title: Az Európai Parlament elnökségének  2004. március 29-i  határozata az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó eljárásokról

text:
               28.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 150/9

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ELNÖKSÉGÉNEK

   2004. március 29-i határozata (1)

   az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó eljárásokról
   (2006/C 150/02)
   AZ ELNÖKSÉG,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 191. cikkére,
   tekintettel az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),
   tekintettel a 2002. június 25-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) (a továbbiakban „a költségvetési rendelet”), a 2002. december 23-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) (a továbbiakban „a részletes végrehajtási szabályokat megállapító rendelet”), valamint a 2000. december 29-i, az Európai Közösségek nem pénzügyi befektetett eszközeinek számviteli kezeléséről szóló 2909/2000/EK bizottsági rendeletet hatályon kívül helyező 2005. április 27-i 643/2005/EK bizottsági rendeletre (5),
   tekintettel a Parlament eljárási szabályzata 22. cikkének (10) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               szükséges az európai szintű politikai pártok finanszírozásához való hozzájárulásra irányuló támogatások biztosítására és kezelésére vonatkozó eljárások megállapítása,

               (2)

               az európai szintű politikai pártok pénzügyi támogatása a költségvetési rendelet 108. és azt követő cikkei alapján támogatásnak minősül,

         A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT HOZZA:
   1. cikk
   Tárgy
   E rendelkezések meghatározzák az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó eljárásokat.
   1a. cikk
   Az európai szintű politikai pártok finanszírozását illetően az Elnökség minden parlamenti ciklus elején elfogad egy tájékoztató jellegű többéves pénzügyi keretet, amely a pártonként elkülönített alapösszeg és az érintett párt képviselőinek száma függvényében meghatározott kiegészítő összeg referenciaértékén alapul. Az Európai Parlament költségvetési hatósága számára ez a keret képezi majd az alapvető viszonyítási alapot az éves költségvetési eljárásban, a Szerződés által a költségvetési hatóságra ruházott jogkör sérelme nélkül.
   2. cikk
   Pályázati felhívás
   Az Európai Parlament minden év első félévében közzétesz egy pályázati felhívást az európai szintű politikai pártok finanszírozásának céljával adott támogatások odaítélésére. A közzétett dokumentum meghatározza a jogosultsági feltételeket, a közösségi finanszírozás biztosítására vonatkozó rendelkezéseket és a folyósítás javasolt ütemezését.
   3. cikk
   Finanszírozásra irányuló pályázat
   (1)   A 2004/2003/EK rendelet 4. cikke alkalmazásában valamennyi, az Európai Unió általános költségvetéséből támogatáshoz jutni kívánó európai szintű politikai pártnak írásban kell pályáznia az Európai Parlament elnökéhez a támogatás igénylésének költségvetési évét megelőző év november 15-éig. A 2004/2003/EK rendelet 3. cikkének rendelkezéseit a pályázat benyújtásának időpontjában kell teljesíteni.
   (2)   A támogatási kérelemre vonatkozó formanyomtatvány e határozathoz mellékelve található (1. melléklet), illetve elérhető a Parlament internetes honlapján.
   (3)   A 2004/2003/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdésének rendelkezései alapján valamennyi értesítést továbbítani kell az Európai Parlament elnökének.
   4. cikk
   Határozat a finanszírozásra irányuló pályázatról
   (1)   A főtitkár javaslata alapján az Elnökség a 2004/2003/EK rendelet 3. és 4. cikke által meghatározott feltételek alapján megvizsgálja a finanszírozásra irányuló pályázatokat abból a célból, hogy meghatározza, mely pályázatok jogosultak a finanszírozásra. Az Elnökség, illetve az elnökségi határozat előkészítése során a főtitkár felkérheti a pályázót további igazoló dokumentumok benyújtására vagy a pályázathoz csatolt igazoló dokumentumok kifejtésére, egy meghatározott határidőn belül.
   (2)   Az Elnökség a pályázott támogatás költségvetési évének február 15-ét megelőzően összeállítja a kedvezményezettek listáját és a megítélt támogatások összegét. Amennyiben egy támogatásra irányuló pályázatot nem fogadnak el, az Elnökség ugyanabban a határozatban kifejti az elutasítás indokait, különösen a 2004/2003/EK rendelet 3. és 4. cikke által meghatározott feltételekre tekintettel.
   Az Elnökség a határozatát az (1) bekezdésben meghatározott értékelésre alapozza. Figyelembe kell vennie a pályázó körülményeiben a pályázat benyújtása után bekövetkezett változásokat a 2004/2003/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerint beérkezett értesítések alapján, valamint az általánosan ismert változásokat.
   Ha a finanszírozást kérő politikai pártok vagy a kérelmező párthoz tartozó képviselők számának növekedése miatt a kérelmezők számára szánt összeg eltér az 1a. cikk alapján tervezett összegtől, a főtitkár haladéktalanul értesíti erről az Elnökséget, amely kérheti az elnököt, hogy terjesszen be javaslatot az illetékes bizottságnak a rendelkezésre álló források módosításáról.
   (3)   Az Elnök írásban értesíti a pályázókat a pályázatukkal kapcsolatban tett intézkedésről. A támogatás megítélése esetén az értesítés mellékletként tartalmazza a támogatási megállapodás tervezetét, melyet a kedvezményezettnek alá kell írnia. Amennyiben a támogatást nem ítélték meg, az értesítés tartalmazza az elutasításnak az Elnökség által meghatározott indokait. Az elutasított pályázókat a kedvezményezetteknek a támogatás odaítéléséről szóló értesítését követő 15 naptári napon belül kell tájékoztatni arról, hogy pályázatukat elutasították.
   5. cikk
   A támogatási megállapodás
   Az európai szintű politikai párt részére nyújtott támogatást írásbeli megállapodás szabályozza, melyet az Európai Parlament képviseletében az Elnök, illetve megbízottja, és a kedvezményezett ír alá. A támogatási megállapodás e jogszabály mellékletében található (2. melléklet). A két félnek a 4. cikkben említett elnökségi határozatot követő 30 napon belül megfelelően ki kell töltenie és alá kell írnia a megállapodást. A támogatási megállapodás szövegét nem lehet módosítani.
   6. cikk
   Kifizetés
   (1)   Amennyiben az Elnökség nem hoz ezzel ellentétes határozatot, az európai szintű politikai pártok részére juttatott támogatás egy összegben kerül kifizetésre, amely megfelel a támogatási megállapodás I.3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott legmagasabb támogatási összeg 80 %-ának.
   (2)   A fennmaradó összeget a munkaprogram végrehajtása során a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült kiadások alapján akkor kell kifizetni, ha a közösségi finanszírozásra való jogosultság időszaka véget ért. Amennyiben a korábbi kifizetések teljes összege meghaladja a támogatás végleges összegét, az Európai Parlament visszaköveteli a jogalap nélkül kifizetett összegeket.
   (3)   A költségvetési év végét követő május 15. előtt, de legkésőbb június 30-án a kedvezményezettnek be kell nyújtania az alábbi dokumentumokat annak érdekében, hogy a támogatás fennmaradó összege kifizetésre kerüljön:

               —

               záróbeszámoló a munkaprogram megvalósításáról,

               —

               pénzügyi zárójelentés a ténylegesen felmerült elszámolható költségekről, az előzetes költségvetés szerkezete alapján,

               —

               a kiadások és a bevételek átfogó összesítése a kedvezményezett számláinak megfelelően, a támogatási megállapodás által lefedett jogosultsági időszakra,

               —

               egy, a nemzeti jogszabályok által könyvvizsgáló tevékenység végzésére feljogosított független szerv vagy szakértő által készített külső könyvvizsgálói jelentés a kedvezményezett számláiról.

         (4)   A külső könyvvizsgálat célja annak hitelesítése, hogy a kedvezményezett által benyújtott pénzügyi dokumentumok összhangban állnak a támogatási megállapodás rendelkezéseivel, továbbá hogy a bevallott költségek ténylegesen felmerültek, hogy a bevételek kimutatása teljes, és hogy a 2004/2003/EK rendelet 6., 7., 8. cikkeiből és a 10. cikk (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeket teljesítették.
   (5)   Az Elnökség a főtitkár javaslata alapján a (3) bekezdésben felsorolt dokumentumok beérkezése után két hónapon belül jóváhagyja a munkaprogram végrehajtásáról szóló záróbeszámolót és a pénzügyi zárójelentést.
   Az Elnökség a kedvezményezettől igazoló dokumentumokat vagy bármely más szükségesnek vélt tájékoztatást kérhet, melyet szükségesnek talál a záróbeszámoló és a pénzügyi zárójelentés jóváhagyásához. 15 nap áll a kedvezményezett rendelkezésére az igazoló dokumentumok benyújtására.
   Az érintett politikai párt képviselőinek meghallgatása után az Elnökség elutasíthatja a záróbeszámolót és a pénzügyi zárójelentést, és kérheti egy új beszámoló és új pénzügyi jelentés benyújtását. 15 nap áll a kedvezményezett rendelkezésére új beszámoló és új pénzügyi jelentés benyújtására.
   Amennyiben a Parlament nem válaszol írásban a fent említett két hónapos időszakon belül, a beszámoló és a pénzügyi zárójelentés elfogadottnak minősülnek.
   (6)   A kedvezményezett értesíti a Parlamentet a parlamenti előfinanszírozásból származó kamatokról és azzal egyenértékű hasznokról. Az értesítést a fennmaradó összeg kifizetésére vonatkozó kérelemmel együtt kell továbbítani, mely lezárja az előfinanszírozási eljárást. E kamatokra a főtitkár vagy annak megbízottja beszedési utalványt bocsát ki.
   7. cikk
   A támogatás végleges összegének meghatározása
   (1)   Az ellenőrzésekkel és könyvvizsgálatokkal összefüggésben utólag beérkezett információk sérelme nélkül, az ezirányú kérelmet benyújtó politikai párt képviselőinek meghallgatása után az Elnökség meghatározza a kedvezményezett részére nyújtandó támogatás végleges összegét a 6. cikk (3) bekezdésében felsorolt, általa jóváhagyott dokumentumok alapján.
   (2)   A kedvezményezett részére a Parlament által folyósított teljes összeg semmilyen körülmények között sem haladhatja meg:

               —

               a támogatási megállapodás I.3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott legmagasabb támogatási összeget,

               —

               a ténylegesen felmerült elszámolható költségek 75 %-át.

         (3)   A támogatás nem haladhatja meg a munkaprogramot megvalósító kedvezményezett működési költségvetésében felmerülő bevételek és az elszámolható kiadások kiegyenlítéséhez szükséges összeget, és a végrehajtási szabályokat meghatározó rendelet 165. cikke rendelkezései szerint semmilyen esetben sem termelhet nyereséget a kedvezményezett számára. Bármely többlet a támogatás megfelelő csökkentését vonja maga után.
   (4)   A támogatás így meghatározott végleges összege és a támogatási megállapodás alapján teljesített korábbi kifizetések halmozott összege alapján az Elnökség meghatározza a kifizetendő fennmaradó összeget, mely egyenlő a kedvezményezett részére még kifizetendő összeggel. Amennyiben a korábbi kifizetések együttes halmozott összege meghaladja a támogatás végleges összegét, a főtitkár vagy megbízottja a többlet tekintetében beszedési utalványt bocsát ki.
   8. cikk
   A támogatás felfüggesztése és csökkentése
   A főtitkár javaslatára az Elnökség felfüggesztheti a kifizetést illetve csökkentheti a támogatást, és adott esetben, megszüntetheti a támogatási megállapodást és kérheti a megfelelő visszafizetést

               a)

               a támogatásnak a 2004/2003/EK rendelet által nem engedélyezett kiadás fedezésére való felhasználása esetén;

               b)

               a 2004/2003/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése által meghatározott értesítés elmulasztása esetén;

               c)

               a 2004/2003/EK rendelet 3. és 6. cikke által meghatározott feltételek és kötelezettségek elmulasztása esetén;

               d)

               a költségvetési rendelet 93. vagy 94. cikke által meghatározott feltételek valamelyikének fennállása esetén.

         Az Elnökség döntéshozatal előtt lehetőséget ad a kedvezményezettnek, hogy a megállapított szabálytalanságokkal kapcsolatban észrevételeket tegyen.
   9. cikk
   Behajtás
   (1)   Ha jogalap nélkül fizettek ki összegeket a kedvezményezett részére, vagy ha a behajtási eljárás a támogatási megállapodás feltételei alapján indokolt, a kedvezményezett köteles visszafizetni az érintett összegeket a Parlamentnek a Parlament által meghatározott feltételek szerint és határidővel.
   (2)   Amennyiben a kedvezményezett elmulasztja a visszafizetést a Parlament által megadott határidőn belül, utóbbi a támogatási megállapodás II.14. cikkének (3) bekezdése alapján késedelmi kamatot számít fel a fizetendő összegre. A késedelmi kamatot a visszafizetés esedékességét követő naptól azon napig bezárólag terjedő időszakra számítják fel, amikor az Európai Parlamenthez az esedékes összeg maradéktalanul beérkezik
   10. cikk
   Ellenőrzések és könyvvizsgálat
   (1)   A 2004/2003/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése által meghatározott rendszeres ellenőrzés a főtitkár feladata.
   (2)   A kedvezményezettnek be kell nyújtania a Parlamentnek vagy bármely, a Parlament által felhatalmazott külső szervnek valamennyi kért részletes adatot annak érdekében, hogy azok meg tudjanak bizonyosodni a munkaprogramnak és a támogatási megállapodás rendelkezéseinek megfelelő végrehajtásáról.
   (3)   A kedvezményezettnek bármikor a Parlament rendelkezésére kell bocsátania a támogatási megállapodáshoz kapcsolódó valamennyi dokumentum, különösen a számviteli, banki és adóügyi dokumentumok eredeti példányát, illetve kivételes, megfelelően indokolt esetben az eredeti dokumentumok hitelesített másolatát, a fennmaradó összegnek az I.4. cikkben meghatározottak szerinti esedékessé válása időpontjától számított 5 éves időszak alatt.
   (4)   A kedvezményezett megkönnyíti a Parlamentnek a támogatás felhasználásának ellenőrzésére vonatkozó, akár közvetlenül a Parlament alkalmazottai, akár a Parlament által erre felhatalmazott külső szerv útján ellátandó feladatát. Ilyen ellenőrzéseket a támogatási megállapodás teljes időtartama alatt, egészen a fennmaradó összeg kifizetésének időpontjáig, illetve a fennmaradó összeg kifizetésének napjától számított öt évig végezhetnek. Adott esetben, az ellenőrzések eredménye alapot adhat az Elnökségnek egy behajtási határozat kiadására.
   (5)   Valamennyi támogatási megállapodás kifejezett rendelkezéseket tartalmaz az Európai Unió általános költségvetéséből támogatásban részesült európai szintű politikai pártnál az Európai Parlament és a Számvevőszék által mind az iratok alapján, mind a helyszínen végzett ellenőrzésről.
   (6)   Az 1999. május 25-i, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK (6) európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint az OLAF szintén helyszíni vizsgálatokat végezhet és ellenőrzéseket tarthat a közösségi jog által meghatározott eljárások alapján, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a csalásokkal és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelme érdekében. Adott esetben, az ellenőrzések eredményei alapot adhatnak az Elnökségnek egy behajtási határozat kiadására.
   11. cikk
   Technikai segítségnyújtás
   (1)   A főtitkár javaslatára az Elnökség technikai segítséget nyújthat az európai szintű politikai pártoknak a Parlament létesítményeinek külső szervek általi használatáról szóló, a 2003. június 2-i határozattal módosított 2000. március 14-i elnökségi határozattal és a technikai segítségnyújtásra vonatkozó bármely további szabályozással összhangban. Az Elnökség felhatalmazhatja a főtitkárt bizonyos, technikai segítségnyújtásról szóló határozatok meghozatalára.
   (2)   Minden évben a költségvetési év végét követő három hónapban a főtitkár jelentést nyújt be az Elnökséghez a Parlament által az egyes európai szintű politikai pártok részére nyújtott technikai segítség részleteiről. A jelentést közzéteszik a Parlament internetes honlapján.
   12. cikk
   Nyilvánosság
   A Parlament által európai szintű politikai pártok részére egy adott költségvetési évben odaítélt valamennyi támogatás részleteit közzéteszik a Parlament internetes honlapján a következő költségvetési év első hat hónapjában. A tájékoztatás az alábbiakat tartalmazza:

               —

               a kedvezményezett neve és címe,

               —

               a támogatás célja,

               —

               az odaítélt összeg, és a kedvezményezett teljes működési költségvetésben a finanszírozás által fedezett rész aránya.

         13. cikk
   Fellebbezési jog
   Az e szabályok alapján meghozott határozatok ellen az Európai Közösségek Bíróságához vagy az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához lehet fellebbezni a Szerződés feltételeivel összhangban.
   14. cikk
   Átmeneti szabályok a 2004-es költségvetési évre
   (1)   E jogszabály 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időpontot 2004. július 23., a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontot 2004. szeptember 16. váltja fel.
   (2)   E jogszabály 6. cikkének (1) bekezdésétől eltérően a támogatási megállapodás 1.3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott legnagyobb támogatási összeg 80 %-át kitevő egyszeri előfinanszírozási részlet a megállapodás aláírását követő 15 napon belül kifizetésre kerül.
   15. cikk
   A szabályozás felülvizsgálata
   2005. szeptember 30. előtt a Parlament főtitkára jelentést nyújt be az Elnökséghez e jogszabály végrehajtásáról. Adott esetben, a jelentés javaslatokat tesz e jogszabály és a 2004/2003/EK rendelet európai szintű pártok finanszírozására vonatkozó rendelkezéseinek módosításaira.
   16. cikk
   Hatálybalépés
   E jogszabály az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételt követő napon lép hatályba.

      (1)  Módosítva az Elnökség 2006. február 1-jei határozata által.

      (2)  HL L 297., 2003.11.15., 1. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

      (5)  HL L 107., 2005.4.28., 17. o.

      (6)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

      1. MELLÉKLET

      2. MELLÉKLET


title: Az Európai Rendszerkockázati Testület határozata ( 2011. szeptember 21. ) a pénzügyi rendszer Unión belüli makroprudenciális felügyelete vonatkozásában történő adatszolgáltatásról és adatgyűjtésről (ERKT/2011/6)

text:
               13.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 302/3

         AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET HATÁROZATA
   (2011. szeptember 21.)
   a pénzügyi rendszer Unión belüli makroprudenciális felügyelete vonatkozásában történő adatszolgáltatásról és adatgyűjtésről
   (ERKT/2011/6)
   2011/C 302/04
   AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,
   tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére, 4. cikke (2) bekezdésére, 8. cikke (2) bekezdésére és 15. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról szóló, 2010. november 17-i 1096/2010/EU tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 2. cikke b) pontjára, 5. cikkére és 6. cikkének (4) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület igazgatótanácsának az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának létrehozásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 határozatára (3) és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1092/2010/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az Európai Rendszerkockázati Testületnek („ERKT”) kell meghatároznia és/vagy összegyűjtenie és elemeznie az Unió pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyelete tekintetében jelentős és ahhoz szükséges összes információt a pénzügyi rendszer fejleményeiből eredő, az Unió pénzügyi stabilitását fenyegető rendszerkockázatok megelőzéséhez vagy mérsékléséhez való hozzájárulás érdekében, figyelembe véve a makrogazdasági fejleményeket is, a széles körű pénzügyi zavarok időszakainak elkerülése céljából.

               (2)

               Az 1092/2010/EU rendelet 15. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az európai felügyeleti hatóságok („EFH-k”), a Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”), az Európai Bizottság, a nemzeti felügyeleti hatóságok („NFH-k”) és a nemzeti statisztikai hatóságok szorosan együttműködnek az ERKT-val, és az uniós jogszabályokkal összhangban biztosítanak számára minden olyan információt, amelyre szüksége van a feladatai teljesítéséhez.

               (3)

               Az 1092/2010/EU rendelet 15. cikkének (3) bekezdése szerint az ERKT az EFH-któl információkat kérhet, amelyeket főszabály szerint összegzett vagy összesített formában nyújtanak úgy, hogy az egyes pénzügyi intézmények ne legyenek azonosíthatók.

               (4)

               Az 1096/2010/EU rendelet (10) preambulumbekezdése előírja, hogy „az EKB-t meg kell bízni az ERKT statisztikai támogatásának feladatával”, összhangban az említett rendelet (9) preambulumbekezdésével.

               (5)

               Ez a határozat nem érinti az EKB jogát arra vonatkozóan, hogy az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendelet (4) alapján gyűjtött információkat saját céljaira használja fel.

               (6)

               Az ERKT tevékenységéhez rövid távon szükséges összesített információk meghatározása az EKB-val és az EFH-kkal együttműködésben, közös jelentés alapján történt,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Alkalmazási kör
   Ez a határozat rögzíti az ESRB számára feladatai ellátásához szükséges összesített információkat és állapítja meg ezen információk szolgáltatásának és összegyűjtésének részletes szabályait.
   2. cikk
   Az összesített információk rendszeres szolgáltatása
   (1)   Az ERKT feladatai ellátásához szükséges összesített információk rendszeres szolgáltatása az I. és II. mellékletben meghatározottak szerint történik.
   (2)   Az I. mellékletben meghatározott összesített információkat az EKB szolgáltatja.
   (3)   A II. mellékletben meghatározott összesített információkat az illetékes EFH-k szolgáltatják.
   (4)   Az ERKT titkársága:

               a)

               szükség esetén és adott esetben az EKB-val és/vagy az EFH-kkal való konzultációt követően megállapítja az (1) bekezdésben említett információk műszaki specifikációit; és

               b)

               összegyűjti az (1) bekezdésben említett információkat és megfelelően együttműködik az EKB-val és az EFH-kkal.

         3. cikk
   Az összesített információk eseti szolgáltatása
   A III. melléklet határozza meg az ERKT titkársága által az összesített információk iránti eseti kérések teljesítése során alkalmazandó eljárásokat.
   4. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2011. október 15-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. szeptember 21-én.

            az ERKT elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

      (2)  HL L 331., 2010.12.15., 162. o.

      (3)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

      (4)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

      I. MELLÉKLET

         Összesített információk Európai Központi Bank általi rendszeres szolgáltatása

      Az Európai Központi Bank („EKB”) jelenti azon tagállamok tekintetében a monetáris és pénzügyi statisztikák terén közzétett és a nem közzétett adatsorokat, amelyeknek pénzneme az euro, mely adatszolgáltatás tartalmát, gyakoriságát és határidőit az alább említett jogi aktusok szabályozzák, illetve az az általános gyakorlatban alakult ki. Azon tagállamok tekintetében, amelyeknek pénzneme nem az euro, ha az illetékes nemzeti központi bank jóváhagyásával önkéntes adatszolgáltatás folyik, az EKB ezeket az adatokat is jelenti.

                  1.

                  A monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) mérlegadatai a monetáris pénzügyi intézmények ágazati összevont mérlegéről (átdolgozott változat) szóló, 2008. december 19-i EKB/2008/32 rendeletben (1) meghatározottak szerint.

                  2.

                  Az MPI-kamatlábakra vonatkozó statisztikák a monetáris pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i EKB/2001/18 rendeletben (2) meghatározottak szerint.

                  3.

                  Befektetési alapokra vonatkozó statisztikák a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó statisztikákról szóló, EKB/2007/8 rendeletben (3) meghatározottak szerint.

                  4.

                  Értékpapírosításra vonatkozó statisztikák az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról szóló, 2008. december 19-i EKB/2008/30 rendeletben (4) meghatározottak szerint.

                  5.

                  Kiválasztott monetáris, pénzügyi intézményekre vonatkozó és piaci statisztikák a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról (átdolgozott változat) szóló, 2007. augusztus 1-i EKB/2007/9 iránymutatásban (5) meghatározottak szerint.

                  6.

                  Az EKB Kormányzótanácsa és Általános Tanácsa által jóváhagyott, konszolidált banki adatok, melyek körébe tartoznak a banki csoportok összesített mérleg-, eredménykimutatás és tőkemegfelelési adatai.

         (1)  HL L 15., 2009.1.20., 14. o.

         (2)  HL L 10., 2002.1.12., 24. o.

         (3)  HL L 211., 2007.8.14., 8. o.

         (4)  HL L 15., 2009.1.20., 1. o.

         (5)  HL L 341., 2007.12.27., 1. o.

      II. MELLÉKLET

         Összesített információk európai felügyeleti hatóságok általi rendszeres szolgáltatása

         ÁLTALÁNOS SZABÁLY

      Az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) által szolgáltatott összesített információk legalább három jogi személy adataiból állnak, melyek közül egyik sem képviselheti az adott (egy vagy több tagállam piaca vagy az Unió egésze alkotta) piac legalább 85 %-át. Ha azonban az összesített információk mellett szóródást is megadnak, az összesített információkban nyilvánosan elérhető adatokra hivatkozáskor legalább öt jogi személy adatai, a bizalmas cégszintű adatok védelme szükségességének esetében pedig legalább hat jogi személy adatai szerepelnek.
      A.   Az Európai Bankhatóság (EBA)

      Az EBA a következő adatsorokat jelenti az ERKT és az EBA közös meghatározása szerinti nagy bank csoportok mintája tekintetében:
      A1.   adatsor: negyedéves adatok a COREP és FINREP sablonokból
          (1)

      Amennyiben a vonatkozó információkat a nemzeti felügyeleti hatóságokkal együttműködésben gyűjtik, az EBA továbbítja az ERKT-nek az alábbiakban felsorolt mutatók és a következő, úgyszintén az EBA által megadott szóródási mutatók összeállításához szükséges adatokat: minimum, alsó és felső kvartilis, medián, átlag, maximum. Az EBA-nak ezeket az információkat negyedévenként kell továbbítania, öt munkanappal azt követően, hogy az adatok a nemzeti felügyeleti hatóságoktól beérkeztek, amire a referencia-időpontot követő 90 nappal kerül sor. Az első információtovábbítás időpontját az ERKT és az EBA egyezteti. A legjobb elérhető adatok alapján be kell nyújtani visszamenőleges adatokat az előző öt-nyolc negyedévre is, amennyiben azok rendelkezésre állnak.
      A következő mutatókat kell megadni:

                  a)

                  a szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó mutatók:
                  elsődleges alapvető tőkekövetelmény; össztőke-követelmény; elsődleges tőkekövetelmény (hibrid eszközök nélkül); az össztőke-követelményen belüli hitelezési kockázati tőkekövetelmény; az össztőke-követelményen belüli harmonizált megközelítéssel számított tőkekövetelmény; az össztőke-követelményen belül az értékpapírosítás miatti tőkekövetelmény; az össztőke-követelményen belül a belső minősítés alapján számított tőkekövetelmény; az össztőke-követelményen belül a kockázati tőke miatti tőkekövetelmény; az össztőke-követelményen belül a működési kockázat miatti tőkekövetelmény; az össztőke-követelményen belül az elszámolási és szállítási kockázat miatti tőkekövetelmény; az össztőke-követelményen belüli más tőkekövetelmény;

                  b)

                  hitelkockázattal és eszközminőséggel kapcsolatos mutatók:
                  a teljes kölcsön- és hitelállományon belül a 90 napnál régebben lejárt állomány; a teljes hitelállományon belül a bizonytalan hitelek állománya; fedezeti mutató (külön leírás a hitelek/bizonytalan hitelek teljes bruttó állománya arányra); a 90 napnál régebben lejárt hitelek és adósságinstrumentumok aránya a teljes hitel- és adósságinstrumentum-állományon belül; fedezeti mutató (külön leírás a hitel- és adósságinstrumentum-állomány/teljes bizonytalan hitel- és adósságinstrumentum-állomány arányra); fedezeti mutató (a hitel- és adósságinstrumentum-állomány/teljes bizonytalan hitel- és adósságinstrumentum-állomány arányra vonatkozó összes leírás); bizonytalan pénzügyi eszközök/teljes eszközállomány; bizonytalan adósságinstrumentumok/adósságinstrumentumok teljes állománya; pénzügyi eszközök összesített értékvesztése/teljes (bruttó) eszközállomány;

                  c)

                  hozamkockázattal kapcsolatos mutatók:
                  sajáttőke-arányos megtérülés; szabályozói tőkekövetelmény-arányos megtérülés; költség/bevétel arány; eszközarányos megtérülés; a nettó kamatbevétel teljes üzemi eredményhez viszonyított aránya; a nettó díj- és jutalékbevétel teljes üzemi eredményhez viszonyított aránya; az osztalékbevétel teljes üzemi eredményhez viszonyított aránya; pénzügyi eszközök és kötelezettségek nettó realizált nyeresége (vesztesége) nem valós értéken, a teljes üzemi eredmény/eredmény arányon keresztül mérve; kereskedési célra tartott pénzügyi eszközök és kötelezettségek nettó eredményének a teljes üzemi eredményhez viszonyított aránya; pénzügyi eszközök és kötelezettségek nettó nyeresége valós értéken, a teljes üzemi eredmény/ eredmény arányon keresztül mérve; nettó egyéb üzemi eredménynek a teljes üzemi eredményhez viszonyított aránya; a nettó bevételnek a teljes üzemi eredményhez viszonyított aránya; pénzügyi eszközök értékvesztésének a teljes üzemi eredményhez viszonyított aránya;

                  d)

                  mérlegstruktúra:
                  hitel/betét arány; ügyfélbetétek/összes kötelezettség; tőkeáttétel (elsődleges alapvető tőke az (összes eszköz – állóeszközök) különbségének aránya); hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok/összes kötelezettség; hitelintézeti betétek/összes kötelezettség; saját tőke/összes kötelezettség és saját tőke; készpénz és kereskedési célú eszközök/összes eszköz; készpénz, kereskedési célú és eladásra rendelkezésre álló eszközök/összes eszköz; kereskedési célra tartott pénzügyi eszközök/összes eszköz; kereskedési célra tartott pénzügyi kötelezettség/összes kötelezettség és saját tőke; hitelek és kölcsönök (kereskedési könyv kivételével)/összes eszköz; tőkearányos adósság; mérlegen kívüli tételek/összes eszköz;

                  e)

                  éves növekedési ráták (%-ban):
                  összes eszköz; összes hitel; összes ügyfélbetét; teljes üzemi eredmény, pénzügyi eszközök értékvesztése; hitelek és adósságinstrumentumok 90 napnál régebben lejárt állománya; teljes bruttó bizonytalan hitel- és adósságinstrumentum-állomány; kockázattal súlyozott eszközállomány.

            A2.   adatsor: negyedéves likviditási adatok

      Az EBA továbbítja az ERKT-nak az alább felsorolt mutatók összeállításához szükséges adatokat, illetve magukat a mutatókat, a következő szóródási mutatókkal együtt: minimum, alsó és felső kvartilis, medián, átlag, maximum. Ezeket az információkat negyedévenként kell továbbítani, öt munkanappal azt követően, hogy az adatok a nemzeti felügyeleti hatóságoktól az EBA-hoz beérkeztek, amire a referencia-időpontot követő 90 nappal kerül sor. Az első adattovábbításban szereplő adatok 2013 közepére fognak vonatkozni a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (átdolgozott) (2), valamint a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (átdolgozott) (3) szereplő, adatszolgáltatási rendelkezések végleges változásától függően. Az első információtovábbítás időpontját az ERKT és az EBA egyezteti. Visszamenőleges adatokat nem kell megadni.
      A következő mutatókat kell megadni: helyettesek a likvid eszközzel való fedezettség arányára és nettó stabil finanszírozási arányra rendelkezésre álló adatok alapján.
      A3.   adatsor: negyedéves adatok az EBA nagy kitettségek sablonok közös adatszolgáltatásból
          (4)

      Amennyiben a vonatkozó információkat a nemzeti felügyeleti hatóságokkal együttműködésben gyűjtik és az összesített információkra vonatkozó általános szabálynak megfelelően az EBA továbbítja az ERKT-nek az alábbiakban felsorolt, úgyszintén az EBA által megadott mutatók összeállításához szükséges adatokat, valamint az ERKT és az EBA által egyeztetett szóródási mutatókat. Ezeket az információkat negyedévenként kell továbbítani, öt munkanappal azt követően, hogy az adatok a nemzeti felügyeleti hatóságoktól beérkeztek, amire a referencia-időpontot követő 90 nappal kerül sor. Az első adattovábbítás 2011. december végére fog vonatkozni. Az első információtovábbítás időpontját az ERKT és az EBA egyezteti. Visszamenőleges adatokat nem kell megadni.
      A következő mutatókat kell megadni: a nagy uniós banki csoportok nagy kitettségeinek száma; nagy kitettségek összege országonkénti és ügyfélszektoronkénti bontásban (kormányzat; egyéb nagy uniós banki csoportok; egyéb bankok; egyéb pénzügyi közvetítők; nem pénzügyi vállalatok; lakossági); nagy uniós banki csoportok nagy kitettségeinek összege (kitettség hitelezési kockázatcsökkentést megelőzően) eszközönkénti bontásban (eszközök; származtatott eszközök; mérlegen kívüli eszközök; közvetett kitettségek) és saját pénzeszközök százalékában; nagy uniós banki csoportok nagy kitettségeinek összege (kitettség hitelezési kockázatcsökkentés követően, ebből banki könyvben szereplő) és saját pénzeszközök százaléka.
      B.   Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)

      Az EIOPA a következő adatsorokat jelenti. A B1 adatsor az EIOPA által meghatározott nagy uniós biztosítótársaságokra vonatkozik. A B2 adatsor valamennyi uniós biztosítótársaságra vonatkozik, egyéni alapon gyűjtött összesített információkkal.
      B1.   adatsor: éves gyorsjelentés

      Amennyiben a vonatkozó információkat a nemzeti felügyeleti hatóságokkal együttműködésben gyűjtik és az összesített információkra vonatkozó általános szabálynak megfelelően, az EIOPA továbbítja az ERKT-nek az alábbiakban felsorolt, úgyszintén az EIOPA által megadott mutatók összeállításához szükséges adatokat, vagy összesített összegként vagy a következő szóródási mutatók formájában: súlyozatlan átlag, bruttó díjbevétellel súlyozott átlag, medián, alsó kvartilis, felső kvartilis, minimum, maximum. Az adatok továbbítása évente történik, körülbelül 80 naptári nappal a referenciaévet követően. Az első adattovábbítás időpontját az ERKT és az EIOPA egyezteti.
      A következő mutatókat kell megadni:

                  a)

                  teljes összeg (összesítés):

                              i.

                              teljes biztosítási üzlet (életbiztosítás és nem életbiztosítás): előjegyzett bruttó díjak; nettó realizált díjbevétel; kárigényből eredő nettó kötelezettségek; nettó üzemi ráfordítások; rendelkezésre álló szavatolótőke; előírt szavatolótőke;

                              ii.

                              nem életbiztosítási üzletág: előjegyzett bruttó díjak üzletágankénti bontásban (baleset- és egészségbiztosítás, gépjárműbiztosítás; gépjármű felelősségbiztosítás; egyéb gépjármű biztosítási osztályok; tengeri, légi és szállítási; ingatlanok tűz és más károk elleni biztosítása; általános felelősségbiztosítás; hitel- és kezességi biztosítás; egyéb nem életbiztosítás); nettó realizált díjbevétel; kárigényből eredő nettó kötelezettségek; nettó üzemi ráfordítások; rendelkezésre álló szavatolótőke; előírt szavatolótőke;

                              iii.

                              életbiztosítási üzletág: előjegyzett bruttó díjak üzletágankénti bontásban (kapcsolt életbiztosítás; nem kapcsolt életbiztosítás; tőkevisszaváltási biztosítás; csoportos nyugdíjbiztosítás; más életbiztosítás); nettó realizált díjbevétel; kárigényből eredő nettó kötelezettségek; nettó üzemi ráfordítások; rendelkezésre álló szavatolótőke; előírt szavatolótőke.

                  b)

                  szóródási mutatók:

                              i.

                              teljes biztosítási üzlet (életbiztosítás és nem életbiztosítás): előjegyzett bruttó díjbevételek növekedési rátája; sajáttőke-arányos megtérülés, eszközarányos megtérülés; szolvenciamutató;

                              ii.

                              nem életbiztosítási üzletág: előjegyzett bruttó díjak üzletágankénti bontásban (baleset- és egészségbiztosítás, gépjárműbiztosítás; gépjármű felelősségbiztosítás; egyéb osztályok; tengeri, légi és szállítási; ingatlanok tűz és más károk elleni biztosítása; általános felelősségbiztosítás; hitel- és kezességi biztosítás; egyéb nem életbiztosítás); veszteséghányad, kombinált arány, sajáttőke-arányos megtérülés, eszközarányos megtérülés, szolvenciamutató;

                              iii.

                              életbiztosítási üzletág: előjegyzett bruttó díjak növekedési rátája üzletágankénti bontásban (kapcsolt életbiztosítás; nem kapcsolt életbiztosítás; tőkevisszaváltási biztosítás; csoportos nyugdíjbiztosítás; más életbiztosítás) sajáttőke-arányos megtérülés, eszközarányos megtérülés, szolvenciamutató.

            B2.   adatsor: éves rendszeres adatszolgáltatás

      Amennyiben a vonatkozó információkat a nemzeti felügyeleti hatóságokkal együttműködésben és az összesített információkra vonatkozó általános szabálynak megfelelően gyűjtik, az EIOPA továbbítja az ERKT-nek az alábbiakban felsorolt és úgyszinten az EIOPA által megadott mutatók összeállításához szükséges adatokat összesített összegként: súlyozatlan átlag, bruttó díjbevétellel súlyozott átlag, nagy uniós biztosítók összesített mutatói, medián, alsó kvartilis, felső kvartilis, minimum, maximum. Az adatok továbbítása évente történik, körülbelül 270 naptári nappal a referenciaévet követően. Az első adattovábbítás időpontját az ERKT és az EIOPA egyezteti. Visszamenőleges adatszolgáltatásra 2003-tól kerül sor.
      A következő mutatókat kell megadni:

                  a)

                  teljes biztosítási üzlet (életbiztosítás és nem életbiztosítás): előjegyzett bruttó díjak; nettó realizált díjbevétel; kárigényből eredő nettó kötelezettségek; nettó üzemi ráfordítások; rendelkezésre álló szavatolótőke; előírt szavatolótőke;

                  b)

                  nem életbiztosítási üzletág: előjegyzett bruttó díjak üzletágankénti bontásban (baleset- és egészségbiztosítás, gépjárműbiztosítás; gépjármű felelősségbiztosítás; egyéb osztályok; tengeri, légi és szállítási; ingatlanok tűz és más károk elleni biztosítása; általános felelősségbiztosítás; hitel- és kezességi biztosítás; egyéb nem életbiztosítás); nettó realizált díjbevétel; kárigényből eredő nettó kötelezettségek; nettó üzemi ráfordítások; rendelkezésre álló szavatolótőke; előírt szavatolótőke;

                  c)

                  életbiztosítási üzletág: előjegyzett bruttó díjak üzletágankénti bontásban (kapcsolt életbiztosítás; nem kapcsolt életbiztosítás; tőkevisszaváltási biztosítás; csoportos nyugdíjbiztosítás; más életbiztosítás); nettó realizált díjbevétel; kárigényből eredő nettó kötelezettségek; nettó üzemi ráfordítások; rendelkezésre álló szavatolótőke; előírt szavatolótőke.

            C.   Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (ESMA)

      Az ESMA a következő adatsorokat jelenti.
      C1.   adatsor: A pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv
          (5)
         („MIFID”) szerinti adatbázis

      Az ESMA az alábbiakban felsorolt és úgyszintén az ESMA által megadott mutatók összeállításához szükséges, a nemzeti felügyeleti hatóságokkal együttműködésben összegyűjtött adatokat továbbítja az ERKT-nak. Az adatok továbbítása negyedévente történik, öt nappal a referenciaidőszakot követően. Az első információtovábbítás időpontját az ERKT és az ESMA egyezteti. Visszamenőleges adatszolgáltatásra 2007 novemberétől kerül sor.
      A következő mutatókat kell megadni: a rendszerszintű internalizálókat engedélyező illetékes hatóság tagállamának neve és megnevezése; a többoldalú kereskedési platformokat engedélyező illetékes hatóság tagállamának neve és megnevezése; a szabályozott piacot engedélyező illetékes hatóság tagállamának neve és megnevezése; a központi szerződő fél elszámolóházat engedélyező illetékes hatóság tagállamának neve és megnevezése.
      C2.   adatsor: referenciaadat-rendszer adatbázis

      Az ESMA az alábbiakban felsorolt és úgyszintén az ESMA által megadott mutatók összeállításához szükséges, a nemzeti felügyeleti hatóságokkal együttműködésben összegyűjtött adatokat, illetve az ERKT és az ESMA által egyeztetett szóródási mutatókat továbbítja az ERKT-nak. Az adatok továbbítása negyedévente történik, öt nappal a referenciaidőszakot követően. Az első információtovábbítás időpontját az ERKT és az ESMA egyezteti. Visszamenőleges adatszolgáltatásra 2009 júniusától kerül sor.
      A következő mutatókat kell megadni: az Európai Gazdásági Térség piacain bevezetett, ES pénzügyi instrumentum besorolási kóddal rendelkező pénzügyi instrumentumok szerinti bontás (törzsrészvények); instrumentumok száma tagállamonként; piacra bevezetett instrumentumok száma; piaci kibocsátású új instrumentumok száma; tagállami kibocsátású új instrumentumok száma.

         (1)  Az adatszolgáltatás napján hatályos COREP és FINREP sablonok, az EBA weboldalán (http://www.eba.europa.eu) közzétett iránymutatás vagy az EBA által kidolgozott és a hitelintézetek tevékenységének megkezdésérõl és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.) 74. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság által jóváhagyott technikai standardok formájában elkészítve.

         (2)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

         (3)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

         (4)  Az adatszolgáltatás napján hatályos nagy kitettségi sablonok, az EBA weboldalán (http://www.eba.europa.eu) közzétett iránymutatás vagy az EBA által kidolgozott és a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.) 110. cikke értelmében a Bizottság által jóváhagyott technikai standardok formájában elkészítve (a COREP keretrendszer részeként).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

      III. MELLÉKLET

         Az ERKT összesített adatok iránti eseti kérései

      A.   ÁLTALÁNOS SZEMPONTOK

      1.   Az eseti felmérés szükségességének megállapítása

      1.1.   Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) kérheti összesített adatok eseti megadását. Az ilyen eseti adatszolgáltatási kérések az alábbi módon teljesíthetőek: a) a Központi Bankok Európai Rendszerénél (KBER), az európai felügyeleti hatóságoknál (EFH-k), kereskedelmi adatszolgáltatóknál vagy nemzetközi szervezetek – pl. a Nemzetközi Elszámolások Bankjánál – adatbázisaiban rendelkezésre álló adatok felhasználása; vagy b) eseti felmérés elvégzése révén.
      1.2.   A fentiekre figyelemmel az ERKT szervei által összesített adatok iránt benyújtott kérések alapján elsőként vizsgálati szakasz indul, melynek célja annak meghatározása, hogy eseti felmérést kell-e végezni vagy sem. A vizsgálati szakasz különösen azt fogja értékelni, hogy milyen kvantitatív és kvalitatív adatok állnak már rendelkezésre, és hogy azok alkalmasak-e a célra. Amennyiben a rendelkezésre álló adatok a célra nem alkalmasak és felmerül annak szükségessége, hogy az adatszolgáltatóktól eseti felmérés keretében gyűjtsenek be adatokat, a vizsgálati szakasz már meghatározhatja a vonatkozó adatszolgáltatói kört, és az eseti felmérés elvégzésével az adatszolgáltatóknál felmerülő átfogó költséghatást. A vizsgálat eredménye lehet az ERKT igazgatótanácsa által összesített adatok eseti felmérés útján történő összegyűjtésére vonatkozó határozata.
      1.3.   Az ERKT és egy vagy több EFH megállapodhat – egy adott témakörhöz fűződő közös érdekük alapján – eseti felmérés indításában, mely esetben a vizsgálati szakaszra nincs szükség.
      2.   Az eseti felmérések típusai

      2.1.   Kétféle típusú eseti felmérés vehető igénybe:

                  a)

                  Az 1. típusú felmérés egyedi kérdésekre összpontosít, pl. a kitettségek megfelelő értékelésére, és célja rendszerint a rendszeres adatszolgáltatáson belül részletesebb bontás elérése, pl. „ebből:” pozíciók révén. Az 1. típusú felmérések kiterjedhetnek olyan adatsorokra is, melyek más összefüggésben történő vagy más szervezet – pl. a Nemzetközi Valutaalap vagy a BIS – általi (rendszeres) adatszolgáltatásra vezetnek, és amelyekre már létezik bevett módszertani keretrendszer;

                  b)

                  A 2. típusú felmérések olyan jelenségekre terjednek ki, melyeket korábban nem elemeztek, és amelyekre nincs kialakult módszertan és rendszeres adatgyűjtés nem folyik. A 2. típusú felmérések lényegesen nagyobb munkateherrel járnak, mint az 1. típusú felmérések, és nem feltétlenül vannak esetükben referenciapontok. A 2. típusú felmérésekből nyert információk értelmezése is nehezebb lehet. A megfelelő adatszolgáltatói kör azonosítása és a módszertani keret meghatározása azt is jelentheti, hogy az adatgyűjtés megkezdése előtt jelentős időre van szükség.

            2.2.   Az eseti felmérés szükségességének eldöntésekor az ERKT igazgatótanácsát tájékoztatni kell a valószínűleg felmerülő költségekről és a felmérés elvégzésének időigényéről, mely információkat az igazgatótanács figyelembe vesz.
      B.   AZ ESETI KÉRÉSEK ELINTÉZÉSÉRE IRÁNYADÓ ELVEK ÉS ELJÁRÁS

      3.   Elvek

      Az ERKT Titkársága, az Európai Központi Bank (EKB) és az EFH-k (a továbbiakban: a felek) a következő elvekhez tartják magukat az ERKT eseti információk iránti kéréseinek teljesítésekor:

                  a)

                  követik az egyeztetett eljárási lépéseket, melyeket átláthatóan kell alkalmazni;

                  b)

                  kerülik az adatszolgáltatókkal való túlzott érintkezést;

                  c)

                  a lehető legnagyobb mértékben felhasználják a rendelkezésre álló adatokat különféle elemzési és operatív célokra, egyidejűleg tiszteletben tartva a szükséges jogszabályi korlátokat és a titoktartással kapcsolatos biztosítékokat;

                  d)

                  meglévő, a lehető legnagyobb mértékben harmonizált módszertanok és adatgyűjtések lehetőség szerinti használata;

                  e)

                  visszacsatolási mechanizmusok bevezetése, valamint az érintett felek között a módszertani információk megosztása révén az eseti felmérések bevált gyakorlatának kialakítása.

            4.   Eljárás

      4.1.   Vizsgálati szakasz

                  4.1.1.

                  Az ERKT szervei az összesített adatok eseti gyűjtésére vonatkozó kérésüket az ERKT Titkárságához intézik, amely az EKB támogatásával megszervezi a vizsgálati szakaszt az alább ismertetett intézkedések megtételével. Az információkérésre irányuló felkérés átfordításra kerül tényleges adatkövetelményre, és megtörténik a vonatkozó adatok adott szervezeteken belüli rendelkezésre állásának és minőségének értékelése. Az EFH-kat és az EFH-k vegyes bizottságát értesítik az eseti kérésről, és felkérik azokat az EKB-val a rendelkezésre álló adatok értékelésében való együttműködésre abból a célból, hogy a korábban begyűjtött adatok felhasználása a lehető legnagyobb mértékű legyen és elkerülhető legyen az adatszolgáltatási teher növekedése. A vizsgálati szakasz igénybe veheti a KBER-t is, beleértve a KBER Statisztikai Bizottságát, a KBER Pénzügyi Stabilitási Bizottságát vagy az európai statisztikai rendszer, a kereskedelmi adatszolgáltatók és a nemzetközi szervezetek – pl. a BIS – más forrásait.

                  4.1.2.

                  Ha a vizsgálati szakasz eredményeként: a) a célra alkalmas adatok vagy elfogadható helyettesek állnak kielégítő minőségben rendelkezésre, és b) a nem nyilvános adatok felhasználásához a tulajdonos hozzájárul, ezeket az adatokat az ERKT Titkárságán keresztül továbbítják az ERKT információkat kérő szervéhez, a szükséges minőségértékeléssel és a kereskedelmi forrásokból beszerzett adatok költségére vonatkozó tájékoztatással együtt.

                  4.1.3.

                  Más esetekben, különösen az alábbiak egyikének bekövetkezésekor: a) a helyettesek elérhetőek, de minőségük nem ismert vagy nem megfelelő; (b) adatok és helyettesítők nem állnak rendelkezésre; (c) a nem teljes mértékben nyilvános adatok felhasználásra az engedélyt nem sikerült beszerezni, az EKB tájékoztatja az ERKT-t az adatok elérhetőségével kapcsolatos értékelés eredményéről, és javaslatot tesz az eseti felmérés lehetséges forrásaira és módszertanaira, beleértve a következőket: i. az adatszolgáltatók kategóriái és száma, ii. adatszolgáltatási csatornák, pl. az STC, az FSC vagy az EFH-k, iii. a költségek és az időigény közelítő becslése, iv. a várható nehézségek.

            4.2.   Adatgyűjtési szakasz

                  4.2.1.

                  A vizsgálat eredményeinek beérkezését követően az ERKT Titkársága az ERKT irányító bizottságán keresztül továbbítja az utánkövető intézkedésre vonatkozó javaslatát – a javaslat érdemének és költségvonzatának közelítő értékelésével – az ERKT igazgatótanácsa általi jóváhagyásra. Az ERKT igazgatótanácsa dönt arról, hogy az – adatszolgáltatók közreműködésével járó – eseti felmérés elvégzésre kerüljön-e vagy sem. Az igazgatótanács határozata különösen az alábbiakat határozhatja meg: a) a szükséges adatok intézményi és tételes granularitása, b) az alkalmazandó titoktartási szabályok, különösen az, hogy mely adatokhoz ki férhet hozzá, az adatok tárolása és továbbítása hogyan történik, c) az adatszolgáltatás határidői.

                  4.2.2.

                  Amennyiben az eseti felmérést valamely EFH végzi el, az ERKT Titkársága felveszi a kapcsolatot az illetékes EFH-val és a vegyes bizottsággal. Az adatok továbbítása az EKB-n keresztül történhet a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU rendelet (1) 8. cikkének teljes betartásával.

                  4.2.3.

                  Amennyiben az eseti felmérést a KBER végzi el, az ERKT titkársága kapcsolatba lép az EKB-val, amely a megfelelő KBER-bizottságot igénybe vevő illetékes nemzeti hatóságokon keresztül és a vonatkozó titoktartási korlátok tiszteletben tartásával kapcsolatot kezdeményez a lehetséges adatszolgáltatókkal.

                  4.2.4.

                  Az egyes eseti felmérések lezárultával a felek megosztják a felmérés elvégzésével, és különösen az alkalmazott módszertannal és minőségellenőrzéssel, illetve a tapasztalt nehézségekkel kapcsolatos információkat a jövőbeli felmérések eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében.

         (1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.


title: Az Európai Központi Bank határozata (2003. november 7.) az Európai Közösség által a középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus keretében végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek kezeléséről (EKB/2003/14)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0014(01)

Hivatalos Lap L 297 , 15/11/2003 o. 0035 - 0036

		Az Európai Központi Bank határozata(2003. november 7.)az Európai Közösség által a középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus keretében végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek kezeléséről(EKB/2003/14)(2003/797/EK)AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK ÁLTALÁNOS TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 119. cikkére és 123. cikkének (2) bekezdésére,tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára, és különösen annak 21.2. és 44. cikkére, valamint 47.1. cikkének első francia bekezdésére,tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre [1], és különösen annak 9. cikkére,mivel:(1) A Szerződés 123. cikkének (2) bekezdésével és az Alapokmány 44. cikkének első bekezdésével összhangban, valamint az Európai Monetáris Intézettől átvett egyes feladatok Európai Központi Bank általi ellátásáról szóló, 1998. június 23-i EKB/1998/NP2 határozat 1. cikkének (1) bekezdése szerint az Európai Központi Bank (EKB) átvette az Európai Monetáris Intézetnek (EMI) a Szerződés 117. cikke (2) bekezdésének ötödik francia bekezdésében, az EMI alapokmánya 4.1. cikkének ötödik francia bekezdésében és 6.1. cikkének harmadik francia bekezdésében említett feladatait, legkésőbb a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszának első napját (harmadik szakasz) közvetlenül megelőző napig.(2) A tagállamok fizetési mérlegének középtávú pénzügyi támogatásához kapcsolódó egyes feladatok EKB általi ellátásáról szóló, 1998. december 1-jei EKB/1998/NP15 határozat [2] alapján a középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus keretében az Európai Közösség által megkötött hitelfelvételi és hitelnyújtási műveletek kezeléséről szóló, 1995. május 2-i 8/95 EMI határozat hatályban maradt, és a harmadik szakasz első napjától továbbra is ezt alkalmazták.(3) A (2) preambulumbekezdésben említett feladatok ellátása a tagállamok fizetési mérlegének középtávú pénzügyi támogatását biztosító egységes rendszer létrehozásáról szóló, 1988. június 24-i 1969/88/EGK tanácsi rendelet [3] 11. cikke alapján történt.(4) A 2002. február 24-én hatályba lépett 332/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezte az 1969/88/EGK rendeletet.(5) A 332/2002/EK rendelet 9. cikkével összhangban az EKB-nak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket az említett rendelettel létrehozott középtávú pénzügyi támogatási mechannizmus keretében nyújtott hitelek kezelésére vonatkozóan.(6) A 332/2002/EK rendelet 9. cikkét végrehajtó e határozat hatályon kívül helyezi az EKB/1998/NP15 határozatot. Tekintettel arra a tényre, hogy a harmadik szakaszban az EMI-nek az EKB/1998/NP2 határozatban említett egyéb feladatai és határozatai nem hatályosak vagy alkalmazandók, az egyértelműség érdekében az EKB/1998/NP2 határozatot is hatályon kívül lehet helyezni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz EKB a 332/2002/EK rendelet 9. cikkében meghatározott feladatokat a 2-8. cikkben meghatározott módon látja el.2. cikkAz Európai Közösség hitelnyújtási és hitelfelvételi műveleteihez kapcsolódó fizetéseket az EKB által az EKB nevében nyitott számlákon keresztül kell teljesíteni.3. cikk(1) Az Európai Közösség által kötött hitelnyújtási egyezmények alapján az Európai Közösség számlájára az EKB-hoz befolyt összegeket azonos értéknappal kell átutalni az adott hitelt felvevő tagállam nemzeti központi bankja által meghatározott számlára.(2) A hitelt felvevő tagállam által teljesített kamatfizetést, illetve tőketörlesztést illetően az Európai Közösség számlájára az EKB-hoz befolyt összegeket azonos értéknappal kell átutalni az Európai Közösség által kötött hitelnyújtási egyezményekben szereplő hitelezők által meghatározott számlákra.4. cikkValamennyi hitelnyújtási vagy hitelfelvételi művelet vonatkozásában az EKB a következő eurószámlákat nyitja meg könyveiben:a) egy nostroszámla "Egyenlegek euróban … bankban" elnevezéssel, amely megfelel az Európai Közösség javára befolyt pénzeszközöknek;b) egy forrásszámla, amely az a) pontban említett számla ellentételezését képezi;c) egy elszámolási nyilvántartási számla "az Európai Közösség kötelezettségei az Európai Közösség hitelfelvételi műveletei vonatkozásában" elnevezéssel, adott esetben a hitelnyújtási megállapodásokban szereplő hitelezők szerint alszámlákra bontva;d) egy elszámolási nyilvántartási számla "az Európai Közösség követelései az Európai Közösség hitelnyújtási műveletei vonatkozásában" elnevezéssel.5. cikkAz EKB a 3. cikkben említett pénzügyi műveleteket azok értéknapján a 4. cikkben említett számlák megterhelésével vagy jóváírásával könyveli le.6. cikk(1) Az EKB ellenőrzi a hitelnyújtási és hitelfelvételi egyezményekben a kamatfizetésekre és a tőketörlesztésekre meghatározott esedékességi időpontokat.(2) Az esedékesség napja előtt 15 naptári nappal az EKB értesíti azon tagállam központi bankját, amelynek az Európai Közösség felé fennálló tartozása van.7. cikkAz EKB haladéktalanul írásban tájékoztatja az Európai Bizottságot minden olyan műveletről, amit az Európai Közösség javára végzett. E közleményeket az EKB az Európai Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságának címezi.8. cikkAz EKB minden naptári év végén jelentést készít az Európai Bizottság tájékoztatása érdekében a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekkel kapcsolatban az év folyamán végzett pénzügyi műveleteiről. A jelentésnek tartalmaznia kell az Európai Közösség hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekből keletkező követeléseiről és kötelezettségeiről szóló kimutatást.9. cikkAz EKB/1998/NP2 határozat és az EKB/1998/NP15 határozat hatályát veszti.10. cikkAz EKB Igazgatósága minden szükséges intézkedést megtesz e határozat végrehajtása érdekében.11. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Frankfurt am Main-ban, 2003. november 7-én.az EKB Általános Tanácsa nevébenJean-Claude Trichet[1] HL L 53., 2002.2.23., 1. o.[2] Az Európai Központi Bank egyes jogi aktusai és eszközei közzétételéről szóló, 2000. november 10-i EKB/2000/12 határozat (HL L 55., 2001.2.24., 76. o.) V. mellékleteként tették közzé.[3] HL L 178., 1988.7.8., 1. o.; Az 1994-es csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2015/155 határozata ( 2015. január 27. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott Árukereskedelmi Bizottságban a vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

text:
               31.1.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 26/22

         A TANÁCS (EU) 2015/155 HATÁROZATA
   (2015. január 27.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott Árukereskedelmi Bizottságban a vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodást (1) (a továbbiakban: „a megállapodás”) a felek 2010. október 6-án írták alá.

               (2)

               A megállapodás 15.10. cikkének (5) bekezdése értelmében azt 2011. július 1-jétől a megkötéséhez szükséges eljárások lezárultáig ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)

               A megállapodás 15.1. cikke létrehozza a Kereskedelmi Bizottságot, melynek feladatai többek között biztosítani a megállapodás megfelelő működését, valamint felügyelni valamennyi szakbizottság munkáját.

               (4)

               A megállapodás 15.2. cikke értelmében a Kereskedelmi Bizottság felügyelete mellett szakbizottságok jöttek létre. Ilyen szakbizottság a megállapodás 2.16. cikkével összhangban az Árukereskedelmi Bizottság is.

               (5)

               A megállapodás 2-A-1. függelékének 2. pontja értelmében a megállapodás alapján az Unióból származó tej, tejszín, vaj, méz és narancs tekintetében Korea árveréses rendszert alkalmazhat a vámkontingensek igazgatása és végrehajtása érdekében. Az árveréses rendszer feltételeit a Feleknek az Árukereskedelmi Bizottság keretében létrejött kölcsönös megállapodása rögzíti.

               (6)

               A megállapodás 2-A-1. függelékének 3. pontja értelmében Korea engedélyezési rendszert alkalmazhat bizonyos vámkontingensek igazgatása és végrehajtása érdekében. A Felek az engedélyezési rendszerre vonatkozó politikákról és eljárásokról az Árukereskedelmi Bizottság keretében állapodnak meg, ideértve a vámkontingens-mennyiségek megszerzésére való jogosultságot, valamint azok bármely változtatását vagy módosítását.

               (7)

               Ezért meg kell határozni az Árukereskedelmi Bizottságban a vámkontingensek kezelése tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontot.

               (8)

               A közös határozat az Unió és Korea közötti diplomáciai jegyzékváltás útján jön létre, amelyet az Unió részéről a Bizottság egy képviselője ír alá.

               (9)

               Az Unió által az Árukereskedelmi Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott Árukereskedelmi Bizottságban a vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont az e határozat mellékletét kepező árukereskedelmi bizottsági határozattervezeten alapul.
   Az Árukereskedelmi Bizottság határozattervezetének kisebb technikai módosításaiba az Uniót az Árukereskedelmi Bizottságban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül beleegyezhetnek.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. január 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. REIRS

      (1)  HL L 127., 2011.5.14., 6. o.

      TERVEZET
      AZ EU–KOREA ÁRUKERESKEDELMI BIZOTTSÁG 1. SZ. HATÁROZATA
      (…)
      a vámkontingensek igazgatására és végrehajtására vonatkozó szabályok elfogadásáról
      AZ ÁRUKERESKEDELMI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodásra, (a továbbiakban: „a Felek”, illetve: „a megállapodás”) és különösen annak 2.16. cikkére, 15.2. cikkének (1) bekezdésére, valamint 2-A-1. függelékének 2. és 3. pontjára,
      mivel:

                  (1)

                  A megállapodás 15.1. cikke létrehozza a Kereskedelmi Bizottságot, melynek feladatai többek között biztosítani a megállapodás megfelelő működését, valamint felügyelni valamennyi szakbizottság munkáját.

                  (2)

                  A megállapodás 15.2. cikke értelmében a Kereskedelmi Bizottság felügyelete mellett szakbizottságok jöttek létre. Ilyen szakbizottság a megállapodás 2.16. cikkével összhangban az Árukereskedelmi Bizottság is.

                  (3)

                  A megállapodás 2-A-1. függelékének 2. pontja értelmében a megállapodás alapján az Unióból származó bizonyos termékek tekintetében Korea árveréses rendszert alkalmazhat a vámkontingensek igazgatása és végrehajtása érdekében. Az árveréses rendszer feltételeit a Felek kölcsönös megállapodása alapján az Árukereskedelmi Bizottság határozata rögzíti.

                  (4)

                  A megállapodás 2-A-1. függelékének 3. pontja értelmében Korea alkalmazhat engedélyezési rendszert bizonyos vámkontingensek igazgatása és végrehajtása érdekében. A Felek az Árukereskedelmi Bizottságon belül megállapodnak az engedélyezési rendszerre vonatkozó politikákról és eljárásokról, ideértve a vámkontingens-mennyiségek megszerzésére való jogosultságot, valamint azok bármely változtatását vagy módosítását is,

            A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

                  (1)

                  Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás alapján az Európai Unióból származó bizonyos termékekre vonatkozó vámkontingenseket Korea az e határozat mellékletében meghatározott szabályok alapján igazgatja és hajtja végre.

                  (2)

                  E határozat … -án/-én lép hatályba.

         Kelt …-ban/-ben, …-án/-én.

               az Árukereskedelmi Bizottság részéről

            Mauro PETRICCIONE

               Igazgató

               Az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága

            Hak-Do KIM

               Szabadkereskedelmi megállapodásokért felelős főigazgató

               A Koreai Köztársaság Kereskedelmi, Ipari és Energiaügyi Minisztériuma

         MELLÉKLET

            A VÁMKONTINGENSEK IGAZGATÁSÁRA ÉS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK

         1. cikk
         Az árverések időzítése és az engedélyek kérelmezése
         (1)   A sovány tejpor, a teljes tejpor, a sűrített tej és a természetes méz tekintetében tartandó árverések mindig megelőzik a behozatali időszakot, így a júliusban megnyíló kontingensek esetében az árverés júniusban kerül megrendezésre.
         (2)   A Koreai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerkereskedelmi Társaság (Korea Agro-Fisheries & Food Trade Corporation) egyedi iránymutatásainak rendelkezniük kell arról, hogy az árverésekre vonatkozó hirdetményeket az árverésben való részvételre jelentkezés határideje előtt nyolc naptári nappal közzé kell tenni.
         (3)   Amennyiben az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás egy termék vámkontingensére vonatkozóan nem határoz meg engedélykérelmezési időszakot, a vámkontingensek kezelésével megbízott ügynökségek (a továbbiakban: „a javaslattevő ügynökségek”) egyedi iránymutatásokban határozzák meg az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 2-A. mellékletének 5. pontjában említett alkalmazási évek első munkanapján kezdődő legalább 7 naptári napos engedélykérelmezési időszakot.
         2. cikk
         Biztosíték és díjak
         (1)   A valamely vámkontingens árveréses elosztására való jelentkezéshez kapcsolódó szolgáltatásokért nem számíthatók fel adminisztrációs költségek vagy díjak azon a biztosítékon kívül, amelyet az árverésre jelentkező ajánlattévők fizetnek.
         (2)   Az egyes árverések ajánlattevőknek címzett általános útmutatójában elő kell írni, hogy a biztosítékokat az árverés lezárulta után a szokásos adminisztrációs eljárások által lehetővé tett legrövidebb időn belül visszafizetik.
         (3)   Az engedély iránti kérelemért folyamodóknak nem kell sem kezességet, sem biztosítékot adniuk.
         3. cikk
         A javaslatok kiadása és érvényessége
         (1)   A javaslattevő ügynökségek minden árverés vagy engedély iránti kérelem nyomán vámkontingensre vonatkozó importjavaslatot adnak ki az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás értelmében.
         (2)   A kérelmezők részére két naptári napon belül ki kell adni az importjavaslatokat, amennyiben a vámkontingens tekintetében benyújtott kérelem megfelel a javaslat feltételeinek.
         (3)   A vámkontingensekre vonatkozó importjavaslatok 90 napig érvényesek. Az érvényességi időszak 30 nappal meghosszabbítható, de nem haladhatja meg az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 2-A. mellékletének 5. pontjában említett egyes végrehajtási évek utolsó napját.
         4. cikk
         A vámkontingensek igazgatásával kapcsolatos tájékoztatás közzététele
         (1)   A Koreai Mezőgazdasági, Élelmezésügyi és Vidékügyi Minisztérium (Ministry of Agriculture, Food and Rural Affairs of Korea, MAFRA, a továbbiakban: a minisztérium) iránymutatásai és a javaslattevő ügynökségek egyedi iránymutatásai ezek honlapjain közzétételre kerülnek.
         (2)   A javaslattevő ügynökségek rendszeresen közzétesznek a honlapjukon információkat egyebek mellett az engedély iránti kérelmek és az árverések nyilvános hirdetményeiről, az engedélyek kiosztásáról és az árverési időszakokról, a kiosztott mennyiségekről, a még fennmaradó mennyiségekről az egyes vámkontingensek tekintetében, és a következő árverési vagy engedélyezési időszak tervezett időpontjáról.
         (3)   Az árverések alapvető feltételei, így többek között a részvételi jogosultság kritériumai, a biztosítékfizetés és -visszafizetés rendje, az árverés időpontja, kódja és egyéb adatai a Koreai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerkereskedelmi Társaság által kiadandó egyedi iránymutatásokban vagy az ajánlattevőknek címzett általános útmutatókban szerepelnek.
         5. cikk
         A vámkontingensek elosztásának szabályai
         A minisztérium iránymutatásai lehetővé teszik az éves vámkontingens-mennyiségek egyenletes elosztását az adott év során azáltal, hogy a teljes mennyiséget több részletre, ún. almennyiségre bontják fel. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodásban végrehajtási évenként rögzített teljes vámkontingens-mennyiségeket nem szabad csökkenteni.

            A vámkontingensek igazgatása: szószedet

                     Javaslattevő ügynökségek

                     A vámkontingensek kezelésére kijelölt koreai ügynökségek, vagyis: a Koreai Tejipari Szövetség, a Koreai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerkereskedelmi Társaság, a Takarmányösszetevőkkel Foglalkozó Szövetség és a Tejpótló Takarmányokkal Foglalkozó Szövetség.
                     Honlapok:

                                 Koreai Tejipari Szövetség (csak koreai nyelven):
                                 http://www.koreadia.or.kr/

                                 Koreai Mezőgazdasági, Halászati és Élelmiszerkereskedelmi Társaság:
                                 http://www.at.or.kr/home/apen000000/index.action

                                 Takarmányösszetevőkkel Foglalkozó Szövetség (csak koreai nyelven):
                                 http://www.kfeedia.org/main.html

                                 Tejpótló Takarmányokkal Foglalkozó Szövetség (csak koreai nyelven):
                                 http://milkreplacer.or.kr/

                     Biztosíték

                     az árverésre jelentkező ajánlattevők által fizetendő összeg. A biztosítékot a kontingensre vonatkozó javaslattétel után visszajuttatják minden ajánlattevőnek.

                     Javaslat

                     Behozatali vámkontingens kiadása árverés vagy engedély iránti kérelem nyomán.

                     Végrehajtási év:

                     A behozatali vámkontingensre vonatkozó javaslat érvényességének időszaka.

                     Érvényességi időszak:

                     A szabadkereskedelmi megállapodás két egymást követő évfordulója (július 1-je) közötti 12 hónapos időszak, amelynek tekintetében az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás éves vámkontingens-mennyiséget ír elő.


title: A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2016/847 határozata (2016. május 24.) a Törvényszék egy bírájának kinevezéséről

text:
               28.5.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 141/77

         A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU, Euratom) 2016/847 HATÁROZATA
   (2016. május 24.)
   a Törvényszék egy bírájának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 254. és 255. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Törvényszék tizennégy bírájának hivatali ideje 2016. augusztus 31-én lejár. Ezért dönteni kell a 2016. szeptember 1-jétől2022. augusztus 31-ig terjedő időszakra történő kinevezésekről.

               (2)

               Az észt kormány Lauri MADISE hivatali idejének meghosszabbítását javasolta.

               (3)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság véleményt adott arról, hogy Lauri MADISE alkalmas a bírói feladatoknak a Törvényszéken történő ellátására,

         ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A tagállamok kormányainak képviselői a 2016. szeptember 1-jétől2022. augusztus 31-ig tartó időszakra Lauri MADISE-t a Törvényszék bírájává nevezik ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. május 24-én.

            az elnök

         P. DE GOOIJER


title: 2013/699/EU: A Tanács határozata ( 2013. november 25. ) a Régiók Bizottsága egy lett tagjának és két lett póttagjának kinevezéséről

text:
               30.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 320/43

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. november 25.)
   a Régiók Bizottsága egy lett tagjának és két lett póttagjának kinevezéséről
   (2013/699/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a lett kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Guntars KRIEVIŅŠ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

               (3)

               Viktors GLUHOVS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett. Jānis VĪTOLIŅŠ-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedik.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Jānis VĪTOLIŅŠ, First Deputy Chairman of Ventspils City Council;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Gunārs ANSIŅŠ, Deputy Chairman of Liepāja City Council,

                           —

                           Olga VEIDIŅA, Chairman of the Social Issues Committee of Rīga City Council.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. november 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. PAVALKIS

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: Európai Beruházási Bank – A Kormányzótanács határozata ( 2009. március 30. ) az Európai Beruházási Bank tőkeemeléséről

text:
               15.1.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 10/19

         EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK
   A KORMÁNYZÓTANÁCS HATÁROZATA
   (2009. március 30.)
   az Európai Beruházási Bank tőkeemeléséről
   AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   TEKINTETTEL az Alapokmány 4. cikkének (3) bekezdésére és 5. cikkének (2) bekezdésére,
   MIVEL az Európai Közösséget létrehozó szerződés 267. cikke rendelkezik a bank feladatairól és küldetéséről,
   MIVEL a bank Alapokmánya 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdése az elszámolási egységet euróban határozza meg,
   MIVEL a bank tevékenységének közelmúltbéli alakulása és a hitelezési tevékenység várható növekedése – az Európai Tanács és az ECOFIN-tanács felkérésére adandó válasz keretében – szükségessé teszi, hogy az EBB fokozza egyes gazdasági tevékenységek támogatását, különösen az EU következő éveket jellemző gazdasági helyzetére vonatkozó kilátások tükrében,
   MIVEL az Igazgatótanács 2008. december 16-i ülésén a bank tőkeigényével kapcsolatban elfogadott határozatok értelmében a bank jegyzett tőkéjét 232 392 989 000 EUR-ra kell emelni, a tőkeemelés 5 százalékát kell befizetni, a tőkeemelést teljes egészében a bank kiegészítő tartalékaiból kell finanszírozni, valamint a bank tartalékalapját az Alapokmányban előírt szintre, a jegyzett tőke 10 százalékának megfelelő összegre kell fokozatosan visszatölteni,
   EGYHANGÚ DÖNTÉSSEL határozott az Igazgatótanács előterjesztéséről 2009. március 30-án – a bank eljárási szabályzatának 5. cikkében meghatározott írásos eljárás keretében –, összhangban az EBB Alapokmánya 4. cikkének (3) bekezdésével:

               1.

               A bank kiegészítő tartalékait 5 379 241 000 EUR értékben szabad tartalékká minősíti át.

               2.

               A szabad tartalékból 2 000 000 000 EUR-t külön tartalékszámlán különít el a strukturált finanszírozási keret (SFF) terhére teljesítendő és egyéb hasonló kötelezettségvállalások fedezeteként.

               3.

               A bank 2009. április 1-jei hatállyal tőkeemelést hajt végre az alábbiak szerint:

                           3.1.

                           a jegyzett tőkét a tagországok eredeti tőke-hozzájárulása arányában 164 808 169 000 EUR-ról 232 392 989 000 EUR-ra emeli, mely alapján a tagországok hozzájárulása az alábbiak szerint alakul:

                                       Németország

                                       37 578 019 000

                                       Franciaország

                                       37 578 019 000

                                       Olaszország

                                       37 578 019 000

                                       Egyesült Királyság

                                       37 578 019 000

                                       Spanyolország

                                       22 546 811 500

                                       Belgium

                                       10 416 365 500

                                       Hollandia

                                       10 416 365 500

                                       Svédország

                                       6 910 226 000

                                       Dánia

                                       5 274 105 000

                                       Ausztria

                                       5 170 732 500

                                       Lengyelország

                                       4 810 160 500

                                       Finnország

                                       2 970 783 000

                                       Görögország

                                       2 825 416 500

                                       Portugália

                                       1 820 820 000

                                       Cseh Köztársaság

                                       1 774 990 500

                                       Magyarország

                                       1 679 222 000

                                       Írország

                                       1 318 525 000

                                       Románia

                                       1 217 626 000

                                       Szlovákia

                                       604 206 500

                                       Szlovénia

                                       560 951 500

                                       Bulgária

                                       410 217 500

                                       Litvánia

                                       351 981 000

                                       Luxemburg

                                       263 707 000

                                       Ciprus

                                       258 583 500

                                       Lettország

                                       214 805 000

                                       Észtország

                                       165 882 000

                                       Málta

                                       98 429 500

                           3.2.

                           a szabad tartalékból 3 379 241 000 EUR befizetendő tőkerésszé alakul, amelyet a bank kiegészítő tartalékaiból vezet át;

                           3.3.

                           az átvezetett tőkerész a jegyzett és befizetett tőke részét képezi, mely által a bank befizetett tőkéje 8 240 408 450 EUR-ról 11 619 649 450 EUR-ra nő;

         KÖVETKEZÉSKÉPPEN

               3.4.

               a bank Alapokmánya 4. cikke (1) bekezdésének első albekezdése 2009. április 1-jével az alábbiak szerint módosul:
               „A bank tőkéje 232 392 989 000 EUR, amelyet a tagállamok a következők szerint jegyeznek:

                           Németország

                           37 578 019 000

                           Franciaország

                           37 578 019 000

                           Olaszország

                           37 578 019 000

                           Egyesült Királyság

                           37 578 019 000

                           Spanyolország

                           22 546 811 500

                           Belgium

                           10 416 365 500

                           Hollandia

                           10 416 365 500

                           Svédország

                           6 910 226 000

                           Dánia

                           5 274 105 000

                           Ausztria

                           5 170 732 500

                           Lengyelország

                           4 810 160 500

                           Finnország

                           2 970 783 000

                           Görögország

                           2 825 416 500

                           Portugália

                           1 820 820 000

                           Cseh Köztársaság

                           1 774 990 500

                           Magyarország

                           1 679 222 000

                           Írország

                           1 318 525 000

                           Románia

                           1 217 626 000

                           Szlovákia

                           604 206 500

                           Szlovénia

                           560 951 500

                           Bulgária

                           410 217 500

                           Litvánia

                           351 981 000

                           Luxemburg

                           263 707 000

                           Ciprus

                           258 583 500

                           Lettország

                           214 805 000

                           Észtország

                           165 882 000

                           Málta

                           98 429 500”

               4.

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

            a Kormányzótanács részéről

            az elnök

         C. STAVRAKIS

            a titkár

         A. QUEREJETA