illetően,

         ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti NAT-I-9406 együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében a Tanács jóváhagyja (1).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodás XII. cikkének B. pontjában előírt értesítés megtételére jogosult személy(eke)t (2).
   3. cikk
   Az Uniót a megállapodás III. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságban a tagállamok képviselőinek segítségével a Bizottság képviseli.
   4. cikk
   (1)   A Bizottság, a Tanács által kijelölt különbizottsággal konzultálva, meghatározza az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, többek között az alábbiak elfogadása tekintetében:

               —

               a megállapodáshoz tartozó további mellékletek és függelékek a megállapodás III. cikke E. pontjának 2. alpontjában foglaltaknak megfelelően,

               —

               a megállapodáshoz tartozó mellékletek és függelékek módosításai a megállapodás III. cikke E. pontjának 3. alpontjában foglaltaknak megfelelően.

         (2)   A Bizottság meghatározza a vegyes bizottság belső irányítási eljárásainak a megállapodás III. cikkének C. pontjában említett kidolgozásával és elfogadásával kapcsolatos, a vegyes bizottságban képviselendő uniós álláspontot.
   (3)   A Bizottság végrehajthatja a megállapodás II. cikke B. pontjának, valamint IV., V., VII. és VIII. cikkének megfelelő valamennyi szükséges intézkedést.
   (4)   Az Uniót a megállapodás XI. cikke szerinti konzultációkon a Bizottság képviseli.
   5. cikk
   A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Tanácsot a megállapodás végrehajtásáról.
   6. cikk
   Ez a határozat elfogadásának a napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. október 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. SAWICKI

      (1)  A megállapodás az aláírásáról szóló határozattal együtt került kihirdetésre az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL L 89., 2011.4.5., 3. o.)

      (2)  A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.


title: A Tanács 2010/765/KKBP határozata ( 2010. december 2. ) a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő tiltott kereskedelme elleni európai uniós fellépésről

text:
               11.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 327/44

         A TANÁCS 2010/765/KKBP HATÁROZATA
   (2010. december 2.)
   a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő tiltott kereskedelme elleni európai uniós fellépésről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. december 13-án elfogadta az európai biztonsági stratégiát, amely öt kulcsfontosságú kihívást sorol fel, amellyel az Uniónak szembe kell néznie: terrorizmus, tömegpusztító fegyverek elterjedése, regionális konfliktusok, államok összeomlása és szervezett bűnözés. A kézi- és könnyűfegyverek tiltott gyártásával, szállításával és forgalmával, valamint azok túlzott felhalmozódásával és ellenőrizetlen elterjedésével járó következmények ezen öt kihívás közül négyben központi szerepet játszanak.

               (2)

               2005. december 15–16-án a Tanács elfogadta a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek, valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát (a továbbiakban: EU SALW stratégia). Az EU SALW stratégia figyelmeztető és együttműködési mechanizmusok kidolgozásával támogatja a kézi- és könnyűfegyverekkel kereskedő, az Unió légterét, illetve szárazföldi és vízi területét használó, illegális hálózatok (illegális közvetítők és szállítók) ellen aktívan küzdő politika kifejlesztését.

               (3)

               Az EU SALW stratégia cselekvési terve hangsúlyozza azt is, hogy szükséges a válságkezelő missziók hatékonyságának fejlesztése azáltal, hogy megbízatásukba bekerüljenek a határellenőrzés (vagy a konfliktusövezet szárazföldi, vízi és légterének ellenőrzésének) megszervezését célzó intézkedések és a leszerelés.

               (4)

               A Tanács globális leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési munkacsoportja (CODUN) és az EU Helyzetelemző Központja (SitCen) 2007 óta kidolgozott egy uniós kezdeményezést a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő tiltott kereskedelmének megakadályozására, amelynek keretében megerősítették a gyanús légi fuvarozókra vonatkozó információk tagállamok közti cseréjét. Ennek az információcsere-rendszernek a felállításában a CODUN és a SitCen együttműködött a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézettel (SIPRI) és annak a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelmet szolgáló mechanizmusokat felmérő projektjével (CIT-MAP). E kezdeményezés keretei közt a CODUN nemrég megállapodott abban, hogy megvizsgálja annak különböző lehetőségeit, hogyan lehet ezt az uniós kezdeményezést a lényeges információk kellő időben történő frissítésével és feldolgozásával működőképesebbé és hatékonyabbá tenni.

               (5)

               A kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő tiltott kereskedelmének nemzetközi biztonságra jelentett kockázatát más nemzetközi és regionális szervezetek is elismerték. Az EBESZ biztonsági együttműködési fóruma 2007-ben rendkívüli ülésen foglalkozott a témával, az EBESZ Parlamenti Közgyűlése pedig 2008-ban elfogadott egy határozatot, amely rendelkezett a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő, tiltott szállítására vonatkozó legjobb gyakorlatok EBESZ-útmutatójának elkészítéséről, elfogadásáról és végrehajtásáról. Hasonlóképpen, a Wassenaari Megállapodásban részt vevő államok 2007-ben elfogadták a SALW légi úton történő destabilizáló szállításának megelőzésére szolgáló legjobb gyakorlatokat. Emellett az ENSZ Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsági szakértői csoportjainak számos, Nyugat-Afrikáról és az afrikai Nagy Tavak régiójáról szóló jelentése dokumentálta több ízben a légi árufuvarozóknak a tiltott SALW-kereskedelemben játszott kulcsfontosságú szerepét.

               (6)

               Az e határozatban megfogalmazott intézkedésnek nem célja a légi közlekedés biztonságosságának javítása,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek, valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia (a továbbiakban: az EU SALW stratégia) végrehajtása céljából az Unió az alábbi célokat tűzi ki:

               a)

               olyan eszközök és technikák tökéletesítése, amelyek segítségével az érintett válságkezelő missziók, nemzetközi hatóságok, harmadik országok nemzeti hatóságai és tagállamok hatékonyan szűrhetik ki és azonosíthatják az olyan gyanús teherszállító repülőgépeket, amelyek valószínűsíthetően részt vesznek a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő, harmadik államokon belüli, harmadik államokból kiinduló vagy oda irányuló kereskedelmében;

               b)

               az érintett nemzetközi és nemzeti személyzet tájékozottságának és technikai szakértelmének növelése a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő, harmadik államokon belüli, harmadik államokból kiinduló vagy oda irányuló kereskedelmével gyanúsítható légi árufuvarozók nyomon követésére, észlelésére és kockázati elemzésére vonatkozó legjobb gyakorlatok terén.

         (2)   Az (1) bekezdésben említett célok megvalósítása érdekében az Unió az alábbi intézkedéseket teszi:

               a)

               a légi úton történő kereskedelem kockázatkezelését végző kísérleti szoftver kifejlesztése és helyszíni tesztje az érintett válságkezelő missziók, a nemzetközi hatóságok és harmadik országok nemzeti hatóságai számára, amelynek része egy többek között légi fuvarozókat, repülőgépeket, regisztrációs számokat és szállítási útvonalakat tartalmazó, rendszeresen frissített adatbázis;

               b)

               egy biztonságos, kísérleti kockázatkezelő és információszolgáltató rendszer kifejlesztése és helyszíni tesztje;

               c)

               egy kézikönyv és kiegészítő képzési anyagok kidolgozása és közzététele, valamint technikai segítségnyújtás a kísérleti szoftver használatának és adaptációjának megkönnyítéséhez és a biztonságos kísérleti kockázatkezelő és információs rendszer létrehozásához, beleértve az érintett válságkezelő missziók, illetve a nemzetközi és nemzeti hatóságok számára szervezett regionális képzéseket is.

         A projekt részletes leírása a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felelős.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtását a SIPRI végzi.
   (3)   A SIPRI ezt a feladatot a főképviselő ellenőrzése mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a SIPRI-vel.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekt végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 900 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   A Bizottság felügyeli az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését. E célból finanszírozási megállapodást köt a SIPRI-vel. A megállapodás rendelkezik arról, hogy a SIPRI-nek – a hozzájárulás nagyságához mérten – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
   (4)   A Bizottság e határozat hatálybalépését követően a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás mihamarabbi megkötésére törekszik. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   A főképviselő a SIPRI által kéthavonta készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik majd a Tanács általi értékelés alapját. A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekt végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   (1)   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően 24 hónappal, vagy hat hónappal e határozat elfogadását követően hatályát veszti abban az esetben, ha ezen időpontig nem kerül sor a szóban forgó finanszírozási megállapodás megkötésére.
   6. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. december 2-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. WATHELET

      MELLÉKLET
      1.   Általános keret

      Ez a határozat a CODUN-nak a kézi- és könnyűfegyverek és egyéb destabilizáló eszközök légi úton történő kereskedelme által jelentett kockázatokról szóló kezdeményezésére épül. A CODUN-kezdeményezés keretein belül ez a határozat a Tanácsnak a SitCennel, a „Budapest Klubbal” és a SIPRI-vel közösen működtetett projektjein alapszik. Ez a határozat olyan szoftverekről, kísérleti végrehajtó rendszerekről, képzési és tájékoztatási programokról rendelkezik, amelyek segítségével az érintett válságkezelő missziók, illetve a nemzetközi és nemzeti hatóságok jobban nyomon követhetik, frissíthetik és terjeszthetik az Afrikában és más régiókban tevékeny gyanús légi árufuvarozókra vonatkozó információkat. E határozat végrehajtásakor az Uniónak a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme megelőzését célzó hatékonyabb fellépése érdekében biztosítandó a jó koordináció az egyéb közösségi programok és más tanácsi határozatok keretében finanszírozott, idevágó projektekkel.
      2.   Célkitűzések

      Az alább ismertetett projektek három, a CODUN és más, a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő kereskedelme elleni küzdelemre irányuló európai uniós kezdeményezésben érdekelt felek által meghatározott területet érintenek:

                  a)

                  egy olyan biztonságos rendszer kialakítása, amelyen keresztül friss információ szolgáltatható azon társaságokról és repülőgépekről, amelyek a leleplezés elkerülése érdekében rendszeresen újraregisztrálják az eszközeiket és áthelyezik a tevékenységüket;

                  b)

                  kockázatkezelési szoftverek és képzések biztosítása az érintett válságkezelő missziók, illetve a nemzetközi és nemzeti hatóságok számára, hogy hatékonyabban követhessenek nyomon és szűrhessenek ki egyre több, a kézi- és könnyűfegyverek vagy egyéb destabilizáló eszközök légi úton történő kereskedelmében vélhetően érintett légi árufuvarozót;

                  c)

                  képzés, technikai segítség és tájékoztatás nyújtása többoldalú szervezetek, missziók, regionális szervek és államok számára Afrikában és más régiókban, amelyek segítségével hatékonyabban követhetik nyomon és észlelhetik a kézi- és könnyűfegyverek vagy egyéb destabilizáló eszközök légi úton történő kereskedelmében érintett szereplőket.

            3.   A projektek leírása

      3.1.   1. projekt: A kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmével gyanúsítható légi árufuvarozókra vonatkozó információk nyomon követésére, frissítésére és terjesztésére szolgáló szoftvercsomag és kísérleti projekt kidolgozása, illetve végrehajtása

      3.1.1.   A projekt célja

      A projekt célja olyan eszközök és technikák tökéletesítése, amelyek segítségével az érintett válságkezelő missziók, nemzetközi hatóságok, harmadik országok nemzeti hatóságai és tagállamok hatékonyan szűrhetik ki és azonosíthatják az olyan gyanús teherszállító repülőgépeket, amelyek valószínűsíthetően részt vesznek a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő, harmadik államokon belüli, harmadik államokból kiinduló vagy oda irányuló kereskedelmében.
      3.1.2.   A projekt leírása

      A projekt keretében az alábbi tevékenységekre kerül sor:

                  a)

                  egy, a légi úton történő tiltott kereskedelem kockázatkezelését végző szoftvercsomag kifejlesztése többoldalú szervezetek, missziók és kiválasztott harmadik országok számára;

                  b)

                  egy biztonságos kísérleti kockázatelemzési és információszolgáltató rendszer kifejlesztése;

                  c)

                  a szoftvercsomag helyszíni tesztje a főképviselővel és a Tanács illetékes szerveivel konzultálva;

                  d)

                  az információszolgáltató rendszercsomag helyszíni tesztje a főképviselővel és a Tanács illetékes szerveivel konzultálva;

                  e)

                  az a) és b) pontban ismertetett rendszerek használatát és adaptációját az érintett válságkezelő missziók, nemzetközi hatóságok, harmadik országok nemzeti hatóságai és tagállamok számára megkönnyítő kézikönyv és kiegészítő képzési anyagok kidolgozása;

                  f)

                  a végleges szoftver és a hozzá tartozó kézikönyv és képzési anyag bemutatása az érintett felek részvételével (maximum 80 fő) tartott záró munkaértekezleten.

            A projektet a SIPRI a különböző érintett felekkel történő konzultáció és koordináció szükségességét tükrözően meghatározott időn belül hajtja végre a főképviselő ellenőrzése mellett. A projekt végrehajtása hat szakaszban történik.
      Előkészítő szakasz
      A SIPRI, az illetékes tanácsi szervekkel konzultálva, a főképviselő ellenőrzése mellett, a rendelkezésre álló informatikai lehetőségeket felhasználva kifejleszt egy szoftvercsomagot, kockázatkezelési eszközöket és egy információk és diszaggregált adatok terjesztésére szolgáló rendszercsomagot.
      Adatbeviteli szakasz
      Csak nyílt forrásból származó információt felhasználva, a projekt a megfelelő forrásokból származó adatokból átfogó adatbázisokat épít fel, amelyek elegendő információt szolgáltatnak ahhoz, hogy segítsék a pontos kockázatkezelési, észlelési és profilalkotási eszközöket.
      Felmérő szakasz
      A SIPRI, az illetékes tanácsi szervekkel konzultálva, a főképviselő ellenőrzése mellett elvégzi azon helyszínek, régiók, szervezetek és missziók felmérését, ahol a nyílt forrásból származó adatokat használó kísérleti csomag helyszíni tesztelése optimális feltételek mellett lehetséges.
      Helyszíni tesztelési szakasz
      A SIPRI, az illetékes tanácsi szervekkel konzultálva, a főképviselő ellenőrzése mellett, a felmérő szakaszban meghatározott partnerekkel együttműködve elvégzi a helyszíni tesztelést.
      Értékelő és kiigazító szakasz
      A helyszíni tesztelést követően a SIPRI értékeli a szoftvert, és kiigazítja a helyszíni tesztelési szakaszban szerzett tapasztalatoknak és tanulságoknak megfelelően. Az így véglegesített termék a különböző érintett felek hozzájárulásával a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátható.
      Ismertető szakasz
      A szoftvert és a képzési anyagot egy ennek szentelt eseményen ismertetik az érintett felekkel (maximum 80 fő), akik részt vettek a fejlesztésében és akiket a szoftver végfelhasználóiként határoztak meg.
      3.1.3.   A projekt eredményei

      A projekt:

                  a)

                  növeli az érintett válságkezelő missziók, nemzetközi hatóságok, harmadik országok nemzeti hatóságai és tagállamok a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő kereskedelmével gyanúsítható légi árufuvarozók tevékenységének nyomon követésére irányuló képességét;

                  b)

                  többoldalú szervezetek, missziók és államok rendelkezésére bocsát olyan eszközöket és kísérleti rendszereket, amelyek segítségével azok nagyobb számban tudják elfogni a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő, vélhetően illegális szállítmányait Afrikában és más régiókban;

                  c)

                  megkönnyíti a tagállamok számára a légi árufuvarozókra vonatkozó információk biztonságos megosztását a diszaggregált adatokat használó technológia és más profilalkotási mechanizmusok által.

            3.1.4.   A projekt kedvezményezettjei

      A projekt kedvezményezettjei a válságkezelő missziók, valamint a nemzeti és nemzetközi hatóságok érintett személyzete. A kísérleti szoftvercsomagot tesztelő kedvezményezettek kiválasztásánál olyan változók is szerepet játszanak, mint az európai vagy többoldalú váltságkezelő missziók jelenléte a helyszínen, a források maximalizálásának igénye, a helyi szinten rendelkezésre álló támogatás, a helyi és nemzeti hatóságoknak a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő tiltott kereskedelme elleni harcra irányuló politikai akarata és kapacitása. A SIPRI javaslatot fog tenni a kedvezményezettek végső listájára, amelyet a főképviselő a Tanács illetékes szerveivel folytatott konzultációt követően hagy jóvá.
      3.2.   2. projekt: A figyelem felhívása publikációk, képzések és tájékoztatás által a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő kereskedelmében és más destabilizáló eszközök forgalmazásában részt vevő légi árufuvarozók elleni nyomonkövetési, észlelési és kockázatkezelési gyakorlatokra.

      3.2.1.   A projekt célja

      A projekt célja az érintett nemzetközi és nemzeti személyzet tájékozottságának és technikai szakértelmének növelése a kézi- és könnyűfegyverek légi úton történő kereskedelmével gyanúsítható légi árufuvarozók nyomon követésével, észlelésével és kockázati elemzésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok terén.
      3.2.2.   A projekt leírása

      A projekt keretében az alábbi tevékenységekre kerül sor:

                  a)

                  egy kézikönyv és kiegészítő képzési anyagok kidolgozása és közzététele többoldalú szervezeteknek, misszióknak és államoknak dolgozó legfeljebb 250 személy számára;

                  b)

                  maximum három regionális szeminárium szervezése, és ezáltal a válságkezelő missziók, a nemzetközi hatóságok és a harmadik országok nemzeti hatóságainak egyes hivatalaiban és osztályain dolgozó személyzet 80–100 tagjának képzése és tájékoztatása, amelynek sokszorosító hatása lesz az oktatók képzéséhez biztosított anyagok által;

                  c)

                  a képzési és tájékoztató tevékenység eredményeinek és kiértékelésének feldolgozása, és ennek alapján az érintett nemzetközi és nemzeti személyzet közötti, ezzel kapcsolatos információmegosztás legjobb gyakorlatainak kidolgozása;

                  d)

                  a legjobb gyakorlatok bemutatása az érintett felek részvételével (legfeljebb 80 fő) tartott záró munkaértekezleten.

            3.2.3.   A projekt eredményei

      A projekt:

                  a)

                  növeli a többoldalú szervezeteknél, misszióknál és államoknál szolgáló személyzet tájékozottságát a kézi- és könnyűfegyverek és más destabilizáló eszközök légi úton történő kereskedelmével gyanúsítható légi árufuvarozók nyomon követésével, észlelésével és kockázati elemzésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok terén;

                  b)

                  a nyomon követés, észlelés és kockázatelemzés technikáiról szóló kézikönyv megjelentetésével és terjesztésével hozzájárul a terület legjobb gyakorlatainak egységesítéséhez;

                  c)

                  a többoldalú szervezetek, missziók és államok hivatalaiban és osztályain dolgozó személyzet képzése és tájékoztatása által irányítja az információmegosztás legjobb gyakorlatainak kidolgozását.

            3.2.4.   A projekt kedvezményezettjei

      A projekt kedvezményezettjei a válságkezelő missziók, valamint a nemzeti és nemzetközi hatóságok érintett személyzete. A képzésben részt vevő kedvezményezettek kiválasztása a SIPRI által javasolt végső lista alapján történik, amelyet a főképviselő az illetékes tanácsi szervekkel folytatott konzultációt követően hagy jóvá.
      4.   Helyszínek

      A 3.1. projekt helyszíni tesztelésének és záró munkaértekezletének helyszíne, valamint a 3.2. projekt képzési és tájékoztatási tevékenységének és záró munkaértekezletének helyszíne a források maximalizálásával, a „szénlábnyom” minimalizálásával és a helyszínen meglévő támogatás figyelembevételével kerül kiválasztásra. A SIPRI javaslatot tesz az ajánlott helyszínek végső listájára, amelyet a főképviselő a Tanács illetékes szerveivel folytatott konzultációt követően hagy jóvá.
      5.   Időtartam

      A projektek becsült teljes időtartama 24 hónap.
      6.   Végrehajtó szerv

      E határozat technikai végrehajtására a SIPRI kap megbízást: A SIPRI biztosítja az uniós hozzájárulás láthatóságát, és feladatát a főképviselő irányítása alatt hajtja végre.
      7.   Jelentés

      A SIPRI rendszeresen kéthavonta, valamint a fent leírt egyes tevékenységek befejezését követően jelentést készít. A jelentéseket legkésőbb hat héttel az adott tevékenység befejezését követően be kell nyújtani a főképviselő részére.


title: 2013/578/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/235

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/578/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az intézet válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1922/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0081/2013),

               1.

               mentesítést ad a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatója számára az intézet 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 98. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az intézet válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1922/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,

                  —

                  tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0081/2013),

                  A.

                  mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (a továbbiakban: „az intézet”) az 1922/2006/EK rendelet alapján jött létre és 2010. június 15-én vált függetlenné;

                  B.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy az intézet 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

                  C.

                  mivel 2011 volt az intézet működésének első teljes éve, mivel 2010 júniusában nyerte el pénzügyi és igazgatási függetlenségét;

                  D.

                  mivel az intézet szervezete az ügynökséget létrehozó alaprendeletben meghatározott mandátumon és feladatokon, valamint az intézet igazgatótanácsa által a 2010–2012-es félidős munkaprogramban és az éves munkaprogramban jóváhagyott célkitűzéseken alapul;

                  E.

                  mivel az intézet 2011-es pénzügyi évre vonatkozó teljes költségvetése 7 530 000 EUR volt, szemben a 2010-es pénzügyi év 5 678 123,09 EUR-s összköltségvetésével, ami 32,6 %-os növekedést jelent; mivel az intézmény költségvetését teljes egészében az uniós hozzájárulásból finanszírozzák;

                  F.

                  mivel 2011 végén az intézet 1 156 400,29 EUR-s pozitív költségvetési eredményt jegyzett (6) (2 650,64 EUR-nak megfelelő árfolyam-különbözet levonását követően), amit a Bizottság felé fennálló kötelezettségként könyvelt el az elszámolásában;

         Költségvetési és pénzügyi irányítás

                  1.

                  emlékeztet rá, hogy az intézet 2010. június 15-én kapott igazgatási és pénzügyi autonómiát; tudomásul veszi, hogy ennek következtében a 2010-es közbeszerzési eljárásokat nagyrészt 2010 utolsó negyedévében indították el;

                  2.

                  nyugtázza, hogy a költségvetés végrehajtásának előkészítése módosított pénzforgalmi elszámoláson alapul, ami azt jelenti, hogy az átvitt kifizetési előirányzatokat a végrehajtott kifizetésekkel és a befolyt bevételekkel együtt könyvelik el;

                  3.

                  az éves beszámoló alapján nyugtázza, hogy a kifizetések végrehajtása 2011-ben hatékonyabb volt mint 2010-ben, és minden cím alatt jelentős javulást mutatott; az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy az intézet 2011 végén a kifizetések tekintetében 44,19 %-os, a kötelezettségvállalások tekintetében pedig 88,54 %-os költségvetés-végrehajtási arányt rögzített;

                  4.

                  az éves beszámoló (7) alapján nyugtázza, hogy az I. cím (személyzeti kiadások) alá tartozó kifizetések aránya a 2010-es 49,19 %-ról 2011-ben 88,49 %-ra nőtt; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az arány javítása érdekében tett további lépéseiről;

                  5.

                  az éves beszámoló alapján tudomásul veszi, hogy a II. cím (igazgatási kiadások) alá tartozó, végrehajtott kifizetések aránya a 2010-es 28,99 %-ról 2011-ben 34,71 %-ra nőtt; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a végrehajtási arányok javítása érdekében tett lépésekről, mivel az alacsony értékek a költségvetési tervezés és végrehajtás terén meglévő nehézségekről árulkodnak;

                  6.

                  az éves beszámoló alapján rámutat a kifizetési előirányzatok rendívül alacsony, 18,36 %-os végrehajtási arányára a III. címben („Operatív kiadások”); megjegyzi, hogy ennek oka azon beszerzések nagy száma, amelyeket 2010 végén – az intézmény igazgatási önállóságának 2010. júniusi elnyerését követően – indítottak; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a végrehajtási arányok javítása érdekében azóta tett lépésekről, mivel az alacsony értékek a költségvetési tervezés és végrehajtás terén meglévő nehézségekről árulkodnak;

                  7.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy a 2011 végéig szerződéssel lekötött, de még ki nem fizetett kötelezettségvállalási előirányzatokból 3 339 551,93 EUR összeget vittek át 2012-re, ami az összes előirányzat 50 %-át teszi ki; továbbá megállapítja, hogy az átvitt törölt előirányzatok (azaz a 2010-ről átvitt és 2011-ben ki nem fizetett előirányzatok) teljes összege 2011-ben 295 741,61 EUR-t tesz ki, aminek oka, hogy ez a működés első teljes éve, amikor a személyzet első ízben indított el különféle közbeszerzési eljárásokat, valamint kezdeményezett intézkedéseket, ideértve egy elnökségi rendezvény iránti késedelmes kérelmet és egyéb fellépéseket az év második felében; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a kielégítő költségvetés-végrehajtási arányok jövőbeni biztosítása érdekében tett lépésekről;

                  8.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy az intézet 2010 végén nem hajtotta végre a kötelezettségvállalások szükséges visszavonását, és hogy minden automatikus átvitelre sor került;

         Könyvvezetés

                  9.

                  megállapítja. hogy 2010-ben az intézet meghatározta a személyzet tagjai számára a pénzügyi szereplők feladatait, és kidolgozta a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó pénzügyi folyamatokat; ezenkívül megjegyzi, hogy az intézet 2010 végére minden pénzügyi szereplőt szerepük és feladataik meghatározásával nevezett ki;

                  10.

                  tudomásul veszi, hogy az intézet három pénzügyi átcsoportosításban részesült a Bizottságtól, összesen 7 530 000 EUR összegben (az első átcsoportosítással 3 390 000 EUR-t, a második átcsoportosítással 2 070 000, a harmadik átcsoportosítással pedig 2 070 000 EUR-t kapott);

         Közbeszerzés

                  11.

                  az éves beszámoló alapján tudomásul veszi, hogy az intézet 2011-ben hat kivételt rögzített a pénzügyi tranzakciókra vonatkozóan, amelyeket a jövőbeni hibák elkerülése érdekében megvitattak a vezetéssel, a csoportvezetőkkel és a személyzet érintett tagjaival; sürgeti az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság kezelése érdekében tett lépéseiről;

                  12.

                  megjegyzi, hogy 2011-ben 123 közbeszerzési eljárást zártak le a műveletek és az igazgatás területén, és hogy a közbeszerzés összességében az intézet teljes költségvetésének mintegy 50 %-át tette ki; továbbá megállapítja, hogy a 2011-es közbeszerzési tevékenységeket a 2011. évi munkaprogrammal összhangban hajtották végre;

         Emberi erőforrások

                  13.

                  az éves beszámoló alapján tudomásul veszi, hogy az intézet 2011-ben három ideiglenes alkalmazott és három szerződéses alkalmazott felvételét zárta le (míg 2010-ben az intézet 23 ideiglenes alkalmazottat vett fel), és a létszámtervben szereplő álláshelyek tekintetében 94 %-os betöltöttségi arányt ért el, szemben a 2010. évi 92,3 %-os aránnyal; üdvözli az intézet létszámtervében szereplő álláshelyek betöltöttségi arányának javulását, ami elősegíti a hatékony működést;

                  14.

                  a Belső Ellenőrzési Szolgálat nyomán megállapítja, hogy a személyzeti szabályzat rendelkezéseinek intézeten belüli végrehajtását számos politika, stratégia, eljárás és iránymutatás támogatja; megjegyzi, hogy néhány pont még fejlesztés alatt áll, és azokat később kell lezárni, különösen a humánerőforrás-menedzsmentet szolgáló információtechnológiai eszközök elfogadásával (ide tartozik a munkaköri leírások elkészítése, a személyes célkitűzések meghatározása és az egyéni képzési tervek hivatalos formába öntése); felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az említett problémák kezelése érdekében tett lépéseiről;

         Teljesítmény

                  15.

                  üdvözli az intézet sajátos célkitűzéseire és működésére összpontosító 2011. szeptember 8-i második előzetes értékelő jelentését, amelynek célja, hogy irányt mutasson az intézet vezetésének a célok és a tevékenységek véglegesítéséhez; hangsúlyozza, hogy a gazdasági válság és megszorítások idején elengedhetetlen, hogy az intézet gazdaságilag a lehető legelőnyösebben működjön, a ráruházott fontos feladatok sikeres végrehajtásának veszélyeztetése nélkül;

                  16.

                  üdvözli az intézet által létrehozott Kutatási és Dokumentációs Központot mint a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos intézményes és módszertani ismeretek egyedülálló európai forrását;

                  17.

                  hangsúlyozza, hogy az intézet célkitűzései és feladatai megkövetelik külön jogalanyként való fenntartását az intézményes kereten belül;

         Székhely

                  18.

                  az éves beszámolóból megállapítja, hogy 2010. március 1-jén az intézet személyzetét a brüsszeli ideiglenes épületből átköltöztették az intézet állandó székhelyére, a litvániai Vilniusba;

                  19.

                  az éves jelentés alapján tudomásul veszi, hogy a Litván Köztársaság kormánya két évre, 2011. december 15-ig biztosította az intézet irodabérleti díjának kifizetését;

                  20.

                  üdvözli az uniós intézmények egyéb vilniusi képviseleteivel (a Bizottság képviseletével és az Európai Parlament tájékoztatási irodájával) együttműködve létrejött egyedülálló kezdeményezést arra vonatkozóan, hogy közös épületeket találjanak és válasszanak ki; megjegyzi, hogy az újonnan létrehozott „EU-ház” szükségesnek bizonyult, előnyös lesz a szinergiák szempontjából, valamint növelni fogja az Unió láthatóságát és a költségmegtakarítást és -megosztást;

         Belső ellenőrzés

                  21.

                  üdvözli a Belső Ellenőrzési Szolgálat által az intézetben 2011 folyamán végrehajtott első ellenőrzést; a Belső Ellenőrzési Szolgálat jelentése (8) alapján megállapítja, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2011. december 31-i jelentéseiből sem lezáratlan „kritikus”, sem lezáratlan „nagyon fontos” ajánlások nem származnak;

                  22.

                  megjegyzi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2011 decemberében elvégezte az intézet belső ellenőrzési standardjai végrehajtásának korlátozott felülvizsgálatát; nyugtázza, hogy az intézet magáévá tette a belső ellenőrzési standardok alkalmazási eljárásának véglegesítésére irányuló ajánlást, vezetősége pedig egy 2012-ben végrehajtandó cselekvési tervet fogadott el; felkéri az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az ajánlások tekintetében tett lépésekről;

                  23.

                  tudomásul veszi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat kockázatelemzése azonosított bizonyos olyan folyamatokat (9), amelyeket a Belső Ellenőrzési Szolgálat ellenőrzési tervének keretén belül nem lehetett vizsgálni, mivel az ellenőrzéseket hiányzónak vagy elégtelennek értékelték;

                  24.

                  a Számvevőszék megjegyzései alapján tudomásul veszi, hogy az intézetnek javítania kell a befektetett eszközök fizikai leltárának dokumentációját, illetve az elhatárolt kiadások becslését;

                  25.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2013. április 17-i állásfoglalására (10).

         (1)  HL C 388., 2012.12.15., 98. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  2011. évi éves beszámoló, 22. o.

         (7)  2011. évi éves beszámoló, 34. o.

         (8)  2011. évi éves belső ellenőrzési jelentés, 6. o.

         (9)  2011. évi éves belső ellenőrzési jelentés, 4. o.

         (10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0134 (lásd e Hivatalos Lap 374. oldalát).


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2017/760 határozata (2017. április 24.) a 2017-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2017/11)

text:
                  29.4.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 113/52

            AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/760 HATÁROZATA
      (2017. április 24.)
      a 2017-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2017/11)
      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 30. cikkére,
      tekintettel a felügyeleti díjakról szóló, 2014. október 22-i 1163/2014/EU európai központi banki rendeletre (EKB/2014/41) (2), és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére és 9. cikke (2) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 9. cikkének (2) bekezdése alapján kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének fedeznie kell az Európai Központi Banknál (EKB) az adott díjfizetési időszak során a felügyeleti feladataival összefüggésben felmerült kiadásokat, de nem haladhatja meg azokat. Ezek a kiadások elsősorban az EKB felügyeleti feladataival, így például a jelentős szervezetek közvetlen felügyeletével, a kevésbé jelentősnek minősülő szervezetek felügyeletének felvigyázásával, valamint horizontális feladatok ellátásával és különleges szolgáltatásokkal közvetlenül összefüggő költségekből állnak. Emellett magukban foglalnak az EKB felügyeleti feladataival közvetetten összefüggő költségeket is, például az EKB támogató üzleti területei által nyújtott szolgáltatásokat, beleértve a létesítménygazdálkodást, az emberierőforrás-gazdálkodást, az adminisztratív szolgáltatásokat, a költségvetés-tervezést és ellenőrzést, a számvitelt, a jogi, a kommunikációs és a fordítási szolgáltatásokat, a belső auditot, valamint a statisztikai és az információtechnológiai szolgáltatásokat is.

                  (2)

                  A jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok, valamint a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjak kiszámítása érdekében a teljes költségeket az azon megfelelő funkciókhoz rendelt kiadások alapján kell megosztani, amelyek a jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok közvetlen felügyeletét, illetve a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok közvetett felügyeletét ellátják.

                  (3)

                  A 2017-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegét az alábbiak összegeként kell kiszámítani: a) a felügyeleti feladatok becsült éves költségei 2017-re vonatkozóan, az EKB 2017. évi jóváhagyott költségvetése alapján, figyelembe véve az EKB-nál várhatóan felmerülő becsült éves költségeket érintő, az e határozat elfogadása időpontjában ismert fejleményeket; és b) a 2016-ból származó többlet vagy hiány.

                  (4)

                  A többletet vagy hiányt oly módon kell kiszámítani, hogy a felügyeleti feladatok 2016-ra vonatkozóan felmerült, az EKB 2016-ra szóló éves beszámolójában (3) feltüntetett tényleges éves költségeit le kell vonni a 2016-ra vonatkozóan kivetett, az (EU) 2016/661 európai központi banki határozat (EKB/2016/7) (4) mellékletében meghatározott becsült éves költségekből.

                  (5)

                  Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban a korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegeit, a 14. cikkel összhangban befolyt kamatfizetéseket, valamint az említett rendelet 7. cikke (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegeket, amennyiben vannak ilyenek, szintén figyelembe kell venni a felügyeleti feladatok 2017-re vonatkozó becsült éves költségei keretében,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Fogalommeghatározások
      E határozat alkalmazásában a 468/2014/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2014/17) (5) és az 1163/2014/EU rendeletben (EKB/2014/41) szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.
      2. cikk
      A 2017-re eső éves felügyeleti díjak teljes összege
      (1)   A 2017-re eső éves felügyeleti díjak teljes összege 424 957 652 euro, amely az I. mellékletben rögzített módon került kiszámításra.
      (2)   A felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok egyes kategóriái az éves felügyeleti díjak alábbi teljes összegét fizetik meg:

                  a)

                  jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok: 391 279 654 euro;

                  b)

                  kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok: 33 677 998 euro.

            A 2017-re vonatkozóan fizetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének az egyes kategóriák tekintetében történő megosztását a II. melléklet mutatja be.
      3. cikk
      Hatálybalépés
      Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. április 24-én.

               az EKB elnöke

            Mario DRAGHI

         (1)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

         (2)  HL L 311., 2014.10.31., 23. o.

         (3)  Közzétéve 2017. februárban az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

         (4)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/661 határozata (2016. április 15.) a 2016-ra eső éves felügyeleti díjak teljes összegéről (EKB/2016/7) (HL L 114., 2016.4.28., 14. o.).

         (5)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

         I. MELLÉKLET

            A 2017-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegének kiszámítása

                     (EUR)

                     A 2017-re vonatkozó becsült éves költségek

                     464 676 594

                     Bérek és juttatások

                     208 621 881

                     Irodaépületek bérleti és karbantartási díja

                     54 990 329

                     Egyéb működési költség

                     201 064 384

                     2016-ból származó többlet/hiány

                     – 41 089 798

                     Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban figyelembe veendő összegek

                     1 370 856

                     A korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegei

                     0

                     A fenti rendelet 14. cikkével összhangban befolyt kamatfizetések

                     – 23 761

                     A fenti rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegek

                     1 394 617

                     ÖSSZESEN

                     424 957 652

         II. MELLÉKLET

            A 2017-re eső éves felügyeleti díjak teljes összegének megosztása

                     (EUR)

                     Jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok

                     Kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok

                     Összesen

                     A 2017-re vonatkozó becsült éves költségek

                     427 700 563

                     36 976 031

                     464 676 594

                     2016-ból származó többlet/hiány

                     – 37 593 510

                     – 3 496 288

                     – 41 089 798

                     Az 1163/2014/EU rendelet (EKB/2014/41) 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban figyelembe veendő összegek

                     1 172 601

                     198 255

                     1 370 856

                     A korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegei

                     0

                     0

                     0

                     A fenti rendelet 14. cikkével összhangban befolyt kamatfizetések

                     – 8 696

                     – 15 065

                     – 23 761

                     A fenti rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegek

                     1 181 297

                     213 320

                     1 394 617

                     ÖSSZESEN

                     391 279 654

                     33 677 998

                     424 957 652


title: 2008/486/EK: A Tanács határozata ( 2008. június 23. ) az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság Igazgatótanácsa tagjai felének kinevezéséről

text:
               26.6.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 165/8

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. június 23.)
   az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság Igazgatótanácsa tagjai felének kinevezéséről
   (2008/486/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 25. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Közösségek Bizottsága által a Tanácsnak benyújtott, a jelölteket tartalmazó listára,
   tekintettel az Európai Parlament által kifejtett álláspontokra,
   mivel:

               (1)

               Létfontosságú az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság függetlenségének, tevékenysége magas tudományos színvonalának, átláthatóságának és hatékonyságának biztosítása. Ugyancsak nélkülözhetetlen a Közösség tagállamaival való együttműködés.

               (2)

               Az Ügynökség Igazgatótanácsa tagjai felének a hivatali ideje 2008. június 30-án lejár.

               (3)

               Az Igazgatótanács hét új tagjának kinevezése érdekében megvizsgálták a jelöléseket a Bizottság által készített dokumentumok alapján, és figyelembe vették az Európai Parlament által kifejtett álláspontokat. A cél a legmagasabb szintű szakmai hozzáértésnek és a megfelelő – például irányítási és közigazgatási – szakmai tapasztalatok széles körének, valamint az Unió területén belüli lehető legszélesebb földrajzi megoszlásnak a biztosítása.

               (4)

               A tagok közül háromnak tapasztalattal kell rendelkezniük fogyasztóvédelmi és az élelmiszerlánccal kapcsolatos érdekvédelmi szervezetekben,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság Igazgatótanácsába a 2008. július 1. és 2012. június 30. közötti időtartamra a következő tagokat kell kinevezni:

               —

               Davies, Sue (2)

               —

               Facelli, Piergiuseppe

               —

               Horst, Matthias (2)

               —

               Pogačnik, Milan

               —

               Ruprich, Jiří

               —

               Turunen, Sinikka (2)

               —

               Url, Bernhard.

         2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2008. június 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. JARC

      (1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A 202/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 60., 2008.3.5., 17. o.) módosított határozat.

      (2)  Tapasztalattal rendelkezik fogyasztóvédelmi és az élelmiszerlánccal kapcsolatos érdekvédelmi szervezetekben.


title: A Tanács határozata (1999. december 13.) a schengeni vívmányok Görögországban történő teljes körű alkalmazásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0848

Hivatalos Lap L 327 , 21/12/1999 o. 0058 - 0058

		A Tanács határozata(1999. december 13.)a schengeni vívmányok Görögországban történő teljes körű alkalmazásáról(1999/848/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel a schengeni vívmányokat az Európai Unió keretébe beillesztő jegyzőkönyv 2. cikkének (2) bekezdésére,tekintettel a schengeni vívmányok végrehajtását felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló 1998. szeptember 16-i végrehajtó bizottsági határozatra,tekintettel az Állandó Képviselők Bizottsága által elfogadott, a "Görögország" ad hoc bizottság létrehozásáról szóló 1999. június 30-i határozatra,figyelemmel a Schengeni Végrehajtó Bizottság 1997. október 7-i (SCH/Com-ex (97) 29 rev. 2) és 1998. december 16-i (SCH/Com-ex (98) 49 rev. 3) határozatára,(1) mivel látogatások történtek annak ellenőrzésére, hogy a személyzet létszámával és a rendelkezésre álló felszerelésekkel, a határellenőrzést és a határőrizetet végző szervek kiképzésével és az érintett szolgálatok közötti koordinációval kapcsolatos követelmények kielégítő módon teljesülnek;(2) mivel teljesültek a Görögországgal fennálló belső határoknál érvényben lévő személyellenőrzések 2000. január 1-jétől történő feloldásának feltételei,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Görögország és a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok közötti belső határokon érvényben lévő személyellenőrzéseket 2000. január 1. és 2000. március 26. között feloldják. Ezt a határozatot a belső, tengeri kikötői forgalomban 2000. január 1-jétől kell alkalmazni.A Görögországból induló és a Görögországba érkező belső légijáratok ellenőrzését illetően, ezek megszüntetésének időpontját Görögország és az érintett többi tagállam között 2000. január 1-jétől kell egyeztetni azon repülőterek tekintetében, ahol ez technikailag lehetséges. Az ellenőrzéseket legkésőbb 2000. március 26-ig mindenképpen megszüntetik. Az érintett tagállamok 2000. április 1-jéig tájékoztatják a Tanácsot és a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket e határozat végrehajtása érdekében meghoztak.2. cikk2000-ben a Schengent Értékelő Munkacsoport megvizsgálja a schengeni vívmányok Görögországban történő teljes körű alkalmazását, és tanulmányozza az adott esetben szükségesnek bizonyuló intézkedéseket.3. cikk(1) Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.(2) Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1999. december 13-án.a Tanács részérőlaz elnökS. Hassi--------------------------------------------------


title: A Végrehajtó Bizottság határozata (1996. június 27.) a schengeni vízumoknak a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 30. cikke (1) bekezdése a) pontja szerint történő kiadására vonatkozó elvekről (SCH/Com-ex (96)13 rev. 1)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41996D0013

Hivatalos Lap L 239 , 22/09/2000 o. 0180 - 0181

		A végrehajtó Bizottság határozata(1996. június 27.)a schengeni vízumoknak a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 30. cikke (1) bekezdése a) pontja szerint történő kiadására vonatkozó elvekről(SCH/Com-ex (96)13 rev. 1)A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG,tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 132. cikkére,tekintettel a fent említett egyezmény 9., 17. és 30. cikkére,mivel minden schengeni államnak érdekében áll a képviselő és képviselt államok jogainak és kötelezettségeinek meghatározása, minthogy minden schengeni állam rendelkezik képviseletekkel, ahol partnerállamok képviseletében jár el, illetve vannak olyan helyek, ahol partnerállamok képviselik őt magát;mivel a schengeni államok közötti együttműködés alapelve a schengeni képviseleti rendszer alkalmazásának módjába vetett abszolút bizalom,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:A schengeni vízumok kiállítását olyan harmadik országokban, ahol nem minden schengeni állam rendelkezik képviselettel, a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 30. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a következő elvek szerint végzik:a) A vízumok kiadásával kapcsolatos képviselet kiterjed a Schengeni Végrehajtási Egyezmény keretében és a Közös Konzuli Utasítással összhangban kiadott egységes repülőtéri tranzitvízumokra, tranzitvízumokra és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra.A képviselő ország köteles ugyanolyan gyorsasággal alkalmazni a Közös Konzuli Utasítás rendelkezéseit, mint ahogyan az az ilyen típusú és érvényességi idejű saját vízumoknál szokásos.b) Ha kétoldalú szerződés kifejezetten másként nem rendelkezik, a képviseleti megállapodás nem vonatkozik az olyan személyek számára kiadott vízumokra, akik kereső tevékenységet kívánnak megkezdeni, vagy olyan tevékenységet, amely a tevékenység folytatásának helye szerinti állam előzetes jóváhagyásától függ. Az ilyen vízumokért folyamodó személyeknek az említett tevékenység folytatásának helye szerinti állam akkreditált konzuli képviseletéhez kell fordulniuk.c) A schengeni államoknak nem kötelező vízumok kiadása céljából képviseletet fenntartani minden harmadik országban. A schengeni államok határozhatnak úgy, hogy egyes harmadik országokban előterjesztett vízumkérelmeket, vagy egyes típusú vízumok iránti kérelmeket annak az országnak a képviseletéhez kell benyújtani, amely a kérelmező fő úticélja.d) A vízumkérelmek benyújtásakor az illegális bevándorlás kockázatának megítélése teljes egészében a vízumkérelmet feldolgozó diplomáciai vagy konzuli képviselet mérlegelési jogkörébe tartozik.e) A képviselt állam átveszi az illetékességet a képviselő állam által a nevében kiadott vízumok birtokosai által benyújtott menedékjog iránti kérelmek feldolgozásáért, amely vízumokon világosan feltüntették, hogy képviselet keretében állították ki (a Közös konzuli utasítás 13. mellékletének megfelelően) [1].f) Kivételes esetben kétoldalú megállapodás elrendelheti, hogy a képviselő állam küldje el a bizonyos kategóriához tartozó külföldiek által benyújtott vízumkérelmeket annak a képviselt államnak a hatóságaihoz, amely egyben a fő úticél is, vagy ennek az államnak a diplomáciai képviseletéhez. E kategóriákat írásban kell megállapítani (szükség esetén minden egyes diplomáciai vagy konzuli képviseletre tekintettel). A vízumot ennélfogva úgy tekintik, mintha a képviselt ország engedélyével állították volna ki a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 30. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően.g) A kétoldalú megállapodásokat idővel korrigálni lehet a meghatározott időszakban a képviseleti rendszer keretében kiadott vízumok birtokosai által benyújtott menedékjog iránti kérelmek és egyéb vonatkozó adatok nemzeti megítélése alapján.Az eredmények alapján megállapodást lehet kötni arról, hogy egyes képviseletek (és esetleg egyes állampolgárságok) esetében a képviseletről lemondanak.h) A képviselet kizárólag a vízumok kiadására vonatkozik. Amennyiben egy vízum nem adható ki, mivel az adottkülföldi nem tudja megfelelő okmányokkal igazolni, hogy a feltételeknek megfelel, a külföldit tájékoztatni kell arról, hogy lehetősége van kérelmét annak az országnak a diplomáciai képviseletéhez benyújtani, amely a fő úticélja.i) A képviseleti megállapodás tovább javítható a konzultációs hálózat kiterjesztésével, továbbá olyan szoftver kifejlesztésével, amely lehetővé tenné a képviselő ország képviseletei számára, hogy konzultáljanak a képviselt ország központi hatóságaival.j) E dokumentum mellékletét képezi egy olyan táblázat, amely a schengeni vízumok olyan harmadik országokban történő kiadására szolgáló képviseletre vonatkozik, ahol nem minden schengeni állam rendelkezik képviselettel. A Központi Csoport hivatalosan megállapítja e táblázat módosításait [2], amelyeket az érintett schengeni államok közös megegyezéssel fogadtak el.Hága, 1996. június 27.az elnökM. Patijn[1] A Közös konzuli utasítások 13. mellékletét ennek megfelelően korrigálják. Lásd SCH/Com-ex (99)13.[2] Lásd az SCH/Com-ex (99)13 dokumentum 4. mellékletét.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1587 határozata (2016. április 28.) az ECSEL közös vállalkozás (korábban ENIAC közös vállalkozás és ARTEMIS közös vállalkozás) 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/402

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1587 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az ECSEL közös vállalkozás (korábban ENIAC közös vállalkozás és ARTEMIS közös vállalkozás) 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az ECSEL közös vállalkozás (korábban ENIAC közös vállalkozás és ARTEMIS közös vállalkozás) 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az ECSEL közös vállalkozás a 2014. június 27-tőldecember 31-ig terjedő időszakra vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszával együtt (1)

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében a közös vállalkozás számára adandó mentesítésről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05587/2016 – C8-0059/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 209. cikkére,

               —

               tekintettel az „ENIAC közös vállalkozás” létrehozásáról szóló 2007. december 20-i 72/2008/EK tanácsi rendeletre (4),

               —

               tekintettel a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító „ARTEMIS közös vállalkozás” létrehozásáról szóló 2007. december 20-i 74/2008/EK tanácsi rendeletre (5),

               —

               tekintettel az ECSEL közös vállalkozás létrehozásáról szóló 2014. május 6-i 561/2014/EU tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 1. cikke (2) bekezdésére és 12. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (7),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyi szabályzat-mintáról szóló, 2013. szeptember 30-i 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0119/2016),

               1.

               jóváhagyja az ECSEL közös vállalkozás (korábban ENIAC közös vállalkozás és ARTEMIS közös vállalkozás) 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az ECSEL közös vállalkozás (korábban ENIAC közös vállalkozás és ARTEMIS közös vállalkozás) ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 422., 2015.12.17., 80. o.

      (2)  HL C 422., 2015.12.17., 81. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 30., 2008.2.4., 21. o.

      (5)  HL L 30., 2008.2.4., 52. o.

      (6)  HL L 169., 2014.6.7., 152. o.

      (7)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (8)  HL L 38., 2014.2.7., 2. o.


title: 2014/244/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság Atalanta/2/2014 határozata ( 2014. április 29. ) a harmadik államoknak a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) való hozzájárulása elfogadásáról és az ATALANTA/3/2009 határozat módosításáról

text:
               3.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 132/63

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG ATALANTA/2/2014 HATÁROZATA
   (2014. április 29.)
   a harmadik államoknak a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) való hozzájárulása elfogadásáról és az ATALANTA/3/2009 határozat módosításáról

      (2014/244/KKBP)

   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 10. cikkére,
   tekintettel a Politikai és Biztonsági Bizottságnak a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelet (Atalanta) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról szóló ATALANTA/3/2009 (2009/369/KKBP) határozatára (2),
   mivel:

               (1)

               A 2008/851/KKBP együttes fellépés 10. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy hozza meg a harmadik államok által felajánlott hozzájárulások elfogadásáról szóló megfelelő határozatokat.

               (2)

               Az EU műveleti parancsnokának az Új-Zéland által nyújtandó hozzájárulásra vonatkozó 2014. március 11-i ajánlása, valamint az Európai Unió Katonai Bizottságának 2014. március 25-i szakvéleménye alapján Új-Zéland hozzájárulását el kell fogadni.

               (3)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság ATALANTA/3/2009 határozatát ezért módosítani kell az azon harmadik országokat felsoroló melléklet törlése céljából, amelyek hozzájárulása elfogadásra került.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió olyan határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeknek védelmi vonatkozásai vannak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A PBB elfogadja és jelentősnek ítéli a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (Atalanta) Új-Zéland által felajánlott hozzájárulást.
   (2)   Új-Zéland mentesül az Atalanta költségvetéséhez való pénzügyi hozzájárulás alól.
   2. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság ATALANTA/3/2009 határozata a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdésében szereplő „a mellékletben említett” szövegrészt el kell hagyni.

               2.

               A mellékletet el kell hagyni.

         3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

      (2)  HL L 112., 2009.5.6., 9. o.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 532/09/COL határozata ( 2009. december 16. ) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a hátrányos helyzetű és a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló új fejezet beiktatása révén, hetvenhatodik alkalommal történő módosításáról

text:
               15.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 332/14

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 532/09/COL HATÁROZATA
   (2009. december 16.)
   az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a hátrányos helyzetű és a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló új fejezet beiktatása révén, hetvenhatodik alkalommal történő módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   EMLÉKEZTETVE az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott, állami támogatással kapcsolatos eljárási és anyagi jogi szabályokra (4);
   Mivel:
   a Felügyeleti és Bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek,
   a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság köteles közleményeket vagy iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli,
   a Bizottság 2009. augusztus 11-én tette közzé a hátrányos helyzetű és a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló közleményét (5),
   e közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti,
   az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell,
   az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet végén szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat,
   az Európai Bizottsággal ez ügyben a Hatóság a 2009. november 27-én kelt levelében (dokumentumszám: 538332), az EFTA-államok pedig a 2009. október 16-án kelt levelükben (dokumentumszám: 533819, 533835 és 533836) folytattak konzultációt,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatásokról szóló iránymutatás a hátrányos helyzetű és a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló új fejezet beiktatása révén módosul. Az új fejezet e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Per SANDERUD

            elnök

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: a Hatóság.

      (2)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve: az Európai Unió Hivatalos Lapja (a továbbiakban: HL) L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatások. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  HL C 188., 2009.8.11., 6. o.

      MELLÉKLET

         A HÁTRÁNYOS HELYZETŰ ÉS A FOGYATÉKKAL ÉLŐ MUNKAVÁLLALÓK FOGLALKOZTATÁSÁHOZ NYÚJTOTT, EGYEDI BEJELENTÉSHEZ KÖTÖTT ÁLLAMI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGI ELEMZÉS KRITÉRIUMAI
          (1)

      1.   Bevezetés

                  1.

                  Az EGT-megállapodás és az EFTA-államok céljai között szerepel a foglalkoztatás és a szociálpolitika elősegítése (2). Az EFTA-államok egyes területein a munkanélküliség – különösen a strukturális munkanélküliség – továbbra is problémát jelent. A bérköltségekhez nyújtott állami támogatás – ahol a bérköltség az érintett munkahelyek vonatkozásában a támogatás kedvezményezettje által ténylegesen fizetendő teljes összeget jelenti, amely a következőket foglalja magában: a) az adózás előtti bruttó bér; és b) a kötelező járulékok, mint például a társadalombiztosítási járulék; valamint c) a gyermekgondozás és a szülői ellátás költsége – (a továbbiakban: bértámogatás) további ösztönzőt biztosíthat ahhoz, hogy a vállalkozások emeljék az általuk foglalkoztatott hátrányos helyzetű és fogyatékkal élő munkavállalók számát. Az ilyen támogatás célja tehát az, hogy ösztönözze a célcsoportot képező munkavállalók alkalmazását.

                  2.

                  E fejezet útmutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) milyen kritériumokat alkalmaz az EGT-megállapodásba az 1. jegyzőkönyvvel felvett (3), az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjában említett jogi aktus (a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet))
                      (4) (a továbbiakban: általános csoportmentességi rendelet) 6. cikke (1) bekezdésének h) és i) pontja értelmében egyedi bejelentéshez kötött, bértámogatás formájában nyújtott állami támogatások értékelése során. Ezen útmutatás célja, hogy átláthatóvá tegye a Hatóság indokolásait, és biztosítsa a kiszámíthatóságot és a jogbiztonságot.

                  3.

                  Ezen útmutatás az általános csoportmentességi rendelet 2. cikkének (18), (19) és (20) bekezdése értelmében hátrányos helyzetű, súlyosan hátrányos helyzetű, illetve fogyatékkal élő munkavállalók béréhez nyújtott állami támogatásra alkalmazandó. Ez az útmutatás alkalmazandó minden olyan egyedi intézkedésre – függetlenül attól, hogy azt ad hoc módon vagy valamilyen program alapján nyújtják-e –, amelyek támogatástartalma a hátrányos helyzetű munkavállalók és súlyosan hátrányos helyzetű munkavállalók (a továbbiakban együttesen: hátrányos helyzetű munkavállalók) foglalkoztatása esetében meghaladja a vállalkozásonkénti évi 5 millió EUR-t, illetve a fogyatékkal élő munkavállalók esetében az évi 10 millió EUR-t (5).

                  4.

                  Az ezen útmutatásban meghatározott kritériumok alkalmazása nem mechanikus módon történik. A hatósági értékelés szintje és a Hatóság által esetlegesen kért információk jellege arányban áll a verseny torzulásának kockázatával. Az elemzés terjedelme az eset jellegétől függ.

            2.   A támogatás pozitív hatásai

      2.1.   A közérdekű cél megléte

                  5.

                  Egyes munkavállalói csoportok nagyon nehezen találnak munkát, mert a munkáltatók nem tartják őket elég termelékenynek, illetve előítéleteik vannak velük kapcsolatban. A vélt vagy valós alacsonyabb termelékenység magyarázható az aktuális munkatapasztalat hiányával (például fiatal munkavállalók és tartósan munkanélküli személyek esetében) vagy valamilyen tartós fogyatékossággal. E vélt vagy valós alacsonyabb termelékenységük miatt e munkavállalók valószínűleg kiszorulnának a munkaerőpiacról, amennyiben a munkáltatók nem részesülnének alkalmazásukért ellentételezésben.

                  6.

                  Társadalmi szempontból kívánatos, hogy a munkaerőpiacra minden munkavállalói csoport be legyen vonva. Ez azt jelenti, hogy újra el lehet osztani a hazai jövedelem egy részét az intézkedés által érintett munkavállalói csoportoknak. Az állami támogatás segítheti a hátrányos helyzetű és a fogyatékkal élő munkavállalók munkaerőpiacra való belépését vagy munkaerőpiacon maradását a vélt vagy valós alacsonyabb termelékenységükből fakadó többletköltségek fedezése révén.

                  7.

                  Az EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás közérdekű célt szolgál. Vizsgálatában a Hatóság többek között a következő szempontokat veszi figyelembe:

                              a)

                              az intézkedés által érintett munkavállalók száma és csoportjai;

                              b)

                              az intézkedés által érintett munkavállalói csoportok foglalkoztatási aránya nemzeti és/vagy regionális szinten és az érintett vállalkozáson vagy vállalkozásokon belül;

                              c)

                              az intézkedés által érintett munkavállalói csoportok munkanélküliségi rátája nemzeti és/vagy regionális szinten;

                              d)

                              különösen periferikus alcsoportok a fogyatékkal élő és a hátrányos helyzetű munkavállalók átfogóbb kategóriáin belül.

            2.2.   Az állami támogatás mint megfelelő szakpolitikai eszköz

                  8.

                  A hátrányos helyzetű és fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatásának elősegítésére nem a bértámogatás formájában nyújtott állami támogatás az egyedüli olyan szakpolitikai eszköz, amely az EFTA-államok rendelkezésére áll. Az EFTA-államok alkalmazhatnak általános intézkedéseket, amelyek irányulhatnak például a bérköltségek és szociális járulékok adójának általános csökkentésére, fellendítve a beruházást az oktatás és képzés területén, a munkanélkülieknek iránymutatást és tanácsadást, valamint segítséget és képzést nyújtó intézkedésekre, továbbá a munkajog továbbfejlesztésére.

                  9.

                  Azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél az EFTA-állam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz – úgymint egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás – használatának előnyei. A Hatóság különösen figyelembe veszi az EFTA-állam által a javasolt intézkedésről esetlegesen készített hatásvizsgálatokat.

            2.3.   Ösztönző hatás és a támogatás szükségessége

                  10.

                  A hátrányos helyzetű és a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásának elősegítésére nyújtott állami támogatás eredményeként a kedvezményezett magatartásának oly módon kell változnia, hogy ez az érintett vállalkozásban alkalmazott hátrányos helyzetű és fogyatékkal élő munkavállalók számának nettó növekedését biztosítsa. Az újonnan felvett hátrányos helyzetű vagy fogyatékkal élő munkavállalókkal kizárólag olyan álláshelyeket lehet betölteni, amelyeket újonnan hoztak létre, illetve amelyek megüresedése önkéntes kilépés, munkaképtelenné válás, öregségi nyugdíjazás, önkéntes munkaidő-csökkentés vagy kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás miatt következik be. Létszámleépítés eredményeként keletkező álláshelyek nem tölthetők be támogatott hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalókkal. Ebből következően nem használható fel az állami támogatás arra, hogy olyan támogatott munkavállalók helyére vegyenek fel embereket, akik támogatása lejárt, és ezért elbocsátották őket.

                  11.

                  Az EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell a Hatóság felé az ösztönző hatás meglétét és a támogatás szükségességét. Először is, a kedvezményezettnek támogatás iránti kérelmet kell benyújtania az érintett EFTA-államhoz az intézkedés által érintett munkavállalói csoportok alkalmazását megelőzően. Másodszor, az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a támogatást olyan vállalkozásnál alkalmazott hátrányos helyzetű, illetve fogyatékkal élő munkavállaló után fizetik, ahol a támogatás nélkül nem került volna sor a munkavállaló felvételére.

                  12.

                  Vizsgálatában a Hatóság többek között a következő szempontokat veszi figyelembe:

                              a)

                              a támogatás kedvezményezettjének belső dokumentumai a foglalkoztatási költségekről az intézkedés által érintett munkavállalói csoportokkal kapcsolatban, két helyzetre vonatkozóan: a támogatás biztosítása és ennek elmaradása esetén;

                              b)

                              az érintett vállalkozásnak jelenleg vagy korábban nyújtott bértámogatás: a támogatott munkavállalók csoportjai és száma;

                              c)

                              az egy év alatt felvettek és távozók száma az intézkedés által érintett munkavállalói csoportokhoz tartozó munkavállalók körében.

            2.4.   A támogatás arányossága

                  13.

                  Az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a támogatásra szükség van, és a támogatás összege a minimálisan szükséges szintet nem haladja meg.
                  Az EFTA-államoknak bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás összege nem haladja meg az intézkedés által érintett munkavállalói csoportok alkalmazásának a nem hátrányos helyzetű vagy nem fogyatékkal élő munkavállalók alkalmazásának költségeihez viszonyított nettó többletköltségeit (6).
                  A támogatási intenzitás soha nem haladhatja meg az általános csoportmentességi rendelet 40. cikkében (7) és 41. cikkében (8) meghatározott szinteket. Az általános csoportmentességi rendelet 40. cikkével (9) és 41. cikkével (10) összhangban kell kiszámítani a támogatható költségeket, amelyekre vonatkozóan alkalmazni kell a támogatási intenzitást.

            3.   A támogatás negatív hatásai

                  14.

                  Amennyiben a támogatás a támogatás céljának elérése szempontjából arányos, valószínűsíthetően korlátozott negatív hatásokkal jár, így lehetséges, hogy a negatív hatások elemzésére nincs szükség. Néhány esetben azonban jelentős versenytorzító hatással járó változást idézhet elő a támogatás a kedvezményezett magatartásában még akkor is, ha a támogatás szükséges és arányos az adott vállalatnál az intézkedés által érintett munkavállalók csoportjai foglalkoztatottsági szintjének nettó emelése szempontjából. Ilyen esetekben a Hatóság elemzést végez a verseny torzulására vonatkozóan. A támogatás versenytorzító hatásának mértéke változó lehet, a támogatás jellemzőitől és az érintett piacok sajátosságaitól függően (11).

                  15.

                  A támogatás következő jellemzői befolyásolhatják a verseny torzulásának valószínűségét és kiterjedését:

                              a)

                              szelektív jelleg;

                              b)

                              a támogatás nagysága;

                              c)

                              a támogatás ismétlődése és időtartama;

                              d)

                              a támogatásnak a vállalkozás költségeire gyakorolt hatása.

                  16.

                  Például más hatást fejt ki a piacra egy olyan támogatási program, amely az EFTA-államban található vállalkozásokat általánosságban arra ösztönzi, hogy több hátrányos helyzetű vagy fogyatékkal élő munkavállalót alkalmazzanak, mint egy olyan nagy összegű ad hoc támogatás, amelyet egyetlen vállalatnak nyújtanak abból a célból, hogy fokozhassa egy bizonyos munkavállalói csoporthoz tartozók foglalkoztatási szintjét. Ez utóbbi valószínűleg jelentősebb mértékben torzítja a versenyt, mivel a kedvezményezett versenytársai kevésbé tudják vele felvenni a versenyt. A verseny torzulása még nagyobb lesz akkor, ha a kedvezményezett vállalkozásának összköltségében a munkaerő költségei jelentős részt képviselnek.

                  17.

                  A piac jellemzőinek értékelése során – amely sokkal pontosabb képet nyújthat a támogatás valószínűsíthető hatásáról – a Hatóság többek között a következő tényezőket veszi figyelembe:

                              a)

                              a piac szerkezete;

                              b)

                              az ágazat vagy iparág jellemzői;

                              c)

                              a nemzeti/regionális munkaerőpiac helyzete.

                  18.

                  A piac szerkezetének értékelése a következők figyelembevételével történik: a piaci koncentráció, a vállalkozások mérete (12), a termékdifferenciálás jelentősége (13), valamint a belépési és kilépési korlátok. A piaci részesedések és a koncentrációs arány kiszámítására az érintett piac meghatározása után kerül sor. Általában minél alacsonyabb a vállalkozások száma, annál nagyobb piaci részesedéssel rendelkeznek, és annál alacsonyabb szintű verseny jelentkezésére lehet számítani (14). Amennyiben az érintett piacon jelentős a koncentráció és magas a belépési korlát (15), továbbá a kedvezményezett jelentős piaci szereplő itt, nagyobb a valószínűsége annak, hogy versenytársai magatartásuk megváltoztatására kényszerülnek a támogatás következtében, például el kell halasztaniuk egy új termék vagy technológia bevezetését, illetve el kell állniuk ettől, vagy akár a piacról is ki kell vonulniuk.

                  19.

                  A Hatóság az ágazati jellemzőket is figyelembe veszi, pl. a túlkínálatot, vagy azt, hogy az ágazat piacai növekvő (16), érett vagy hanyatló piacok-e. Például, ha az iparágat túlkínálat vagy érett piacok jellemzik, nagyobb lehet annak a kockázata, hogy a támogatás a hatékonyság csökkenéséhez és a támogatott munkavállalókat nem foglalkoztató vállalkozások körében a termelés visszaszorulásához vezet.

                  20.

                  Végül az intézkedést a munkaerő-piaci helyzet – munkanélküliségi ráta, foglalkoztatottsági arány, bérszint, munkajog – összefüggésében vizsgáljuk.

                  21.

                  A bértámogatás bizonyos esetekben a 22–27. bekezdésben tárgyalt versenytorzító hatásokat idézheti elő.

         Helyettesítő és visszaszorító hatás

                  22.

                  A helyettesítő hatás olyan helyzetre utal, amelyben a munkavállalók meghatározott csoportjainak juttatott állások egyszerűen felváltják a más csoportok által betöltött álláshelyeket. A meghatározott munkavállalói alcsoportra irányuló bértámogatás a munkaerőt támogatott és támogatásban nem részesülő munkavállalókra osztja fel, és arra késztetheti a vállalkozásokat, hogy a támogatásban nem részesülő munkavállalókat támogatott munkavállalókkal váltsák fel. Ennek oka, hogy a támogatott és a támogatásban nem részesülő munkavállalók egymáshoz viszonyított bérköltségei megváltoznak (17).

                  23.

                  Mivel a támogatott munkavállalókat foglalkoztató vállalkozások a termékek vagy szolgáltatások ugyanazon piacain versenyeznek mint a nem támogatott munkavállalókat foglalkoztató vállalkozások, a bértámogatás hozzájárulhat ahhoz, hogy a gazdaságban másutt esetleg csökkenjen az álláshelyek száma. Ilyen helyzet akkor áll elő, amikor egy támogatott munkavállalókat foglalkoztató vállalkozás fokozza termelését, ugyanakkor visszaszorítja a támogatott munkavállalókat nem alkalmazó vállalkozások termelését, és ennek eredményeképpen a támogatás kiszorítja a támogatás nélküli foglalkoztatást.

         A piacra lépés és az onnan való kivonulás

                  24.

                  A foglalkoztatási költségek a vállalkozás szokásos működési költségeinek részét képezik. Ezért különösen fontos, hogy a támogatás pozitív hatást gyakoroljon a foglalkoztatásra, és ne pusztán arra adjon lehetőséget, hogy a vállalkozások az egyébként őket terhelő költségeket csökkentsék. Például a bértámogatás csökkenti a folyamatos termelési költségeket és így a piacra lépést vonzóbbá tenné, és lehetővé tenné, hogy egyébként bizonytalan üzleti kilátásokkal rendelkező vállalkozások lépjenek be a piacra vagy vezessenek be új termékeket hatékonyabb versenytársaik rovására.

                  25.

                  Az állami támogatás biztosítása hatást gyakorolhat egy vállalkozás azon döntésére, hogy kivonul-e egy olyan piacról, ahol már jelen van. A bértámogatás csökkentheti a veszteséget, és képessé teheti a vállalkozást arra, hogy a piacon maradjon – ami azzal járhat, hogy más, hatékonyabb, ám támogatásban nem részesülő vállalkozások kényszerülnek arra, hogy elhagyják a piacot.

         Befektetési ösztönzők

                  26.

                  A bértámogatás által érintett piacok a vállalkozásokat nem késztetik versenyre, és e vállalatok csökkenthetik a hatékonyság és az innováció érdekében tett befektetéseiket és erőfeszítéseiket. Lehetséges, hogy a kedvezményezett később vezet be új, kevésbé munkaerőigényes technológiákat, mivel megváltozik a munkaerő-igényes és a technológiaigényes termelési módszerek egymáshoz viszonyított költsége. A versengő vagy kiegészítő termékek gyártói szintén csökkenthetik vagy későbbre halaszthatják befektetéseiket. Ennek következtében az érintett iparágban csökken a befektetések általános szintje.

         A kereskedelmi forgalomra gyakorolt hatás

                  27.

                  Az egy adott régióban alkalmazott bértámogatás egyes térségekben előnyösebb termelési feltételeket idézhet elő más térségekkel szemben. Ennek eredményeként a kereskedelmi forgalom a támogatásban részesített területek felé tolódhat el.

            4.   Mérlegelés és határozat

                  28.

                  Az elemzés utolsó lépését annak értékelése képezi, hogy a támogatás előnyös hatásai mennyiben ellensúlyozzák annak negatív hatásait. Ennek elvégzése minden egyedi intézkedésre vonatkozóan eseti alapon történik. A pozitív és negatív hatások mérlegelése érdekében a Hatóság felméri ezeket, és általános értékelést végez az összes érintett piac termelőire és fogyasztóira gyakorolt befolyásukra vonatkozóan. Könnyen elérhető mennyiségi adatok hiányában a Hatóság minőségi információkat használ fel értékeléséhez.

                  29.

                  A Hatóság általában kedvezőbb nézetet alakít ki, és így nagyobb fokú versenytorzító hatást tekint elfogadhatónak abban az esetben, ha a támogatás céljának elérése szempontjából a támogatás szükséges és célzott, továbbá az intézkedés által érintett munkavállalói csoportok alacsonyabb termelékenységének ellensúlyozásához szükséges nettó többletköltségekre korlátozódik.

         (1)  E fejezet megfelel a hátrányos helyzetű és a fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott, egyedi bejelentéshez kötött állami támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi elemzés kritériumairól szóló bizottsági közleménynek (HL C 188., 2009.8.11., 6. o.).

         (2)  Az EGT-megállapodás 66. cikke és azt követő cikkei, valamint az EGT-megállapodásnak a szociálpolitikáról szóló, 31. jegyzőkönyvének 5. cikke.

         (3)  A 2008. november 7-i 120/2008 sz. EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 339., 2008.12.18., 111. o. és 79. EGT-kiegészítés, 2008.12.18., 20. o.), amely 2008. november 8-án lépett hatályba.

         (4)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o.

         (5)  Sajátos jellegük miatt a fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatása többletköltségeinek, valamint a szociális vállalkozások vállalkozásonkénti évi 10 millió EUR-t meghaladó támogatástartalmú többletköltségeinek ellentételezésére irányuló egyedi intézkedések értékelésére az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kerül sor. A hátrányos helyzetű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott, 5 millió EUR-t el nem érő összegű ad hoc támogatás, valamint a valamely nagyvállalatnak fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott, 10 millió EUR-t el nem érő összegű ad hoc támogatás esetén a Hatóság az ezen iránymutatásban kifejtett elveket fogja értelemszerűen alkalmazni, bár kevésbé részletekbe menően.

         (6)  A nettó többletköltségekben számításba veszik a hátrányos helyzetű vagy fogyatékkal élő munkavállalói célcsoportok alkalmazásával járó költségeket (amelyek pl. az alacsonyabb termelékenységből erednek) és azokat az előnyöket, amelyekre a kedvezményezett az alkalmazás által (pl. a vállalati kép javítása révén) tesz szert.

         (7)  A hátrányos helyzetű munkavállalók támogatásának intenzitása nem haladhatja meg a támogatható költségek 50 %-át.

         (8)  A fogyatékkal élő munkavállalók támogatásának intenzitása nem haladhatja meg a támogatható költségek 75 %-át.

         (9)  Hátrányos helyzetű munkavállalók alkalmazása esetén az elszámolható költség a felvételt követő legfeljebb 12 hónapos időszak bérköltségével egyezik meg. Ha azonban az érintett munkavállaló súlyosan hátrányos helyzetű, a támogatható költség a felvételt követő legfeljebb 24 hónapos időszak bérköltsége.

         (10)  A fogyatékkal élő munkavállalók esetében az elszámolható költségek bármely adott olyan időtartam alatt felmerülő bérköltségek, amikor a fogyatékkal élő munkavállaló foglalkoztatásban áll.

         (11)  A támogatás több piacot is érinthet, mivel a támogatás hatása nem feltétlenül korlátozódik azon piacokra, amelyeken a támogatás kedvezményezettje tevékenységét kifejti, hanem kiterjedhet más piacokra is, pl. a beszerzési piacokra.

         (12)  A vállalkozások mérete a piaci részesedés, az árbevétel szintjével és/vagy a foglalkoztatottak számával is kifejezhető.

         (13)  Minél alacsonyabb fokú a termékdifferenciálás, annál nagyobb hatással van a támogatás a versenytársak nyereségére.

         (14)  Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy egyes piacokon a jelen lévő vállalkozások alacsony száma ellenére jelentős a verseny.

         (15)  Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy bizonyos esetekben a támogatás hozzájárulhat a belépési korlátok legyőzéséhez, és lehetővé teheti új vállalkozások piacra lépését.

         (16)  Növekvő piacok esetében általában kevésbé erőteljes hatást gyakorol a támogatás a versenytársakra.

         (17)  A helyettesítő hatás a munkaerő – mind a támogatott, mind a nem támogatott munkavállalók – iránti kereslet rugalmasságától függ.