title: A Bizottság (EU) 2017/1373 határozata (2017. július 24.) az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv módosításának az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról

text:
               25.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 193/4

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1373 HATÁROZATA
   (2017. július 24.)
   az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv módosításának az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás négyéves időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2016. május 24-i (EU) 2016/870 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 1801/2006/EK tanácsi rendelettel (2) jóváhagyott, az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás (3) (a továbbiakban: megállapodás) 10. cikke vegyes bizottságot hoz létre, amelynek feladata az említett megállapodás alkalmazásának ellenőrzése és különösen a megállapodás végrehajtásának, értelmezésének és megfelelő alkalmazásának a felügyelete.

               (2)

               A megállapodással előírt halászati lehetőségeket és pénzügyi hozzájárulást megállapító, az (EU) 2016/870 határozattal jóváhagyott jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 3. cikkének 3.9. bekezdése meghatározza az előző jegyzőkönyvben a 2013–2014-es időszakra előírt, a fenntartható halászat előmozdítására fordítandó ágazati támogatás fennmaradó összegének felhasználására vonatkozó szabályokat.

               (3)

               Az Unió és a mauritániai hatóságok egy rendkívüli vegyes bizottsági értekezlet keretében – amelynek lebonyolítására a felek 2017. március 10-i és április 3-i levélváltása útján került sor – megállapodtak a jegyzőkönyvnek a szóban forgó fennmaradó összeg felhasználására vonatkozó határidő elhalasztása céljából történő módosításában.

               (4)

               A Bizottság a vegyes bizottság említett értekezlete előtt elküldött a Tanácsnak egy, az Unió tervezett álláspontjának konkrét elemeit részletesen bemutató előkészítő dokumentumot, amelyet a Tanács jóváhagyott.

               (5)

               A jegyzőkönyv módosítását az Unió nevében jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Bizottság az Unió nevében jóváhagyja az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv 3. cikke 3.9. bekezdése második mondatának az e határozat mellékletében szereplő szöveggel való felváltását, amelyről az említett megállapodás 10. cikkével létrehozott vegyes bizottság tagjai levélváltás útján állapodtak meg.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. július 24-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 145., 2016.6.2., 1. o.

      (2)  A Tanács 1801/2006/EK rendelete (2006. november 30.) az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről (HL L 343., 2006.12.8., 1. o.).

      (3)  HL L 343., 2006.12.8., 4. o.

      MELLÉKLET
      Kivonat az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás 10. cikkével létrehozott vegyes bizottság tagjai közötti levélváltásból (a jegyzőkönyv 3. cikke 3.9. bekezdése második mondatának szövege).

         „A 2013–2014-es ágazati támogatás említett fennmaradó részét azonban az e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásának kezdőnapjától számított húsz (20) hónapon belül fel kell használni; ellenkező esetben a fennmaradó összeget kimerítettnek kell tekinteni és nem lehet átutalni.”


title: 2013/62/EU: A Tanács határozata ( 2013. január 22. ) a Régiók Bizottsága egy portugál tagjának és egy portugál póttagjának kinevezéséről

text:
               25.1.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 22/24

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. január 22.)
   a Régiók Bizottsága egy portugál tagjának és egy portugál póttagjának kinevezéséről
   (2013/62/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a portugál kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Carlos CESAR hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

               (3)

               André BRADFORD hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO, Presidente do Governo Regional dos Açores;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA, Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. január 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. NOONAN

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: 2011/535/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2011. július 6. ) az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról

text:
               13.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 236/6

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. július 6.)
   az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról
   (2011/535/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 26. pontjára,
   tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az Alap), hogy kifejezze szolidaritását a katasztrófák által sújtott térségek lakossága iránt.

               (2)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap igénybevételét évi 1 milliárd EUR felső határig engedélyezi.

               (3)

               A 2012/2002/EK rendelet tartalmazza az Alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket.

               (4)

               Szlovénia, Horvátország és a Cseh Köztársaság az Alap igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be egy súlyos áradások okozta katasztrófával kapcsolatban,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 19 546 647 EUR összeg kerül igénybevételre kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2011. július 6-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1696 határozata (2015. április 29.) a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/377

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1696 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a közös vállalkozás számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05306/2015 – C8-0049/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 209. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 71/2008/EK tanácsi rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel a Tiszta Égbolt 2 közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 558/2014/EK tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 1. cikke (2) bekezdésére, valamint 12. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (7),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló, 2013. szeptember 30-i 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0107/2015),

         1.

            jóváhagyja a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2013-as pénzügyi évre szóló elszámolásának lezárását;

         2.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tiszta Égbolt 2 közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 452., 2014.12.16., 17. o.

         (2)  HL C 452., 2014.12.16., 18. o.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 30., 2008.2.4., 1. o.

         (6)  HL L 169., 2014.6.7., 77. o.

         (7)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (8)  HL L 38., 2014.2.7., 2. o.


title: 2011/566/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/125

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/566/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0119/2011),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatója számára a központ 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 119. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/126

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0119/2011),

               A.

               mivel a Számvevőszék megállapítja, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2009-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2010. május 5-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának a Központ 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           tudomásul vette a Számvevőszék 2006. évi jelentésében tett észrevételeit, hogy 2006-ra 16 900 000 EUR költségvetési többlet halmozódott fel, valamint hogy a Fordítóközpont 2007-ben 9 300 000 EUR-t térít vissza ügyfeleinek, és hogy 2008-ban a többlet 26 700 000 EUR volt; egyetértett a Számvevőszékkel, hogy a többlet ilyen mértékű felhalmozódása arra enged következtetni, hogy a fordításokra vonatkozó árképzési módszer nem volt elég pontos,

                           —

                           kérte, hogy a Bizottság és a Központ mihamarabb oldja meg a munkavállalók nyugdíjjárulékára vonatkozó vitát,

               C.

               mivel a Központ 2009-es költségvetése 62 630 000 EUR volt, ami 4,48 %-kal több a 2008-as pénzügyi évnél,

      Teljesítmény

               1.

               üdvözli a Központ tervét, mely szerint félidős értékelést készít a 2008–2012-re vonatkozó stratégiájáról; mindazonáltal felhívja a Központot, hogy fejlessze a teljesítményértékelését a stratégiai intézkedései és a munkaprogramjában előre jelzett intézkedések közötti kapcsolatok javítása, valamint a teljesítmény-ellenőrzés mutatóinak a SMART (konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött) kritériumokkal való összehangolás céljából történő felülvizsgálása által;

               2.

               tudomásul veszi, hogy a Központ 2008-hoz képest 41 %-kal növelte az Uniós intézmények számára nyújtott szolgáltatásmennyiséget (a lefordított oldalak számának tekintetében);

               3.

               gratulál ahhoz, hogy a Központ a Számvevőszék 2009-es jelentéséhez csatolt táblázatában összehasonlította a 2009-ben és 2008-ban végzett műveleteket annak érdekében, hogy a mentesítésért felelős hatóság hatékonyabban tudja értékelni a Központ teljesítményét évről évre;

      Pénzgazdálkodás

               4.

               felhívja a Központot, hogy módszeresen alkalmazza pénzügyi szabályzatának 8.2. cikkét, amely előírja, hogy „a folyó pénzügyi évben vállalt jogi kötelezettségek teljes költségére kötelezettségvállalási előirányzatokat kell beállítani”;

      A Központ létrehozásáról szóló rendelettel ellentétes költségvetési többlet

               5.

               felhívja a Központot, hogy hatékonyabban lépjen fel költségvetési többletének állandó növekedése ellen; tudomásul veszi, hogy a 2965/94/EK rendelettel ellentétben a Központ évek óta költségvetési többletet halmoz fel, valamint hogy ez a többlet 2009-ben 24 000 000 EUR-t jelentett, míg 2008-ban 26 700 000 EUR, 2006-ban 16 900 000 EUR, 2005-ben 10 500 000 EUR, 2004-ben pedig 3 500 000 EUR volt; megállapítja, hogy ez a többlet elsősorban annak tudható be, hogy pontatlanok az ügyfelektől kapott fordítási kérelmekre vonatkozó előrejelzések;

               6.

               üdvözli mindazonáltal a Központ arra irányuló kezdeményezését, hogy 2009-ben 11 000 000 EUR-t térít vissza ügyfeleinek; hangsúlyozza, hogy 2007-ben a Központ 9 300 000 EUR-t már hasonlóképpen visszatérített az ügyfeleinek;

      A Bizottság nyugdíjrendszerébe fizetendő nyugdíjjárulékok

               7.

               megállapítja, hogy 2010. február 12-én az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan elfogadhatatlannak ítélte a Bizottság fellebbezését (T-456/07) (6), amely felszólította a Központot, hogy fizessen hozzájárulást a közösségi nyugdíjrendszer 1998–2005-ös pénzügyi évre vonatkozó finanszírozása részeként;

               8.

               gratulál a Központnak a Bizottsággal való konfliktusának békés módon való rendezése érdekében tett erőfeszítéseihez, amely során a költségvetési többletének egy részét (18 300 000 EUR-t) arra fordította, hogy befizesse a munkáltatói hozzájárulást a Bizottság nyugdíjrendszerébe;

      Elszámolási rend

               9.

               ösztönzi a Központot annak biztosítására, hogy megfelelő érvényesítési számviteli rendszer álljon a számvitelért felelős tisztviselő rendelkezésére; emlékeztet arra, hogy egy érvényesítési számviteli rendszer hiányából az következik, hogy a Központ átveszi a számvitelért felelős tisztviselőnek a Központ éves tevékenységi jelentésére vonatkozó nyilatkozattal kapcsolatos feladatát;

               10.

               felszólítja a Központot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az ABAC számviteli rendszer tényleges üzembe helyezése céljából tett lépéseiről; emlékezteti a Központot, hogy mivel a Központnak nincsen megfelelő szakembere az SI2 rendszer karbantartásához, a pénzügyi műveleteinek folyamatossága súlyos kockázatoknak van kitéve egészen addig, amíg az ABAC-ra való átállás meg nem történik;

      Emberi erőforrások

               11.

               felszólítja a Központot, hogy foglalja bele az érzékeny feladatkörökre vonatkozó információkat a munkaköri leírásokba, és biztosítsa az összes bevezetett kockázatcsökkentő kontroll megjelölését;

               12.

               ösztönzi a Központot, hogy frissítse a képzésekre vonatkozó végrehajtási szabályokat, és határozzon meg új ütemezést erre vonatkozóan; támogatja a Központot a képzései minőségének hatékony nyomon követésére irányuló lépéseiben;

      Belső ellenőrzés

               13.

               elismeri, hogy a Központ elküldte a mentesítésért felelős hatóság számára az igazgatója által készített jelentést, amely összefoglalja a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) ajánlásainak tartalmát a költségvetési rendelet 72. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően; felszólítja mindazonáltal a Központ igazgatóját, hogy szolgáljon konkrét információval az IAS által tett ajánlások tartalmáról;

               14.

               elismeri, hogy az IAS ellenőrizte a megbízhatósági nyilatkozat Központon belüli megfigyelését és elemeit 2009-re vonatkozóan; ösztönzi a Központot, hogy tovább erősítse a belső kontrollrendszerét, az ellenőrzési rendszerét és a garanciafolyamatokat;

               15.

               felszólítja a Központot, hogy alkosson olyan átfogó írásbeli eljárásrendet, amely meghatározza a megrendelőknek leszállított fordítások fizetési meghagyásainak létrehozására, érvényesítésére és könyvelésére vonatkozó szerepköröket, az ütemezést, illetve a munkafolyamatokat;

               16.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló 2011. május 10-i állásfoglalására (7).

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 119. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 252., 2010.9.25., 119. o.

      (6)  EBHT 2010, II-00183. o.

      (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0163. (Lásd e Hivatalos Lap 269. oldalát.)


title: A Bizottság határozata (2004. április 29.) az élelmiszer-/takarmányválság kezelésére vonatkozó általános terv elfogadásáról

text:
15/8. kötet          HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                    489
32004D0478
L 160/98                                            AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA                                                  2004.4.30.
                                                         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
                                                                 (2004. április 29.)
                          az élelmiszer-/takarmányválság kezelésére vonatkozó általános terv elfogadásáról
                                                                   (2004/478/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA                                              ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
                                                                                1. cikk
tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről,
az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élel-            Létrejön a 178/2002/EK rendelet 55. cikkében előírt és a
miszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló,                 melléklethez csatolt, az élelmiszer-/takarmányválság kezelésére
2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi                   vonatkozó általános terv.
rendeletre (1) és különösen annak 55. cikkére,
mivel:                                                                                2. cikk
(1)    A 178/2002/EK rendelet 55. cikke előírja, hogy a Bizottság             Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését
       az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (a továbbiak-               követő hónap első napján lép hatályba.
       ban: Hatóság) és a tagállamokkal szorosan együttműködve
       készítse el az élelmiszerek és a takarmányok biztonságára
       vonatkozó általános válságkezelési tervet.                             Kelt Brüsszelben, 2004. április 29-én.
(2)    Az általános terv tervezetéről konzultáltak a Hatósággal, és                                           a Bizottság részéről
       azt részletesen megvitatták a tagállamokkal az
                                                                                David BYRNE
       Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság
       keretében,                                                                                a Bizottság tagja
(1) HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 1642/2003/EK tanácsi ren-
    delettel (HL L 245., 2003.9.29., 4. o.) módosított rendelet.
 ---pagebreak--- 490    HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                             15/8. kötet
                                                        MELLÉKLET
          AZ ÉLELMISZER-/TAKARMÁNYVÁLSÁG KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS TERV
    1.   AZ ÉLELMISZEREK-/TAKARMÁNYVÁLSÁG KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS TERV
         ALKALMAZÁSI KÖRE
         A 178/2002/EK rendelet IV. fejezetének 3. szakasza új kockázatkezelési módszereket irányoz elő az
         élelmiszerek és takarmányok területén: a Bizottság olyan válságkezelő egységet hoz létre, amelyben a Hatóság
         is részt vesz, valamint elfogadják az élelmiszer/takarmányválság kezelésére vonatkozó általános tervet, amely
         különösen megállapítja a válságkezeléshez szükséges gyakorlati eljárásokat. Az élelmiszer-/takarmányválság
         kezelésére vonatkozó általános terv a továbbiakban: általános terv.
         A 3. szakasz három cikke egymáshoz kapcsolódik:
         Az 55. cikk előírja, hogy a Bizottság a Hatósággal és a tagállamokkal szorosan együttműködve készítse el az
         élelmiszer-/takarmányválság kezelésére vonatkozó általános tervet, amely meghatározza a válsághelyzeteket és
         a válságkezeléshez szükséges gyakorlati eljárásokat, beleértve az alkalmazandó átláthatósági elveket és egy
         kommunikációs stratégiát is.
         Az 56. cikk előírja, hogy a Bizottság hozzon létre egy válságkezelő egységet.
         Az 57. cikk meghatározza a válságkezelő egység feladatait.
         Az 55. cikk szerinti általános terv meghatározza azokat az élelmiszerekből és takarmányokból eredő közvetlen
         vagy közvetett, egészségkárosító kockázatokat, amelyeknek a megelőzésére, felszámolására vagy elfogadható
         szintre való csökkentésére a meglevő rendelkezések vagy az 53. és 54. cikk alkalmazásai nem elegendőek.
         Ezen felül az 56. cikk előírja, hogy a Bizottság létrehoz egy válságkezelő egységet, „amennyiben megállapítja,
         hogy egy bizonyos élelmiszer vagy takarmány súlyos közvetlen vagy közvetett egészségügyi kockázatot jelent,
         és a kockázat megelőzésére, felszámolására vagy elfogadható szintre való csökkentésére nem elegendőek a
         meglevő rendelkezések, illetve a kockázat kizárólag az 53. vagy 54. cikk alkalmazásával nem kezelhető
         megfelelő módon”.
         Ezért az általános terv meghatározza a következőket:
         – a válsághelyzetek,
         – az általános terv alkalmazásához vezető eljárás,
         – a válságkoordinátorokból álló hálózat létrehozása,
         – a gyakorlati válságkezelő eljárások,
         – a válságkezelő egység szerepe,
         – a válságkezelő egység gyakorlati működése (felépítés, működés módja, cselekvések),
         – a válságkezelő egység és a döntéshozatali folyamat közötti kapcsolat,
 ---pagebreak--- 15/8. kötet    HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                491
                 – a válság megoldása,
                 – a vélhetően súlyos kockázat esetén alkalmazandó válságkezelési eljárások,
                 – a kommunikációs stratégia,
                 – az átláthatóságra vonatkozó elvek.
                 Az általános tervben megállapított válságkezelő eljárások iránymutatásul szolgálnak, azokat alkalmazni kell a
                 tagállamokra, a Hatóságra és a Bizottságra.
            2.   VÁLSÁGHELYZETEK
            2.1. Az emberi egészségre súlyos közvetlen vagy közvetett kockázatot jelentő válsághelyzetek
                 Ilyen válsághelyzetek azok, amelyek esetében a kritikus tényezők olyan szinten vannak jelen, hogy a Bizottság
                 megítélése szerint a kérdéses, élelmiszerből vagy takarmányból eredő válsághelyzet annyira összetett, hogy azt
                 a meglévő előírásokkal vagy kizárólag az 53. és 54. cikk alkalmazásával nem lehet megfelelően kezelni.
                 A tapasztalatok alapján a kockázattal járó helyzeteket rendszerint a meglévő eljárásokkal megfelelően kezelni
                 lehet. Ez azt jelenti, hogy csak nagyon kevés, kivételesen előforduló helyzetet lehet válsághelyzetnek tekinteni.
                 Ezek a kritikus tényezők különösen a következők:
                 a helyzet súlyos közvetlen vagy közvetett kockázatot jelent az emberi egészségre és/vagy ilyen az általános
                 megítélése vagy visszhangja, vagy ilyen általános megítélése és/vagy visszhangja lehet,
                 és
                 a kockázat széles körű vagy az élelmiszerlánc jelentős részére kiterjedhet,
                 és
                 nagyon valószínű, hogy a kockázat több tagállamot és/vagy harmadik országot is érinteni fog.
                 Az általános terv megkívánja egy válságkezelő egység létrehozását amennyiben a közvetlen vagy közvetett
                 kockázatot súlyosnak lehet ítélni. Az általános terv ezért szinte minden esetben magában foglalja egy
                 válságkezelő egység létrehozását.
            2.2. Feltételezhetően súlyos kockázatot jelentő válsághelyzetek
                 Fontos foglalkozni a tervben azokkal az esetekkel, amelyekben a kockázat feltételezhető, és olyan súlyos
                 kockázattá fejlődhet, amelyet nem lehet megelőzni, felszámolni vagy elfogadható szintre csökkenteni a meglévő
                 rendelkezésekkel vagy kizárólag az 53. és 54. cikk alkalmazásával. Ebben az esetben nem hoznak létre
                 válságkezelő egységet, de megfelelő rendelkezéseket hoznak az ilyen típusú helyzet hatékony kezelésének
                 biztosítására.
 ---pagebreak--- 492    HU                                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 15/8. kötet
    3.   AZ ÁLTALÁNOS TERV ALKALMAZÁSÁHOZ VEZETŐ ELJÁRÁS
         Az élelmiszer-/takarmányválság kezelésére vonatkozó általános terv alkalmazásához, és szükség esetén
         válságkezelő egység létrehozásához vezető információ a következő forrásokból származhat:
         – a sürgősségi riasztórendszer értesítése (élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó sürgősségi riasztórendszer),
         – a tagállamoktól származó információ (egyéb típusú értesítések, az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi
            Állandó Bizottságtól származó információ stb.)
         – a Hatóságtól származó információ,
         – az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivataltól (ÉÁH-tól) származó információ,
         – az EU járványügyi hálózatától származó információ,
         – a harmadik országoktól vagy nemzetközi szervektől származó információ,
         – bármilyen egyéb forrásból (fogyasztói csoportoktól, ipartól, egyéb érdekelt felektől, a médiától stb.)
         Amennyiben a kockázatokkal kapcsolatos információ elemzése során a Bizottság arra az álláspontra jut, hogy
         a 2.1. vagy 2.2. szakaszban megállapított feltételek esetleg teljesülnek, előzetes kapcsolatba lép az érintett
         tagállammal (tagállamokkal), hogy megvizsgálja a helyzetet, és a Hatósággal, hogy információt kérjen a szóban
         forgó kockázatról.
         A rendelkezésre álló valamennyi vonatkozó információ értékelése alapján a Bizottság meghatározza, hogy
         teljesültek-e a 2.1. szakaszban vagy a 2.2. szakaszban megállapított feltételek.
    4.   A VÁLSÁGKOORDINÁTOROKBÓL ÁLLÓ HÁLÓZAT LÉTREHOZÁSA
         Minden tagállam, a Hatóság és a Bizottság kijelöl egy-egy válságkoordinátort és annak egy helyettesét megfelelő
         szinten. A kijelölt koordinátorok és helyettesek nevéről és elérhetőségéről értesíteni kell a Bizottságot.
         A koordinátorok értekezletét röviddel kijelölésük után a Bizottság szervezi meg. Az első értekezleten a Bizottság
         egy, a koordinátorok, a helyettesek és elérhetőségeik teljes jegyzékét tartalmazó kézikönyvet oszt szét. A
         kézikönyv tartalmazza a közösségi referencialaboratóriumok jegyzékét is. A gyakorlati működési eljárásokat
         megvitatják, például annak érdekében, hogy válság esetén biztosítsák, minden koordinátort a lehető legrövidebb
         időn belül el lehessen érni, valamint hogy hatékony együttműködést biztosítsanak a kockázattal kapcsolatos
         kommunikációs stratégia (lásd a 7. szakaszt) terén. Az érdekelteket tájékoztatják az ilyen értekezletek őket
         érintő eredményeiről.
         A gyakorlati eljárásoknak biztosítaniuk kell a gyors fellépést. A gyakorlati eljárásokat szükség esetén csatolják
         az általános tervhez.
 ---pagebreak--- 15/8. kötet    HU                                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 493
            5.   Az emberi egészségre súlyos közvetlen vagy közvetett kockázatot jelentő válsághelyzetek kezelésére
                 szolgáló gyakorlati eljárások
            5.1. A válságkezelő egység létrehozása
                 Amennyiben a kockázatokkal kapcsolatos információ elemzése során a Bizottság arra az álláspontra jut, hogy
                 a 2.1. szakaszban felsorolt feltételek esetleg teljesülnek, és különösen, hogy a kockázat valószínűleg komoly,
                 előzetes kapcsolatba lép az érintett tagállammal (tagállamokkal), hogy megvizsgálja a helyzetet, és a Hatósággal,
                 hogy információt kérjen a szóban forgó kockázatról.
                 A rendelkezésre álló valamennyi vonatkozó információ értékelése alapján a Bizottság válságkezelő egységet hoz
                 létre, ha úgy ítéli meg, hogy a 2.1. szakaszban említett feltételek teljesültek.
                 A Bizottság azonnal értesíti a tagállamokat és a Hatóságot a válságkezelő egység létrehozásáról.
                 A válságkezelő egység felállítására vonatkozó döntés azt jelenti, hogy az általános terv 5., 7. és 8. szakaszát
                 valamennyi érintett félre (Bizottság, Hatóság, tagállamok) alkalmazni kell.
            5.2. A válságkezelő egység szerepe
                 A válságkezelő egység felelős az összes vonatkozó adat összegyűjtéséért és értékeléséért, és a válság kezelésére
                 rendelkezésre álló lehetőségek azonosításáért.
                 Feladatához tartozik a nyilvánosság tájékoztatása a kérdéses kockázatokról és az e tekintetben hozott
                 intézkedésekről.
                 A jobb összehangoltság és gyorsabb fellépés biztosításával a válságkezelő egység egy kiegészítő eszköz a válság
                 hatékony kezelésének biztosítására. Ebből kifolyólag a válságkezelő egység valamennyi tagja együttműködik
                 valamennyi rendelkezésre álló lényeges információ összegyűjtésében és kicserélésében; együttműködnek
                 továbbá az összegyűjtött adatok értékelésében és a megfelelő válságkezelési lehetőségek azonosításában. A
                 válságkezelő egység tagjai a kommunikációval kapcsolatban is együttműködnek, és azonosítják a nyilvánosság
                 átlátható tájékoztatására szolgáló legjobb módszereket.
                 A válságkezelő egység azonban nem felelős a kockázatkezeléssel kapcsolatos határozatok elfogadásáért vagy
                 a jogszabályok végrehajtásáért (ellenőrzési szempontok).
                 Működési módszerei nem helyettesítik a Bizottság, a tagállamok vagy a Hatóság saját hatásköre keretében
                 alkalmazott eljárásokat.
                 Ennek következtében a válságkezelési döntéseket már érvényben lévő egyedi eljárások szerint kell elfogadni
                 (különös tekintettel a komitológiai eljárásokra).
                 Minden tagállam továbbra is felelős a hatósági ellenőrzés irányításáért a saját területén. A válsághelyzetben a
                 szükséges sürgős ellenőrzés koordinálására elfogadott egyedi eljárások megmaradnak. Szükség esetén az
                 Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság felelős az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal sürgős
                 feladatainak elküldéséért.
 ---pagebreak--- 494    HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                  15/8. kötet
         A Hatóság hasonlóképpen továbbra is felelős a tudományos vélemény szolgáltatásra irányuló eljárások
         megvalósításáért abban az esetben, ha a Tudományos Bizottság vagy valamelyik tudományos testülete sürgős
         tudományos véleményt kér.
    5.3. A válságkezelő egység gyakorlati működése
         Összetétel
         A válságkezelő egység a Bizottság és a Hatóság válságkoordinátoraiból (vagy helyetteseikből), a közvetlenül
         érintett tagállam(ok) válságkoordinátoraiból és a Bizottság, a Hatóság és a közvetlenül érintett tagállam(ok)
         egyéb képviselőiből áll. A Hatóság szolgáltatja a szükséges szakmai és technikai támogatást.
         A válságkezelő egység célja a gyors és hatékony cselekvés elősegítése. Tagjai részt vesznek a válságkezelő egység
         rendszeres válságértekezletein, ahol nagyfokú hozzáértést és elkötelezettséget kell tanúsítaniuk. Képesnek kell
         lenniük számos felelősség elvállalására, ami azt jelenti, hogy az élelmiszer/takarmány ágazatban nagy
         felelősséggel rendelkező személyeket kell kijelölni.
         Amennyiben a válságkezelő egység úgy véli, hogy a válság kezeléséhez más jogi vagy természetes személy
         szakértelmére van szüksége, állandó vagy eseti segítséget kérhet e személyektől. Így például a közösségi vagy
         a nemzeti referencialaboratóriumok szakértőit felkérheti, hogy közreműködjenek a válságkezelő egységben,
         amennyiben a laboratóriumi elemzéssel kapcsolatos szakértelmükre szükség van.
         A Bizottságban és a Hatóságban az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal kapcsolatos kommunikációért felelős
         személyek kapcsolatban állnak a válságkezelő egység munkájával.
         A válságkezelő egység működésére vonatkozó gyakorlati eljárások
         A Bizottság válságkoordinátora (vagy helyettese) a válságkezelő egység elnöke. Az elnök biztosítja különösen
         a válságkezelő egység munkája és a döntéshozatali folyamat közötti kapcsolatot. Munkáját a Bizottság érintett
         illetékes egységéhez (egységeihez) tartozó megfelelő szakértők segítik.
         Az elnök gondoskodik a válságkezelő egység zavartalan működéséről és a tagok közötti feladatmegosztásról,
         figyelembe véve azok szakértelmét.
         Miután az elnök úgy döntött, hogy válságkezelő egységet hoz létre, a lehető legrövidebb időn belül meghívja
         a Hatóság és a válság által közvetlenül érintett tagállamok koordinátorait a válságkezelő egység első
         értekezletére. A koordinátorokat korlátozott számú személy kísérheti. Az elnök határozza meg a kísérők
         maximális számát.
         A Hatóság koordinátorainak és a közvetlenül érintett tagállamok válságkezelő egységben részt vevő
         koordinátorainak biztosítaniuk kell a megfelelő részvételt a válságkezelő egység értekezletein, elérhetőség,
         szakértelem és felelősség tekintetében egyaránt. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a válságkoordinátor vagy
         helyettese valamennyi értekezleten részt vesz, és a megfelelő személyek kíséretében jelenik meg.
         A Hatóság felelős a szakmai és technikai segítségnyújtásért, ha ez szükséges, különösen a tudományos ismeret
         állapota tekintetében (valamennyi vonatkozó tudományos információ összegyűjtése és értékelése a kérdéses
         kockázattal kapcsolatban).
 ---pagebreak--- 15/8. kötet HU                                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 495
              A válságkezelő egység felelős az érintett felekkel történő szoros kapcsolattartásért, különösen abban az esetben,
              ha az információt meg kell osztani.
              A működés módja
              A Bizottság gondoskodik a titkárság személyzetéről a válságkezelő egység értekezletei során (jegyzőkönyv stb.)
              és a válságkezelő egység rendelkezésére bocsátja a zavartalan működéshez szükséges valamennyi személyi és
              tárgyi forrást (különös tekintettel az értekezletek termeire, a kommunikációs eszközökre stb.).
              A válságkezelő egység a RASFF (az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó sürgősségi riasztórendszer)
              hálózatára vonatkozó meglévő technikai létesítményeket használja a kommunikáció, illetve a tájékoztatás
              céljára, különösen a tagállamoktól való információkérésre és az ezek által benyújtott információ fogadására.
              A válságkezelő egység cselekvései
              A fent említett 57. cikkel összhangban a válságkezelő egység a következőket cselekszi:
              – A vonatkozó tudományos adatok és valamennyi tudományos információ begyűjtésével kapcsolatos
                 cselekvések, amelyek lehetővé teszik a kérdéses kockázat lehető leghatékonyabb kezelését. Különösen:
                 – a válságkezelő egység különböző tagjai számára rendelkezésre álló tudományos információ megosztása,
                 – szükség esetén a tagokat megbízzák, hogy további tudományos információt gyűjtsenek,
                 – szükség esetén a tudományos hiányosságok pótlására meghozott cselekvés koordinálása,
                 – szükség esetén a tagokat felkérik, hogy vegyék fel a kapcsolatot nemzetközi szervezetekkel, érintett
                    felekkel és a harmadik országokkal annak biztosítása érdekében, hogy minden rendelkezésre álló
                    információt hozzáférhetővé tegyenek és megosszanak,
                 – szükség esetén a válságkezelő egység a közösségi referencialaboratóriumok segítségét kérheti.
              A tudományos adatok összegyűjtésével kapcsolatos feladatok szétosztásánál figyelembe kell venni a Hatóság
              egyedi szakértelmét és a kérdésben a Hatóság által már megállapított tudományos adatok megosztására szolgáló
              mechanizmusokat (a Hatóság hálózata).
              A tudományos adatok összegyűjtésével kapcsolatos feladatok szétosztásánál szükség esetén szerepelhet a
              Bizottság által irányított egyéb hálózatoktól kapott segítség, például emberi betegségek esetén a korai
              figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer (EWRS), állategészségügy területén az állatbetegségek közösségi
              bejelentő rendszere (ADNS), vagy kutatási területen a Kutatási Főigazgatóság irányítása alatt álló hálózatok.
              – más vonatkozó adatok (a fent említett tudományos adatoktól eltérő adatok) összegyűjtésével kapcsolatos
                 cselekvések. Különösen:
 ---pagebreak--- 496    HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                              15/8. kötet
           – a rendelkezésre álló minden más vonatkozó adat megosztása (hivatalos ellenőrzések eredménye, hivatalos
              ellenőrző laboratóriumok által elvégzett elemzések, a harmadik országoktól szerzett adatok stb.).
           – szükség esetén további adatgyűjtési céllal osztják ki a tagoknak a feladatokat,
           – szükség esetén azon céllal osztják ki a tagoknak a feladatokat, hogy vegyék fel a kapcsolatot nemzetközi
              szervezetekkel, az érintett felekkel és a harmadik országokkal annak biztosítása érdekében, hogy minden
              rendelkezésre álló információt hozzáférhetővé tegyenek és megosszanak.
         – A rendelkezésre álló információ értékelésével kapcsolatos cselekvések. Különösen:
           – a tagok, különösen a Hatóság által már elvégzett értékelések megosztása, vagy más módon rendelkezésre
              álló értékelések megosztása,
           – a kockázatértékelés megszervezése, figyelembe véve a Hatóság egyedi szerepét a válságkezelő egységnek
              történő szakmai és technikai segítségnyújtásban, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy a Hatóságtól
              hivatalos tudományos véleményt kérjenek,
           – szükség esetén a közösségi referencialaboratóriumok technikai támogatásának kihasználása elemzési
              célokra.
         – Az emberi egészséggel kapcsolatos kockázat megelőzésére, felszámolására vagy elfogadható szintre való
           csökkentésére szolgáló lehetőségek azonosításával kapcsolatos cselekvések, valamint az ilyen lehetőségek
           aktualizálása a rendelkezésre álló új információ és a helyzet további alakulása alapján. Különösen:
           – a válságkezelő egység tagjai együttműködnek a rendelkezésre álló lehetőségek azonosításában,
           – a rendelkezésre álló lehetőségekről egy közös dokumentumot hoznak létre; ez a dokumentum minden
              egyes lehetőség tekintetében tartalmazza az adott lehetőség választásának indokolását, különös tekintettel
              a rendelkezésre álló adatok értékelésének leglényegesebb eredményeire.
         – A kockázatokról és a megtett intézkedésekről a nyilvánossággal szembeni kommunikáció megszervezésével
           kapcsolatos cselekvések.
         Ezzel a kérdéssel a 7. szakasz részletesebben foglalkozik.
         A válságkezelő egység minden megtett cselekvés esetén kérheti konkrét személyek állandó vagy eseti
         közreműködését, ha ezek szakértelmét szükségesnek ítéli.
    5.4. A válságkezelő egység és a döntéshozatali folyamat közötti kapcsolat
         A válságkezeléssel kapcsolatos cselekvés
         A válságkezeléssel kapcsolatos cselekvés része minden olyan cselekvés, amelynek célja a fennálló kockázat
         megelőzése, csökkentése vagy felszámolása: bizonyos típusú cselekvések a válságkezelő egység felelősségébe,
         mások a Bizottság és/vagy a tagállamok felelősségébe tartoznak. A cselekvés a Bizottság 53. cikk (2)
 ---pagebreak--- 15/8. kötet    HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                497
            bekezdésében megállapított arra vonatkozó lehetőségének sérelme nélkül történik, hogy vészhelyzetben az érintett
            tagállamokkal konzultálva és a többi tagállamot tájékoztatva ideiglenesen további intézkedéseket vezessen be.
            1. lépés
                – A Bizottság összehívja a válságkezelő egységet az annak megalakítását követő legrövidebb időn belül.
                – A válságkezelő egység az 5., 7. és 8. szakaszban előírtak szerint cselekszik.
            2. lépés
                – A válságkezelő egység által megállapított lehetőségeket átadják a Bizottságnak, amely ezeket azonnal továbbítja
                   a tagállamoknak.
                – A Bizottság felkészül a szükség esetén meghozandó intézkedésekre. Kérheti a Hatóságot, hogy sürgős
                   tudományos véleményt adjon, ha úgy ítéli meg, hogy a Hatóság hivatalos tudományos véleményére szükség
                   van.
            3. lépés
                – Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság értekezlete, hogy megvizsgálja a javasolt
                   intézkedéseket és véleményt nyilvánítson róluk, ha szükséges.
                – Szükség esetén sürgősségi intézkedések elfogadása, különösen a 178/2002/EK rendelet 53. és 54. cikkében
                   előírt eljárások alapján.
                – Sürgős tudományos véleményre vonatkozó kérelem esetén a Hatóság megteszi a szükséges intézkedéseket
                   annak biztosítására, hogy a vélemény a lehető leghamarabb elkészüljön.
            Állandó cselekvések a válsághelyzet idején
            –   A válságkezelő egység a válsághelyzet idején folyamatosan gyűjti és értékeli a vonatkozó adatokat, és újraértékeli
                a rendelkezésre álló lehetőségeket. Az újraértékelt lehetőségeket eljuttatja a Bizottsághoz és a tagállamokhoz. A
                Bizottság módosított intézkedéseket dolgozhat ki és nyújthat be mérlegelésre az Élelmiszerlánc- és
                Állat-egészségügyi Állandó Bizottságnak.
            –   A válsághelyzet idején az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság rendszeres és sürgősségi
                értekezleteket tart annak biztosítására, hogy minden lényeges információt megosszanak, különösen az összes
                szükséges intézkedés elfogadása és a válságkezelési intézkedések végrehajtása tekintetében (az érintett
                tagállamoktól származó jelentések, amelyeket az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz
                nyújtottak be és ott megvitattak).
            –   A 7. szakaszban említett kommunikációs stratégia alapján és a 8. szakasz átláthatósági elveivel összhangban a
                válságkezelő egység a válság során folyamatosan tájékoztatja a nyilvánosságot és az érdekelt feleket.
            A válságkezelő egység és a döntéshozatali folyamat közötti kapcsolat
                    –   Gyakorlati mechanizmusok biztosítják, hogy a válságkezelő egység és a döntéshozatali folyamat
                        megfelelően kapcsolódjon egymáshoz. Különösen, az Állandó Bizottságot folyamatosan tájékoztatják a
                        válságkezelő
 ---pagebreak--- 498    HU                                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                15/8. kötet
               egység munkájáról, és a Hatóságot meghívják az Állandó Bizottság értekezleteire. A válságkezelő egységet
               folyamatosan tájékoztatni kell a döntéshozatali folyamat részeként hozott intézkedésekről, annak
               érdekében, hogy össze lehessen hangolni a kérdéssel kapcsolatos információkat.
    5.5.  A válság megoldása
          A fenti eljárások addig maradnak érvényben, amíg a válságkezelő egységet fel nem oszlatják. Ha a válságkezelő
          egységgel folytatott konzultációt követően és az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság
          keretében a tagállamokkal szoros együttműködésben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a válságkezelő egység
          teljesítette feladatát, mert a kockázatot sikerült irányítás alá vonni, feloszlathatja a válságkezelő egységet.
    5.6.  Utólagos válságértékelés
          Átfogó utólagos válságértékelést kell végrehajtani az érdekelt felek bevonásával. A válságkoordinátorok a válság
          lezárását követően értekezletet tartanak, amelynek célja a válságkezelés során használt különböző eszközöknél
          alkalmazott működési eljárások fejlesztése az utólagos válságértékelés fényében és a nyert tapasztalatok
          alapján.
    6.    A VÉLHETŐEN SÚLYOS KOCKÁZAT ESETÉN ALKALMAZANDÓ VÁLSÁGKEZELÉSI ELJÁRÁSOK
          Amennyiben a kockázatokkal kapcsolatos információ elemzése során a Bizottság arra az álláspontra jut, hogy
          a 2.2. szakaszban felsorolt feltételek esetleg teljesülnek, előzetes kapcsolatba lép az érintett tagállammal
          (tagállamokkal), hogy megvizsgálja a helyzetet, és a Hatósággal, hogy információt kérjen a szóban forgó
          kockázatról.
          A rendelkezésre álló valamennyi vonatkozó információ értékelése alapján, és amennyiben a Bizottság úgy ítéli
          meg, hogy 2.2. szakaszban megállapított feltételek teljesültek, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a
          tagállamokat és a Hatóságot, hogy az általános terv 6., 7. és 8. szakaszát kell alkalmazni.
          Miután a Bizottság úgy döntött, hogy alkalmazza az általános tervnek ezt a szakaszát, a következőket cselekszi:
          –    megfelelő kapcsolatot létesít a közvetlenül érintett tagállammal (tagállamokkal) és a Hatósággal, hogy
               felkérje őket belső válságkezelő hálózatuk aktiválására. Szükség esetén a Hatóság által vészhelyzetekre
               kidolgozott, tudományos adatok megosztására szolgáló mechanizmusokat (a Hatóság hálózatait) aktiválni
               kell.
          –    szükség esetén kérelmezi az illetékes laboratóriumok aktiválását és analitikai eredményeik megosztását,
          –    megfelelő kapcsolatot létesít vagy értekezleteket tart a közvetlenül érintett tagállammal (tagállamokkal) és
               a Hatósággal annak biztosítása érdekében, hogy minden vonatkozó információt megosszanak
               (tudományos adatok, ellenőrzési adatok stb.),
          –    lépéseket tesz a kommunikáció tekintetében (lásd a 7. szakaszt). A 8. szakaszban említett átláthatóságra
               vonatkozó elveket alkalmazni kell.
 ---pagebreak--- 15/8. kötet    HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                499
                  Ez a cselekvés addig folytatódik, amíg a kockázat értékelése átfogóbbá nem válik. Ha a kockázatot súlyosnak
                  értékelik, és a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 2.1. szakaszban megállapított feltételek teljesültek, válságkezelő
                  egységet kell létrehozni, és az 5., 7. és 8. szakaszban előírt eljárásokat kell alkalmazni.
                  Ha a kockázatot nem értékelik súlyosnak, a meglévő rendes kockázatkezelési előírásokat kell alkalmazni.
            7.    A KOMMUNIKÁCIÓS STRATÉGIA
                  A kockázatkezelő egység a kérdéses ügynek megfelelően kidolgozza kommunikációs stratégiáját annak
                  érdekében, hogy folyamatosan tájékoztathassa a nyilvánosságot a kockázatról és a megtett intézkedésekről.
                  Ez a kommunikációs stratégia kiterjed a kérdéses problémával kapcsolatos üzenetek tartalmára és a
                  kommunikáció időzítésére, beleértve a továbbadásukra vonatkozó megfelelő intézkedéseket is.
                  A stratégia a nyilvánosság felé irányuló kommunikációnál összehangolt, következetes és átlátható módon
                  figyelembe veszi az egység minden tagjának egyedi kompetenciáját és felelősségeit. E célra a következő
                  eljárásokról kell gondoskodni:
                  –    a Bizottságnál az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal kapcsolatos kommunikációért felelős személyt és
                       a Hivatalnál a kommunikációért felelős személyt bevonják a válságkezelő egység munkájába,
                  –    a válsággal közvetlenül érintett tagállamok, és ezen keresztül a válságkezelő egység tagjai minden tőlük
                       telhetőt megtesznek annak biztosítására, hogy kommunikációs politikájuk megfeleljen a válságkezelő
                       egység által koordinált kommunikációs stratégiának,
                  –    hasonlóképpen a tagállamok, amelyek nem tagjai a válságkezelő egységnek, válságkoordinátoraikon
                       keresztül kapcsolatban állnak a válságkezelő egység által koordinált stratégiával annak érdekében, hogy
                       biztosítani lehessen a következetességet a kockázat kommunikációja tekintetében.
                  A válságkezelő egység által elfogadott stratégia bármilyen kommunikációs csatorna használatát magában
                  foglalhatja, amely megfelelő az olyan ügyek esetén, amelyekben az Európai Parlament, a harmadik országok
                  és az érdekelt felek érintettek.
                  A válságkezelő egység által kidolgozott kommunikációs stratégia magában foglalja az érintett felekkel való
                  előzetes kapcsolatfelvételt, ahol ez szükséges, különösen, ha egy meghatározott kereskedelmi márkával vagy
                  névvel kapcsolatban adnak tovább információt.
                  Az információ továbbadásában a kommunikációs stratégia figyelembe veszi az érdekelt feleket európai szinten
                  képviselő szervezetek által betöltött konkrét szerepet.
                  A kommunikációs stratégia magában foglalja megfelelően koordinált kapcsolatok létesítését az érintett
                  harmadik országokkal annak érdekében, hogy ezeket egyértelmű, pontos és koherens információkkal lássák
                  el. Magában foglalja a kommunikációs stratégia a megfelelő információ átadását harmadik országoknak is,
                  hogy felhívja azokat, a válság megoldódott.
 ---pagebreak--- 500    HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                             15/8. kötet
          A kommunikációs stratégia biztosítja, hogy a kommunikációs folyamat átlátható, a 8. szakaszban
          megállapított elvekkel összhangban.
          Amennyiben az információt az általános terv 6. szakaszában meghatározott módon közlik, biztosítani kell a
          kommunikáció szükséges egységességét is. Az e szakaszban előírt kapcsolatok és értekezletek keretében
          megfelelő esetben megtörténhet a 7. szakasznak megfelelő kommunikációs stratégia kidolgozása.
    8.    AZ ÁTLÁTHATÓSÁGRA VONATKOZÓ ELVEK
          Ha a válságkezelő egység közleményt bocsát ki, nagy gondot fordít az átláthatóság biztosítására a 178/2002/EK
          rendelet 10. cikkében a nyilvános információra vonatkozó elvekkel összhangban.
          Az általános titoktartási szabályokat továbbra is alkalmazni kell. Ezenkívül a 178/2002/EK rendelet 52.
          cikkében előírt különleges titoktartási szabályokat alkalmazni kell az RASFF keretében történő
          információcserére.
          Amikor a válságkezelő egység közli a Hatóság által a nevében elvégzett munka eredményeit, a Hatóság
          munkájának eredményeire tekintettel a 178/2002/EK rendelet 38. és 39. cikkében előírt átláthatósági és
          titoktartási elveket kell alkalmazni.


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1694 határozata (2015. április 29.) az Európai GNSS Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/369

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1694 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai GNSS Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai GNSS Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai GNSS Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan az Ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2010. szeptember 22-i 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 14. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0095/2015),

         1.

            megállapítja, hogy az Európai GSS Ügynökség végleges éves beszámolója megegyezik a számvevőszéki jelentés mellékletében szereplővel;

         2.

            jóváhagyja az Európai GSS Ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló elszámolásának lezárását

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai GSS Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 318. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 276., 2010.10.20., 11. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (7)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: Az Európai Parlament határozata (2009. április 23.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               26.9.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/195

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2009. április 23.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2009/679/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2009. február 10-i ajánlására (5588/2009 – C6–0060/2009),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,

               —

               tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0174/2009),

               1.

               mentesítést ad az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatója számára az ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon közzétételükről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 278., 2008.10.31., 26. o.

      (2)  HL C 311., 2008.12.5., 50. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2009. április 23.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2009. február 10-i ajánlására (5588/2009 – C6–0060/2009),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 14. cikkére,

               —

               tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0174/2009),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               1.

               tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék maradéktalanul kedvező megbízhatósági nyilatkozatot bocsátott ki, és semmiféle megjegyzést nem tett;

               2.

               gratulál az Ügynökségnek, hogy az elmúlt két évben jelentősen javította a pénzügyi gazdálkodását; ösztönzi, hogy továbbra is törekedjen a legmagasabb színvonalú költségvetési tervezésre, végrehajtásra és ellenőrzésre;

               3.

               a mentesítési határozatot kísérő egyéb, horizontális jellegű észrevételek tekintetében utal az uniós ügynökségek pénzügyi gazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2009. április 23-i állásfoglalására (6).

      (1)  HL C 278., 2008.10.31., 26. o.

      (2)  HL C 311., 2008.12.5., 50. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  Lásd e Hivatalos Lap 206. oldalát.


title: A Tanács határozata (2016. június 16.) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa hét tagjának kinevezéséről

text:
                  21.6.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 223/7

            A TANÁCS HATÁROZATA
      (2016. június 16.)
      az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsa hét tagjának kinevezéséről
      (2016/C 223/08)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (1) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Kiemelten fontos biztosítani az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) függetlenségét, átláthatóságát, hatékonyságát és tevékenységének magas tudományos színvonalát. Emellett elengedhetetlenül fontos biztosítani az EFSA tagállamokkal való együttműködését is.

                  (2)

                  Az EFSA Igazgatótanácsa hét tagjának hivatali ideje 2016. június 30-án lejár.

                  (3)

                  Az EFSA Igazgatótanácsa hét új tagjának kinevezése érdekében a Tanács – a Bizottság által készített dokumentáció alapján és az Európai Parlament által kifejtett álláspont fényében – megvizsgálta a Bizottság által benyújtott jelöltlistát. A cél a lehető legnagyobb szakértelemnek és a megfelelő – például irányítási és közigazgatási – szakmai tapasztalatok széles körének, valamint az Unió területén belüli lehető legszélesebb földrajzi megoszlásnak a biztosítása.

                  (4)

                  A 178/2002/EK rendelet 25. cikke értelmében az EFSA Igazgatótanácsának tagjai közül négynek fogyasztóvédelmi szervezetből vagy az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezetből kell érkeznie. Az Igazgatótanács azon hét tagja közül, akiknek a hivatali ideje 2016. június 30-án lejár, egy az említett szakmai háttérrel rendelkezik. Ennek a tagnak a helyére ezért egy ugyanilyen szakmai háttérrel rendelkező tagot kell kinevezni,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A Tanács az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság Igazgatótanácsába a 2016. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra a következő tagokat nevezi ki:

                  —

                  Aivars BĒRZIŅŠ,

                  —

                  Zita ČEPONYTĖ (*),

                  —

                  Didier HOUSSIN,

                  —

                  Jaana HUSU-KALLIO,

                  —

                  Giuseppe RUOCCO,

                  —

                  Andrej SIMONČIČ,

                  —

                  Michael WINTER.

            2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt Luxembourgban, 2016. június 16-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            L. F. ASSCHER

         (1)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

         (*)  Fogyasztóvédelmi szervezetekhez kapcsolódó szakmai háttérrel rendelkezik.