title: 2008/785/EK: A Bizottság határozata ( 2008. október 9. ) az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában az oktatási, audiovizuális és kulturális területen működő közösségi programok irányítására létrehozott Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség létrehozásáról szóló 2005/56/EK határozat módosításáról

text:
               10.10.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 269/11

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. október 9.)
   az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában az oktatási, audiovizuális és kulturális területen működő közösségi programok irányítására létrehozott Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség létrehozásáról szóló 2005/56/EK határozat módosításáról
   (2008/785/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2005/56/EK bizottsági határozat (2) létrehozta az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség). Az ügynökség az oktatási, audiovizuális és kulturális területen folytatott közösségi tevékenységet irányítja, beleértve a külső támogatások területén folytatott európai politika eszközeiből, a 9. Európai Fejlesztési Alapból, valamint a Közösség és az Amerikai Egyesült Államok, illetve Kanada között létrejött egyes megállapodásokból finanszírozott projekteket is.

               (2)

               Az Európai Felsőoktatási Együttműködési Program harmadik szakasza (Tempus III) 2006. december 31-én lezárult. A Bizottság úgy határozott, hogy a fellépést a 2007–2013-as időszakban is folytatja (Tempus IV), és a külső támogatások területén folytatott európai politika három eszközéből – az előcsatlakozási támogatási eszközből (IPA), az európai szomszédsági és partnerségi eszközből és a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközéből – finanszírozza.

               (3)

               A Közösségnek az Amerikai Egyesült Államokkal és Kanadával folytatott kezdeményezései alapján a Bizottság továbbá úgy határozott, hogy megerősíti az oktatás és az ifjúságpolitika területén az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködést.

               (4)

               Egy külső értékelés, amelyet a Bizottság 2008 áprilisában véglegesített, rámutatott, hogy az ügynökség a legjobb megoldás a Tempus program (annak negyedik szakasza, illetve a harmadik szakasz lezárása), valamint az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés eszközével finanszírozott projektek irányítására. Az értékelés ezért azt ajánlotta, hogy az ügynökség feladatait e programok és projektek irányítására is terjesszék ki.

               (5)

               Ezért a 2005/56/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a végrehajtó hivatalok szabályozási bizottságának véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A 2005/56/EK határozat 4. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(1)   Az ügynökség a következő közösségi programok egyes vetületeinek az irányításáért felelős:

                  1.

                  a 3906/89/EGK tanácsi rendelettel (3) jóváhagyott, egyes közép- és kelet-európai országoknak nyújtott gazdasági támogatásra (Phare) vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén;

                  2.

                  a 95/563/EK tanácsi határozattal (4) jóváhagyott, az európai audiovizuális alkotások létrehozásának és terjesztésének ösztönzésére irányuló program (MEDIA II – Alkotás és terjesztés) (1996–2000);

                  3.

                  a 95/564/EK tanácsi határozattal (5) jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA II – Oktatás) (1996–2000);

                  4.

                  a 253/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (6) jóváhagyott Socrates közösségi oktatási cselekvési program (2000–2006) második szakasza;

                  5.

                  az 1999/382/EK tanácsi határozattal (7) jóváhagyott Leonardo da Vinci közösségi szakképzési cselekvési program (2000–2006) második szakasza;

                  6.

                  az 1031/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (8) jóváhagyott Ifjúság közösségi cselekvési program (2000–2006);

                  7.

                  az 508/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (9) jóváhagyott Kultúra 2000 program (2000–2006);

                  8.

                  a 99/2000/EK, Euratom tanácsi rendeletben (10) meghatározott, a kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (2000–2006);

                  9.

                  a 2666/2000/EK tanácsi rendelet (11) keretében jóváhagyott, az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak, Montenegrónak, Szerbiának és Koszovónak nyújtandó támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén (ENBTH 1244) (2000–2006);

                  10.

                  A 2698/2000/EK rendelettel (12) jóváhagyott, az euro-mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekre vonatkozó rendelkezések alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén;

                  11.

                  az Európai Felsőoktatási Együttműködési Programnak az 1999/311/EK tanácsi határozattal (13) jóváhagyott harmadik szakasza (Tempus III) (2000–2006);

                  12.

                  a 2001/196/EK tanácsi határozattal (14) jóváhagyott, az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek;

                  13.

                  a 2001/197/EK tanácsi határozattal (15) jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya között felsőoktatási és képzési együttműködési program megújításáról (2001–2005) szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek;

                  14.

                  a 2000/821/EK tanácsi határozattal (16) jóváhagyott program az európai audiovizuális művek fejlesztésének előmozdítására (MEDIA Plusz – Fejlesztés, Forgalmazás és Promóció, 2001–2006);

                  15.

                  a 163/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (17) jóváhagyott képzési program az európai audiovizuális műsorkészítő ágazatban működő szakemberek számára (MEDIA Oktatás) (2001–2006);

                  16.

                  a 2318/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (18) jóváhagyott többéves program (2004–2006) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) hatékony integrálására az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe (elektronikus tanulási program/e-learning);

                  17.

                  a 2004/100/EK tanácsi határozattal (19) jóváhagyott közösségi program az aktív európai polgárság (a polgári részvétel) támogatására (2004–2006);

                  18.

                  a 790/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (20) jóváhagyott közösségi cselekvési program az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek előmozdítására (2004–2006);

                  19.

                  a 791/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (21) jóváhagyott közösségi cselekvési program az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására, illetve meghatározott tevékenységek előmozdítására (2004–2006);

                  20.

                  a 792/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (22) jóváhagyott közösségi cselekvési program a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek előmozdítására (2004–2006);

                  21.

                  a 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (23) jóváhagyott program a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására (Erasmus Mundus) (2004–2008);

                  22.

                  a 2006/910/EK tanácsi határozattal (24) jóváhagyott, az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program (2006–2013) megújításáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek;

                  23.

                  a 2006/964/EK tanácsi határozattal (25) jóváhagyott, az Európai Közösség és Kanada kormánya közötti, a felsőoktatás, a képzés és az ifjúság területén történő együttműködés keretének (2006–2013) létrehozásáról szóló megállapodás rendelkezései alapján finanszírozható projektek;

                  24.

                  az 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (26) jóváhagyott, az egész életen át tartó tanulás (Lifelong Learning) terén létrehozott cselekvési program (2007–2013);

                  25.

                  az 1855/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (27) jóváhagyott Kultúra program (2007–2013);

                  26.

                  az 1904/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (28) jóváhagyott, az aktív európai polgárságot támogató Európa a polgárokért című program (2007–2013);

                  27.

                  az 1719/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (29) jóváhagyott »Cselekvő ifjúság« program (2007–2013);

                  28.

                  az 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (30) jóváhagyott, az európai audiovizuális ágazatot támogató program (MEDIA 2007) (2007–2013);

                  29.

                  a 443/92/EGK tanácsi rendelet (31) keretében jóváhagyott, az ázsiai fejlődő országokkal folytatott gazdasági együttműködési támogatás rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén;

                  30.

                  az 1085/2006/EK tanácsi rendelettel (32) létrehozott előcsatlakozási támogatási eszközzel (IPA) finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúság területén;

                  31.

                  az 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (33) létrehozott európai szomszédsági és partnerségi eszköz rendelkezései alapján finanszírozható projektek a felsőoktatás területén;

                  32.

                  az 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (34) létrehozott fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás területén;

                  33.

                  az 1934/2006/EK tanácsi rendelettel (35) létrehozott, az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközével finanszírozható projektek a felsőoktatás és az ifjúságpolitika területén;

                  34.

                  a 9. Európai Fejlesztési Alap (2000–2007) (36) forrásaival finanszírozható projektek a felsőoktatás területén.

      Kelt Brüsszelben, 2008. október 9-én.

            a Bizottság részéről

         Ján FIGEĽ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

      (2)  HL L 24., 2005.1.27, 35. o.

      (3)  HL L 375., 1989.12.23., 11. o.

      (4)  HL L 321., 1995.12.30., 25. o.

      (5)  HL L 321., 1995.12.30., 33. o.

      (6)  HL L 28., 2000.2.3., 1. o.

      (7)  HL L 146., 1999.6.11., 33. o.

      (8)  HL L 117., 2000.5.18., 1. o.

      (9)  HL L 63., 2000.3.10., 1. o.

      (10)  HL L 12., 2000.1.18., 1. o.

      (11)  HL L 306., 2000.12.7., 1. o.

      (12)  HL L 311., 2000.12.12., 1. o.

      (13)  HL L 120., 1999.5.8., 30. o.

      (14)  HL L 71., 2001.3.13., 7. o.

      (15)  HL L 71., 2001.3.13., 15. o.

      (16)  HL L 336., 2000.12.30., 82. o.

      (17)  HL L 26., 2001.1.27., 1. o.

      (18)  HL L 345., 2003.12.31., 9. o.

      (19)  HL L 30., 2004.2.4., 6. o.

      (20)  HL L 138., 2004.4.30., 24. o.

      (21)  HL L 138., 2004.4.30., 31. o.

      (22)  HL L 138., 2004.4.30., 40. o.

      (23)  HL L 345., 2003.12.31., 1. o.

      (24)  HL L 346., 2006.12.9., 33. o.

      (25)  HL L 397., 2006.12.30., 14. o.

      (26)  HL L 327., 2006.11.24., 45. o.

      (27)  HL L 372., 2006.12.27., 1. o.

      (28)  HL L 378., 2006.12.27., 32. o.

      (29)  HL L 327., 2006.11.24., 30. o.

      (30)  HL L 327., 2006.11.24., 12. o.

      (31)  HL L 52., 1992.2.27., 1. o.

      (32)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

      (33)  HL L 310., 2006.11.9., 1. o.

      (34)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

      (35)  HL L 405., 2006.12.3., 37. o.

      (36)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.”


title: 2014/744/EU: A Tanács határozata ( 2014. október 21. ) a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Észtországgal való automatizált adatcsere megindításáról

text:
               29.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/102

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. október 21.)
   a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Észtországgal való automatizált adatcsere megindításáról

      (2014/744/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 25. cikkére,
   tekintettel a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 20. cikkére és mellékletének 4. fejezetére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv alapján az uniós intézmények, szervek és hivatalok által a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződések alapján hatályon kívül nem helyezik, semmisnek nem nyilvánítják, vagy nem módosítják.

               (2)

               Ennek megfelelően a 2008/615/IB határozat 25. cikke alkalmazandó, és a Tanácsnak egyhangúlag kell határoznia arról, hogy a tagállamok végrehajtották-e az említett határozat 6. fejezetének rendelkezéseit.

               (3)

               A 2008/616/IB határozat 20. cikke értelmében a 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdésében említett határozatok meghozatalára egy kérdőíven alapuló értékelő jelentés alapján kerül sor. A 2008/615/IB határozat 2. fejezete szerinti automatizált adatcsere tekintetében az értékelő jelentésnek értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén kell alapulnia.

               (4)

               A 2008/616/IB határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoportok által összeállított kérdőív valamennyi automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy egy adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet.

               (5)

               Észtország kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó kérdőívet.

               (6)

               Észtország sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre Hollandiával.

               (7)

               Értékelő látogatásra került sor Észtországban, és a holland/finn értékelő csoport elkészítette a látogatásról szóló jelentést, amelyet továbbított az érintett tanácsi munkacsoportnak.

               (8)

               A gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó kérdőív, az értékelő látogatás és a kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése alkalmazásában Észtország maradéktalanul végrehajtotta a 2008/615/IB határozat 6. fejezetében foglalt, az adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezéseket, és e határozat hatálybalépésének napjától jogosult a személyes adatoknak az említett határozat 12. cikke szerinti átvételére és átadására.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. október 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

      (2)  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.


title: 2011/66/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2010. november 25. ) azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro (EKB/2010/23)

text:
               9.2.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 35/17

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2010. november 25.)
   azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro
   (átdolgozás)
   (EKB/2010/23)
   (2011/66/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 32. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/16 határozat (1) több alkalommal (2) jelentősen módosult. Mivel további módosításokra van szükség, az egyértelműség érdekében azt át kell dolgozni.

               (2)

               A KBER Alapokmányának 32.1. cikke szerint a monetáris jövedelem az a jövedelem, amely a monetáris politikai feladatok ellátása folytán az NKB-knál halmozódik fel. A KBER Alapokmányának 32.2. cikke alapján az egyes NKB-k monetáris bevételének összege megegyezik a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközökből származó éves bevétellel. Ezen eszközöket az NKB-knak a Kormányzótanács iránymutatásainak megfelelően külön ki kell mutatniuk. Az NKB-knak a monetáris politikai feladatok ellátásából származó eszközöket külön kell kimutatniuk, mint a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközöket. A KBER Alapokmányának 32.4. cikke alapján az egyes NKB-k monetáris jövedelméből le kell vonni az adott NKB által a hitelintézetek jegybanki betétei után a 19. cikkel összhangban fizetett bármely kamat összegét.

               (3)

               A KBER Alapokmányának 32.5. cikke alapján az NKB-k monetáris jövedelmének összege az Európai Központi Bankba („EKB”) befizetett tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra közöttük.

               (4)

               A KBER Alapokmányának 32.6. és 32.7. cikke alapján a Kormányzótanács felhatalmazással rendelkezik iránymutatások kialakítására a monetáris jövedelem felosztásából származó egyenlegek EKB általi elszámolására és kiegyenlítésére, valamint a 32. cikk alkalmazásához szükséges egyéb intézkedések megtételére.

               (5)

               Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (3) 10. cikke alapján az EKB és az NKB-k eurobankjegyeket hoznak forgalomba. E rendelet 15. cikke előírja, hogy a nemzeti valutaegységekben denominált bankjegyek törvényes fizetőeszközök maradnak a területi korlátaikon belül legkésőbb az egyes készpénzcsere időpontjától számított hat hónapig. A készpénzcsere évét ezért egy különleges évnek kell tekinteni, mivel a nemzeti valutaegységekben denominált bankjegyek a forgalomban lévő bankjegyek jelentős részét tehetik ki.

               (6)

               Az euro-készpénzcserére való egyes előkészületekről és az eurobankjegyek és -érmék elő- és továbbszállításáról szóló, 2006. július 14-i EKB/2006/9 iránymutatás (4) 15. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a jogosult szerződő felek számára előszállított eurobankjegyek névértékének összegével e feleknek az NKB-nál vezetett számláját terhelik meg a következő „lineáris terhelési modell” alkalmazásával: az előszállított eurobankjegyek teljes összegének terhelése három egyenlő részletben történik, az eurorendszer készpénzcsere dátumát követő első, negyedik és ötödik irányadó refinanszírozási műveletének elszámolási napján. A készpénzcsere évére vonatkozó monetáris jövedelem kiszámításában e „lineáris terhelési modellt” figyelembe kell venni.

               (7)

               E határozat kapcsolódik az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2010. december 13-i EKB/2010/29 határozathoz (átdolgozás) (5), amely előírja, hogy eurobankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátanak ki. Az EKB/2001/29 határozat megállapítja a forgalomban lévő eurobankjegyek NKB-k közötti felosztását az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában. A határozat 8 %-ot az EKB-nak utal ki a forgalomban lévő eurobankjegyek teljes értékéből. Az eurobankjegyek felosztása az eurorendszer tagjai között eurorendszeren belüli egyenlegeket hoz létre. A forgalomban lévő eurobankjegyek vonatkozásában az ilyen eurorendszeren belüli egyenlegek kamatozása közvetlen hatást gyakorol az eurorendszer minden egyes tagjának jövedelmére, és így ezt e határozatban szabályozni kell. Az EKB forgalomban lévő eurobankjegyekben való részesedésével összefüggő, az NKB-kkal szemben az eurorendszeren belüli követelések kamatozásából EKB-nál felhalmozódó jövedelmet az Európai Központi Bank a forgalomban lévő eurobankjegyekből, valamint az értékpapír-piaci program keretében vásárolt értékpapírokból származó jövedelmének a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai közötti átmeneti elosztásáról szóló, 2010. november 25-i EKB/2010/24 határozatnak (átdolgozás) megfelelően főszabály szerint a jövedelem keletkezésének pénzügyi évében a tőkejegyzési kulcsban való részesedésük arányában fel kell osztani az NKB-k között.

               (8)

               A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli követelések és tartozások nettó egyenlege után kamatot kell fizetni a pénz megszerzése költségét meghatározó objektív szempont alkalmazásával. Ebben az összefüggésben megfelelő az eurorendszer fő refinanszírozási műveleteinek pályázataiban használt kamatláb.

               (9)

               A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli nettó kötelezettségeit bele kell számítani a számításba bevonható források közé az NKB-k a KBER Alapokmányának 32.2. cikke szerinti monetáris jövedelmének kiszámítása céljából, mivel azok megegyeznek a forgalomban lévő bankjegyekkel. A forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegek kamatának elszámolása ezért az eurorendszer monetáris jövedelme jelentős összegének az NKB-k között az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában történő felosztását fogja eredményezni. Ezen eurorendszeren belüli egyenlegeket ki kell igazítani az NKB-k mérlege és eredménykimutatása fokozatos átalakításának lehetővé tételéhez. A kiigazításokat az eurobankjegyek bevezetését megelőző időszakra vonatkozóan az egyes NKB-k forgalomban lévő bankjegyeinek értékére kell alapozni. E kiigazításokat évente egy meghatározott képlet szerint kell alkalmazni, legfeljebb a következő öt évben.

               (10)

               A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlege kiigazításait annak érdekében számították ki, hogy ellentételezzék az NKB-k jövedelmi helyzetében az eurobankjegyek bevezetéséből és a monetáris jövedelmek azt követő felosztásából eredő valamennyi jelentős változást.

               (11)

               A KBER Alapokmányának 32. cikkében meghatározott általános szabályok vonatkoznak a forgalomból bevont eurobankjegyek leírásából származó bevételre is.

               (12)

               A KBER Alapokmányának 32.5. cikke alapján az NKB-k monetáris jövedelmének összege az EKB-ba befizetett tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra az NKB-k között. A KBER Alapokmányának 32.7. cikke szerint a Kormányzótanács jogosult megtenni a 32. cikk alkalmazásához szükséges valamennyi egyéb intézkedést. Ez magában foglalja a jogosultságot arra, hogy egyéb tényezőket is figyelembe vegyen a forgalomból bevont eurobankjegyek leírásából származó jövedelem felosztásáról való döntéskor. Ezzel összefüggésben az egyenlő elbánás és méltányosság alapelvei megkövetelik annak az időszaknak a figyelembevételét, amely alatt a bevont eurobankjegyeket kibocsátották. Ezen egyedi jövedelem elosztási kulcsának ezért tükröznie kell mind az EKB tőkéjében fennálló részesedést, mind pedig a kibocsátási fázis hosszát.

               (13)

               Az eurobankjegyek bevonását külön határozatok útján kell szabályozni az eurobankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról szóló, 2003. március 20-i EKB/2003/4 határozat (6) 5. cikke alapján,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:

               a)

               „NKB”: azon tagállam nemzeti központi bankja, amelynek pénzneme az euro;

               b)

               „számításba bevonható források”: az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat I. mellékletével összhangban meghatározott minősítő kötelezettségek összege;

               c)

               „számításba bevonható eszközök”: az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat II. mellékletével összhangban meghatározott, a számításba bevonható források ellenértékeként tartott eszközök összege;

               d)

               „a forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei”: az EKB/2010/29 határozat 4. cikkének alkalmazása eredményeként egy NKB és az EKB, valamint egy NKB és a többi NKB-k között felmerülő követelések és kötelezettségek;

               e)

               „tőkejegyzési kulcs”: a NKB-knak az EKB jegyzett tőkéjében való (százalékos) részesedése, amely a KBER Alapokmányának 29.1. cikkében említett kulcsban az érintett pénzügyi évre alkalmazandó súlyozás NKB-kra való alkalmazásának eredménye;

               f)

               „hitelintézet”: a) a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott változat) 2. cikkében és 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjának – a nemzeti jogba átültetett formájában – értelmében vett olyan hitelintézet (7), amely az illetékes hatóság felügyelete alatt áll; vagy b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében vett, más olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű ellenőrzés alatt áll;

               g)

               „HPM”: harmonizált mérleg a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2010. november 11-i EKB/2010/20 iránymutatás (8) VIII. melléklete szerinti felépítésben;

               h)

               „referencia-kamatláb”: az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i 2000/7/EKB iránymutatás (9) I. mellékletének 3.1.2. bekezdése alapján az eurorendszer által a fő refinanszírozási műveletek tendereiben használt, legutolsó rendelkezésre álló határkamat; Amennyiben egynél több refinanszírozási művelet elszámolását végzik ugyanazon a napon, a párhuzamosan végzett műveletek marginális kamatlábainak egyszerű átlagát kell használni.

               i)

               „a készpénzcsere dátuma” az a nap, amelyen az eurobankjegyek és -érmék törvényes fizetőeszközzé válnak egy olyan tagállamban, amelynek pénzneme az euro;

               j)

               „referencia-időszak” a készpénzcsere dátuma előtt 30 hónappal kezdődő 24 hónapos időszak;

               k)

               „a készpénzcsere éve” a készpénzcsere napján kezdődő 12 hónapos időszak;

               l)

               „napi deviza referencia-kamatláb” az a napi deviza referencia-kamatláb, amely a Központi Bankok Európai Rendszerén kívüli és belüli központi bankok közötti rendszeres napi egyeztetési eljáráson alapul, amely főszabályként közép-európai idő szerint 14:15-kor történik;

               m)

               „bevont eurobankjegyek:” bármely olyan eurobankjegy-típus vagy -sorozat, amelyet a Kormányzótanács az EKB/2003/4 határozat 5. cikke alapján hozott határozatával kivont a forgalomból;

               n)

               „kibocsátási kulcs” a bevont eurobankjegyek valamely típusának vagy sorozatának kibocsátási fázisa alatti átlagos tőkejegyzési kulcs;

               o)

               „kibocsátási fázis”: az eurobankjegyek típusa vagy sorozatai tekintetében az azon a napon kezdődő időszak, amikor az e típusba vagy sorozatba tartozó eurobankjegyek első kibocsátását nyilvántartásba vették számításba bevonható forrásként, valamint azon a napon végződik, amikor az e típusba vagy sorozatba tartozó eurobankjegy utolsó kibocsátását nyilvántartásba vették számításba bevonható forrásként;

               p)

               „leírni”: bevont eurobankjegyek „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételből való kivezetésére utaló ige.

         2. cikk
   A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei
   (1)   A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegét havonta kell kiszámítani, és az EKB és NKB-k könyveiben a hónap első munkanapján kell rögzíteni az előző hónap utolsó munkanapja szerinti értéknappal.
   Amikor egy tagállam bevezeti az eurót, a forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegének az első albekezdés szerinti kiszámítását a készpénzcsere dátuma szerinti értéknappal kell az EKB és az NKB-k könyveiben rögzíteni.
   A forgalomban lévő eurobankjegyek euorendszeren belüli egyenlegeit azon év január 1-je és január 31-e közötti időszakára vonatkozóan, amely a KBER Alapokmányának 29.3. cikke szerinti ötéves módosítás első éve, a módosított tőkejegyzési kulcsnak az előző év december 31-én forgalomban lévő összes euróbankjegy egyenlegére történő alkalmazásával kell kiszámítani.
   (2)   A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegei, beleértve az e határozat 4. cikkének alkalmazásából eredőeket is, a referencia-kamatlábon kamatoznak.
   (3)   A (2) bekezdésben említett kamatokat negyedévenként TARGET2-fizetések útján kell elszámolni.
   3. cikk
   A monetáris jövedelem mérésének módszere
   (1)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének összegét a könyvelésében rögzített, számításba bevonható eszközökből származó tényleges jövedelem mérése útján kell meghatározni. Ez alól kivétel az arany, ami nem tekinthető jövedelemtermelőnek, míg a fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i EKB/2009/16 határozat (10) alapján a monetáris politikai célokból tartott értékpapírok a referencia-kamatlábon tekinthetők jövedelemtermelőnek.
   (2)   Ha egy NKB számításba bevonható eszközeinek értéke meghaladja vagy nem éri el a számításba bevonható források értékét, a különbséget a referenciaráta különbsége értékének alkalmazásával írják jóvá.
   4. cikk
   Kiigazítások az eurorendszeren belüli egyenlegekhez
   (1)   A monetáris jövedelem kiszámítása alkalmazásában az egyes NKB-k-nak a forgalomban lévő bankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegét egy kompenzációs összeggel kell kiigazítani, amit a következő képlet szerint kell meghatározni:
   C = (K – A) × S
   ahol:

               C

               a kompenzációs összeg,

               K

               az egyes NKB-kra jutó euroösszeg, amely a tőkejegyzési kulcsnak a referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértékére történő alkalmazásának eredménye, ahol az eurót bevezető tagállam nemzeti valutájában denominált, forgalomban lévő bankjegyek összegét a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon számítják át euróra,

               A

               A referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértéke minden egyes NKB tekintetében, a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon euróra átszámítva,

               S

               minden egyes pénzügyi évre a következő együttható, a készpénzcsere dátumától kezdődően:

                           Pénzügyi év

                           Együttható

                           Készpénzcsere éve

                           1

                           Készpénzcsere éve + egy év

                           0,8606735

                           Készpénzcsere éve + két év

                           0,7013472

                           Készpénzcsere éve + három év

                           0,5334835

                           Készpénzcsere éve + négy év

                           0,3598237

                           Készpénzcsere éve + öt év

                           0,1817225

         (2)   Az NKB-k kompenzációs összegei végösszegének 0-ának kell lennie.
   (3)   A kompenzációs összegeket minden egyes olyan esetben ki kell számítani, amikor egy tagállam elfogadja az eurót, vagy amikor az EKB tőkejegyzési kulcsa megváltozik.
   (4)   Amikor egy új NKB csatlakozik az eurorendszerhez, annak kompenzációs összegét felosztják a többi NKB között a többi NKB-nak a tőkejegyzési kulcsban való részesedésével arányában, fordított (+/–) előjellel, és az kiegészíti a többi NKB-nak már járó, bármely kompenzációs összegeket.
   (5)   A kompenzációs összegeket és az azokat kiegyenlítő könyvelési tételeket az egyes NKB-k könyvelésében külön eurorendszeren belüli számlákon kell nyilvántartani a készpénzcsere dátuma szerinti értéknappal, illetve a kiigazítási időszak minden egyes következő évének ezzel megegyező értéknapján. A kompenzációs összegeket kiegyenlítő könyvelési tételek nem kamatoznak.
   (6)   Az (1) bekezdéstől eltérően a bankjegyforgalom szerkezetének változására vonatkozóan e határozat III. mellékletében leírt, bizonyos események felmerülésekor az egyes NKB-k forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegét az e mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően kell kiigazítani.
   (7)   Az eurorendszeren belüli egyenlegekre vonatkozóan e cikkben előírt kiigazításokat az adott készpénzcsere évét követő hatodik év első napjától nem lehet alkalmazni.
   5. cikk
   A monetáris jövedelem kiszámítása és felosztása
   (1)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének kiszámítását az EKB naponta elvégzi. A számítás az NKB-k által az EKB-nek jelentett számviteli adatokon alapul. Az EKB negyedévenként tájékoztatja az NKB-kat a halmozott összegről.
   (2)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének összegét csökkenteni kell a számításba bevonható forrásokon belüli kötelezettségekre kapott vagy fizetett bármely kamat összegével, és a Kormányzótanácsnak a KBER Alapokmánya 32.4. cikkének második albekezdése alapján hozott bármely határozatával összhangban.
   (3)   Az egyes NKB-k monetáris jövedelme összege felosztásának minden pénzügyi év végén a tőkejegyzési kulcs arányában kell megtörténnie.
   6. cikk
   Az eurobankjegyek leírásából származó jövedelem kiszámítása és felosztása
   (1)   A bevont eurobankjegyek a számításba vehető források részei maradnak azok cseréje vagy leírása közül a korábbi esemény bekövetkezéséig.
   (2)   A Kormányzótanács határozhat a bevont eurobankjegyek leírásáról, amely esetben meghatározza a leírás időpontját és a céltartalék összegét azon bevont eurobankjegyek tekintetében, amelyek cseréje még várható.
   (3)   A bevont eurobankjegyek leírása a következőképpen történik:

               a)

               A leírás időpontjában az EKB és az NKB-k „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételéből levonják a még forgalomban lévő, bevont eurobankjegyek teljes összegét. Ebből a célból a forgalomba hozott, bevont eurobankjegyek aktuális összegeit kiigazítják azoknak a kibocsátási kulccsal összhangban kiszámított, arányos összegeire, valamint a különbséget az EKB és az NKB-k elszámolják.

               b)

               A bevont eurobankjegyek kiigazított összege leírásra kerül az NKB-k eredménykimutatásának „forgalomban lévő bankjegyek” mérlegtételéből.

               c)

               Minden egyes NKB céltartalékot képez azon bevont eurobankjegyek tekintetében, amelyek cseréje még várható. A céltartalék összege megegyezik az adott NKB-nak a céltartalék teljes összegében meglévő, a kibocsátási kulcs alkalmazásával számított részesedésével.

         (4)   A leírás időpontja után kicserélt, bevont eurobankjegyeket az azokat elfogadó NKB könyveiben veszik nyilvántartásba. A beáramló bevont eurobankjegyeket legalább évente egyszer szét kell osztani az NKB-k között a kibocsátási kulcs alkalmazásával, és a különbséget azok egymás között elszámolják. Minden egyes NKB elszámolja céltartaléka terhére az arányos összeget, illetve ha a beáramlás meghaladja a céltartalékot, a megfelelő kiadást eredménykimutatásában rögzíti.
   (5)   A Kormányzótanács évente felülvizsgálja a céltartalék teljes összegét.
   7. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   Az EKB/2001/16 határozat ezennel hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett határozatra vonatkozó bármely utalást az ezen határozatra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni, és azok az V. mellékletben lévő megfelelési táblázattal összhangban értelmezendőek.
   8. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2010. december 31-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. november 25-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 337., 2001.12.20., 55. o.

      (2)  Lásd a IV. mellékletet.

      (3)  HL L 139., 1998.5.11., 1. o.

      (4)  HL L 207., 2006.7.28., 39. o.

      (5)  Lásd e Hivatalos Lap 26. oldalát. Az EKB/2010/29 határozatot az EKB/2010/23 határozat közzététele előtt fogadták el.

      (6)  HL L 78., 2003.3.25., 16. o.

      (7)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

      (8)  Lásd e Hivatalos Lap 31. oldalát.

      (9)  HL L 310., 2000.12.11., 1. o.

      (10)  HL L 175., 2009.7.4., 18. o.

      I. MELLÉKLET

         A SZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ FORRÁSOK ÖSSZETÉTELE

                  A.

                  A számításba bevonható források – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:

                              1.

                              Forgalomban lévő bankjegyek
                              E melléklet alkalmazásában a készpénzcsere évében az eurorendszerhez csatlakozó NKB-k vonatkozásában a „forgalomban lévő bankjegyek” fogalma:

                                          a)

                                          magában foglalja az NKB-k által kibocsátott és nemzeti valutaegységben denominált bankjegyeket; és

                                          b)

                                          csökken az előre kiadott eurobankjegyekhez kapcsolódó, még nem folyósított nem kamatozó kölcsönök értékével (a harmonizált mérleg (HPM) 6. eszközelemének része).

                                    Az adott készpénzcsere évét követően az egyes NKB-k vonatkozásában a „forgalomban lévő bankjegyek” fogalma az euróban denominált bankjegyeket tartalmazza, minden más bankjegy kizárásával.
                              Amennyiben a készpénzcsere dátumának napján a TARGET2 zárva tart, a számításba bevonható források részét képezi (a HPM 10.4. forrástétele szerinti levelezőbanki számlák részeként) az NKB azon kötelezettsége, amely az EKB/2006/9 iránymutatás alapján előszállított és azt követően, a készpénzcsere dátumát megelőzően forgalomba került eurobankjegyekből származik mindaddig, amíg az nem válik a TARGET2 ügyletekből származó eurorendszer-beli kötelezettségek részévé.

                              2.

                              Az euroövezet hitelintézeteinek euróban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos kötelezettségei, beleértve a következők bármelyikét:

                                          a)

                                          folyószámlák, beleértve a KBER Alapokmányának 19.1. cikke szerinti kötelező tartalék követelményeit (a HPM 2.1. forrástétele);

                                          b)

                                          az eurorendszer betételhelyezési lehetősége alapján betétként elhelyezett összegek (a HPM 2.2. forrástétele);

                                          c)

                                          lekötött betétek (a HPM 2.3. forrástétele);

                                          d)

                                          a finomhangoló passzív oldali műveletekből eredő kötelezettségek (a HPM 2.4. forrástétele);

                                          e)

                                          a pótlólagos fedezetbekéréshez kapcsolódó betétek (a HPM 2.5. forrástétele).

                              3.

                              Nemteljesítő, eurorendszer-beli szerződő felek betéti kötelezettségei, amelyeket visszaminősítettek a HPM 2.1. forrástételéből.

                              4.

                              Az NKB-k eurorendszeren belüli kötelezettségei, amelyek az EKB-kötvényeknek az EKB/2000/7 iránymutatás I. mellékletének 3.3. fejezete alapján történő kibocsátásából erednek (a HPM 10.2. forrástétele).

                              5.

                              A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek, beleértve azokat, amelyek e határozat 4. cikkének alkalmazásából erednek (a HPM 10.3. forrástételének része).

                              6.

                              A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a HPM 10.4. forrástételének része).

                  B.

                  Az egyes NKB-k számításba bevonható forrásainak összegét az EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.

      II. MELLÉKLET

         SZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ ESZKÖZÖK

                  A.

                  A számításba bevonható eszközök – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:

                              1.

                              Az euroövezeti hitelintézeteknek az euróban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatban nyújtott kölcsönök (a HPM 5. eszköztétele).

                              2.

                              Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok (a HPM 7.1. eszköztétele).

                              3.

                              Eurorendszeren belüli, a KBER Alapokmányának 30. cikke szerint az EKB-nak átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközöknek megfelelő követelések, az arany kivételével (a HPM 9.2. eszköztételének része).

                              4.

                              A forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó, eurorendszeren belüli nettó követelések, beleértve azokat is, amelyek e határozat 4. cikke alkalmazásából erednek (a HPM 9.4. eszköztételének része).

                              5.

                              A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a HPM 9.5. eszköztételének része).

                              6.

                              Arany, beleértve az EKB-nak átadott aranyra vonatkozó olyan összegű követeléseket, amely lehetővé teszi az egyes NKB-k számára, hogy aranyukból elkülönítsenek az összes NKB által elkülönített arany teljes mennyiségében a jegyzett tőkében alkalmazandó részesedésüknek megfelelő részt (a HPM 1. eszköztétele és 9.2. eszköztételének része).
                              E határozat alkalmazásában az aranyat a 2002. december 31-i, unciánként euróban meghatározott aranyár alapján kell értékelni.

                              7.

                              Az EKB/2006/9 iránymutatás alapján előszállított és azt követően, a készpénzcsere dátumát megelőzően forgalomba került eurobankjegyekből származó követelések (a készpénzcsere dátumáig a HPM 4.1. eszköztétele részeként, és azt követően a HPM 9.5. eszköztétel szerinti levelezőbanki számlák részeként), azonban csak addig, amíg az ilyen követelés a TARGET2 ügyletekből származó eurorendszer-beli követelések részévé nem válik.

                              8.

                              Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer-beli szerződő felek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések, és/vagy pénzügyi eszközök vagy (harmadik felekkel szembeni) követelések, amelyeket az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben a nemteljesítő eurorendszer-beli szerződő felek által nyújtott biztosíték végrehajtásával összefüggésben érvényesítettek vagy szereztek meg, és amelyeket visszaminősítettek a HPM 5. eszköztételéből (a HPM 11.6. eszköztétele részeként).

                  B.

                  Az egyes NKB-k számításba bevonható eszközeinek értékét az EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.

      III. MELLÉKLET
      A.   Első esetleges kiigazítás
      Abban az esetben, ha a készpénzcsere évében forgalomban lévő összes bankjegy átlagértéke alacsonyabb, mint a nemzeti valutaegységben denominált összes bankjegy átlagértéke a referencia-időszakban (beleértve az eurót bevezető tagállam nemzeti valutájában denominált és a napi deviza referencia-árfolyamon a referencia-időszakban euróra átszámított bankjegyek értékét), a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban a készpénzcsere évére vonatkozó „S” együtthatót visszamenőleges hatállyal ugyanolyan arányban csökkenteni kell, mint a forgalomban lévő összes bankjegy átlagának csökkenése.
      A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazásakor az NKB-k készpénzcsere évére vonatkozó „C” kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét a 4. cikk (1) bekezdése alapján hozzá kell adni az egyes NKB-k készpénzcsere évét követő 2–5. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.
      B.   Második esetleges kiigazítás
      Abban az esetben, ha a 4. cikk (1) bekezdésében említett pozitív kompenzációs összeggel rendelkező NKB-k nettó kamatot fizetnek a forgalomban lévő bankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegére, és annak az év végi eredménykimutatásban „az összevont monetáris jövedelem nettó eredménye” tételhez történő hozzáadásakor ez nettó kiadást eredményez, a készpénzcsere évére alkalmazandó „S” együtthatót a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően csökkenteniük kell az e helyzet megszüntetéséhez szükséges mértékben.
      A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazásakor az NKB-k készpénzcsere évére vonatkozó „C” kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét a 4. cikk (1) bekezdése alapján hozzá kell adni az egyes NKB-k készpénzcsere évét követő 2–5. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.

      IV. MELLÉKLET

         A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT HATÁROZAT ÉS MÓDOSÍTÁSAI

                  EKB/2001/16 határozat

                     HL L 337., 2001.12.20., 55. o.

                  EKB/2003/22 határozat

                     HL L 9., 2004.1.15., 39. o.

                  EKB/2006/7 határozat

                     HL L 148., 2006.6.2., 56. o.

                  EKB/2007/15 határozat

                     HL L 333., 2007.12.19., 86. o.

                  EKB/2009/27 határozat

                     HL L 339., 2009.12.22., 55. o.

      V. MELLÉKLET

         MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

                  EKB/2001/16 határozat

                  Ez a határozat

                     5a. cikk

                     6. cikk

                     6. cikk

                     7. cikk


title: A Tanács (EU) 2016/275 határozata (2016. február 12.) az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               27.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 52/17

         A TANÁCS (EU) 2016/275 HATÁROZATA
   (2016. február 12.)
   az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytatott a Trinidad és Tobago Köztársasággal a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (2)

               Az (EU) 2015/1037 tanácsi határozattal (2) összhangban a megállapodást 2015. május 28-án aláírták és azóta ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)

               A megállapodás szakértői vegyes bizottságot hoz létre a megállapodás igazgatása céljából. Az Uniót e vegyes bizottságban a Bizottság képviseli, amelyet a tagállamok képviselőinek kell támogatniuk.

               (4)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A megállapodás 8. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (5).
   3. cikk
   A megállapodás 6. cikke szerint létrehozott szakértői vegyes bizottságban a tagállamok képviselőinek támogatásával a Bizottság látja el az Unió képviseletét.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  2015. december 15-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács (EU) 2015/1037 határozata (2015. május 7.) az Európai Unió és a Trinidad és Tobago Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L 173., 2015.7.3., 64. o.).

      (3)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

      (4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

      (5)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás aláírása napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.


title: Az Állandó Képviselők Bizottságának határozata (2001. június 13.) egy magas szintű munkacsoport létrehozásáról (2001/C 183/01)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

42001D0629(01)

Hivatalos Lap C 183 , 29/06/2001 o. 0001 - 0001

		Az Állandó Képviselők Bizottságának határozata(2001. június 13.)egy magas szintű munkacsoport létrehozásáról(2001/C 183/01)AZ ÁLLANDÓ KÉPVISELŐK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 207. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Tanács eljárási szabályzatára és különösen annak 19. cikke (3) bekezdésére,mivel:(1) A Tanács 2001. június 5-én hozzájárult egy magas szintű munkacsoport létrehozásához annak érdekében, hogy az adócsomag tekintetében biztosítsák a munkálatok összehangolását és megvalósítsák az előrehaladás párhuzamosságát.(2) A Tanács más feladatokkal is megbízhatja a munkacsoportot az adózás területén,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkEgy magas szintű munkacsoport (a továbbiakban: "munkacsoport") jön létre, hogy az adócsomag tekintetében biztosítsa a munkálatok összehangolását és megvalósítsa az előrehaladás párhuzamosságát.2. cikkA munkacsoport a tagállamok által kijelölt magas szintű képviselőkből áll. A Bizottság kijelöli magas szintű képviselőjét, hogy az részt vegyen a munkacsoport eljárásaiban. A munkacsoport elnöke a Tanács elnökségét ellátó tagállam képviselője.3. cikkA Tanácshoz intézett jelentéstétel az EK-Szerződés 207. cikkének teljes figyelembevételével történik.4. cikkA munkacsoportnak az átfogó gazdasági fejlődésre és a gazdaságpolitikára vonatkozó kérdésekkel foglalkozó jelentéseit az Állandó Képviselők Bizottsága szerepének sérelme nélkül el kell juttatni a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsághoz és/vagy a gazdaságpolitikai bizottsághoz is, esetleges véleményezés céljából.5. cikkAmint az adócsomagról a végső megállapodás létrejön, a munkacsoport jövőjét meg kell vizsgálni.6. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 2001. június 13-án.az Állandó Képviselők Bizottsága részérőlaz elnökG. Lund--------------------------------------------------


title: 2009/17/EK: A Bizottság határozata ( 2008. december 19. ) a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó szakértői bizottság felállításáról

text:
               13.1.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 8/26

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. december 19.)
   a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó szakértői bizottság felállításáról
   (2009/17/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) és különösen annak 4. cikke egyértelmű kötelezettségeket ír elő a nemzeti közigazgatások közötti együttműködés tekintetében, és a tagállamok hatáskörébe utalja az ilyen együttműködéshez szükséges feltételek megteremtését. A fenti irányelv egyértelműen kötelezővé teszi a tagállamok számára, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a foglalkoztatásra vonatkozó szabályokkal és feltételekkel kapcsolatos információk általánosan elérhetővé váljanak nem csupán a külföldi szolgáltatók, hanem az érintett, kiküldetésben lévő munkavállalók számára is.

               (2)

               A Bizottság a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „A munkavállalók szolgáltatásnyújtás keretében történő kiküldetéséről: az előnyök és a potenciál maximalizálása a munkavállalók védelmének biztosítása mellett” című, 2007. június 13-i közleményében (2) kinyilvánította azon szándékát, miszerint magas szintű bizottságot kell felállítani annak érdekében, hogy a tagállamok támogatást és segítséget kapjanak a bevált gyakorlatok felismerésében és egymással való megosztásában, hogy intézményesítsék a kormányzati szakértők jelenlegi, informális csoportját, továbbá hogy rendszeresen, formálisan bevonják a szociális partnereket.

               (3)

               A Bizottság a szolgáltatások nyújtásának keretében a munkavállalók kiküldetése terén a megerősített igazgatási együttműködésről szóló 2008. április 3-i ajánlásában (3) leírta, hogy a tagállamoknak aktívan részt kell venniük a munkavállalók kiküldetése terén a helyes gyakorlat meghatározásának és cseréjének rendszeres és hivatalos folyamatában a Bizottság által e célból létrehozott együttműködési fórumokon keresztül.

               (4)

               A Tanács 2008. június 9-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy szakértői bizottság felállításával intézményesítse a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó informális csoportot.

               (5)

               A fenti tanácsi következtetések szerint a felállítandó bizottságnak be kell vonnia az ellenőrzésért felelős közjogi szerveket, mint például a munkaügyi felügyelő hatóságok, továbbá a megfelelő szinteken és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban rendszeresen és hivatalosan is be kell vonnia a szociális partnereket, különösen a szociális partnerek képviselőit azon ágazatokban, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése.

               (6)

               Ezért szakértői bizottságot kell létrehozni a munkavállalók kiküldetése területén, és meg kell határozni annak feladatait, felelősségét és felépítését.

               (7)

               A szakértői bizottság többek között a következő feladatokat látná el: a tagállamok támogatása és segítése a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok felismerésében és egymással való megosztásában; a lényeges információk megosztásának ösztönzése; azoknak a kérdéseknek és nehézségeknek a vizsgálata, amelyek a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó szabályozás gyakorlati alkalmazása, illetve gyakorlati végrehajtása során esetlegesen felmerülhetnek; az információkhoz való hozzáférés és az igazgatási együttműködés javítása terén elért haladás szoros nyomon követése, ideértve egy elektronikus információmegosztási rendszer lehetséges kifejlesztését.

               (8)

               A bizottságnak az egyes tagállamokban a munkavállalók szolgáltatásnyújtás keretében történő kiküldetésére alkalmazandó szabályok végrehajtásáért, alkalmazásáért és nyomon követéséért felelős vagy abban érintett nemzeti hatóságokat képviselő szakértőkből kell állnia. E szakértőknek átfogó ismeretekkel, kompetenciákkal és tapasztalatokkal kell rendelkezniük a különböző érintett szakpolitikai területek vonatkozásában. A nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban a bizottságban képviseltethetik magukat a jogszabályok ellenőrzésért felelős szakmai szervek – mint például a munkaügyi felügyelő hatóságok –, illetve a szociális partnerek.

               (9)

               A bizottságnak emellett hivatalosan és rendszeresen be kell vonnia az európai szintű szociális partnereket, különösen azon ágazatok képviseletében, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése – pl. építőipar, munkaerő-kölcsönzés, vendéglátás, mezőgazdaság és szállítás. Olyan szakértők jártasságára is kell tudnia építeni, akik a napirendjén szereplő különleges témával kapcsolatos speciális kompetenciákkal rendelkeznek.

               (10)

               Lehetővé kell tenni, hogy megfigyelőként részt vehessenek az EGT/EFTA államok, az EFTA Felügyeleti Hatóság, a csatlakozni kívánó és a tagjelölt országok, valamint Svájc képviselői.

               (11)

               A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (4) mellékletében megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a tagok információkat hozhatnak nyilvánosságra.

               (12)

               A bizottság tagjaira vonatkozó személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell feldolgozni.

               (13)

               A felmerülő költségeket a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1672/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) keretében kell finanszírozni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Létrejön a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó szakértői bizottság (a továbbiakban: a bizottság).
   2. cikk
   Feladatok
   A bizottság a következő feladatokat látja el:

               1.

               támogatja és segíti a tagállamokat a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok felismerésében és egymással való fokozottabb megosztásában;

               2.

               ösztönzi a lényeges információk megosztását, beleértve a tagállamok és/vagy szociális partnerek közötti, már létező (kétoldalú) igazgatási együttműködés formáira vonatkozó információkat;

               3.

               megvizsgálja a 96/71/EK irányelv vagy a nemzeti végrehajtási intézkedések végrehajtásával és gyakorlati alkalmazásával kapcsolatos kérdéseket, nehézségeket, valamint specifikus problémákat, valamint az irányelv érvényesítésével kapcsolatos kérdéseket;

               4.

               megvizsgálja a 96/71/EK irányelv 3. cikke (10) bekezdésének alkalmazásából eredő esetleges nehézségeket;

               5.

               nyomon követi az információkhoz való hozzáférés és az igazgatási együttműködés javítása terén elért haladást, és ebben az összefüggésben értékeli többek között az igazgatási együttműködés fokozását szolgáló információmegosztáshoz legmegfelelőbb technikai támogatási lehetőségeket, ideértve egy elektronikus információs rendszer létrehozását;

               6.

               szükség esetén megvizsgálja a munkavállalók jogainak és pozíciójuk védelmének tényleges betartását és érvényesítését elősegítő lehetőségeket;

               7.

               mélyrehatóan vizsgálja a gyakorlati, határokon átnyúló érvényesítéssel kapcsolatos problémákat a meglévő problémák megoldása, a meglévő jogi eszközök gyakorlati alkalmazásának javítása és szükség esetén a tagállamok közötti kölcsönös segítségnyújtás fokozása érdekében.

         3. cikk
   Tagság – a tagok kinevezése
   (1)   Minden tagállam két képviselőt nevez ki a bizottságba. A tagállamok két helyettest is kinevezhetnek.
   Képviselőik kinevezésekor a tagállamoknak be kell vonniuk a munkavállalók kiküldetésére alkalmazandó jogszabályok ellenőrzéséért felelős közjogi szerveket, mint például a munkaügyi felügyelő hatóságok. A nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban a szociális partnereket is bevonhatják.
   (2)   A bizottság ülésein – a szervezeteik és a Bizottság által meghatározott eljárásoknak megfelelően – megfigyelőként részt vehetnek az iparág két oldalának közösségi szintű képviselői, illetve a szociális partnerek képviselői azon ágazatokban, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése.
   E képviselőket a Bizottság nevezi ki a közösségi vagy ágazati szintű érintett szociális partnerek javaslata alapján.
   E megfigyelői csoport legfeljebb 20 tagból állhat, az alábbi összetételben:

               —

               öt tag a közösségi szintű munkaadói szervezetek képviseletében,

               —

               öt tag a közösségi szintű munkavállalói szervezetek képviseletében,

               —

               legfeljebb tíz tag (egyenletesen elosztva a munkaadói és a munkavállalói szervezetek között) azon ágazatok szociális partnereinek képviseletében, amelyekben gyakran fordul elő munkavállalók kiküldetése.

         (3)   Megfigyelőként ugyancsak részt vehetnek a bizottság ülésein az EGT/EFTA államok, az EFTA Felügyeleti Hatóság, a csatlakozni kívánó és a tagjelölt országok, valamint Svájc képviselői.
   (4)   A tagok nevének rögzítését, feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell végrehajtani.
   4. cikk
   Működés
   (1)   A bizottság elnöki tisztét a Bizottság tölti be.
   (2)   A bizottság a Bizottság egyetértésével alcsoportokat hozhat létre konkrét kérdések megvizsgálására; az alcsoportok működésének feltételeit a bizottság határozza meg. Megbízatásuk teljesítésével az alcsoportokat feloszlatják.
   (3)   A Bizottsággal egyetértésben eseti alapon is meg lehet hívni a bizottság vagy alcsoportjai vitájára szakértőket – ideértve a tárgyalt kérdéskörben különleges kompetenciával rendelkező nemzetközi szervezetek képviselőit –, amennyiben ez hasznos és/vagy szükséges.
   (4)   A bizottság és alcsoportjai a megállapított eljárásoknak és menetrendnek megfelelően rendszerint a Bizottság épületeiben üléseznek. A bizottság összehívható ettől eltérő helyszínen is, különösen olyan tagállam javaslatára, amely a bizottság, annak valamely alcsoportja vagy a mondott tagállam számára különös fontossággal bíró eseménnyel kapcsolatban kívánja vendégül látni a bizottságot vagy valamely alcsoportját.
   A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik. A bizottság és az alcsoportok ülésein részt vehetnek a Bizottság egyéb olyan tisztviselői, akiket a téma érint.
   (5)   A bizottság a Bizottság által elfogadott eljárási szabályzat-minta alapján fogadja el saját eljárási szabályzatát.
   (6)   A bizottság vagy alcsoportja tanácskozásain való részvétel keretében szerzett információk nem terjeszthetők, amennyiben a Bizottság véleménye szerint ezek bizalmasnak minősülnek.
   (7)   A Bizottság az adott dokumentum eredeti nyelvén interneten közzéteheti a bizottság összefoglalóit, megállapításait, részmegállapításait vagy munkadokumentumait.
   5. cikk
   Költségtérítés
   A bizottság tevékenységével összefüggésben a tagok, a megfigyelők és a meghívott szakértők részéről felmerülő utazási és – szükség esetén – tartózkodási költségeket a Bizottság a külső szakértőknek nyújtandó költségtérítésre irányadó bizottsági szabályoknak megfelelően téríti vissza.
   A tagok, megfigyelők és meghívott szakértők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
   A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorítások figyelembevételével az irányító főigazgatóságnak odaítélhető keretösszeg fedezi.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. december 19-én.

            a Bizottság részéről

         Vladimír ŠPIDLA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 18., 1997.1.21., 1. o.

      (2)  COM(2007) 304 végleges.

      (3)  HL C 85., 2008.4.4., 1. o.

      (4)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

      (5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (6)  HL L 315., 2006.11.15., 1. o.


title: A Tanács 2014/222/KKBP határozata ( 2014. április 16. ) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

text:
               23.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 119/65

         A TANÁCS 2014/222/KKBP HATÁROZATA
   (2014. április 16.)
   az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2010. július 26-i 2010/413/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/413/KKBP határozatot.

               (2)

               A Törvényszék a T-552/12. sz. ügyben (2)2013. november 12-én hozott ítéletével megsemmisítette a 2012/635/KKBP tanácsi határozatot (3), amennyiben az a North Drilling Company-nak (NDC) a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékébe való felvételéről rendelkezett.

               (3)

               A North Drilling Company (NDC) szervezetet a rá vonatkozó új indokolás alapján ismét fel kell venni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.

               (4)

               Egy szervezetet törölni kell a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében szereplő, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékéből.

               (5)

               A 2010/413/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/413/KKBP határozat II. melléklete az e határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. április 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. KOURKOULAS

      (1)  HL L 195., 2010.7.27., 39. o.

      (2)  A T-522/12. sz., North Drilling Co. kontra Tanács ügy, 2013. november 12-i ítélet, még nem tették közzé.

      (3)  A Tanács 2012/635/KKBP határozata (2012. október 15.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról (HL L 282., 2012.10.16., 58. o.)

      MELLÉKLET

                  I.

                  Az alább felsorolt szervezetet fel kell venni a 2010/413/KKBP határozat II. melléklete I. részének B. szakaszában (Szervezetek) foglalt jegyzékbe:

                              Név

                              Azonosító adatok

                              Indokolás

                              A jegyzékbe való felvétel időpontja

                              118.

                              North Drilling Company (NDC)

                                          No. 8 35th St. Alvand St.

                                          Argentine Sq. Tehran

                                          Iran

                                          Tel.: (+ 98) 2188785083-8

                              A North Drilling pénzügyi támogatást nyújt az iráni kormánynak azáltal, hogy közvetve a Mostazafan Foundation – az iráni kormány ellenőrzése alatt álló jelentős félállami iráni szervezet – tulajdona. A North Drilling az energiaágazatban működő fontos vállalat, amely jelentős bevételeket biztosít az iráni kormánynak. Ezenfelül a North Drilling kulcsfontosságú berendezéseket, többek között tiltott árukat importált a kőolaj- és földgázipar számára. Ennek megfelelően a North Drilling támogatást nyújt Irán atomfegyverek terjesztésének veszélyével járó tevékenységeihez.

                              2014.4.23.

                  II.

                  Az alább felsorolt szervezetet és a kapcsolódó bejegyzést törölni kell a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékből:
                  Safa Nicu, más néven: „Safa Nicu Sepahan”, „Safanco Company”, „Safa Nicu Afghanistan Company”, „Safa Al Noor Company”, illetve „Safa Nicu Ltd Company”.


title: 2011/833/EU: A Bizottság határozata ( 2011. december 12. ) a bizottsági dokumentumok további felhasználásáról

text:
               14.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/39

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. december 12.)
   a bizottsági dokumentumok további felhasználásáról
   (2011/833/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európa 2020 stratégia a XXI. század európai szociális piacgazdaságának képét festi elénk. Ezzel összefüggésben az egyik prioritás az „intelligens növekedés: tudáson és innováción alapuló gazdaság kialakítása”.

               (2)

               Az új információs és kommunikációs technológiák példátlan lehetőségeket teremtettek a különböző forrásokból származó tartalmak összegyűjtése és összekapcsolása számára.

               (3)

               A közszféra információi hozzáadott értékkel rendelkező termékeken és szolgáltatásokon keresztül az innovatív online szolgáltatások potenciális növekedésének fontos eszközei. A kormányok úgy élénkíthetik a tartalomszolgáltatási piacokat, hogy a közszféra információit átlátható, hatékony és megkülönböztetésmentes formában elérhetővé teszik. E célból az európai digitális menetrend (1) a közszféra információinak további felhasználását az egyik legfontosabb cselekvési területként határozta meg.

               (4)

               Maga a Bizottság és a többi intézmény is számos, különféle típusú dokumentum birtokosa, amelyeket újra fel lehetne használni hozzáadott értékkel rendelkező információs termékekben és szolgáltatásokban, és amelyek hasznos tartalomforrást jelenthetnének a vállalkozások és az állampolgárok számára egyaránt.

               (5)

               A bizottsági dokumentumokhoz való hozzáférési jogosultságot az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szabályozza.

               (6)

               A 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) minimumszabályokat állapít meg a közszféra információinak további felhasználásáról az Európai Unióban. Preambulumbekezdéseiben arra ösztönzi a tagállamokat, hogy e minimumszabályokon túllépve olyan nyitott adatpolitikákat fogadjanak el, amelyek lehetővé teszik a közigazgatási szervek birtokában lévő dokumentumok széles körű használatát.

               (7)

               A Bizottság követendő példával járt elöl a közigazgatási szervek számára, amikor statisztikákat, kiadványokat és az uniós jog teljes anyagát az interneten szabadon hozzáférhetővé tette. Ez az első lépés ahhoz, hogy az intézmény birtokában lévő adatok elérhetőségének és újbóli felhasználhatóságának biztosításában további előrelépés történjen.

               (8)

               A bizottsági információk újrafelhasználásáról szóló, 2006. április 7-i 2006/291/EK, Euratom bizottsági határozat (4) meghatározza a bizottsági dokumentumok további felhasználásának feltételeit.

               (9)

               A Bizottság birtokában lévő dokumentumok további felhasználásának hatékonyabbá tétele érdekében a bizottsági dokumentumok további felhasználására vonatkozó szabályokat ki kell igazítani azzal a céllal, hogy biztosítani lehessen az ilyen dokumentumok szélesebb körű további felhasználását.

               (10)

               Létre kell hozni egy olyan adatportált, amely egységes hozzáférést biztosít a további felhasználás céljából elérhetővé tett dokumentumokhoz. Ezenkívül helyénvaló a Közös Kutatóközpont kutatásra vonatkozó információit is hozzáférhetővé tenni a további felhasználás céljából elérhetővé tett dokumentumok között. Rendelkezést kell elfogadni a számítógéppel olvasható formátumok előtérbe helyezésére tekintettel. A 2006/291/EK, Euratom határozat tekintetében jelentős előrelépésnek számítana, ha a bizottsági dokumentumokat szabad további felhasználásra vonatkozó engedélyek vagy egyszerű felelősségi nyilatkozatok révén általánosságban elérhetővé tennék további felhasználás céljából anélkül, hogy azokra egyedi kérelmeket kelljen benyújtani.

               (11)

               A 2006/291/EK, Euratom határozat helyébe ezért e határozat lép.

               (12)

               A Bizottságnak a dokumentumok nyílt további felhasználására vonatkozó politikája új gazdasági tevékenységeket támogat, elősegíti az uniós információk szélesebb körű felhasználását és terjedését, erősíti az intézmények nyitottságáról és átláthatóságáról alkotott képet, és elkerülhetővé teszi a felhasználókra és a bizottsági szolgálatokra háruló szükségtelen adminisztratív terheket. 2012-ben a Bizottság, más uniós intézményekkel és ügynökségekkel közösen meg kívánja vizsgálni, hogy milyen mértékben tudnák a további felhasználásra vonatkozó saját szabályaikat kiigazítani.

               (13)

               Ezt a határozatot, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően, a személyes adatok védelmére vonatkozó elvekkel teljes összhangban kell végrehajtani és alkalmazni.

               (14)

               Ez a határozat nem vonatkozik azokra a dokumentumokra, amelyek további felhasználását a Bizottság nem engedélyezheti, például harmadik fél szellemi tulajdonjogára tekintettel, vagy mert az adott dokumentumokat a többi intézménytől kapta,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy
   Ez a határozat meghatározza a Bizottság által vagy nevében az Európai Unió Kiadóhivatala (Kiadóhivatal) által birtokolt dokumentumok további felhasználásának feltételeit azzal a céllal, hogy megkönnyítse az információk szélesebb körű további felhasználását, erősítse a Bizottság nyitottságáról alkotott képet és elkerülje a további felhasználást végzőkre és a Bizottság szolgálataira egyaránt háruló szükségtelen adminisztratív terheket.
   2. cikk
   Hatály
   (1)   Ez a határozat a Bizottság által vagy nevében köz- vagy magánszférabeli jogalanyok által alkotott olyan nyilvános dokumentumokra alkalmazandó, amelyeket:

               a)

               a Bizottság, vagy nevében a Kiadóhivatal, közzétett kiadványokban, weboldalakon vagy egyéb terjesztési eszközök révén; vagy

               b)

               nem tettek közzé gazdasági vagy egyéb gyakorlati okokból, így például tanulmányok, jelentések és egyéb adatok.

         (2)   Ez a határozat nem alkalmazandó:

               a)

               ipari tulajdonjogok – úgymint szabadalmak, védjegyek, bejegyzett formatervezési minták, logók és nevek – hatálya alá tartozó szoftverekre vagy dokumentumokra;

               b)

               olyan dokumentumokra, amelyek esetében a Bizottság nem engedélyezheti a további felhasználást, harmadik felek szellemi tulajdonjogára tekintettel;

               c)

               olyan dokumentumokra, amelyek az 1049/2001/EK rendeletben megállapított szabályok értelmében nem hozzáférhetőek, vagy amelyet csak a kiváltságos hozzáférés különös szabályainak hatálya alá tartozó fél számára tettek hozzáférhetővé;

               d)

               a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott bizalmas adatokra;

               e)

               a Bizottság alkalmazottai által végzett, még folyamatban lévő kutatási projektekkel kapcsolatban készített, még nem közzétett vagy nyilvános adatbázisban el nem érhető dokumentumokra, amelyek további felhasználása akadályozná az ideiglenes kutatási eredmények validálását, illetve amelyek esetében a további felhasználás okot adna a Bizottság érdekét szolgáló ipari tulajdonjogok bejegyzésének elutasítására.

         (3)   Ez a határozat nem sérti és semmilyen módon nem változtatja meg az 1049/2001/EK rendeletet.
   (4)   E határozat egyik rendelkezése sem engedélyezi a dokumentumok oly módon történő további felhasználását, amely visszaélésre vagy csalásra teremthet lehetőséget. A Bizottság az alkalmazandó szabályoknak megfelelően meghozza a megfelelő intézkedéseket az Európai Unió érdekeinek és megítélésének védelmére.
   3. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:
   1.   „dokumentum”:

               a)

               bármilyen tartalom, függetlenül az adathordozó formájától (papíron vagy elektronikus formában, hangként, képként vagy audiovizuális formátumban rögzített tartalom);

               b)

               az ilyen tartalom bármely része;

         2.   „további felhasználás”: dokumentumok felhasználása természetes vagy jogi személyek által, a dokumentumok eredeti céljától eltérő kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célokra. A dokumentumok megosztása a Bizottság és a közigazgatási szervek közt, amelyek ezeket a dokumentumokat kizárólag közfeladataik teljesítésére használják, nem minősül további felhasználásnak;
   3.   „személyes adat”: a 45/2001/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott adat;
   4.   „engedély”: dokumentumok meghatározott feltételekkel történő további felhasználására adott engedély. „Nyílt engedély”: olyan engedély, amelynek értelmében a jogtulajdonos egyoldalú nyilatkozatban engedélyezi a dokumentumok minden meghatározott módon történő további felhasználását;
   5.   „számítógéppel olvasható”: egy digitális dokumentum azon tulajdonsága, amely által a benne szereplő egyedi ténymegállapítások és azok belső struktúrája – a dokumentum kellő fokú strukturáltságának köszönhetően – szoftveres alkalmazásokkal megbízhatóan azonosítható;
   6.   „strukturált adat”: az egyedi ténymegállapításoknak és azok elemeinek megbízható azonosítására alkalmas módon, például adatbázisokban és táblázatokban elrendezett adatok;
   7.   „portál”: különböző webes forrásokból származó adatok elérésére szolgáló egységes hozzáférési pont. Az adatokat és a kapcsolódó metaadatokat egyaránt a források generálják. Az indexeléshez szükséges metaadatokat a portál automatikusan begyűjti és integrálja a közös funkciók, mint például a keresés és az elektronikus hivatkozások (linkek) támogatásához szükséges mértékben. A portál ezenkívül a teljesítmény növelése vagy további funkciók nyújtása érdekében belső gyorsítótárban (cache-memóriában) tárolhatja a hozzájáruló forrásokból származó adatokat.
   4. cikk
   Általános elvek
   Minden dokumentum hozzáférhető további felhasználásra:

               a)

               kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célokra a 6. cikkben megállapított feltételek mellett;

               b)

               díjmentesen, a 9. cikkben meghatározott rendelkezésekre is figyelemmel;

               c)

               külön kérelem benyújtása nélkül, kivéve a 7. cikk rendelkezéseiben meghatározott eltérő esetekben.

         Ez a határozat a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelméről szóló szabályok és különösen a 45/2001/EK rendelet teljes tiszteletben tartásával alkalmazandó.
   5. cikk
   Adatportál
   A Bizottság egy adatportált hoz létre, amely egységes hozzáférést biztosít a birtokában lévő strukturált adatokhoz, hogy megkönnyítse az elektronikus hivatkozások készítését és a kereskedelmi és nem kereskedelmi célokból való további felhasználást.
   A bizottsági szolgálatok határozzák meg és fokozatosan elérhetővé teszik a birtokukban lévő megfelelő adatokat. Az adatportál, kérésre, más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek adataihoz is hozzáférést biztosíthat.
   6. cikk
   A dokumentumok további felhasználására vonatkozó feltételek
   (1)   Eltérő rendelkezés hiányában a dokumentumokat további felhasználásra kérelem és korlátozás nélkül, vagy – adott esetben – nyílt engedéllyel vagy az újbóli felhasználók jogait ismertető feltételeket meghatározó nyilatkozattal teszik elérhetővé.
   (2)   Az említett feltételek, amelyek szükségtelenül nem korlátozhatják a további felhasználás lehetőségeit, a következők lehetnek:

               a)

               a további felhasználást végző köteles megjelölni a dokumentumok forrását;

               b)

               a dokumentumok eredeti jelentésének és üzenetének megváltoztatására vonatkozó tilalom;

               c)

               a Bizottság nem felelős a további felhasználásból eredő következményekért.

         Amennyiben egy meghatározott dokumentumcsoportra vonatkozóan más feltételeket szükséges alkalmazni, azokról konzultálni kell a 12. cikkben említett szolgálatközi csoporttal.
   7. cikk
   A dokumentumok további felhasználása iránti egyedi kérelmek
   (1)   Abban az esetben, ha a további felhasználáshoz egyedi kérelem benyújtása szükséges, a bizottsági szolgálatok ezt egyértelműen jelzik az adott dokumentumban vagy az arra mutató megjegyzésben, és megadják a címet, ahová a kérelmet be kell nyújtani.
   (2)   A további felhasználás iránti egyedi kérelmeket az érintett bizottsági szolgálatok haladéktalanul elbírálják. A kérelmezőnek átvételi elismervényt küldenek. A kérelem nyilvántartásba vételétől számított 15 napon belül a bizottsági szolgálat vagy a Kiadóhivatal vagy engedélyezi a kért dokumentum további felhasználását és, adott esetben, rendelkezésre bocsátja a dokumentum másolatát, vagy írásos válaszban értesíti a kérelmezőt kérvényének teljes vagy részleges elutasításáról, az indokok megjelölésével.
   (3)   Ha a további felhasználás iránti kérelem nagy terjedelmű vagy nagy számú dokumentumra vonatkozik, illetve ha a kérelmet le kell fordítani, a (2) bekezdésben megállapított határidőt 15 munkanappal meg lehet hosszabbítani, feltéve, hogy a kérelmezőt erről előre értesítik, és ha részletes indoklást adnak a határidő meghosszabbításáról.
   (4)   A további felhasználás iránti kérelem elutasítása esetén a bizottsági szolgálat vagy a Kiadóhivatal tájékoztatja a kérelmezőt azon jogáról, hogy keresetet nyújthat be az Európai Unió Bíróságához vagy panasszal fordulhat az európai ombudsmanhoz, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. és 228. cikkében meghatározott feltételek szerint.
   (5)   Amennyiben egy adott kérelem e határozat 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján kerül elutasításra, a kérelmezőnek küldött válaszban megnevezik a jogtulajdonos természetes vagy jogi személyt, amennyiben ismert, vagy a használat átengedőjének a nevét, akitől a Bizottság az adott anyagot kapta, amennyiben ismert.
   8. cikk
   A további felhasználásra hozzáférhetővé tett dokumentumok formátuma
   (1)   A dokumentumokat minden létező formátumban vagy nyelvi változatban elérhetővé kell tenni, amennyiben lehetséges és indokolt, számítógéppel olvasható módon.
   (2)   Ez azonban nem jelent kötelezettséget a kérelemnek való megfelelés érdekében dokumentumok létrehozására, módosítására vagy frissítésére, sem a dokumentumok részleteinek rendelkezésre bocsátására, amennyiben ez aránytalan erőfeszítéssel járna egy egyszerű műveleten túlmenően.
   (3)   Ez a határozat a Bizottság számára sem jelent kötelezettséget a kért dokumentumok lefordítására a kérelem benyújtásakor már rendelkezésre álló nyelvi változatoktól eltérő egyéb nyelvekre.
   (4)   A Bizottság vagy a Kiadóhivatal nem kötelezhető arra, hogy folytassa bizonyos típusú dokumentumok előállítását vagy azokat egy adott formátumban őrizze meg, az ilyen dokumentumok természetes vagy jogi személy általi további felhasználására tekintettel.
   9. cikk
   A díjszabásra vonatkozó szabályok
   (1)   A dokumentumok további felhasználása elvben díjmentes.
   (2)   Különleges esetekben a dokumentumok feldolgozásának és terjesztésének határköltségei felszámíthatók.
   (3)   Azokban az esetekben, amikor a Bizottság különleges alkalmazás céljaira egy dokumentum módosítása mellett dönt, a módosítás költségei felszámíthatók a kérelmezőnek. Az ilyen költségek felszámításának szükségességére vonatkozó értékelés során figyelembe kell venni a módosításhoz szükséges erőfeszítést és a további felhasználásból az Unió számára ígérkező esetleges előnyöket, például az Unió működésével kapcsolatos információk terjesztése vagy a külvilág által az intézményről alkotott kép javítása.
   10. cikk
   Átláthatóság
   (1)   A további felhasználás céljából hozzáférhetővé tett dokumentumokra vonatkozó valamennyi alkalmazandó feltételt és általános díjat előre le kell fektetni és közzé kell tenni, amennyiben lehetséges és indokolt, elektronikus úton.
   (2)   A dokumentumok keresését gyakorlati intézkedések könnyítik meg, mint például a további felhasználás céljából hozzáférhető fő dokumentumok jegyzéke.
   11. cikk
   Megkülönböztetésmentesség és kizárólagos jogok
   (1)   A dokumentumok további felhasználására alkalmazandó feltételek nem lehetnek megkülönböztetőek a további felhasználás hasonló esetei körében.
   (2)   A dokumentumok további felhasználásának lehetősége nyitva áll a piac minden potenciális szereplője számára. Kizárólagos jogok nem nyújthatók.
   (3)   Amennyiben azonban egy közérdekű szolgáltatás nyújtásához kizárólagos jog szükséges, az ilyen kizárólagos jog biztosításának jogosságát rendszeresen, de legalább három év elteltével felül kell vizsgálni. A kizárólagosságot biztosító megállapodásoknak átláthatónak kell lenniük, és közzé kell azokat tenni.
   (4)   Korlátozott időtartamú kizárólagos jog adható tudományos folyóiratok kiadóinak olyan cikkek esetében, amelyek a Bizottság tisztviselőinek munkáján alapulnak.
   12. cikk
   Szolgálatközi csoport
   (1)   Szolgálatközi csoport jön létre, amelynek elnöke az e határozatért felelős főigazgató vagy annak képviselője. A csoport a főigazgatóságok és szolgálatok képviselőiből áll. Megvitatja a közös érdekű kérdéseket és 12 havonta jelentést készít a határozat végrehajtásáról.
   (2)   Az adatportál megvalósítására irányuló projekt felügyeletét a Kiadóhivatal elnöklete mellett egy irányítóbizottság látja el, amelynek tagjai a Főtitkárság, a Kommunikációs Főigazgatóság, az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság, az Informatikai Főigazgatóság és az adatszolgáltatók képviseletében számos egyéb főigazgatóság. A későbbiek folyamán egyéb intézmények is felkérhetők a bizottságbeli tagságra.
   (3)   A 6. cikkben említett nyílt engedély feltételeit a Bizottság e határozatért, illetve a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos határozatok adminisztratív végrehajtásáért felelős főigazgatói megállapodásban rögzíti, az (1) bekezdésben említett szolgálatközi csoporttal való konzultációt követően.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   Ezt a határozatot hatálybalépése után három évvel felül kell vizsgálni.
   14. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 2006/291/EK, Euratom határozat hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2011. december 12-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  COM(2010) 245.

      (2)  HL L 145., 2001.5.31., 45. o.

      (3)  HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

      (4)  HL L 107., 2006.4.20., 38. o.

      (5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (6)  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.


title: 2014/951/EU: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUFOR RCA/6/2014 határozata ( 2014. december 16. ) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez (EUFOR RCA) az uniós erők parancsnokának kinevezéséről és az EUFOR RCA/1/2014 határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               24.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 369/76

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUFOR RCA/6/2014 HATÁROZATA
   (2014. december 16.)
   az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez (EUFOR RCA) az uniós erők parancsnokának kinevezéséről és az EUFOR RCA/1/2014 határozat hatályon kívül helyezéséről

      (2014/951/EU)

   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről (EUFOR RCA) szóló, 2014. február 10-i 2014/73/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2014/73/KKBP határozat 5. cikkével a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez (EUFOR RCA) az uniós erők parancsnokának kinevezésére vonatkozó döntések meghozatalára.

               (2)

               A PBB a 2014. február 19-én elfogadott EUFOR RCA/1/2014 határozatával (2) Thierry LION dandártábornokot nevezte ki az EUFOR RCA uniós erők parancsnokává.

               (3)

               A Tanács a 2014. november 7-én elfogadott 2014/775/KKBP határozatával (3)2015. március 15-ig meghosszabbította az EUFOR RCA időtartamát.

               (4)

               Franciaország 2014. november 14-én azt javasolta, hogy Thierry LION dandártábornok utódjaként Jean-Marc BACQUET dandártábornokot nevezzék ki az uniós erők parancsnokává az EUFOR RCA-hoz.

               (5)

               Az EU Katonai Bizottsága 2014. november 25-én azt ajánlotta a PBB-nek, hogy Jean-Marc BACQUET dandártábornokot nevezze ki az uniós erők parancsnokává az EUFOR RCA-hoz.

               (6)

               Az EUFOR RCA/1/2014 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

               (7)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2014. december 15-i hatállyal Jean-Marc BACQUET dandártábornokot nevezi ki az uniós erők parancsnokává az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez (EUFOR RCA).
   2. cikk
   Az EUFOR RCA/1/2014 határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ezt a határozatot 2014. december 15-én lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. december 16-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 40., 2014.2.11., 59. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság EUFOR RCA/1/2014 határozata (2014. február 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletéhez (EUFOR RCA) az uniós erők parancsnokának kinevezéséről (HL L 54., 2014.2.22., 18. o.).

      (3)  A Tanács 2014/775/KKBP határozata (2014. november 7.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről (EUFOR RCA) szóló 2014/73/KKBP határozat hatályának meghosszabbításáról (HL L 325., 2014.11.8., 17. o.).