title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 469/15/COL sz. határozata (2015. november 4.) az Innovation Norway-nek a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások piacán folytatott tevékenységeiért nyújtott állítólagos állami támogatásra, valamint a regionális idegenforgalmi tanácsok és helyi idegenforgalmi szervezetek számára nyújtott esetleges támogatásra vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia) [2017/1150]

text:
                  29.6.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 166/58

            AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 469/15/COL sz. HATÁROZATA
      (2015. november 4.)
      az Innovation Norway-nek a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások piacán folytatott tevékenységeiért nyújtott állítólagos állami támogatásra, valamint a regionális idegenforgalmi tanácsok és helyi idegenforgalmi szervezetek számára nyújtott esetleges támogatásra vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia) [2017/1150]
      Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság),
      TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61. cikke (1) bekezdésére,
      TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,
      TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen a II. rész 7. cikkének (2) bekezdésére, valamint 13. cikkének (1) bekezdésére,
      MIUTÁN az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és ezen észrevételek figyelembevételével,
      mivel:
      I.   TÉNYEK

      1.   AZ ELJÁRÁS

                  (1)

                  2013. július 5-i levelével (1) a tellUs IT AS (amely később összeolvadt a New Minddal (2), a továbbiakban: New Mind | tellUs vagy a panaszos) állami támogatásra vonatkozó panaszt tett a Hatóságnál az Innovasjon Norgének (a továbbiakban: Innovation Norway vagy IN) a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások piacán az idegenforgalmi ágazatban végzett gazdasági tevékenységeivel kapcsolatban. A Hatóság 2013. július 8-án kapta meg és iktatta a panaszt.

                  (2)

                  A panasz előzetes vizsgálatát követően 2014. július 16-án a Hatóság úgy döntött, hogy a 300/14/COL határozat (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (3) elfogadásával megkezdi a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást. E határozattal a Hatóság felkérte a norvég hatóságokat és az érintett feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

                  (3)

                  A norvég hatóságok 2014. szeptember 1-jén kelt levelükben (4) tettek észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. A Hatóság 2014. szeptember 30-án találkozott a norvég hatóságok és az IN képviselőivel. Ez alkalommal a norvég hatóságok új információkkal szolgáltak, és tisztázták a 2014. szeptember 1-jén általuk benyújtottakat. Ezenkívül a Hatóság további kérdéseket tett fel az IN-nek, amelyekre a 2014. október 17-i e-mail adott válaszokat (5).

                  (4)

                  A Hatóság a 2014. október 9-i e-mailben (6) kapott észrevételeket az egyik érintett féltől, a panaszostól. A Hatóság a 2014. október 10-én kelt levelében (7) továbbította ezeket az észrevételeket a norvég hatóságoknak. A Hatóság 2014. október 27-én és november 5-én folytatott telekonferenciát az IN-nel.

                  (5)

                  2014. november 24-i levelükben (8) a norvég hatóságok benyújtották a panaszos megállapításaival kapcsolatos észrevételeiket és az esetre vonatkozó további információkat.

                  (6)

                  Ezt követően a Hatóság kiegészítő információkat kapott az esetről a panaszostól és az IN-től (9). A panaszostól kapott információkat továbbították a norvég hatóságoknak.

            2.   AZ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE

                  (7)

                  E határozat az IN idegenforgalmi ágazaton belüli tevékenységeire vonatkozik.

                  (8)

                  Az IN egy állami társaság, amelyet azzal bíztak meg, hogy támogassa a norvég vállalkozások és ipar innovációját és fejlődését. Az IN támogatja a nemzeti idegenforgalmi ágazatot. Az IN létrehozta és működteti a visitnorway.com weboldalt, amely a leglátogatottabb norvég turisztikai weboldal (10).

                  (9)

                  A visitnorway.com révén az IN szolgáltatásokat nyújt a regionális idegenforgalmi tanácsoknak (a továbbiakban: RTB-k) (11) és helyi idegenforgalmi szervezeteknek (a továbbiakban: DMO-k) (12). Az RTB-k és a DMO-k olyan helyi/regionális szervezetek, amelyek saját földrajzi területeiken támogatják a turizmust.

                  (10)

                  E szolgáltatások körébe tartoznak i. webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások; valamint ii. marketing és promóciós szolgáltatások az idegenforgalmi ágazatban (13).

                  (11)

                  A panaszos és az eljárás megindításáról szóló határozat lehetséges állami támogatási intézkedéseket említ a webinfrastruktúra- és a kapcsolódó szolgáltatásokat illetően. Nevezetesen az eljárás megindításáról szóló határozat 1. cikke három lehetséges állami támogatási intézkedést említ.

                  (12)

                  Az első állítólagos állami támogatási intézkedés az IN javára a nyereségről való lemondás révén biztosított állami támogatásra vonatkozik webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások RTB-knek és DMO-knak való nyújtásakor.

                  (13)

                  A második intézkedés az IN gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységeit szétválasztó számviteli elkülönítés és egy átlátható költségfelosztási módszer állítólagos hiánya. Különösen releváns kérdés, hogy az IN által nyújtott webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások részesülnek-e kereszttámogatásban nem gazdasági szolgáltatás végrehajtására – azaz Norvégia turisztikai célpontként való általános promóciójára – kapott állami pénzeszközökből.

                  (14)

                  A harmadik állítólagos állami támogatási intézkedés az RTB-k és DMO-k javára olyan formában nyújtott állami támogatásra vonatkozik, hogy a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokért felszámított árak nem elegendőek ahhoz, hogy elfogadható hozamot biztosítsanak az IN befektetései számára.

            2.1.   AZ ÁLLÍTÓLAGOS ÁLLAMI TÁMOGATÁS KEDVEZMÉNYEZETTJEI

                  (15)

                  Az IN-t 2003-ban alapította a norvég kormány az Innovation Norway-ről (14) szóló törvénnyel (a továbbiakban: IN-törvény). A vállalat 51 %-a az állam, a maradék 49 % pedig a megyék tulajdonában van (15).

                  (16)

                  A vállalatot azzal a céllal hozták létre, hogy a norvég kormány eszközeként segítse elő az értékteremtő üzletfejlesztést az országban (16). Az IN kezel és hajt végre számos norvég támogatási programot. Az IN támogatja a nemzeti idegenforgalmi ágazatot. A norvég hatóságok szerint: „Az IN többek között arra a feladatra kapott megbízást, hogy webes marketing szolgáltatásokat kínáljon a visitnorway.com hivatalos weboldalon a nemzetközi és nemzeti népesség elérése érdekében” (17).

                  (17)

                  A helyi és regionális idegenforgalmi promóciót az RTB-k és a DMO-k biztosítják. A norvég hatóságok által adott tájékoztatás (18) szerint Norvégiában mintegy 300 regionális és helyi idegenforgalmi szervezet, azaz RTB és DMO van. Fő céljuk turisztikai tevékenységek lebonyolítása és turisztikai tájékoztatás nyújtása. Az RTB-k a régió nemzetközi marketingjére összpontosítanak, míg a DMO-k nemzetközi és nemzeti szinten is dolgoznak meghatározott célpontok értékesítése érdekében (19). Részvényeseik általában mind állami, mind magánvállalatok (20). Az RTB-k rendszerint korlátolt felelősségű társaságok, amelyek a megyei hatóságok és az idegenforgalmi ágazat képviselőinek tulajdonában vannak. A DMO-k helyi szervezetek, változatos tulajdonosi szerkezettel. Ugyanakkor általában helyi hatóságok és helyi turisztikai vállalkozások tulajdonában vannak.

                  (18)

                  Az RTB-k és DMO-k nem törekednek profitmaximalizálásra a tulajdonosaik számára. Céljuk inkább az idegenforgalmi ágazat gazdasági tevékenységének ösztönzése saját földrajzi területükön (21).

            2.2.   A WEBINFRASTRUKTÚRA- ÉS KAPCSOLÓDÓ SZOLGÁLTATÁSOK

                  (19)

                  Az idegenforgalmi ágazatban a webinfrastruktúra- és a kapcsolódó szolgáltatásokat egy desztinációmenedzsment rendszeren (DMS) (22) keresztül nyújtják.

                  (20)

                  Egy DMS-en keresztül egy IT-vállalat kínál olyan szolgáltatást, ahol az ügyfelei (desztinációmenedzsment vállalatok (23)) idegenforgalmi látványosságokra, szállodákra, éttermekre, eseményekre vonatkozó és hasonló információkat nyújthatnak be és frissíthetnek rendszeresen, egyidejűleg a saját weboldalukon és olyan külső csatornákon, mint a visitnorway.com, a Google Térkép, turisztikai információs pontok, mobilportálok és nyomtatott sajtótermékek. Az információkat a nagyközönség foglalási vagy más célokra használja fel.

                  (21)

                  A DMS-ek különféle funkciókkal szolgálnak: i. desztinátor funkció (vagyis egy adatbázis létrehozása a látnivalókról vagy gyorstájékoztató készítése eseményekről, szállodákról, éttermekről, művészeti kiállításokról stb.); ii. elosztási funkció (vagyis az adatbázisban tárolt információk terjesztése különféle csatornákon és platformokon); és iii. kereső funkció (amelyet weboldalakon alkalmaznak turisztikai termékek keresésére és bemutatására).

                  (22)

                  E szolgáltatásokat az alábbi (43) preambulumbekezdésben található ábra szemlélteti.

            2.3.   MARKETING ÉS PROMÓCIÓS SZOLGÁLTATÁSOK AZ IDEGENFORGALMI ÁGAZATBAN

                  (23)

                  Az idegenforgalmi marketing és promóciós szolgáltatások vonatkozhatnak egy földrajzi terület általános promóciójára vagy meghatározott vállalkozások promóciójára.

                  (24)

                  Az általános promóció a látogatóknak a vidékkel, kulináris hagyományokkal, időjárással stb. kapcsolatban nyújtott általános turisztikai információkat jelenti. A specifikus üzleti promóció adott tartalmak (azaz szállodák, éttermek, kulturális események stb.) marketingjére vonatkozik.

                  (25)

                  Továbbá a specifikus tartalmaknak a visitnorway.com-on való promóciójakor két különböző lehetőség azonosítható: vagy az információ van közvetlenül megjelentetve a weboldalon (vagyis az információ a weboldalon belül van), vagy egy, a specifikus információt közlő külső weboldalhoz vezető link.

            2.4.   AZ IN TEVÉKENYSÉGEI AZ IDEGENFORGALMI ÁGAZATBAN

                  (26)

                  Az IN megbízatásának része a turisztikai ágazat nemzeti szintű promóciója. A norvég kormány 1903 óta aktívan érdekelt az idegenforgalmi ágazatban (24). Amint azt a fenti (17) preambulumbekezdés jelzi, regionális és helyi szinten az idegenforgalmi promóciót az RTB-k és a DMO-k végzik. Az IN-nek szentelt fejezetben az állam éves költségvetési feladatleírásai utasításokat tartalmaznak az IN idegenforgalmi ágazatbeli tevékenységeire vonatkozóan (25).

                  (27)

                  2007-ben a norvég hatóságok elfogadták a turisztikai ágazat nemzeti stratégiáját, megállapítva a Kormány fő céljait az ágazat számára. (26) E célok egyike Norvégia turisztikai célpontként való elismerésének megerősítése volt. Ezzel összefüggésben 2007-ben az IN kifejlesztette és létrehozta a visitnorway.com weboldalt. A turisztikai ágazat stratégiája szerint „[a] weboldal feladata, hogy látogatókat vonzzon Norvégiába, valamint jó és átfogó tájékoztatást nyújtson Norvégiáról és a turisztikai ágazat kínálatáról” (27).

                  (28)

                  A visitnorway.com weboldal létrehozása óta az IN – amellett, hogy általános tartalmat szolgáltat Norvégiáról (nem gazdasági tevékenység) – azt a lehetőséget is biztosítja az RTB-k és DMO-k számára, hogy konkrét turisztikai tartalmat (azaz eseményekre, szállodákra, közlekedésre stb. vonatkozó információkat) is hirdessenek a visitnorway.com weboldalon. Az IN standard megállapodásokat írt alá RTB-kkel és DMO-kkal, amelyek révén az RTB-k és DMO-k idegenforgalom-specifikus tartalmait az adott RTB vagy DMO éves forgalma alapján kiszámított éves előfizetési díj ellenében (közvetlenül vagy hiperhivatkozásokon keresztül) megjelenteti a visitnorway.com weboldalon. Az RTB-knek és DMO-knak is megvoltak és megvannak a saját weboldalaik, ahol általános tájékoztatást adnak saját földrajzi térségeikről, valamint konkrét turisztikai termékeket, azaz gazdasági szolgáltatásokat reklámoznak érdekeltjeik és tulajdonosaik nevében.

                  (29)

                  2012-ben a norvég kormány a nemzeti idegenforgalmi struktúra javításának céljával új idegenforgalmi stratégiát fogadott el (28). Az új stratégia céljai közé tartozott az ágazatnak nyújtott állami támogatás hatékonyabbá tétele, a részt vevő szereplők számának csökkentése, valamint jobb koordinációjuk biztosítása. Továbbá a norvég hatóságok kinyilvánították azon céljukat, hogy kerülendő a norvégiai turizmussal foglalkozó különböző szerkezetű és elrendezésű, különböző foglalási motorokkal bíró, különböző nyelveken íródott stb. weboldalak diverzifikálása, amelyek mindegyikét részben különféle állami intézmények, megyék vagy önkormányzatok finanszírozzák.

                  (30)

                  Ezt követően, 2013-ban a Kereskedelmi, Ipari és Halászati Minisztérium egy „új turisztikai struktúrát” fogadott el azzal a céllal, hogy megkönnyítse a turisták számára Norvégia turisztikai célpontként való kiválasztását (29).

                  (31)

                  Az IN 2013-as költségvetési feladatleírása (a „2013-as költségvetési feladatleírás” (30)) megállapítja, hogy: „az Innovation Norway biztosítja a norvégiai utazási élmények jó terjesztését a visitnorway.com révén, és segíti a turisztikai ágazat szereplőit […]”. Így a visitnorway.com weboldalt a norvég idegenforgalmi promóciós stratégia kulcselemeként határozták meg (31). Az IN-t felkérték a weboldal kibővítésére és a turisztikai ágazat támogatásának növelésére. A cél webes marketing szolgáltatások kínálata volt a nemzeti és nemzetközi közönség elérése érdekében a hivatalos visitnorway.com weboldalon (32).

                  (32)

                  E célt figyelembe véve az IN új projektet kezdeményezett, melynek elnevezése „a visitnorway új szerkezete” (a továbbiakban: az új szerkezet) (33). Az új szerkezet az RTB-knek és DMO-knak nemcsak marketing és promóciós szolgáltatásokat kínált (mint a standard megállapodások révén, lásd a (28) preambulumbekezdést), hanem további szolgáltatásokat is.

                  (33)

                  Az IN számos szükséges változtatást hajtott végre a visitnorway.com platform jellemzőiben és funkcióiban, hogy naprakész maradjon a technológiát illetően, és az idő múlásával hatékonyan tudja működtetni a platformot. 2013-ban az IN elkezdett bizonyos DMS funkciókat (a továbbiakban együttesen: webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások) kínálni azon norvég RTB-knek és DMO-knak, amelyek saját weboldalaikról a visitnorway.com weboldalra kívánták átvinni a tartalmat. E tartalomintegráció a visitnorway.com platformon összhangban van a norvég hatóságok által az új idegenforgalmi stratégiájukban meghatározott célokkal, többek között azzal, hogy elkerüljék a norvégiai turizmussal foglalkozó weboldalak diverzifikálását (lásd a fenti (29) preambulumbekezdést).

                  (34)

                  Következésképpen 2014-ben minden RTB-nek és DMO-nak prémium partnerségi megállapodást ajánlottak azzal a lehetőséggel, hogy saját weboldal fejlesztése vagy fenntartása helyett a visitnorway.com-ot használják weboldaluknak. A visitnorway.com-ra való átállás maga után vonta saját weboldalaik megszüntetését. E szolgáltatásokat csak az RTB-knek és a DMO-knak ajánlották fel, nem pedig a piacnak általában, tehát nem az összes potenciális felhasználónak, ideértve az RTB-k és DMO-k részvényeseit vagy külső ügyfeleit (34).

                  (35)

                  Az átállást követően feleslegessé vált néhány olyan szolgáltatás, amelyet az RTB-k és a DMO-k korábban olyan vállalatoktól vásároltak, mint a panaszos. Különösen a keresés funkció lenne felesleges az RTB-k és a DMO-k részére, és az olyan vállalatokkal, mint a New Mind | tellUs kötött licenciaszerződések normál esetben megszűnnének. Ezzel szemben más funkciók – például a desztinátor funkció – esetén továbbra is követelmény volt visitnorway.com-on megjelenítendő látnivalók vagy gyorstájékoztatók létrehozása és fenntartása.

                  (36)

                  A minden RTB-nek és DMO-nak felkínált prémium partnerségi megállapodások ellenére nem mindegyiküket érdekelték/érdeklik az új szolgáltatások, mivel a visitnorway.com-ra való átállás – többek között – az IN által megszabott szerkesztői feltételek és korlátozások elfogadásával járt. (35) Ezért néhány RTB és DMO standard megállapodásokat tart fenn, amelyek révén az IN promóciós és marketing szolgáltatásokat nyújt nekik (lásd a fenti (28) preambulumbekezdést).

                  (37)

                  A visitnorway.com-on belüli „új szerkezetű” idegenforgalmi projekt (lásd a fenti (32) preambulumbekezdést) magában foglalt két kísérleti projektet – Alfa és Béta – is 2013-ban, a fenti (34) preambulumbekezdésben ismertetett prémium partnerségi megállapodások 2014-ben történt aláírását megelőzően. Ezek további leírása az alábbiakban található.

            „Pilot Alfa” projekt

                  (38)

                  2013 márciusában az IN elindított egy „Pilot Alfa” elnevezésű projektet két kísérleti ügyféllel együtt – VisitSørlandet és VisitTrondheim. A Pilot Alfa a Visit Sørlandet AS (36) (RTB) és a Visit Trondheim AS (37) (DMO) weboldalainak a visitnorway.com platformra való adatvándorlására vonatkozik.

                  (39)

                  A két vállalkozást kísérletiprojekt-résztvevőnek választották ki, és aláírtak egy prémium partnerségi megállapodást az IN-nel a visitnorway.com használata érdekében. E megállapodások következményeként mindkét vállalat átirányította URL-jét (38) a visitnorway.com-ra, és saját weboldalaikat nem használták tovább. Az e lapokon elérhető információk (azaz általános turisztikai információk és specifikus idegenforgalmi tartalmak) átkerültek a visitnorway.com-ra.

                  (40)

                  Amikor a két vállalat saját weboldalait működtette, a panaszos ügyfelei voltak. Következésképpen használták a tellUs destinator és a tellUs search funkciókat, és e használatért licencdíjat fizettek a panaszosnak. Ugyanakkor URL-jeik visitnorway.com-ra irányításakor és saját weboldalaik megszüntetésekor e vállalatok megszüntették a keresési funkcióra vonatkozó szerződéseiket, mivel – technikai okokból – csak az IN kereső funkciója használható a visitnorway.com-on (a weboldalon az egyetlen keresőmotor az IN által kifejlesztett és a platformra telepített keresőmotor).

                  (41)

                  Mindkét vállalatnak továbbra is szerződnie kellett a panaszossal vagy egy hasonló céggel a desztinátor funkcióra. Az IN ezt a funkciót nem szolgáltatja. Valaha a panaszos volt a DMS szolgáltatások egyetlen szállítója a norvég piacon. 2012–2013-ban viszont egy nemzetközi versenytárs, a Citybreak lépett a piacra a desztinátor funkció kínálatával, vagyis lehetővé tette a turisztikai szolgáltatók részére, hogy létrehozzák a látnivalók egy adatbázisát (39).

                  (42)

                  Ezért a visitnorway.com-ra átállt RTB-k és DMO-k választhattak a desztinátor funkciót kínáló különböző vállalatok között (New Mind | tellUs vagy CityBreak vagy bármely más szolgáltató, amely esetleg a piacra lép), miközben a tellUs kereső szolgáltatásokat használó ügyfelek csak a tellUs desztinátor funkciókat tudták használni. Amikor a New Mind | tellUs volt az egyetlen webes és infrastrukturális szolgáltató, az összes RTB-nek és DMO-nak a New Mind | tellUs-szal kellett szerződnie mind a kereső, mind a desztinátor funkciókra.

                  (43)

                  A különböző funkciók Pilot Alfa előtti és utáni használatát az alábbi ábra szemlélteti:
                  Szövege kép

                     A DMO saját weboldala (a Pilot Alfa előtt)
                     A DMO saját weboldala
                     tellUs’ search
                     tellUs adatbázis
                     tellUs desztinátor
                     Desztinációs vállalat
                     Visitnorway.com (Pilot Alfa után)
                     tellUs desztinátora
                     CityBreak desztinátor
                     VisitNorway keresője
                     Visitnorway.com
                     Desztinációs vállalat
                     Desztinációs vállalat
                     CityBreak adatbázisa
                     tellUs adatbázisa
                     IN adatbázisa

                     Forrás: a Hatóság, a norvég hatóságok által szolgáltatott információk alapján (688213. sz. dokumentum).

                  (44)

                  Az IN által az RTB-knek és DMO-knak az új szerkezetű projekt (vagyis online marketing és promóciós szolgáltatások a visitnorway.com weboldalon) megvalósítása előtt kínált szolgáltatásokat éves forgalmuk alapján számított díjért ajánlották, nem pedig a megkapott szolgáltatások piaci árán alapuló díjért (lásd a fenti (28) preambulumbekezdést). Ugyancsak ezt az árazási rendszert alkalmazták a Pilot Alfa esetén, anélkül, hogy az IN által nyújtott plusz szolgáltatásokért (webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások) további díjat számítottak volna fel.

                  (45)

                  A norvég hatóságok elmagyarázták (40), hogy azért nem került sor további díj felszámítására a plusz szolgáltatásokért, mert az új szolgáltatások fejlesztés alatt voltak, és a kísérleti projektben részt vevő két vállalat jelentős időt és erőfeszítéseket szentelt az IN új funkciói kifejlesztésének, az új szolgáltatásokra vonatkozó értékes visszajelzésekkel és észrevételekkel kárpótolva így az IN-t.

            „Pilot Béta” projekt

                  (46)

                  Az IN 2013 júliusától 2013 novemberéig dolgozott a „Pilot Béta” projekten. E kísérleti projekt során az IN új üzleti modelleket tanulmányozott, ideértve új prémium partnerségi megállapodások promóciójának lehetőségét minden RTB és DMO számára.

                  (47)

                  2014. január 1-től az IN megkülönböztetés nélkül prémium partnerségi megállapodásokat kínált minden érdekelt DMO és RTB részére. E szolgáltatások számára az IN egy új árazási modellt vezetett be, amelyben – a norvég hatóságok szerint – az volt a szándék, hogy a felszámított ár tükrözze az IN által nyújtott szolgáltatások költségeit, plusz egy méltányos hasznot. Az új ármodell 2014. január 1-től vonatkozott a két kísérleti projektre, azaz a VisitSørlandetre és a VisitTrondheimre is.

                  (48)

                  Következésképpen – az alábbi, 2. ábrán illusztráltak szerint – az IN két különböző lehetőséget kínált az RTB-knek és a DMO-knak (41): i. a prémium partnerségi megállapodások szerinti szolgáltatások (42); és ii. nem prémium megállapodások szerinti promóció (43). Függetlenül az RTB-kkel és a DMO-kkal meglévő viszonyától, a visitnorway.com – általános tájékoztatást nyújtva az országról – Norvégiát reklámozza turisztikai célpontként (44).

                  (49)

                  Azokkal az RTB-kkel és DMO-kkal írtak alá prémium partnerségi megállapodásokat, amelyek át akartak állni a visitnorway.com-ra. Azon RTB-kre és DMO-kra vonatkozóan, amelyek nem akarták átvinni weboldalaikat a visitnorway.com-ra (nem prémium partnerek), az IN a korábbiakkal megegyező promóciós és marketing szolgáltatásokat kínálta a standard megállapodások révén.

                     2. ábra

                     A visitnorway.com jelenlegi szerkezete

                     Forrás: IN.

            3.   A PANASZ

                  (50)

                  Panaszában a New Mind | tellUs azzal érvel, hogy az IN promóciós tevékenységei és a visitnorway.com-mal mint nemzeti idegenforgalmi portállal kapcsolatos feladatai általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak (a továbbiakban: ÁGÉSZ) tekinthetők az EGT állami támogatásra vonatkozó szabályaival összhangban.

                  (51)

                  Ugyanakkor 2013-ban az IN új piacra lépett (45), új gazdasági szolgáltatásokat kínálva az RTB-knek és a DMO-knak, lehetővé téve számukra weboldalaik átvitelét a visitnorway.com-ra (azaz webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások). A New Mind | tellUs úgy véli, hogy e szolgáltatások nem részei az IN által kapott megbízatásnak, és azokat nem az Altmark
                      (46) ítélkezési gyakorlatnak megfelelően nyújtják.

                  (52)

                  A panaszos hangsúlyozza, hogy gazdasági szolgáltatások nyújtása közben az IN nem kaphatna állami támogatást (47).

                  (53)

                  Nevezetesen a panasz az állítólagos állami támogatás négy különböző formájára hivatkozik:

                              a)

                              az IN-en belül a kereskedelmi tevékenységek számviteli elkülönítésének végre nem hajtása;

                              b)

                              az IN gazdasági tevékenységeinek nonprofit orientációja miatt elmaradt haszon;

                              c)

                              állítólagos támogatás az RTB-knek és DMO-knak, amelyet az IN webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások formájában nyújtott a piaci alatti árakon; valamint

                              d)

                              az IN részére biztosított általános jövedelemadó-mentesség, amely az IN gazdasági tevékenységeire is vonatkozik.

                  (54)

                  Végül, a New Mind | tellUs azt is állítja, hogy az IN a New Mind | tellUs-szal kötött korábbi szerződéseik megszüntetésére ösztönzi ügyfeleit, ingyenes fordítási szolgáltatásokat kínálva a visitnorway.com-ra átálló RTB-knek és DMO-knak (48).

            4.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

                  (55)

                  2014. július 16-án a Hatóság úgy döntött, hogy megkezdi a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást.

                  (56)

                  Ugyanakkor a Hatóság a panaszos által azonosított intézkedések közül háromra korlátozta a hivatalos vizsgálat hatályát: i. az IN-en belül a kereskedelmi tevékenységek elszámolásai elkülönítésének végre nem hajtása és költségfelosztási mechanizmus hiánya; ii. a gazdasági tevékenység nonprofit orientációja miatt elmaradt haszon; és iii. az IN által az RTB-knek és DMO-knak adott állítólagos támogatás olyan árak formájában, amelyek nem elegendőek a befektetés elfogadható hozamának eléréséhez, miközben az IN webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt nekik.

                  (57)

                  Az IN részére biztosított általános jövedelemadó-mentességet kizárták az eljárás megindításáról szóló határozatból. (49) Ebben az ügyben egy létező támogatásra vonatkozó eljárást kezdeményeztek.

                  (58)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozat hatályába tartozó intézkedéseket illetően a Hatóság – előzetesen – úgy vélte, hogy a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása gazdasági tevékenységet alkot, amely elkülöníthető Norvégia turisztikai célpontként való puszta promóciójától. Ezeket az új szolgáltatásokat csak 2014. január 1-től kezdődően kínálták minden RTB és DMO részére. Ennélfogva a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, akkor új támogatást jelentenek (50).

                  (59)

                  Ezenkívül az volt a Hatóság véleménye, hogy amennyiben megállapításra kerül, hogy az IN nem számít fel versenyképes piaci árat az RTB-knek és DMO-knak nyújtott szolgáltatásokért, akkor nem zárható ki új állami támogatás megléte e szervezetek javára.

                  (60)

                  Végül, a Hatóság kételkedett abban, hogy az állítólagos állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőek lennének az EGT-megállapodással a 61. cikk (3) bekezdés c) pontja szerinti idegenforgalmi tevékenységek promócióját szolgáló támogatásként (51).

                  (61)

                  Ezen előzetes következtetéseket figyelembe véve a Hatóság úgy vélte, hogy nem rendelkezik elegendő információval az állami támogatás meglétének vagy az EGT-megállapodással való összeférhetetlenségének kizárásához. Ezért megkezdték a hivatalos vizsgálati eljárást.

            5.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRÓL

                  (62)

                  Csak a panaszos New Mind | tellUs nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan.

                  (63)

                  Lényegében a panaszos azt hangsúlyozza, hogy az IN a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások (amelyek gazdasági szolgáltatások) már jól működő piacára lépett. E piacra lépés nem egy államtól kapott utasításra adott válasz, és ellentmondásban van az IN fő feladatával, amely a magánvállalkozás elősegítése.

                  (64)

                  A New Mind | tellUs egyetért a Hatóságnak az állami források jelenlétére, az államnak való betudhatóságra, szelektivitásra és esetleges versenytorzulásra vonatkozó előzetes megállapításaival.

                  (65)

                  Az előny meglétét illetően a panaszos úgy véli, hogy az IN kereszttámogatásban részesítette webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásait. Ez azért van így, mert az IN-en belül az elszámolások nincsenek megfelelően elkülönítve, és mert az IN nyereségről mond le, amikor e gazdasági szolgáltatásokat nyújtja az RTB-knek és DMO-knak. A panaszos kitart a mellett is, hogy az IN ingyenesen nyújt fordítási szolgáltatásokat (lásd a fenti (54) preambulumbekezdést).

                  (66)

                  Az RTB-k és DMO-k javára nyújtott állítólagos támogatást illetően a panaszos úgy érvel, hogy a norvég hatóságok nem tájékoztatták az eljárás megindításáról szóló határozatról.

                  (67)

                  Továbbá vitatott, hogy a kísérleti projektek során a kiválasztott kísérleti ügyfelek nem fizettek a kapott szolgáltatásokért. Az IN által később bemutatott árazási modell nem fedez minden vonatkozó költséget, és nem biztosít észszerű nyereséget. Nevezetesen az IN nem vette bele a számításába az összes fejlesztési költséget, amely az új szerkezet számára létrehozott infrastruktúrával kapcsolatos (18 millió NOK), és az IN nem számolja ki a beruházás megtérülését. Így az RTB-k és DMO-k előnyhöz jutnak.

                  (68)

                  Az összeegyeztethetőséget illetően a panaszos azzal érvel, hogy a kérdéses piacon nem beszélhetünk a piac nem megfelelő működéséről. Továbbá az a tény, hogy az IN ingyenes vagy támogatott fordítási szolgáltatásokat nyújt azon RTB-knek és DMO-knak, amelyek átviszik a tartalmukat a visitnorway.com platformra, a trösztellenes szabályokat megsértő árukapcsolási feltételt jelent, ezért az állítólagos állami támogatás nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek.

                  (69)

                  2015. január 13-án a panaszos elküldte a Hatóságnak a 2015-ös állami költségvetési feladatleírás másolatát (52). Véleménye szerint ez a levél megerősíti, hogy az IN tevékenységei a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások területén nem tartoznak az IN megbízatásának körébe, amely Norvégia turisztikai célpontként való általános promóciójára korlátozódik.

            6.   A NORVÉG HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRÓL ÉS HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEIRŐL

                  (70)

                  A norvég hatóságok válaszoltak az eljárás megindításáról szóló határozatra (53), közölve, hogy a kérdéses intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, és amennyiben bármely intézkedés mégis állami támogatásnak minősülne, azt meglévő támogatásnak kellene minősíteni, mivel Norvégia idegenforgalmának promóciója az IN jogelődeinek feladatai közé tartozott az EGT-megállapodás aláírását megelőzően.

                  (71)

                  Amennyiben viszont új támogatást találnak, azt az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kellene minősíteni egy ÁGÉSZ-nek nyújtott támogatásként, vagy az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti, az idegenforgalmi ágazat promócióját szolgáló támogatásként.

                  (72)

                  A norvég hatóságok azt állítják, hogy „amennyiben egy gazdasági tevékenység elválasztható az állami szerv feladatától, az adott szerv vállalkozásnak tekinthető ebben a funkcióban. Ugyanakkor minden tevékenység nem gazdaságinak minősül, ha a tevékenységeket nem lehet elválasztani egymástól” (54). E premissza alapján a norvég hatóságok úgy vélik, hogy a Hatóság félreértette a tényeket, mivel a szóban forgó szolgáltatások, vagyis a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása nem önmagában történik, hanem csak a visitnorway.com-on keresztül kínált szolgáltatások integrált részeként, amit egészében nem gazdasági tevékenységnek kell tekinteni. E szolgáltatások nyújtása az RTB-k és DMO-k számára az IN azon feladatának része, hogy Norvégiát turisztikai célpontként reklámozza, ami része a vállalkozást elősegítő nemzeti idegenforgalmi stratégiának. Következésképpen a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat nem lehet önmagukban megítélni, csak az IN promóciós tevékenységeinek részeként.

                  (73)

                  Mindenesetre, amikor az IN szerződést köt fizetett szolgáltatások nyújtására, egy alapvető költségmodellt használ annak biztosítása érdekében, hogy a szolgáltatásokkal kapcsolatban az IN számára felmerülő minden vonatkozó költséget figyelembe vegyen. Ez a módszer kodifikálásra került az IN 2011-es költségvetési feladatleírásából kivonatolt „Iránymutatások felhasználói fizetésekhez” című anyagban (55), és az IN 2011 óta alkalmazza ezt. Az IN a prémium megállapodásokban is alkalmazta ezt a költségfelosztási módszert, ami lehetővé teszi az IN számára a prémium megállapodásokkal kapcsolatos minden költség fedezését. Ezenkívül az IN [… % és … %] közötti várható hasznot foglalt a költségvetésébe és az áraiba. A norvég hatóságok azt is elmagyarázták, hogy az idegenforgalmi ágazat és különösen a webinfrastruktúra-szolgáltatási piac egy nagyon dinamikus szektor. Következésképpen az IN és a visitnorway.com kénytelen a nyújtott szolgáltatásokat a technológiai és piaci folyamatokhoz igazítani.

                  (74)

                  Az összeegyeztethetőséget illetően a norvég hatóságok vitatják az ÁGÉSZ-szabályok alkalmazását. A norvég hatóságok szerint, amennyiben a jelen esetben értékelt szolgáltatások gazdasági tevékenységeknek minősülnek, és támogatást találnak, az ilyen támogatást az ÁGÉSZ összeegyeztethetőségi szabályok szerint kell értékelni (56). A norvég hatóságok véleménye, hogy e szolgáltatások nyújtása megfelel a 2012/21/EU bizottsági határozat (57) szellemének.

                  (75)

                  A norvég hatóságok azzal is érvelnek, hogy a szóban forgó intézkedéseket az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek kellene nyilvánítani az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, az idegenforgalmi ágazat promócióját szolgáló állami támogatásként.

                  (76)

                  A norvég hatóságok hangsúlyozzák: annak biztosítása, hogy az RTB-k és DMO-k hozzáférjenek a platformhoz, fokozta a versenyt a desztinátor szolgáltatások értékesítési piacán. Ezt figyelembe kell venni az állítólagos támogatás bármely lehetséges negatív hatásának kiegyenlítése érdekében. A norvég hatóságok magyarázata szerint, mivel a visitnorway.com minden lehetséges versenytárstól, azaz a New Mind | tellUs-tól vagy a Citybreaktől, vagy a piacra lépő bármely más vállalattól gyűjt utazási termékekre vonatkozó információkat, ezen a piacon nőtt a versenykényszer. A múltban a New Mind | tellUs volt az egyetlen szolgáltató a piacon. Továbbá az IN olyan RTB-knek és DMO-knak kínálja a platformot, amelyek nem versenyeznek vállalkozásokkal Norvégia határain túl.

                  (77)

                  A norvég hatóságok vitatják, hogy az IN ingyenes fordítási szolgáltatásokat nyújt a prémium megállapodásokat aláíró RTB-knek és DMO-knak, és elmagyarázták, miként támogatja az IN a fordítási költségeket különböző forgatókönyvek esetén. Az IN általában az RTB-k és DMO-k fordítási költségeinek egy részét fedezi az általános érdeklődésre számot tartó információkra vonatkozóan, azon feladata részeként, hogy Norvégiát turisztikai célpontként reklámozza. Ugyanakkor az RTB-k és DMO-k konkrét látnivalókra vonatkozó fordítási költségeinek csak 50 %-át fedezi (58). Ez az általános szabály minden RTB-re és DMO-ra vonatkozóan. A visitnorway.com-ra átállt RTB-k és DMO-k (tehát a prémium partnerek) esetén viszont az IN semmilyen fordítási költséget nem fedez. Más szóval a prémium partnerek elveszítik a fordítási kedvezményeket. Ezért, szemben a panaszos állításaival, nincs olyan ösztönző, hogy prémium partnerségi megállapodást írjanak alá azért, hogy kompenzációt kapjanak a fordítási költségekért.

                  (78)

                  A panaszos észrevételeire válaszolva a norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy az IN nem versenytársa a New Mind | tellUs-nak. Igaz, hogy az RTB-k és a DMO-k visitnorway.com-hoz való hozzáférésének biztosítása a külső IT vállalatok által korábban kínált szolgáltatások részbeni feleslegessé válását eredményezte, de az IN nem versenyez közvetlenül a panaszossal. Más szóval, az IN nem váltja fel a New Mind | tellUs-t IT szállítóként, hanem a funkciók némelyikére (például a TellUs keresőre) már nincs szükség vagy műszakilag nem megvalósítható.

                  (79)

                  A norvég hatóságok bizonyítékkal is szolgáltak a Hatóság részére annak bemutatására, hogy az IN tájékoztatta az RTB-ket és a DMO-kat az eljárás megindításáról szóló határozatról. Az IN minden prémium partnernek (állami támogatás állítólagos kedvezményezettjei) e-mailt küldött, és az IN weboldala is említette az eljárás megindításáról szóló határozatot (59).

                  (80)

                  Végül, válaszul a panaszostól kapott legutóbbi (a fenti (69) preambulumbekezdésben hivatkozott) levélre (60), a norvég hatóságok úgy vélték, hogy a New Mind | tellUs által kiemelt kérdésre már megadták a megfelelő választ. Ezért további tisztázásra nem volt szükség (61).

            II.   ÉRTÉKELÉS

      1.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTE

                  (81)

                  Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
                  „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet.”

                  (82)

                  Valamely intézkedés akkor minősül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak, ha négy feltételnek megfelel. Az első, hogy az intézkedést az államnak kell finanszíroznia, vagy állami forrásokon keresztül kell finanszírozni, és az államnak betudhatónak kell lennie. A második, hogy az intézkedésnek valamilyen előnyt kell biztosítania. A harmadik, hogy az intézkedésnek kiválasztott vállalkozásokat vagy gazdasági tevékenységeket kell támogatnia. A negyedik, hogy az intézkedésnek alkalmasnak kell lennie a szerződő felek közötti kereskedelem befolyásolására és az EGT-n belül a verseny torzítására.

                  (83)

                  Az állami támogatás meglétéhez a 61. cikk (1) bekezdése minden feltételének egyidejűleg teljesülnie kell (62).

            1.1.   E HATÁROZAT HATÁLYA

                  (84)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozat az IN javára, valamint az RTB-k és a DMO-k javára nyújtott állítólagos állami támogatást említ. A panaszostól és a norvég hatóságoktól kapott tájékoztatást követően a Hatóság az IN által az RTB-knek és DMO-knak a prémium partnerségi megállapodások révén nyújtott webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokra összpontosított.

                  (85)

                  Ugyanakkor a hivatalos eljárás folyamán a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az IN webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások piacán mutatott viselkedésének értékelése érdekében értékelni szükséges az IN által az RTB-knek és DMO-knak nyújtott más kereskedelmi szolgáltatások, azaz specifikus tartalomszolgáltatások promócióját és marketingjét is. Ez azért van így, mert az IN új szerkezetre vonatkozó üzleti terve említi mindkét szolgáltatástípust.

                  (86)

                  Következésképpen, még akkor is, ha meghatározott promóciós és marketing szolgáltatásokra nem terjedt ki az eljárás megindításáról szóló határozat, és nem terjed ki rájuk e határozat, a Hatóság az ahhoz szükséges mértékben hivatkozni fog rájuk, hogy döntsön a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások révén nyújtott állítólagos állami támogatási intézkedések tárgyában.

            1.2.   LEHETSÉGES ÁLLAMI TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK AZ IN JAVÁRA
      1.2.1.
            Tekinthető-e „vállalkozásnak” az IN?

                  (87)

                  Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdéséből következően az állami támogatásnak minősülés feltétele, hogy az intézkedéseknek bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk előállítását előnyhöz kell juttatniuk. Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése csak akkor alkalmazandó, ha a támogatást valamilyen vállalkozás kapja. Következésképpen meg kell vizsgálni, hogy az IN vállalkozásnak minősül-e az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.

                  (88)

                  A vállalkozások gazdasági tevékenységet folytató gazdálkodó egységek, függetlenül jogállásuktól és finanszírozásuk módjától (63) A gazdasági tevékenységek olyan tevékenységek, amelyek keretében valamely piacon árukat vagy szolgáltatásokat kínálnak (64). Az államtól jogilag elkülönülő és gazdasági tevékenységeket folytató minden gazdálkodó egység „vállalkozásnak” minősül. Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése kiterjed minden állami és magánvállalkozásra (65).

                  (89)

                  Amennyiben egy gazdálkodó egység gazdasági tevékenységeket folytat, csak az adott szolgáltatások vonatkozásában minősül vállalkozásnak, hivatkozás nélkül arra, miként kellene egyéb tevékenységeit minősíteni (66).

                  (90)

                  A norvég hatóságok fenntartották, hogy a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása nem határozható meg gazdasági tevékenységként. Véleményük szerint ezek a szolgáltatások nem választhatók el az RTB-knek és DMO-knak kínált, Norvégiát turisztikai célpontként a visitnorway.com-on keresztül hirdető szolgáltatásoktól. Mivel e platform fejlesztése és kezelése Norvégia turisztikai célpontként való promóciójának céljára válasz, és ez az általános feladat nem határozható meg gazdasági tevékenységként, a jelen esetben vizsgált informatikai szolgáltatások se definiálhatók ilyennek.

                  (91)

                  A Hatóság fenntartja ezzel ellentétes következtetését, megerősítve az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejezésre juttatott előzetes véleményét.

                  (92)

                  A Hatóság először is megállapítja, hogy a 2013-as költségvetési feladatleírás (67) gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységeket egyaránt lehetővé tesz az IN számára, mivel különbség van a tevékenységek finanszírozását illetően: a gazdasági tevékenységeket piaci feltételekkel kell folytatni, ezért ezeket az ügyfeleknek kell finanszírozniuk. Következésképpen az IN-nek megvan a jogi lehetősége, hogy egyidejűleg gazdasági és nem gazdasági jellegű szolgáltatásokat nyújtson.

                  (93)

                  Másodszor, a Hatóság úgy véli, hogy a tény, mely szerint bizonyos esetekben az IN az állam eszközeként működik Norvégia általános promóciójának biztosítása érdekében, és ebben a vonatkozásban nem nyújt szolgáltatásokat vagy értékesít termékeket a piacon, nem elegendő ok azon következtetés levonására, hogy az IN nem kínál más gazdasági jellegű szolgáltatásokat az idegenforgalmi ágazatban.

                  (94)

                  Harmadszor, a Hatóság egyetért azzal, hogy Norvégia turisztikai célpontként való promóciója nem gazdasági tevékenység. Ugyanakkor a platformon az IN különböző típusú szolgáltatásokat kínál. Az IN Norvégiára vonatkozó általános tartalmak marketingjét és promócióját kínálja, vagyis általános információkat az északi fényről, időjárásról, az ország földrajzi jellemzőiről stb., de specifikus idegenforgalmi tartalmat is, vagyis szállodák, éttermek vagy más vállalkozások reklámját is. A Norvégiára vonatkozó általános információk marketingje nem gazdasági jellegű tevékenység, de meghatározott idegenforgalmi vállalkozások promóciója gazdasági tevékenységnek minősül.

                  (95)

                  A Hatóság nem tudja elfogadni azt az érvelést, hogy webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása az RTB-k és DMO-k számára azért nem minősül gazdasági tevékenységnek, mert a végső cél nem gazdasági tevékenység végzése, nevezetesen Norvégia turisztikai célpontként való általános promóciója. A Hatóságnak az a véleménye, hogy a norvég hatóságok célja nem lényeges annak megállapításakor, hogy az IN gazdasági tevékenységet folytat-e. A Hatóság úgy véli, hogy a magántulajdonban levő idegenforgalmi vállalkozások promóciója gazdasági tevékenységgel jár.

                  (96)

                  Az ítélkezési gyakorlat bizonyos esetekben elfogadta, hogy „nem lehet elkülöníteni a vásárlási tevékenységet a termék utólagos felhasználásától a vásárlási tevékenység értékelésének keretében, és hogy az utólagos felhasználás gazdasági jellege, illetve annak hiánya szükségszerűen meghatározza a vásárlási tevékenység jellegét is” (68). Ugyanakkor a Hatóság emlékeztet arra, hogy az IN informatikai szolgáltatásainak kedvezményezettjei, az RTB-k és DMO-k, gazdasági és nem gazdasági jellegű szolgáltatások végzésére egyaránt használják e szolgáltatásokat. Az RTB-k és DMO-k földrajzi területeik általános turisztikai promócióját végzik, de meghatározott idegenforgalmi tevékenységekét is a részvényeseik és ügyfeleik érdekében. Így a Hatóság véleménye szerint az IN gazdasági jellegű szolgáltatásokat nyújt.

                  (97)

                  Negyedszer, a Hatóság úgy véli, hogy a norvég hatóságok által előadott érveléssel ellentétben (lásd a fenti (90) preambulumbekezdést) Norvégia turisztikai célpontként való promóciója érdekében nem szükséges webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat is nyújtani. Valójában 2013-ig az IN sikeresen promótálta a norvégiai turizmust annak ellenére, hogy csak ekkortól kezdve kínálja az említett webes szolgáltatásokat a prémium partnerségi megállapodások révén. A Hatóság hangsúlyozza, hogy a norvég hatóságok nem szolgáltattak bizonyítékot olyan következtetés levonásához, hogy az IN-nek az ország idegenforgalmi promóciójára fordított erőfeszítései nem lennének hatékonyak, ha nem kínálná a webes szolgáltatásokat a visitnorway.com révén. Ezért a Hatóság nem fogadja el, hogy Norvégia turisztikai célpontként való promóciójához webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása is szükséges. A Hatóság tehát nem úgy látja, hogy a szolgáltatások elválaszthatatlanok.

                  (98)

                  Ötödször, a Hatóság emlékeztet arra, hogy amikor egy szolgáltatást gazdasági jellegűként határoznak meg, jelentős tényező, hogy van-e verseny az adott piacon, vagyis más gazdálkodó egységek is kínálják-e ugyanazon vagy helyettesíthető árukat és szolgáltatásokat (69). Webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat olyan magántulajdonban levő szolgáltatók is kínálnak, mint a panaszos, ezért a Hatóság következtetése szerint e feltétel a jelen esetben teljesül.

                  (99)

                  Ítélkezési gyakorlatában az EUB hangsúlyozta, hogy gazdasági tevékenységeket általában ellenszolgáltatás fejében kínálnak (70). Mind a panaszos, mind az IN ellenszolgáltatásért nyújt webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat, ezért a Hatóság szerint ez még egy ok, amiért e szolgáltatásokat gazdasági jellegűként kell definiálni.

                  (100)

                  A Hatóság véleménye, hogy ez a következtetés még akkor is helytálló, ha az IN nem különálló szolgáltatásként nyújtja a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat; amikor az RTB-k és DMO-k weboldalait integrálják a visitnorway.com-ba, az RTB-k és DMO-k a platformtól olyan szolgáltatásokat kapnak, amelyeket korábban magánszolgáltatóktól vásároltak meg ellentételezés fejében. Következésképpen nem lényeges, hogy e szolgáltatások nyújtását csak RTB-knek és DMO-knak kínálják-e, és más desztinációmenedzsment vállalatoknak nem.

                  (101)

                  Következésképpen a Hatóság úgy találja, hogy webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások nyújtásakor az IN az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozás.

            1.2.2.
            Gazdasági előny

                  (102)

                  A már közöltek szerint a norvég hatóságok azzal érveltek, hogy a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások nyújtását az IN idegenforgalmi promóciós tevékenységeinek összefüggésében kell értelmezni, azon norvég cél részeként, hogy csökkentsék az RTB-k és DMO-k számát, és hatékonyabbá tegyék a turisztikai ágazatot. A Hatóság emlékeztet arra, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése nem tesz különbséget állami beavatkozások között azok okaira vagy céljaira hivatkozva, hanem hatásaik szerint határozza meg azokat (71). Az EUB megállapította: „ebből következik, hogy az állami támogatás fogalma objektív; azt kell vizsgálni, hogy egy állami intézkedés előnyt biztosít-e egy vagy több adott vállalkozásnak” (72). Ezért az új norvég idegenforgalmi struktúra céljai nem relevánsak annak meghatározásakor, hogy az állítólagos intézkedések előnnyel és állami támogatással járnak-e.

                  (103)

                  Jelen esetben az előny megléte attól függ, hogy i. az IN kereszttámogatásban részesítette-e gazdasági tevékenységeit a nem gazdasági tevékenységek kompenzálására kapott állami pénzeszközökkel; és ii. az IN megkövetelt-e egy megfelelő tőkemegtérülést (észszerű hasznot) az RTB-knek és DMO-knak nyújtott gazdasági szolgáltatások fejében.

                  (104)

                  E két kérdés értékelését a következő két alszakasz tartalmazza. Az értékelés céljára a Hatóság meg fogja határozni, hogy az RTB-knek és DMO-knak az IN-től vásárolt szolgáltatásokért olyan szint alatti árat számítottak-e fel, amely szint versenypiaci helyzetben mértékadó lenne (vagyis hiányzó piaci erő). A Hatóság úgy véli, hogy egy ilyen kompetitív szint észszerű helyettese egy olyan ár, amely elegendő a határköltségek, vagyis a közvetlenül hozzárendelhető változó költségek és a közös (fix) költségek plusz egy megfelelő tőkemegtérülés fedezésére (73).

            1.2.2.1.   A webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások kereszttámogatása

                  (105)

                  Amennyiben egy gazdálkodó egység gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységeket is végez, olyan költségelszámolási rendszert kell alkalmazni, amely biztosítja, hogy a gazdasági tevékenységeket ne finanszírozzák az adott gazdálkodó egység nem gazdasági tevékenységeinek támogatására nyújtott állami forrásokon keresztül (74).

                  (106)

                  Objektív és átlátható költségfelosztási mechanizmusokra van szükség annak biztosítására, hogy az adott gazdálkodó egység nem gazdasági tevékenységei számára juttatott állami források ne fedezzenek a gazdasági tevékenységekkel kapcsolatos többletköltségeket. Ilyen mechanizmusok megléte nélkül a gazdasági tevékenységek előnyökhöz juthatnak a nem gazdasági tevékenységekre adott állami pénzekből. Továbbá a belső elszámolásoknak lehetővé kell tenniük a különböző szolgáltatásoknak megfelelő költségek és bevételek azonosítását (75).

                  (107)

                  Következésképpen a Hatóság ellenőrzi, hogy az IN-nél van-e olyan módszer, amely lehetővé teszi gazdasági és nem gazdasági tevékenységei költségeinek és bevételeinek elkülönítését az IN különböző tevékenységei közötti kereszttámogatás kockázata kizárásának eszközeként. A Hatóság ugyancsak értékeli az IN RTB-knek és DMO-knak nyújtott gazdasági szolgáltatásokra vonatkozó elszámolásait.

         Költségfelosztási mechanizmus

                  (108)

                  Amint már említettük, egy gazdasági és nem gazdasági tevékenységeket végző állami vállalkozásnak olyan számviteli rendszereket és eljárásokat kell megvalósítania, amelyek lehetővé teszik a gazdasági szolgáltatás nyújtásakor felmerülő összes többletköltség ráterhelését a gazdasági tevékenységeket tartalmazó számlákra (76).

                  (109)

                  Az IN által adott tájékoztatás alapján a Hatóság arra következtetésre jutott, hogy a közös költségek a következők: i. az új szerkezetű projekt fejlesztési költségei; ii. általános működési költségek, azaz nyomon követés és adminisztráció, webmester-támogatás stb.; és iii. a platform technikai üzemeltetési költségei, vagyis számítástechnikai tanácsadók, éves szoftverlicenszdíjak, karbantartási hardver és szoftver stb. (77).

                  (110)

                  A norvég hatóságok elmagyarázták, hogy a fejlesztési költségek a projektmenedzsment, a koncepciófejlesztés, a műszaki fejlesztés és tökéletesítések, tesztelés és a tanácsadók által a visitnorway.com-nak az új szerkezetű projekthez való felkészítésének a költségeit jelentik. 2013-ban a fejlesztési költségek mintegy 18 millió NOK-át tettek ki (78).

                  (111)

                  A norvég hatóságok által az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válasz szerint (79) a platform által nyújtott gazdasági szolgáltatásokra 4 millió NOK-át juttattak. A benyújtott tájékoztatás szerint, figyelembe véve az általános marketing és a specifikus marketing közötti teljes átláthatóságon alapuló költségmegosztást (80), az új szerkezet működési és technikai költségeinek döntő többsége (körülbelül 89 %-a) Norvégia általános marketingjéhez kötődik (nem gazdasági tevékenység). Ezért az IN üzleti modelljében a fejlesztési költségekből 4 millió NOK beruházási költségként szerepelt. A norvég hatóságok olyan tájékoztatást adtak, amely megerősíti, hogy ez a fejlesztési költségek észszerű felosztása. Nevezetesen, az IN tájékoztatta a Hatóságot, hogy 15 766 szerkesztői oldal és 19 000 listázás átvilágításával úgy számolta, hogy a 2014. március 23. és 2015. március 23. közötti időszakban az összes oldalmegtekintés 84,3 %-a minősül általános marketingnek, és az összes oldalmegtekintés 15,7 %-a üzleti listázásnak (81). Ezért a fejlesztési költségek legnagyobb részét a platform nem gazdasági szolgáltatásaira kell osztani.

                  (112)

                  A benyújtott és fent említett információk szerint a Hatóság megállapítja, hogy az IN gazdasági szolgáltatásaira juttatott fejlesztési költségek százalékos aránya meghaladja a 20 %-ot, amely több, mint a fent említett specifikus tartalmak promóciójával kapcsolatos tényleges költséghányad. Ezért a Hatóság úgy találja, hogy a 4 millió NOK-nak a prémium partnerségi megállapodások üzleti modellje számára juttatása észszerű és indokolt.

                  (113)

                  Ugyanakkor a panaszos azzal érvel, hogy a fejlesztési költségeknek tartalmazniuk kellene a költségek azon részeit is, amelyek magának a platformnak a 2007-es létrehozásával kapcsolatosak.

                  (114)

                  Az IN megerősíti, hogy ezek a költségek nem szerepeltek a költségkalkulációban. Az IN úgy érvel, hogy a platform már a prémium megállapodások aláírása előtt létezett, és az RTB-knek és DMO-knak már voltak éves partnerdíjat fizető együttműködési megállapodásai, ami hozzájárult a platform létesítéséhez (82). Továbbá a kezdeti költségeket nem számították be, mert nem voltak tőkésítve (83), amint azt a norvég számviteli standardok (NRS 19) lehetővé teszik (84). Az NRS 19 a vonatkozó közvetlen költséggel és a költségek tőkésítésével kapcsolatos. E standard szerint az immateriális javakat, tehát a fizikai anyag nélküli nem pénzügyi eszközöket, amelyeket a vállalat áruk és szolgáltatások előállításához vagy értékesítéséhez használ, nem szükséges tőkésíteni. E szabályokat követve, a visitnorway.com esetében így semmilyen fejlesztési költséget nem tőkésítettek.

                  (115)

                  Ezenkívül a norvég hatóságok elmagyarázzák, hogy 2015-ben egy új felhő alapú DMS platform létesül a visitnorway.com számára. A jelenlegi platform minden tartalommal, rutinnal, szoftverlicensszel stb. 2015 végéig marad meg, majd megszűnik. Csak szöveg és fotók kerülnek át az új platformra, és a piac technikai fejlődése miatt nem marad érték a régi műszaki platformon. Ezért az IN szerint nincs gazdasági indok az olyan információtechnológiai projektek tőkésítésére mint a visitnorway.com.

                  (116)

                  A Hatóság elfogadja ezt az érvelést, tekintve, hogy a norvég számviteli standardok lehetővé teszik az ilyen típusú költségek tőkésítésének mellőzését. A Hatóság úgy véli, hogy amennyiben Norvégiában minden vállalatnak jogában áll az ilyen típusú költségeket nem tőkésíteni, ez nem szelektív még akkor sem, ha ez a tény előnynek minősíthető. Az intézkedés (a lehetőség, hogy egy költséget ne tőkésítsenek) a gazdaság minden szektora, a vállalatok minden formája és a termelés minden formája számára nyitva áll. Ezért amikor az NRS 19 szabály által szabályozott kiadások merülnek fel, az intézkedés se nem szelektív előny, se nem állami támogatás (85).

                  (117)

                  A 2013–2018-as időszak általános működési költségeit illetően az IN egy óránkénti teljes költség módszert alkalmaz a különféle költségek felosztására (86). Ez a módszer a fenti (73) preambulumbekezdésben említett, 2011-ben elfogadott és azóta alkalmazott iránymutatásokon alapul. E módszer szerint a szolgáltatások ára a munkavállalók által az ilyen szolgáltatások nyújtására fordított órák számán alapul (87) Az IN óránkénti költségei tartalmazzák a munkát végző személyre vonatkozó személyi jellegű költségeket és azon általános költségeket, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy az adott személy el tudja végezni a munkáját (88). Az általános költségek közé tartoznak a bérleti díjak, iroda, telefon, igazgatás és a közös szolgáltatások, úgymint pénzügy, információtechnológia, emberi erőforrások stb. Az IN 2014-től kezdődően évente 3 %-kal emeli az óránkénti költséget, hogy továbbra is biztosítva legyen minden költség fedezete (89).

                  (118)

                  E módszert alkalmazva az IN biztosítja, hogy a különböző projekteket az egyes ügyfelektől származó ellentételezés finanszírozza, fedezve az IN által nekik nyújtott szolgáltatás költségeit.

                  (119)

                  Így a Hatóságnak az a véleménye, hogy ez – legalábbis jelen esetben – megfelelő módszer a közös költségek felosztására.

                  (120)

                  A Hatóság megállapítja, hogy a kísérleti vizsgálat folyamán (2012–2013) a két kísérleti vizsgálathoz rendelt óránkénti költség alacsonyabb volt, mint az IN által megállapított standard teljes költségű óránkénti arány (90). Ugyanakkor ezt a csökkentett óránkénti díjat kiegyenlítette az RTB-k és a DMO-k által azzal töltött idő figyelembevétele, hogy tartalmat, visszajelzést és segítséget adjanak az új szerkezet kifejlesztéséhez (91).

                  (121)

                  A technikai költségek felosztására vonatkozóan az IN egy „költség per oldalmegtekintés” alapú módszert alkalmaz (92). E módszer szerint az IN kiszámítja a platformon történő oldalmegtekintésenkénti költséget, majd ezt követően számítja ki azon technikai költségek arányát, amelyeket az RTB-knek/DMO-knak kell fizetniük az oldalmegtekintésekből való tényleges részesedésük alapján. A Hatóság véleménye, hogy ez a módszer lehetővé teszi az IN számára a költségek helyes felosztását az általános marketing és a kereskedelmi szolgáltatások között. Üzleti terve szerint az IN 2018-ig e módszer szerint számolja el az RTB-knek és DMO-knak nyújtott kereskedelmi szolgáltatásokat.

                  (122)

                  Ezért a Hatóság azon a véleményen van, hogy objektív és átlátható költségfelosztási mechanizmust alkalmaznak, amely lehetővé teszi az IN számára annak biztosítását, hogy csak gazdasági tevékenységekből származó bevételeket használjon fel a működésükkel kapcsolatos költségek fedezésére (ideértve a többletköltségeket és a közös költségek megfelelő hányadát).

         Elkülönített számvitel

                  (123)

                  A hivatalos vizsgálati eljárás során a norvég hatóságok további információkkal látták el a Hatóságot az IN-en belüli számviteli rendszerről.

                  (124)

                  Az IN éves pénzügyi kimutatásai összevont pénzügyi kimutatásokat tartalmaznak a vállalatra vonatkozóan, ideértve nyereséget és veszteséget, mérleget és megjegyzéseket a norvég számviteli törvény szerint. E kimutatásokat külső könyvvizsgáló ellenőrzi, akit az IN közgyűlése fogad el, és aki szerepel a norvég nemzeti vállalkozói nyilvántartásban. Ezen összevont kimutatások nyolc különböző alszámlára bonthatóak – egy-egy alszámla az IN által végrehajtott egyes tevékenységek/programok számára (kölcsönök, pénzeszközök, projektek stb.). Ezen alszámláknak saját eredménykimutatása és mérlege van.

                  (125)

                  A visitnorway.com a projekttevékenységek kimutatásában szerepel. Továbbá az IN elmagyarázta, hogy minden egyes projektnek – mint a visitnorway.com-nak – van egy specifikus alszámlája. Nevezetesen a projekteknek külön projektszámai vannak kereskedelmi külső tevékenységekre (93). Ilymódon biztosított, hogy az IN minden tevékenységének bevételei és költségei megfelelően osztályozhatóak és feloszthatóak legyenek.

                  (126)

                  A visitnorway.com-nak négy projektszámlája van, amelyek között az IN felosztja a platform működtetésével kapcsolatos összes költséget és bevételt (94). A négy projektalszámla: i. szerkesztői működési szolgáltatások külső szakértők; ii. korszerűsítési és karbantartási szolgáltatások külső szakértők; iii. technikai működés külső szolgáltatások; és iv. új szerkezet külső szolgáltatások (95). A prémium megállapodások költségei és bevételei az új szerkezet külső szolgáltatások számlába vannak besorolva (96).

                  (127)

                  E négy projektalszámla tartalmazza a teljes visitnorway.com platformra vonatkozó költségeket és bevételeket. A gazdasági és nem gazdasági tevékenységek költségei és bevételei egyértelműen azonosítva vannak, de együtt vannak kodifikálva. A Hatóság nem találta jelét költségek és bevételek gazdaságiként vagy nem gazdaságiként való helytelen azonosításának. Ezért megállapítható, hogy a számlák nincsenek formálisan elkülönítve, de a különböző szolgáltatásfajták költségei és bevételei mégis egyértelműen azonosíthatók.

                  (128)

                  A hivatalos vizsgálati eljárás során (97) az IN kötelezettséget vállalt az idegenforgalmi ágazattal kapcsolatos gazdasági tevékenységekre vonatkozó számviteli rendszere átláthatóságának növelésére, valamint kötelezettséget vállalt részletesebb kimutatások fenntartására 2014. január 1-től.

                  (129)

                  Jelenlegi számviteli rendszerének jobb átláthatósága érdekében az IN felül fogja vizsgálni a visitnorway.com projektszámlán belül már meglévő négy számlát. A négy számla mindegyikén belül sor kerül a költségek és bevételek további elkülönítésére gazdasági és nem gazdasági tevékenységek szerint. Következésképpen 2014. január 1-től megvalósul az elkülönített számvitel.

                  (130)

                  A Hatóság úgy véli, hogy a pontos és formális elkülönített számvitel 2014. január 1-től elegendő lesz a prémium partnerségi megállapodások révén nyújtott gazdasági szolgáltatások kereszttámogatásának megelőzésére. A Hatóság megállapítja, hogy 2014 előtt az IN csak a kísérleti projekt ügyfeleinek nyújtott gazdasági szolgáltatásokat, és 2014. január 1-től az IN a kísérleti projekt ügyfeleknek ugyanazon árakat ajánlotta, mint amelyek a többi prémium megállapodásra vonatkoztak.

                  (131)

                  A Hatóság hangsúlyozza: a tény, hogy nyolc számla létrehozása ténylegesen lehetséges, mutatja, hogy a jelenlegi számlák már eléggé átláthatóak. Tehát a Hatóság úgy véli, hogy az IN által mostanáig megvalósított számviteli rendszer lehetővé teszi a gazdasági és nem gazdasági tevékenységek költségeinek kellő mértékű elkülönítését, még akkor is, ha nincs formálisan elkülönített számvitel a gazdasági és nem gazdasági szolgáltatások között.

                  (132)

                  Következésképpen a Hatóság tudomásul veszi a norvég hatóságok javaslatát, és megállapítja, hogy a jelenlegi számviteli rendszer már lehetővé teszi a visitnorway.com-on keresztül nyújtott gazdasági és nem gazdasági szolgáltatások különféle költségeinek és bevételeinek azonosítását, továbbá, hogy nincs bizonyíték a nem gazdasági tevékenységektől a gazdaságiakra irányuló kereszttámogatásnak.

            1.2.2.2.   Az állítólagos nyereségkiesés

                  (133)

                  Az állami vállalatoknak a piacon ugyanúgy kell viselkedniük, mint a közönséges gazdasági szereplőknek (98). Nem biztosít előnyt az állam az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint, ha egy magánbefektetőtől elvárható, hogy ugyanúgy járjon el, vagyis, amikor egy állami vállalat a piacgazdasági befektető elvének (MEIP) megfelelően cselekszik (99).

                  (134)

                  Normál esetben minden vállalkozástulajdonos vagy befektető megkövetel egy hozamot a befektetéstől egy kereskedelmi vállalkozásba történő befektetés esetében (100). Egy ilyen nyereségességi elvárás normális és várható üzleti költséget képvisel a vállalkozás számára. Következésképpen nincs szó állami forrásokból finanszírozott előnyről, amikor egy állami vállalat költségeket (változó és megfelelő hozzájárulás a közös költségekhez) plusz a befektetés kielégítő hozamát fedezi (101).

                  (135)

                  A gyártási iránymutatásban a Hatóság már közölte, hogy „[h]a egy állami vállalkozás megtérülési rátája nem megfelelő, az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy vélheti, hogy e helyzet támogatási elemeket tartalmaz, amit elemezni kell, tekintettel a 61. cikkre. Ilyen körülmények között az állami vállalkozás a piaci árnál ténylegesen olcsóbban jut tőkéjéhez, ami támogatásnak felel meg” (102).

                  (136)

                  Ugyanakkor a Hatóság arra is emlékeztet, hogy ugyanezen iránymutatás szerint a befektetőnek széles mérlegelési lehetősége van, és „e széles körön belül a befektetői döntési jogkör gyakorlása nem tekinthető állami támogatás megvalósulásának”. Ebből következik, hogy „[c]sak amikor nincs objektív alapja azon észszerű elvárásnak, hogy egy befektetés olyan megfelelő megtérülési rátával járjon, amely elfogadható lenne egy magánbefektető részére egy normál piaci viszonyok mellett működő összehasonlítható magánvállalkozásban, valósul meg az állami támogatás, még akkor is, ha ezt teljes egészében vagy részben közpénzekkel finanszírozzák” (103).

                  (137)

                  Ennek megfelelően a Hatóság értékelte az IN árazási politikáját a kísérleti projektekben, valamint a prémium partnerségi megállapodások alapján a visitnorway.com platformon keresztül nyújtott gazdasági szolgáltatásokat illetően. A cél annak megállapítása, hogy az IN-nek a visitnorway.com új szerkezetének (azaz a prémium partnerségi megállapodások) keretében nyújtott informatikai szolgáltatásokra vonatkozó üzleti modellje tartalmazott-e észszerű profitelvárást.

                  (138)

                  A norvég hatóságok elmagyarázták (104), hogy az IN árazási politikája biztosítja minden vonatkozó költség fedezését és egy, a gazdasági tevékenységek bevételeiből nyert méltányos hasznot (105). Még akkor is, ha úgy vélik, hogy az IN tevékenységei ebben a szektorban nem gazdasági jellegűek, a kereskedelmi megállapodások úgy készültek, hogy fedezzék az összes költséget, és hasznot termeljenek az IN számára.

                  (139)

                  A fent ismertetett költségfelosztási módszer alapján (lásd a fenti (108)–(122) preambulumbekezdéseket) a norvég hatóságok magyarázattal szolgáltak a kísérleti projektek során és a prémium partnerségi megállapodásokban alkalmazott ármodellről annak bemutatására, hogy az RTB-knek és a DMO-knak nyújtott webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások árai elegendőek egy méltányos hozam generálásához.

                  (140)

                  Ezt a jövedelmezőséget nem a visitnorway.com platform egészére nézve mérik (106), hanem a gazdasági tevékenységek (az RTB-knek és DMO-knak a prémium és a standard megállapodások révén nyújtott gazdasági szolgáltatások) jövedelmezőségét illetően. Az IN-nek az új szerkezetre vonatkozó kezdeti üzleti terve bevételeket tartalmazott az RTB-knek és DMO-knak nyújtott szolgáltatásokból a két megállapodástípus alapján: i. prémium megállapodások; és ii. standard megállapodások.

                  (141)

                  A benyújtott információk részletes értékelését követően nincs bizonyíték arra, hogy az IN nem kísérel meg észszerű haszonra szert tenni a kereskedelmi megállapodásokból, ideértve a prémium megállapodásokat. Ezzel szemben bizonyíték van arra, hogy a gyakorlatban az IN nyereséget várt e gazdasági tevékenységektől a 2013–2018-as időszakban. Az IN a Hatóságnak egy üzleti esettanulmányt nyújtott be, amely a kereskedelmi megállapodással kapcsolatos becsült költségeken és bevételeken alapult, és pozitív nettó jelenértéket mutatott (107), 7 %-os diszkontráta alkalmazásával. Nevezetesen az IN üzleti modellje [… % és … %] közötti nettó hasznot becsült (108).

                  (142)

                  A hivatalos eljárás során az IN azt is elmagyarázta, (109) hogy átáll egy új felhő alapú desztinációmenedzsment rendszerre (DMS), ahol […].

                  (143)

                  A Hatóság megállapítja, hogy egy állami és egy magánszereplő magatartása közötti összehasonlítást egy magánszereplőnek a befektetés vagy az üzleti terv kidolgozása idején tanúsított hozzáállásával összefüggésben kell elvégezni, „figyelembe véve a rendelkezésre álló információkat és az akkor előrelátható fejleményeket” (110). Ezért a visitnorway.com azután bekövetkezett változásai, hogy az új szerkezet üzleti modelljét megszerkesztették, nem relevánsak az állami támogatás vizsgálata szempontjából. A lényeges kérdés, hogy az eredeti üzleti modellnek célja volt-e a nyereség szerzése az RTB-knek és DMO-knak nyújtott szolgáltatásokból.

                  (144)

                  A két kísérleti projekt elemzésében – a Pilot Alfa fázis során – a norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy a VisitSørlandet és a VisitTrondheim intenzíven hozzájárultak a modell fejlesztéséhez, és jelentős időt fektettek a projektekbe. Az IN-nek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válasza 6. melléklete (111) konkrét listát közöl a kísérletekben 2013 folyamán a visitnorway.com új szerkezetének tervezése során elvégzett többletmunkák típusáról. A kísérleti ügyfelek által elvégzett ezen többletmunkák között az IN az alábbiakat említi: i. annak értékelése, hogy milyen tartalom maradjon továbbra is a platform része; ii. linkek meglévő megoldásokból történő átvitelének megtervezése, hogy megőrizzék a keresőmotor-rangsort a meglévő tartalomból; iii. nem saját oldalaik tartalma alapvető szerkezetének, címlapjának, aloldalainak és könyvtárszerkezetének felállítása/értékelése stb.

                  (145)

                  Következésképpen a kísérleti projektek jövedelmezőségét nem lehet elkülönítve értékelni, csak egy hosszú távú projekt részeként. Nem az a kérdés, hogy az IN nyereségre tesz-e szert rövid távon a kísérleti projektekből, hanem az, hogy az új szerkezet és a prémium partnerségi megállapodások biztosítják-e a hosszú távú jövedelmezőséget (112). Valójában természetükből adódóan a kísérleti projekteket az állami vagy magánvállalatok nem az azonnali jövedelmezőség elvárásával valósítják meg, hanem inkább azok gazdasági és üzleti észszerűségének értékelése érdekében (113). Az ítélkezési gyakorlat elfogadja, hogy nem mindig áll fenn automatikusan az állami támogatás esete, amikor az állam bevételekről mond le. Valójában az EUB (114) és a Bizottság gyakorlatából következően (115) a Hatóság úgy véli, hogy a csökkentett árak nem járnak állami támogatással, ha azokat gazdasági okok objektíven indokolják.

                  (146)

                  Továbbá a Hatóság megállapítja, hogy 2014 óta a két kísérletiprojekt-ügyfélnek ugyanazon árstruktúrát ajánlották a prémium partnerségi megállapodásokban, mint a többi RTB-nek és DMO-nak (116). Ez tulajdonképpen megmagyarázza a panaszos azon utalását, amikor „áremelést” említett a régi prémium megállapodások és az új prémium megállapodások között. Valóban, a 2014-től kezdődően kötött partnerségi megállapodások a kísérleti fázisokban kért díjaknál magasabb díjakról rendelkeznek (lásd a fenti (44) preambulumbekezdést) (117).

                  (147)

                  A Hatóságnak küldött adatok (118) bizonyítják, hogy a 2013–2018-as időszakra a prémium partnerségi megállapodásokból kezdetben előirányzott átlagos ([… % és … %] közötti) nyereség összhangban van az RTB-k és DMO-k számára webes szolgáltatásokat kínáló magánüzemeltetők által elért haszonkulccsal (119).

                  (148)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában (120) az IN elmagyarázta, hogy bár nem ismeri versenytársa árazási modelljeit, begyűjtötte az RTB-knek és DMO-knak szolgáltatásokat nyújtó legjobb webes fejlesztő vállalatok nyilvánosan elérhető éves pénzügyi kimutatásait. Az IN szerint az RTB-knek és DMO-knak webes szolgáltatásokat kínáló magánszolgáltatók átlagos haszonkulcsa […] (121). Ezért az IN fenntartja, hogy [… % és … %] közötti becsült haszonkulcsa összhangban van a piacon elért haszonkulcsokkal (122).

                  (149)

                  A Hatóság emlékeztet arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a szektorbeli átlagos nyereség felhasználható a támogatás hiányának mutatójaként (123). Ezért a Hatóság megállapítja, hogy mivel […] % haszonkulcs elfogadható lenne egy piaci befektető számára webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások nyújtásakor, az IN üzleti modellje összhangban volt a piacgazdasági befektető elvével.

                  (150)

                  Végül az IN szolgáltatott bizonyos információkat (124) a panaszos által előadott érvelésre vonatkozóan, amely szerint a visitnorway.com (az egyik legtöbbet látogatott idegenforgalmi platform Norvégiában) önmagában is értéket képvisel a márka és a domain miatt, ami nem került figyelembevételre. A Hatóság érti, hogy a panaszos érve az, hogy mert a visitnorway.com márkának gazdasági értéke van, az RTB-knek és DMO-knak e márka használatának közvetett nyereségéért is fizetniük kellene.

                  (151)

                  Az IN úgy véli, hogy ez az érték elhanyagolható. E következtetés alátámasztására az IN megbízott egy külső szakértőt, a NetNamest, amely a domain értékét 20 000 USD-ra becsülte (125). A domain értéke különböző, de hasonló domainekkel való összehasonlításon alapult. Figyelembe véve a visitnorway.com költségeit, a külső szakértő megerősítette az IN következtetéseit, hogy a domain értéke elhanyagolható. A Hatóság nem lát alapot e következtetés megkérdőjelezésére.

                  (152)

                  Következésképpen a Hatóság úgy véli, hogy az IN helyesen járt el, amikor a visitnorway.com márka használatát nem számította fel külön költségként az RTB-knek és DMO-knak.

                  (153)

                  Ezért a Hatóság azt a következtetést vonja le, hogy az IN kereskedelmi megállapodásait, ideértve a prémium megállapodásokat, a hosszú távú jövedelmezőség elvárásával vállalják, összhangban a piacgazdasági befektető elvével (MEIP).

            1.2.3.
            Következtetés

                  (154)

                  A Hatóság megállapítja, hogy amikor az RTB-knek és DMO-knak webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt, az IN megfelelő költségfelosztási mechanizmussal és számviteli rendszerrel rendelkezik, amely lehetővé teszi számára a szóban forgó szolgáltatásokkal kapcsolatos költségek és bevételek azonosítását.

                  (155)

                  Ugyancsak megállapításra került, hogy az IN nem mondott le az e szolgáltatások kínálatából származó haszonról. Az IN a MEIP-pel összhangban járt el.

                  (156)

                  Így a Hatóság megállapítja, hogy az IN nem jutott az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatáshoz, amikor webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtott RTB-knek és DMO-knak a prémium partnerségi megállapodások révén.

            1.2.4.
            Állítólagos állami támogatás RTB-k és DMO-k számára

      1.2.5.
            „Vállalkozásnak” tekinthetők-e az RTB-k és DMO-k?

                  (157)

                  A fentiekben ismertetettek szerint (lásd a (87) preambulumbekezdést) az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése csak akkor alkalmazandó, ha a támogatás kedvezményezettjei vállalkozások.

                  (158)

                  A fenti (18) preambulumbekezdésben már közöltek szerint a Hatóság megállapítja, hogy az RTB-ket és DMO-kat nem azért hozzák létre, hogy maga a gazdálkodó egység vagy részvényesei számára maximalizálja a profitot, hanem tulajdonosaik és ügyfeleik üzleti tevékenységeinek fokozása és promóciója érdekében.

                  (159)

                  Mindazonáltal a Hatóság emlékeztet arra, hogy az állami támogatási szabályok alkalmazása nem attól függ, hogy egy gazdálkodó egységet nyereség termelésére hoztak-e létre. Az ítélkezési gyakorlat alapján nonprofit gazdálkodó egységek is kínálhatnak árukat és szolgáltatásokat egy piacon (126). Ebben az esetben a nonprofit szolgáltatók az állami támogatási szabályok hatályán belül maradnak.

                  (160)

                  A Hatóság úgy véli, hogy az IN-hez hasonlóan az RTB-k és DMO-k is gazdasági és nem gazdasági szolgáltatásokat nyújtanak. Konkrét turisztikai szolgáltatások promóciója gazdasági tevékenység; lásd a fenti (28) preambulumbekezdést. Ezért e gazdálkodó egységek az említett szolgáltatások tekintetében vállalkozásnak minősülnek.

            1.2.6.
            Az RTB-k és DMO-k számára nyújtott előny megléte

                  (161)

                  Az IN bizonyította, hogy bár nonprofit szervezet, a prémium partnerségi megállapodások aláírására észszerű hosszú távú jövedelmezőségi elvárásokkal kerül sor. Az IN árazási modellje [… % – … %] hozamot irányoz elő (lásd a fenti 1.2.2.2. szakaszt). Az IN által szolgáltatott adatok igazolják, hogy a gyakorlatban ezt az elvárt jövedelmezőséget el is érték. Az adatok azt jelzik, hogy az IN-nek a visitnorway.com új szerkezetébe való befektetése 2013-ban nyereséget termelt. 2014-ben és 2015-ben negatív profit várható, de előreláthatólag stabil és elfogadható nyereség lesz a 2016–2018-as időszakban. Az átlagos nyereség összhangban van RTB-knek és DMO-knak webes szolgáltatásokat kínáló magánszolgáltatók átlagos nyereségével (127).

                  (162)

                  Következésképpen a Hatóság megállapítja, hogy az RTB-k és/vagy DMO-k nem részesülnek előnyben webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások piaci ár alatti beszerzése révén.

                  (163)

                  Továbbá a panaszos állításaival ellentétben (lásd a fenti (54) és (65) preambulumbekezdést) a Hatóság megbizonyosodott arról, hogy az IN-hez adatokat áthelyező RTB-k és DMO-k nem részesülnek ingyenes fordítási szolgáltatásokban.

                  (164)

                  A norvég hatóságok elmagyarázták, hogy a prémium partnerek nem jutnak ingyenes fordítási szolgáltatásokhoz, hanem éppen ellenkezőleg, a fordítási támogatásuk kevesebb, mint a nem prémium partnereknek, tehát azon RTB-knek és DMO-knak kínált támogatás, amelyek nem helyeznek át adatokat a visitnorway.com-ra; lásd a fenti (77) preambulumbekezdést.

                  (165)

                  A fentiek alapján a Hatóság megállapítja, hogy a prémium megállapodásokra való előfizetéshez kötődő állítólagos árukapcsolási feltétel nem létezik.

            1.2.7.
            Következtetés

                  (166)

                  Ezen előfeltevések alapján a Hatóság megállapítja, hogy az RTB-k és a DMO-k nem részesültek az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásban, amikor webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat kaptak az IN-től.

            2.   KÖVETKEZTETÉS

                  (167)

                  mivel a Hatóság az adott helyzetben arra a következtetésre jutott, hogy az IN vagy az RTB-k és DMO-k nem részesülnek előnyben, nem szükséges megállapítani, hogy az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének további feltételei teljesülnek-e,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      (1)   Az Innovation Norway nem részesült állami támogatásban az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásai kereszttámogatásával az idegenforgalmi ágazatban az ugyanezen ágazatban nyújtott nem gazdasági szolgáltatásai – vagyis Norvégia turisztikai célpontként való általános promóciója – kompenzálására kapott állami pénzeszközök révén. Az Innovation Norway olyan költségfelosztási mechanizmussal és számviteli módszerrel rendelkezik, amely lehetővé teszi számára a webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásaihoz kötődő költségei és bevételei megfelelő azonosítását.
      (2)   Az Innovation Norway nem jutott állami támogatáshoz az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében úgy, hogy nyereségről mondott le, amikor webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtott regionális idegenforgalmi tanácsoknak és helyi idegenforgalmi szervezeteknek.
      2. cikk
      A regionális idegenforgalmi tanácsok és helyi idegenforgalmi szervezetek nem kaptak állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében webinfrastruktúra- és kapcsolódó szolgáltatások versenyképes piaci ár alatti árakon történő megszerzése révén.
      3. cikk
      E határozat címzettje a Norvég Királyság.
      4. cikk
      E határozatnak csak az angol nyelvű változata hiteles.

         Kelt Brüsszelben, 2015. november 4-én.

               az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

            Sven Erik SVEDMAN

               elnök

            Helga JÓNSDÓTTIR

               testületi tag

         (1)  678002. sz. dokumentum, valamint a 678003–678007., 678010–678013. és 678017. sz. dokumentumok mellékletei.

         (2)  2013 októberében az eredeti panaszos tellUs IT AS összeolvadt a New Mind nevű vállalattal, létrehozva a New Mind / tellUs-t. Lásd: www.newmind.co.uk.

         (3)  Közzétéve: HL C 334., 2014.9.25., 8. o. és 53. sz. EGT-kiegészítés, 2014.9.25., 1. o.

         (4)  720775. sz. dokumentum, 12 melléklettel együtt (720776–720788. sz. dokumentumok).

         (5)  726058. sz. dokumentum.

         (6)  725167. sz. dokumentum.

         (7)  725174. sz. dokumentum.

         (8)  730559., 730560. és 730561. sz. dokumentum.

         (9)  A Hatóság számos, további tájékoztatást nyújtó e-mailt kapott a panaszostól és az IN-től. A TellUS 2015. január 1-jei dátummal küldött egy e-mailt (734800. sz. dokumentum). Az IN több e-mailt küldött: 742759. sz. (2015. január 16-i levél), 744264. sz. (2015. február 5-i levél), 753927. sz. (2015. április 14-i levél), 754218. sz. (2015. április 17-i levél), 757843. sz. (2015. május 20-i levél) és 758656. sz. (2015. május 29-i levél) dokumentumok, és volt egy konferenciahívás az IN-nel 2015. április 16-án.

         (10)  Nevezetesen, a visitnorway.com 2013-ban 22,5 millió látogatást és 50 millió oldalmegtekintést, 2014-ben pedig 21,3 millió látogatást és 50,3 millió oldalmegtekintést regisztrált. Lásd az itt elérhető információt: http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom és 758656. sz. dokumentum.

         (11)  Norvég nyelven: Regionalt selskap.

         (12)  Norvég nyelven: Destinasjonsselskap.

         (13)  A Hatóság az alábbi 2.2. és 2.3. szakaszban ismerteti e szolgáltatásokat.

         (14)  LOV-2003-12-19-130 (norvég nyelven: Lov om Innovasjon Norge), elérhető itt: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

         (15)  Az IN-törvény 2. cikke.

         (16)  Az IN által jelenleg végzett feladatokat korábban lényegében négy elődszervezete hajtotta végre: a Norvég Ipari és Regionális Fejlesztési Alap (SND), a Befektetők Állami Tanácsadó Hivatala (SVO), a Norvég Turisztikai Tanács (NTC) és a Norvég Exporttanács (NEC). Norvég nyelven: Statens nærings- og distriktsutviklingsfond, Statens Veiledningskontor for Oppfinnere, Norges Turistråd és Norges Eksportråd. 2004-ben ez a négy szervezet megszűnt, és beolvadt az IN-be.

         (17)  Az IN 2013. október 28-i levele (688213. sz. dokumentum).

         (18)  Az IN 2013. október 28-i levele (688213. sz. dokumentum).

         (19)  Lásd: „A Kormány idegenforgalmi stratégiája. Célország Norvégia. A turisztikai ágazat nemzeti stratégiája.” Norvég Kereskedelmi és Ipari Minisztérium. 2012. április 10., 44. oldal. Ezt a dokumentumot az IN 2013. október 28-i levele 4. mellékleteként (688216. sz. dokumentum) küldték el a Hatóságnak.

         (20)  Ugyanott.

         (21)  Például a Visit Trondheim AS (amely egy RTB) üzleti profilja azt jelezte, hogy a vállalatnak nem szándéka közvetlen gazdasági haszon biztosítása a tulajdonosok számára (szabad fordítás). Norvég nyelven: „Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte” (utólagos kiemelés). Lásd a nyilvánosan elérhető információt a Jogi személyek központi koordináló nyilvántartásában, amely a Brønnøysund nyilvántartások része. A link elérhetősége: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209
      A Visit Sørlandet AS-t illetően (amely egy DMO) kinyilvánították, hogy a vállalat tevékenységeivel nem szándékoznak nyereséget biztosítani a részvényesei számára. Norvég nyelven: „Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet. Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte. Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap” (utólagos kiemelés). Lásd a vállalat üzleti profilját, amely elérhető a Jogi személyek központi koordináló nyilvántartásában, amely a Brønnøysund nyilvántartások része: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

         (22)  Meghatározása: „[r]endszerek, amelyek turisztikai termékek széles választékát egyesítik és terjesztik különféle csatornákon és platformokon keresztül, általában egy meghatározott régióról gondoskodva és támogatva egy helyi idegenforgalmi szervezet tevékenységeit az adott régión belül. A DMS-ek törekednek egy ügyfélcentrikus megközelítés alkalmazására az úti cél mint holisztikus entitás menedzselése és értékesítése érdekében, jellemzően az úti céllal kapcsolatos határozott tájékoztatást, továbbá valós idejű foglalásokat és desztinációmenedzsment eszközöket biztosítva, különös figyelmet szentelve a kis és független turisztikai beszállítók támogatásának”. A DMS definíciójának elérhetősége: http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

         (23)  A desztinációmenedzsment vállalatok (DMC-k) fogalma az idegenforgalmi ágazatban helyi ismereteket, szaktudást és erőforrásokat kínáló, események, tevékenységek, utazások, utasszállítás stb. megtervezésére és megvalósítására szakosodott professzionális szolgáltató vállalatokra használt kifejezés. Nagyjából véve e kifejezés az utazási szakma professzionális szolgáltató vállalatait jelöli.

         (24)  Az IN 2013. december 20-i levele (694258. sz. dokumentum). A Nemzeti Turisztikai Szövetséget, amely az állam, valamint a turisztikai ágazatban érdekelt önkormányzati és magán felek közös testülete volt, 1903-ban hozták létre, és 1984-ig létezett. Attól kezdve a Nemzeti Turisztikai Szövetség marketing erőfeszítéseit a NORTRA alapítvány folytatta, amely 1999-ben NTC-re változtatta a nevét. 2004 óta az NTC feladatait az IN végzi, e két szervezet összeolvadását követően. Az IN 2013. december 20-i levele (694258. sz. dokumentum) is szolgált további információkkal a Norvégia mint üdülési célállomás promóciójával hagyományosan megbízott szervezetekről.

         (25)  Statsbudsjettet 2013 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. 14. oldal. Elérhető: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf
      Statsbudsjettet 2014 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Elérhető: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf
      Statsbudsjettet 2015 – oppdragsbrev Innovasjon Norge. Elérhető: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf

         (26)  Lásd: „A Kormány idegenforgalmi stratégiája. Értékes tapasztalatok. A turisztikai ágazat nemzeti stratégiája”. Norvég Kereskedelmi és Ipari Minisztérium. 2007. december 18. Az IN 2013. október 28-i levelének (688213. sz. dokumentum) 1. melléklete (688214. sz. dokumentum).

         (27)  Ugyanott, 7.5. alcím. „Visitnorway.com”, 68. oldal.

         (28)  Lásd: „A Kormány idegenforgalmi stratégiája. Célország Norvégia. A turisztikai ágazat nemzeti stratégiája.” Norvég Kereskedelmi és Ipari Minisztérium. 2012. április 10. Az IN 2013. október 28-i levelének (688213. sz. dokumentum) 4. melléklete (688216. sz. dokumentum). Elérhető: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf

         (29)  További információkért lásd a Kereskedelmi, Ipari és Halászati Minisztérium új nemzeti turisztikai struktúrára vonatkozó projekttervét (1.2 változat, 2013. június 20.): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf

         (30)  Lásd a fenti 25. lábjegyzetet.

         (31)  A 2014-es költségvetési feladatleírás megállapítja, hogy: „az Innovation Norway tovább fejleszti az internetes visitnorway.com weboldalon a nemzeti idegenforgalmi portált. […].”

         (32)  Az IN 2013. október 28-i levele (688213. sz. dokumentum).

         (33)  Az IN 2013. október 28-i levele (688213. sz. dokumentum).

         (34)  Az IN adatbázis-szolgáltatásaival szemben a New Mind | tellUs megoldását minden vállalatnak kínálják az idegenforgalmi ágazatban (nem csak az RTB-knek és a DMO-knak), és e megoldás az adatbázisba bevitt információt számos különböző médiacsatorna részére egyidőben terjeszti.

         (35)  Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában (720775. sz. dokumentum) az IN elmagyarázta, hogy az IN ugyanazon megállapodást kínálja minden RTB-nek és DMO-nak (létezik egy sablonszerződés, amelynek egy példányát megküldték a Hatóságnak). Ugyanakkor több RTB-nek és DMO-nak nem áll érdekében a prémium megállapodások aláírása az IN által előírt korlátozások miatt. Például: i. sok DMO elidegenítőnek találja régiója ábrázolását a visitnorway.com közös, nemzeti keretében; ii. az IN szerkesztője leállíthat vagy megváltoztathat olyan tartalmat, amelyet egy prémium partner közzétett a weboldalán, ha összeférhetetlenség van vagy a tartalom nem illik a visitnorway.com profiljába; iii. ha egy DMO megszünteti weboldalát, akkor elveszíti domain nevét stb.

         (36)  Az RTB-t regionális vállalkozásként alapították Aust-Agder és Vest-Agder számára 2010-ben. A vállalat a megyei és helyi hatóságok, valamint néhány olyan magánvállalat tulajdonában van, mint a Color Line, Fjord Line, Amusement Park stb. Lásd: „A Kormány idegenfogalmi stratégiája. Célország Norvégia. A turisztikai ágazat nemzeti stratégiája.” Lásd a 19 lábjegyzetet. A vállalatról további információval a Jogi személyek központi koordináló nyilvántartása szolgál, amely a Brønnøysund nyilvántartások része: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282

         (37)  A Visit Trondheim AS-t 1989-ben alapították a trondheimi turisztikai ágazat fejlesztésének céljával. Részvényesei: Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) és mások (73,11 %).
      Üzleti profilja szerint: „A Visit Trondheim az utazási desztinációs vállalat azon szervezetek, intézmények, vállalatok és állami szervek számára, amelyeknek érdekük fűződik Trondheim és a trondheimi régió turisztikai iparához. Az úti cél fejlesztését a közösségi, üzleti és idegenforgalmi fejlesztéssel koordinálva hajtják végre. A Visit Trondheim tárhelyszolgáltatásokat és profilmarketinget határoz meg és nyújt, valamint értékesíti Trondheimet és a trondheimi régiót mint idegenforgalmi, konferencia-, kulturális és eseménydesztinációt, továbbá hozzájárul azok fejlesztéséhez. A Visit Trondheim gondoskodik arról, hogy minden részt vevő fél egy irányba húzzon annak biztosítása érdekében, hogy Trondheim úti célként elérje a kívánt pozíciót, valamint a vonzerőre és hírnévre vonatkozó ambícióit. A vállalatnak nem célja, hogy közvetlen gazdasági nyereséget biztosítson tulajdonosainak. A vállalat felszámolása esetén minden hasznot a vállalat tevékenységére fordítanak” (szabad fordítás). A vállalatról további információval a Jogi személyek központi koordináló nyilvántartása szolgál, amely a Brønnøysund nyilvántartások része: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209

         (38)  URL: Uniform Resource Locator (egységes forrásazonosító). Az URL egy formázott szöveg karakterlánc, amelyet webböngészők, e-mailügyfelek és más szoftverek használnak egy hálózati erőforrás azonosítására az interneten.

         (39)  Az IN 2013. október 28-i levele (688213. sz. dokumentum).

         (40)  Az IN 2013. október 28-i második levele (688215. sz. dokumentum). Lásd még az IN válaszát az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum).

         (41)  A 2. ábrában: „DMO-specifikus”.

         (42)  A 2. ábrában: „új szerkezet”.

         (43)  A 2. ábrában: „standard bemutatás”.

         (44)  A 2. ábrában: „általános marketing”.

         (45)  A panaszos szerint: „eddig az IT platform infrastruktúra szolgáltatások turisztikai ágazat részére történő kínálata nem képezte az IN tevékenységeinek részét.” Panasz (678002. sz. dokumentum), 8. o.

         (46)  A Bíróságnak az Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00. sz. ügyben, EU:C:2003:415 számon hozott ítélete szerint az ítélet 89–93. pontjaiban megállapított négy kritériumnak megfelelő szolgáltatás-ellentételezés nem tartalmaz állami támogatást.

         (47)  A panasz további részleteit lásd a fenti (2) preambulumbekezdésben említett eljárás megindításáról szóló határozatban.

         (48)  2013. november 15-i e-mail (690346. sz. dokumentum).

         (49)  További részletekért lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (61) és (62) preambulumbekezdését.

         (50)  További részletekért lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (115)–(126) preambulumbekezdéseit.

         (51)  A Hatóság összeegyeztethetőségre vonatkozó érveléséről további információk az eljárás megindításáról szóló határozat (129)–(137) preambulumbekezdéseiben találhatóak.

         (52)  További információk a panaszostól (2015. január 13-i e-mail a panaszostól (734800. sz. dokumentum)).

         (53)  Az IN válasza az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum).

         (54)  Ugyanott.

         (55)  A norvég hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszuk 2. mellékleteként (720777. sz. dokumentum) elküldték a Hatóságnak „Az IN üzletfejlesztési és adminisztrációs célú juttatásának áttekintése” című dokumentum angol fordítását (2421. fejezet, 70. tétel). A költségmodell az IN által a fizetett szolgáltatások nyújtására fordított órák számán alapul.

         (56)  A norvég hatóságok nem az Altmark feltételek alkalmazása miatt állítják az állami támogatás hiányát, hanem az ÁGÉSZ-határozat szellemének alkalmazása miatt, az állítólagos állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének megállapítása érdekében.

         (57)  A Bizottság határozata (2011. december 20.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.).

         (58)  A norvég hatóságok elmagyarázták, hogy a visitnorway.com általános információt és termékinformációt kínál. Az általános információ olyan közérdekű információt jelent, mint az északi fényekre vonatkozó hírek stb. A termékinformáció közelebbről meghatározott kereskedelmi tevékenységekre vonatkozik, azaz szállodákra, idegenforgalmi tevékenységekre stb. Lásd a fenti (48) preambulumbekezdést.

         (59)  Az IN 2014. november 24-i levelének I. melléklete. Megjegyzések a New Mind | tellUs észrevételeihez (730560. sz. dokumentum).

         (60)  További információ a panaszostól. 2015. január 13-i e-mail a panaszostól (734800. sz. dokumentum).

         (61)  A norvég hatóságok válasza a panaszos 2015. január 13-i dátummal küldött e-mailjére, lásd a fenti lábjegyzetet (742759. sz. dokumentum).

         (62)  Ítéletek a Belgium kontra Bizottság (Tubemeuse), C-142/87. sz., EU:C:1990:125 ügyben, 25. bekezdés, valamint a France Télécom (Bouygues), T-425/04 RENV. és T-444/04 RENV. sz. egyesített ügyekben, EU:T:2015:450, 186. pont.

         (63)  Ítéletek a Höfner és Elser kontra Macroton, C-41/90. sz. ügyben, EU:C:2011:732, 21–23. pont; a Pavlov és társai, C-180/98–C-184/98. sz. egyesített ügyekben, EU:C:2000:428 és az E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] ügyben, EFTA-bírósági jelentés, 62. o., 78. pont.

         (64)  A Ministero dell'Economica e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04. sz. ügyben hozott ítélet, EU:C:2006:8, 108. pont.

         (65)  Ítélet a Banco Exterior de España, C-37/92. sz. ügyben, EU:C:1993:836, 11. pont.

         (66)  Gazdasági és nem gazdasági tevékenységek létezhetnek egymás mellett ugyanazon ágazaton belül, és ezeket néha ugyanazon szervezet szolgáltathatja. Ebben a forgatókönyvben a gazdálkodó egység csak a gazdasági tevékenységei tekintetében minősül vállalkozásnak. Lásd: Bizottság kontra Olaszország, ítélet a C-118/85. sz. ügyben, EU:C:1987:283, 7. pont. Lásd még: A Bizottság határozata (2005. március 2.) a szakképzési intézmények átszervezésére vonatkozóan Olaszországban létrehozott támogatási rendszerről (HL L 81., 2006.3.18., 25. o.), 43. preambulumbekezdés.

         (67)  Elérhető: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV&regj_oss=1

         (68)  Lásd a Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) kontra Bizottság, C-205/03. sz. ügyben hozott ítéletet, EU:C:2006:453, 26. pont.

         (69)  A főügyész véleménye a Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) kontra Bizottság, C-205/03. sz. ügyben, EU:C:2005:666, 31. pont.

         (70)  Lásd: ítéletek a Pavel Pavlov és társai, C-180/98–C-184/98. sz. egyesített ügyekben, EU:C:2000:428, 76. pont, valamint az Ambulanz Glöckner, C-475/99. sz. ügyben, EU:C:2001:577, 20. pont.

         (71)  E-6/98. sz. ügy, Norvégia kontra EFTA Felügyeleti Hatóság, Jelentés 1998, 242. o., 34. pont. Lásd még a következő ügyekben hozott ítéleteket: Bizottság és Spanyolország kontra Gibraltár és az Egyesült Királyság kormánya, C-106/09. és C-107/09. sz. egyesített ügyek, EU:C:2011:732, valamint Franciaország kontra Bizottság, C-241/94. sz. ügy, EU:C:1996:353, 19. és 20. pont.

         (72)  Ítélet a Ladbroke Racing kontra Bizottság, T-67/94. sz. ügyben, EU:T:1998:7, 52. pont, valamint a SIC kontra Bizottság, T-46/97. sz. ügyben, EU:T:2000:123, 83. pont.

         (73)  Ítélet a Chronopost SA kontra Bizottság, C-83/01 P., C-93/01 P és C-94/01P. sz. egyesített ügyekben, EU:C:2003:388, 40. pont.

         (74)  Lásd például a Hatóság alábbi határozatait: 84/15/COL a Redningsselskapet és a Tromsø-i Egyetem által nyújtott tengerészeti tanfolyamok állítólagos kereszttámogatásáról (HL C 193., 2015.6.11., 9. o.), elérhető: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf); 142/03/COL a Work Research Institute átszervezéséről és a neki juttatott állami pénzeszközökről (HL C 248., 2003.10.16., 6. o.); 343/09/COL Time önkormányzatának az 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 és 2/32 sz. ingatlanokat érintő ingatlanügyleteiről (HL L 123., 2011.5.12., 72. o.); 496/13/COL a Harpa koncertteremnek és konferenciaközpontnak nyújtott finanszírozásról (HL L 172., 2014.6.12., 36. o.), (56) preambulumbekezdés és az ott hivatkozott határozatok; valamint 174/13/COL a települési hulladékgyűjtők finanszírozásáról (HL C 263., 2013.9.12., 5. o.). Ehhez hasonlóan, a kutatás-fejlesztéshez és innovációhoz (K+F+I) nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás megállapítja, hogy: „Amennyiben ugyanazon gazdálkodó egység gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységeket egyaránt végez, a nem gazdasági tevékenységek állami finanszírozása nem tartozik az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése alá, ha a két tevékenység jellege, költségei, finanszírozása és bevételei egyértelműen elkülöníthetők, és ezáltal a gazdasági tevékenység kereszttámogatása ténylegesen elkerülhető. Az érintett gazdálkodó egység éves pénzügyi kimutatásai bizonyítékul szolgálhatnak a költségek, a finanszírozás és a bevételek megfelelő felosztásához” (18. bekezdés, utólagos kiemelés).

         (75)  E feltételeket az átláthatósági irányelv határozza meg (a Bizottság 2006. november 16-i 2006/111/EK irányelve a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról [HL L 318., 2006.11.17., 17. o.]), amelyet az EGT Vegyes Bizottság 2007. június 8-i 55/2007 határozata foglalt az EGT-megállapodásba (HL L 266., 2007.10.11., 15. o. és 48. sz. EGT-kiegészítés, 2007.10.11., 12. o.).

         (76)  Ítélet a Chronopost SA kontra Bizottság, C-83/01 P., C-93-1 P és C-94/01 P. sz. egyesített ügyekben, EU:C:2003:388, 40. pont.

         (77)  Hivatkozás az IN 2013. október 28-i levelében található ábrára (688215. sz. dokumentum).

         (78)  A Hatóság megállapítja, hogy a fejlesztési költségeket az IN 2013-as költségvetésében vették figyelembe, tehát abban az évben, amikor a költségek felmerültek. További részleteket lásd a (113)–(115) preambulumbekezdésekben.

         (79)  Az IN válasza az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum).

         (80)  Az IN által a Hatóságnak küldött 2015. április 14-i levél melléklete (753927. sz. dokumentum).

         (81)  Az IN által küldött 2015. április 14-i levél 2. melléklete (753927. sz. dokumentum).

         (82)  3. melléklet az IN-nek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszához (720778. sz. dokumentum).

         (83)  Egy tőkésített költséget egy vállalat mérlegében egy állóeszköz részeként jelenítik meg, és nem a felmerülés időszakának kiadására terhelik. Következésképpen a nem tőkésített költségek csak arra az évre vonatkozóan kiadások, amikor felmerülnek.

         (84)  Az NRS 19 egy másolatát a 2014. november 24-i levél II. mellékleteként küldték meg a Hatóságnak (730560. sz. dokumentum).

         (85)  Az ítélkezési gyakorlat szerint nem szelektív az olyan intézkedés, amely potenciálisan minden vállalkozás számára elérhető. Lásd – többek között – a Németország kontra Bizottság, C-156/98. sz. ügyben hozott ítéletet, EU:C:2000:467, 22. pont.

         (86)  A Hatóság megállapítja, hogy ezt a módszert 2013 óta következetesen alkalmazták minden prémium megállapodásra, ideértve az első két kísérleti projektre, tehát a VisitSØrlandetre és a VisitTrondheimre vonatkozó megállapodásokat. Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válasz 4. mellékletében (720779. sz. dokumentum) az IN átadta a Hatóságnak az összes aláírt prémium partnerségi megállapodás másolatát.

         (87)  Az óránkénti teljesköltségmodell különbözik az alapköltségmodelltől, ahol néhány közös költség levonható a teljes költségből. Ezt a modellt az IN nem alkalmazta a partnerségi megállapodásai keretében. Az IN elmagyarázta, hogy a 2011-es „Iránymutatások felhasználói fizetésekhez” óta ezt a modellt félretették. A teljes költség módszert alkalmazzák az IN minden szolgáltatására, ha ugyanazon szolgáltatást magánszereplők is tudják nyújtani (720775. sz. dokumentum, válasz az eljárás megindításáról szóló határozatra).

         (88)  A dolgozók által a projektre fordított idő százalékos arányát ugyancsak előre megállapítják (720778. sz. dokumentum, 3. melléklet az IN-nek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszához).

         (89)  A Hatóság megállapítja, hogy 2013-ban csak a kísérleti projektek aláírására került sor.

         (90)  Az IN 2014. november 24-i levele (730560. sz. dokumentum).

         (91)  Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában (720775. sz. dokumentum) az IN részletesebben elmagyarázza, hogy az RTB-k és DMO-k 2013 óta vannak bevonva az új projektszerkezetbe. Az RTB-k és DMO-k szintén befektettek időt és erőforrásokat. Közvetlen érintettségük és részvételük a projektben indokolja az IN által kalkulált általános óránkénti érték alatti óránkénti értéket. A kísérleti projektek külön költségeinek teljes listáját az IN-nek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válasza 6. mellékleteként nyújtották be a Hatóságnak (720781. sz. dokumentum).

         (92)  Ezt az árazási módszert alkalmazzák a piacon aktív más magánvállalatok. Itt találhatók információk e költségfelosztási módszerről: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html vagy http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able Néhány szolgáltatása esetén ezt a módszert használja például a Google (információ elérhetősége: https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en)

         (93)  Az IN válasza az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum).

         (94)  Az IN által a Hatóságnak küldött 2015. április 14-i e-mail (753927. sz. dokumentum).

         (95)  Az IN által a Hatóságnak küldött 2015. május 20-i e-mail (757843. sz. dokumentum). A számla egy másolatát az IN 2013. október 28-i leveléhez (688215. sz. dokumentum) és az IN-nek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válasza 3. mellékletéhez (720778. sz. dokumentum) csatolva nyújtották be a Hatóságnak.

         (96)  Az IN által a Hatóságnak küldött 2015. május 20-i e-mail (757843. sz. dokumentum).

         (97)  Az IN válasza az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum). Lásd még az IN 2015. április 14-i e-mailjét (753927. sz. dokumentum).

         (98)  Ítélet az EPAC kontra Bizottság, T-204/97. és T-270/97. sz. egyesített ügyekben, EU:T:2000:148, 122. pont.

         (99)  Ítélet a Westdeutsche Landesbank Girozentrale és Land Nordrhein-Westfalen kontra Bizottság, (West-LB) T-228/99. sz. és T-233/99. sz. egyesített ügyekben, EU:T:2006:405, 207. pont.

         (100)  Ítélet a West-LB ügyben, lásd fentebb, 314. bekezdés és az Olaszország kontraBizottság (Eni-Lanerossi), C-303/88. sz. ügyben, EU:C:1991:136, 22. pont.

         (101)  Ítélet a Chronopost SA kontra Bizottság, C-83/01 P., C-93/01 P és C-94/01 P. sz. egyesített ügyekben EU:C:2003:388, 40. pont.

         (102)  A gyártási iránymutatás 1. szakaszának (2) bekezdése, amely úgy rendelkezik, hogy „[e] fejezet elsősorban egyrészt az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1. pontjában említett jogi aktusra (a továbbiakban: átláthatósági irányelv) összpontosít, másrészt pedig kifejti azt az elvet, hogy amikor az állam finanszírozást nyújt egy vállalatnak olyan körülmények között, amelyek nem lennének alkalmazhatóak egy normál piacgazdasági körülmények között működő befektetőre, akkor azt a piacgazdasági befektető elvével ellentétesen teszi, és állami támogatás valósul meg”. A gyártási iránymutatás elérhetősége: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (HL L 274., 2000.10.26. Ugyanaz napi 48. sz. EGT-kiegészítés).

         (103)  Ugyanott, 1. pont „a piacgazdasági befektető elvének gyakorlatiassága” cím alatt.

         (104)  Az IN válasza az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum).

         (105)  Ez összhangban van a közszolgáltatásokra vonatkozóan megállapított feladatokkal. Például a műsorszórási iránymutatásban a Hatóság úgy véli, hogy a közszolgáltatás nyújtásában nem méltányos hasznot kérni. Ezzel szemben a gazdasági tevékenységek esetén észszerű egy profit elem, amely a tőke méltányos díjazását képviseli, figyelembe véve a kockázatot. Lásd az iránymutatás 72. bekezdését.

         (106)  A visitnorway.com platformon keresztül az IN nem gazdasági és gazdasági szolgáltatásokat nyújt. A platform teljes működése nem szükségszerűen biztosít hasznot. Ugyanakkor e határozat terjedelme annak megállapítására korlátozódik, hogy az IN méltányos haszonhoz jut-e a gazdasági szolgáltatásokból. A nem gazdasági szolgáltatások nyújtására vonatkozó adatok az állami támogatási szabályok körén kívül esnek.

         (107)  3. melléklet az IN-nek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszához (720778. sz. dokumentum). Részletes Excel-táblázatokat küldtek a Hatóságnak a prémium partnerségi megállapodások költségeire és a költségfelosztás gazdasági modelljére vonatkozóan (727330. sz. dokumentum).

         (108)  Az IN válasza az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum).

         (109)  Az IN 2014. november 24-i levele (730560. sz. dokumentum).

         (110)  Ítélet a Francia Köztársaság kontra Bizottság (Stardust Marine), C-482/99. sz. ügyben, EU:C:2002:294, 70. pont. A Bíróság szerint „[a]nnak vizsgálatához, hogy az állam gazdasági szempontból észszerű módon járt-e el, a pénzügyi támogatási intézkedések meghozatalának idején fennálló körülményekből kell kiindulni, és ennek megfelelően tartózkodni kell bármely későbbi helyzeten alapuló értékeléstől” (71. bekezdés).

         (111)  720781. sz. dokumentum.

         (112)  Az ítélkezési gyakorlat elfogadja, hogy állami vállalatok a hosszú távú profitmaximalizálást tarthatják szem előtt. Lásd az Olaszország kontra Bizottság (Lanerossi), C-303/88. sz. ügyben, EU:C:1991:136, 22. pont; az Olaszország kontra Bizottság (Alfa-FIAT), C-305/89. sz. ügyben, EU:C:1991:142, 20. pont; valamint a Ciudad de la Luz kontra Bizottság, T-319/12. és T-321/12. sz. egyesített ügyekben hozott ítéleteket, EU:T:2014:604, 41. pont.

         (113)  A Törvényszék hangsúlyozta annak szükségességét, hogy az állami vállalkozások bemutassák projektjeik gazdasági alapjait. Lásd a Corsica Ferries, T-565/08. sz. ügyben hozott ítéletet, EU:T:2012:415, 84. pont.

         (114)  Ítéletek a van der Kooy BV, 67/85., 68/85. és 70/85. sz. egyesített ügyekben, EU:C:1988:38, 29. és 30. pont, valamint a Belgium kontra Bizottság, C-56/93. sz. ügyben, EU:C:1996:64, 10. pont.

         (115)  Az SFMI-Chronopost határozatban a Bizottság megállapította, nem volt helytelen, hogy az indulási időszakban az anyavállalat által nyújtott logisztikai és kereskedelmi segítségért egy új vállalkozás által teljesített fizetések csak változó költségeket fedeztek. (A Bizottság 1997. október 1-i 98/365/EK határozata a Franciaország által az SFMI-Chronopostnak nyújtott állítólagos állami támogatásról [HL L 164., 1998.6.9., 37. o.])

         (116)  Az IN 2014. november 24-i levele (730560. sz. dokumentum).

         (117)  Lásd az IN válaszát az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum).

         (118)  Az IN 2013. október 28-i levele (688215. sz. dokumentum) és az IN válasza az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum).

         (119)  7. melléklet az IN-nek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszához (720782. sz. dokumentum).

         (120)  Az IN válasza az eljárás megindításáról szóló határozatra (720775. sz. dokumentum).

         (121)  7. melléklet az IN-nek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszához (720782. sz. dokumentum).

         (122)  Az IN 2013. október 28-i levele (688215. sz. dokumentum).

         (123)  Ítélet a WestLB kontra Bizottság, 254. pont és a Ciudad de la Luz kontra Bizottság, 44. pont, ügyekben.

         (124)  Az IN 2014. november 24-i levele (730559. sz. dokumentum).

         (125)  A NetNames-től érkezett válasz másolatát az IN 2014. november 24-i levelének III. mellékleteként küldték el a Hatóságnak (730560. sz. dokumentum).

         (126)  Ítéletek a Van Landewyck, 209/78–215/78. sz. és 218/78. sz. egyesített ügyekben, EU:C:1980:248, 88. pont; az FFSA és mások, C-244/94. sz. ügyben, EU:C:1995:392, 21. pont; valamint a MOTOE, C-49/07. sz. ügyben, EU:C:2008:376, 27. és 28. pont.

         (127)  Hivatkozás az IN által 2015. április 17-én küldött e-mailre (754218. sz. dokumentum) és az IN-nek az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszára (720775. sz. dokumentum), 4.3.3.2. fejezet.