title: A Bizottság határozata (2002. november 6.) a Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0524

Hivatalos Lap L 183 , 22/07/2003 o. 0040 - 0044

		A Bizottság határozata(2002. november 6.)a Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal létrehozásáról(2003/524/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel a Bizottság Eljárási Szabályzatának [1] 20. cikkére,mivel:(1) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet [2] (a továbbiakban "költségvetési rendelet") jogi kereteket határoz meg egy új típusú igazgatási hivatal létrehozásához.(2) A feladatok kiszervezésére vonatkozó politikáról szóló, 1999. december 13-i bizottsági iránymutatások [3], és az igazgatás reformjáról szóló fehér könyv [4] körvonalazta az új kiszervezési politikát, amely újra a tényleges feladatokra és tevékenységekre koncentráló igazgatási szemléleten alapul.(3) A Bizottságban, illetve intézményközi szinten a számos területen elvégzett helyzetfelmérés alapján a feladatok kiszervezésével foglalkozó tervező és koordinációs csoport által elvégzett elemzés eredményei rávilágítanak a bizottsági hivatalok létrehozásával elérhető fő előnyökre és a különös figyelmet igénylő területekre, így például annak szükségességére, hogy biztosítani kell a különböző helyszíneken végzett műveletek összhangját, és meg kell határozni az egyes hivatalok legkisebb kritikus méretét.(4) A kiválasztott hivatali típus olyan igazgatási egységekből áll, amelyek célja a Bizottság más szervezeti egységei és/vagy potenciálisan más közösségi intézmények tevékenységének támogatása.(5) A különösen az infrastruktúra és a logisztika területén elvégzett elemzés megállapítja, hogy milyen előnyöket biztosít, ha az adminisztratívtechnikai-támogatást magában foglaló határozatok végrehajtását egyetlen struktúrára bízzák. Ez a struktúra különösen alkalmas arra, hogy hatékonyan és gazdaságosan hasznosítsa az erőforrásokat, miközben javítja az általa nyújtott szolgáltatások átláthatóságát, újra a hatékony műveleti feladatokra koncentrál és lépést tart a felhasználók szükségleteivel és igényeivel.(6) Az ilyen típusú hivatal megfelelő eszköz arra, hogy ezen a területen elérjék az intézményközi szintre történő váltást, amely iránt néhány más közösségi intézmény is kifejezte érdeklődését.(7) A luxembourgi infrastruktúra és logisztika egyes aspektusainak irányításához kapcsolódó helyi sajátosságok fontos szerepet játszanak. Ezért szükséges létrehozni Luxembourgban egy, a Brüsszelben felállított hivataltól elkülönülten működő infrastrukturális és logisztikai igazgatási hivatalt.(8) A Bizottság 2002. május 28-án elfogadott iránymutatásaival [5] összhangban, mint a Bizottság igazgatási hivatala, szükséges, hogy a hivatal továbbra is egyértelműen valamely főigazgatósághoz tartozzon. Ennek megfelelően a hivatalt a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatósághoz kell csatolni.(9) Szükséges megállapítani a hivatal feladatait és működését.(10) A bizottsági iránymutatásokkal összhangban, irányítóbizottságot kell létrehozni, amelynek fő feladata – a biztosi kollégium felügyelete alatt – a hivatal tevékenységeinek felügyelete, megbízatásának meghatározása, és azok megfelelő végrehajtásának biztosítása. Ezért, az iránymutatásokkal összhangban, szükséges meghatározni az irányítóbizottság pontos összetételét, feladatait és belső szervezetét.(11) Szükséges megállapítani a hivatal személyzetének kinevezésére vonatkozó szabályokat, és biztosítani kell, hogy a hivatalra ugyanazok a szabályok és eljárások vonatkozzanak, mint a Bizottságra.(12) A Bizottságnak a hivatal tekintetében meg kell határoznia a személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra, illetve az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott jogköröket.(13) A hivatal személyzetére és annak tevékenységére vonatkozóan meg kell határozni a hivatal igazgatójának felelősségére vonatkozó elveket.(14) A hivatal igazgatója köteles céljairól tájékoztatni az irányítóbizottságot, valamint bemutatni a rendszeres beszámolókat és az éves irányítói beszámolót.(15) A pénzügyi követelmények megkövetelik a költségvetési rendelet második része V. címének a hivatalra történő alkalmazását azzal az általános elvvel összhangban, amely szerint az előirányzatokról a Költségvetési Főigazgatósággal folytatott tárgyalásokért felelős személynek a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek kell lennie.(16) Az a főigazgatóság, amelyhez a hivatalt csatolják, támogatja az irányítóbizottságot, felelős az egyes hivatalok közötti rendszeres kapcsolattartásért, és biztosítja a különböző hivatalok koherens működését. Ez a feladat különösen fontos annak biztosítására, hogy az átmeneti időszak zökkenőmentesen menjen végbe.(17) A 2002. szeptember 18-i bizottsági határozat a 2003-ra vonatkozó előzetes költségvetési tervezet kiegészítésére és módosítására irányuló indítványt testesít meg, és létrehozza a hivatal felállításának költségvetési keretét,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:I. FEJEZETA HIVATAL LÉTREHOZÁSA, CÉLJA ÉS FELADATAI, VALAMINT SZÉKHELYE1. cikkA hivatal létrehozásaLétrejön a Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal (a továbbiakban: "a hivatal").A főigazgatóság, amelyhez a hivatalt csatolják, a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság.A hivatal 2003. január 1-jétől működik.2. cikkCél(1) A hivatal biztosítja, hogy a 3. cikkben megállapított, a személyzet elhelyezésével, a szociális jóléti infrastruktúra irányításával és az intézmény logisztikai igényeivel összefüggő valamennyi tevékenység megvalósul.(2) A hivatal a Bizottság hatályos igazgatási szabályaival összhangban teljesíti a célját.(3) A Bizottság, a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság kezdeményezése vagy a hivatalnak az említett Főigazgatósággal egyetértésben készült javaslata alapján elfogadja az új szabályokat vagy – adott esetben – a szükséges módosítások.Az erre vonatkozó részletes eljárást a hivatal irányítóbizottsága a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatósággal közösen dolgozza ki.(4) A hivatal a Szerződések szerint, illetve az azok alapján létrehozott más testület vagy ügynökség kérésére és nevében és az irányítóbizottság hozzájárulásával járhat el.3. cikkFeladatok(1) A hivatal, különösen Luxembourg területén, felelős a következőkért:a) a Bizottság ingó és ingatlan vagyontárgyai beszerzése, bérlete és karbantartása, az ezekhez kapcsolódó készletnyilvántartások és a hozzáadottérték-adóval összefüggő kérdések;b) a költözések és a helyiséggazdálkodás szervezése;c) a következők igazgatása:i. a személyzet és az áruk belső célokat szolgáló szállítása;ii. a bejövő és kimenő posta és a dokumentumok belső elosztása a Bizottság főigazgatóságai között;iii. sokszorosító szolgálat;iv. irodai ellátmány;d) a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság Biztonsági Igazgatóságától kapott utasítások alapján az épületek fizikai biztonságával kapcsolatos előírások végrehajtása, és különösen a biztonsági szerződéssel összefüggő igazgatási feladatok ellátása;e) a közösségi intézmények személyzete számára biztosított szociális jóléti létesítmények – éttermek, önkiszolgáló étkezdék, a személyzet számára biztosított boltok és sportközpontok – igazgatása;f) egyes szociális jóléti létesítményeket magában foglaló szolgáltatások – úgymint bölcsődék és iskolai napközik – biztosítása az intézmények számára;g) a szükséges intézkedések elfogadása a Bizottság épületeiben az egészségügyi és biztonsági előírások végrehajtása, és az azoknak való megfelelés biztosítása érdekében.(2) A 7. cikk (8) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően a hivatal, díjazás ellenében, további szolgáltatásokat nyújthat.4. cikkSzékhelyA hivatal székhelye Luxembourg.II. FEJEZETIRÁNYÍTÓBIZOTTSÁG5. cikkMegbízatásAz irányítóbizottság a Bizottság felhatalmazása alapján, valamint annak személyzeti és igazgatási ügyekért felelős tagjának felügyelete alatt jár el; megbízatásának keretein belül a Bizottságnak felelős.6. cikkAz irányítóbizottság összetétele(1) Az irányítóbizottság összetétele a következő:a) a Bizottság főtitkára;b) a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság főigazgatója;c) a Költségvetési Főigazgatóság főigazgatója;d) a Statisztikai Hivatal főigazgatója;e) az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalának főigazgatója;f) két személyzeti képviselő;g) egyéb közösségi intézmények egy képviselője.(2) Az irányítóbizottság elnöke a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság főigazgatója.(3) A főtitkár és a főigazgatók helyettest jelölhetnek ki azzal a feltétellel, hogy a helyettes a főigazgatóságuknál A 1 besorolási osztályba tartozó személy.(4) A két személyzeti képviselőt a személyzeti bizottság nevezi ki. A képviselők a hivatal irányításával, szervezetével vagy működésével kapcsolatos határozatok meghozatalában nem vesznek részt, és olyan ügyekben jogosultak szavazni, amelyek a szociális jóléti infrastruktúrával kapcsolatosak. Ez a rendelkezés a szociális párbeszéd hatályban levő eljárásait nem sérti.(5) Az egyéb közösségi intézmények képviselőjét az igazgatási vezetők kollégiuma nevezi ki. E képviselő kizárólag intézményközi szinten igazgatott kérdésekkel kapcsolatban szavazhat.(6) Az irányítóbizottság feladatai ellátásához szakértők segítségét veheti igénybe.7. cikkFeladatok(1) Az irányítóbizottság a hivatal igazgatójának (a továbbiakban: "igazgató") javaslata alapján eljárva– a Bizottság jelenlegi eljárásaival összhangban – jóváhagyja a hivatal szervezeti felépítését.(2) Az irányítóbizottság - az igazgató javaslata alapján eljárva - jóváhagyja a hivatal működésére és szervezetére vonatkozó szabályokat; és, amennyiben szükséges, javaslatot tehet e szabályok módosítására, különösen a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság alá tartozó igazgatási hivatalok működési koherenciájának biztosítása érdekében.(3) Az irányítóbizottság - az igazgató javaslata alapján eljárva - megállapítja a hivatal tevékenységére vonatkozó iránymutatásokat.(4) Az irányítóbizottság minden év január 31-ig elfogadja a hivatal igazgatójának munkaprogramját. A munkaprogram tartalmazza különösen a pénzügyi kereteket, a rendszeres beszámolók körét és a kívánt eredményeket (az operatív célok és a teljesítménymutatók alapján). Az irányítóbizottság egyes pontokon kiigazíthatja a munkaprogramot.(5) Az irányítóbizottság jóváhagyja a hivatal bevételi és kiadási előirányzatait, valamint a létszámterv bármely szükséges kiigazítását.(6) Az irányítóbizottság, az igazgató által a 13. cikk szerint benyújtott jelentések alapján, minden év első negyedévében véleményezi a hivatal valamennyi tevékenységét és irányítását, és továbbítja azt a biztosi kollégiumnak.(7) A közép- és felsővezetők kinevezési eljárásával kapcsolatban az irányítóbizottság a 14. cikkel összhangban jár el.(8) Az irányítóbizottság jóváhagyja, hogy a hivatal – a 2. cikk (4) bekezdése és a 3. cikk (2) bekezdése szerint – díjazás ellenében milyen típusú kiegészítő szolgáltatásokat biztosíthat, valamint e szolgáltatások nyújtásának feltételeit. Az irányítóbizottság - az igazgató javaslata alapján eljárva - meghatározza a hivatal által az intézmények részére nyújtható szolgáltatások típusát és az azokért felszámítandó díjakat, valamint az ebből származó bevételeknek a hivatal költségvetésén belül történő felosztását.(9) Az irányítóbizottság dönt minden, a hivatal működését befolyásoló, e határozatban kifejezetten nem szabályozott alapvető kérdésben.8. cikkBelső szervezetAz irányítóbizottság elfogadja eljárási szabályzatát. E szabályok különösen a következőkre terjednek ki:a) ülések: az ülések gyakorisága, valamint az összehívás és megszervezés kérdései;b) titkárság: a titkárság szerepe és szervezeti kapcsolatai;c) dokumentumok továbbításának szabályai.9. cikkSzavazásA határozathozatal során az irányítóbizottság valamennyi szavazati joggal rendelkező tagjának egy szavazata van. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.Valamennyi határozatot egyszerű többséggel kell meghozni.III. FEJEZETAZ IGAZGATÓ10. cikkKinevezés(1) A hivatalt (A 1 vagy A 2 besorolási osztályba tartozó) igazgató irányítja, akit a Bizottság nevez ki, miután a kinevezésekkel foglalkozó tanácsadó bizottság (KTB) a 14. cikk (1) bekezdése szerint kedvező véleményt nyilvánított.(2) Az igazgatót három évre nevezik ki, kinevezése legfeljebb további két évvel meghosszabbítható.(3) A biztosi kollégium – az irányítóbizottság véleményének birtokában – határozhat az igazgató felmentéséről és megbízott igazgató kinevezéséről.11. cikkHatáskörA hivatal tekintetében az igazgató a kinevezésre jogosult és a szerződéskötésre felhatalmazott hatóság, a Bizottság hatályos rendelkezéseivel összhangban, a Bizottság által átruházott hatásköri kereteken belül.12. cikkFeladatok(1) Az igazgató minden év december 31-ig benyújtja az irányítóbizottsághoz a következő évre vonatkozó munkaprogramját, amelynek tartalmát a bizottságnak jóvá kell hagynia.(2) Az igazgató felelős hivatal zavartalan működéséért. Az igazgató a biztosi kollégium által meghatározott hatáskörén belül és annak felügyelete alatt jár el. Az igazgató biztosítja továbbá a különböző hivatali központok összehangolt működését. Az igazgató feladatai teljesítéséről beszámol az irányítóbizottságnak, és ahhoz nyújtja be a hivatal zavartalan működésére vonatkozó javaslatait.(3) Az igazgató javaslatait az irányítóbizottsághoz a 7. cikk (1), (2), (3) és (8) bekezdésével összhangban nyújtja be.(4) Az igazgató a 14. cikk (3) bekezdése szerinti kinevezésekről tájékoztatja az irányítóbizottságot.13. cikkBeszámolóAz igazgató az irányítóbizottsághoz a következő beszámolókat nyújtja be:(1) rendszeres működési beszámoló, amelynek a felépítését és gyakoriságát az irányítóbizottság határozza meg;(2) a tárgyévet követő év első negyedévben az éves irányítási beszámolót, amelynek felépítését az irányítóbizottság határozza meg.IV. FEJEZETA HIVATAL SZEMÉLYZETE14. cikkFelső- és középvezetők(1) A Bizottság – az irányítóbizottság javaslata alapján eljárva – kidolgozza a hivatal igazgatói állásának betöltésére vonatkozó álláshirdetést. Az irányítóbizottság a Bizottság részére a KTB által kiválasztott jelentkezőkről véleményt nyilvánít.(2) Mielőtt a Bizottság meghozza végső határozatát, az irányítóbizottság a KTB által - a Bizottságnál az A 2 besorolási osztályba tartozó felsővezetőkre és az A 3 besorolási osztályú középvezetőkre alkalmazandó eljárásokkal összhangban - kiválasztott jelöltekről véleményt nyilvánít.(3) Az igazgató tájékoztatja az irányítóbizottságot az egyéb középvezetői helyekre történt kinevezésekről (A 4 és A 5 besorolási osztály), amely kinevezésekre a Bizottság hatályos szabályait és eljárásait kell alkalmazni.15. cikkEljárások(1) A személyzet vezetésével kapcsolatos valamennyi igazgatási eljárást és gyakorlatot ugyanazokkal a feltételekkel kell alkalmazni, mint a Bizottság tisztviselői és egyéb alkalmazottai tekintetében.(2) A személyzeti szabályzat 4. cikkével összhangban, a hivatalon belül megüresedett helyekről az intézmények személyzetét értesíteni kell, amint a kinevezésre jogosult hatóság a hely betöltéséről határoz.(3) A személyzeti szabályzat 90. cikkével összhangban, az e határozat 11. cikke szerint az igazgatóra ruházott jogkör gyakorlásával kapcsolatos kérelmeket és panaszokat a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatósághoz kell benyújtani. Ezzel összefüggésben valamennyi fellebbezést a Bizottsággal szembeni fellebbezésként kell benyújtani.V. FEJEZETPÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK16. cikkPénzügyek(1) A költségvetési rendelet második részének V. címe alkalmazandó.(2) Az irányítóbizottság javaslata alapján, a Bizottság - a hivatal feladatainak és működésének részeként az általa végrehajtandó költségvetési előirányzatok tekintetében - az engedélyezésre jogosult tisztviselői jogkört az igazgatóra ruházza, és meghatározza az ilyen felhatalmazásra vonatkozó feltételeket és korlátokat.VI. FEJEZETKOORDINÁCIÓ ÉS FELÜLVIZSGÁLAT17. cikkKoordináció(1) A Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóságon belül létrehozott koordinációs egység feladatai a következők:a) segíti az irányítóbizottságot az ülések előkészítésében és az utómunkákban, és segíti a bizottság elnökét az igazgatóval fennálló kapcsolatok rendszeres ellenőrzésében;b) segíti az igazgatót feladatai teljesítésében, tiszteletben tartva annak hatáskörét és előjogait különösen a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatósággal kapcsolatban;c) biztosítja a hivatal működésének összhangját a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság más igazgatási hivatalaival és a Bizottság egyéb hivatalaival, különös tekintettel azok szervezetére és személyzeti politikájára;d) biztosítja, hogy a hivatalban a személyzeti politika terén a Bizottság hatályos rendelkezéseit és gyakorlatát következetesen és egységesen alkalmazzák.(2) Feladatai részeként a koordinációs egység, annak kérésére, beszámol az irányítóbizottságnak.18. cikkFelülvizsgálatAz irányítóbizottság elnöke – a személyzeti és igazgatási ügyekért felelős tag felügyelete mellett – legkésőbb a hivatal működése harmadik teljes évének végét követő hat hónappal átfogó elemzést terjeszt a biztosi kollégium elé a hivatal ezen időszak alatti működéséről. Az elemzés – adott esetben – tartalmazhat javaslatokat e határozat módosítására vonatkozóan.Kelt Brüsszelben, 2002. november 6-án.a Bizottság részérőlNeil Kinnockalelnök[1] HL L 308., 2000.12.8., 26. o.[2] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[3] SEC(1999) 2051., 7. o.[4] COM(2000) 200 végleges[5] SEC(2002) 618 végleges--------------------------------------------------


title: A Tanács 2012/390/KKBP határozata ( 2012. július 16. ) az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               17.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/44

         A TANÁCS 2012/390/KKBP HATÁROZATA
   (2012. július 16.)
   az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, a 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. október 20-án elfogadta a 2011/697/KKBP határozatot (1), amely Gary QUINCE-t nevezte ki az Európai Unió Afrikai Unió (AU) melletti különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2012. június 30-án lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását további 12 hónapra meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   A Tanács 2013. június 30-ig meghosszabbítja a Gary QUINCE-nek, az AU melletti EUKK-nak adott megbízatást. Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) javaslatára így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Unió azon átfogó politikai célkitűzésein alapul, amelyeket az Afrika-EU közös stratégia fogalmazott meg, és amelyek a békés, demokratikus és virágzó jövő építésére irányuló afrikai erőfeszítések támogatására irányulnak. E célkitűzések az alábbiakat foglalják magukban:

               a)

               az Unió AU-val folytatott politikai párbeszédének fokozása és szélesebb körű kapcsolatainak kialakítása;

               b)

               az Unió és az AU közötti partnerség megerősítése az Afrika-EU közös stratégiában meghatározott valamennyi területen, hozzájárulás – az AU-val partnerségben – az Afrika-EU közös stratégia kialakításához és végrehajtásához, az afrikai szerep- és felelősségvállalás elvének tiszteletben tartása, szorosabb és a többoldalú partnerekkel összehangolt együttműködés az afrikai képviselőkkel a többoldalú fórumokon;

               c)

               az AU-val való együttműködés és az AU támogatása az intézményfejlesztés előmozdításával és az Unió és az AU intézményei közötti kapcsolatok erősítésével, többek között fejlesztési támogatás révén is, az alábbiak előmozdítása érdekében:

                           —

                           béke és biztonság: konfliktusok előrejelzése, megelőzése, kezelése, a konfliktusokban való közvetítés és azok megoldása, a béke és a stabilitás előmozdítását szolgáló erőfeszítések támogatása, a konfliktusokat követő újjáépítés támogatása,

                           —

                           emberi jogok és kormányzás: az emberi jogok előmozdítása és védelme; az alapvető szabadságok és a jogállamiság tiszteletének előmozdítása; a kormányzás ellenőrzésére és javítására irányuló afrikai erőfeszítések támogatása a politikai párbeszéd és a pénzügyi és technikai segítségnyújtás révén; a részvételi demokrácia és az elszámoltathatóság erősítésének támogatása; a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem támogatása, valamint a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kérdésének kezelésére irányuló erőfeszítések további előmozdítása, a kérdés valamennyi aspektusa tekintetében,

                           —

                           fenntartható növekedés, regionális integráció és kereskedelem: a kölcsönös összekapcsolhatóságra irányuló erőfeszítések támogatása, valamint az emberek vízhez, higiéniához, energiához és információtechnológiához való hozzáférésének megkönnyítése; a szilárd, hatékony és harmonizált üzleti jogi keret előmozdítása; annak támogatása, hogy Afrika a világkereskedelmi rendszer szerves részévé váljon, az afrikai országok támogatása abban, hogy megfeleljenek az uniós szabályoknak és előírásoknak; Afrika támogatása az éghajlatváltozás hatásainak kezelésében,

                           —

                           az emberi erőforrásba való befektetés: a nemek közötti egyenlőség, az egészségügy, az élelmezésbiztonság és az oktatás területén tett erőfeszítések segítése, csereprogramok, egyetemi hálózatok és kiválósági központok támogatása, a migráció kiváltó okainak kezelése.

         Mindezeken túlmenően az EUKK kulcsfontosságú szerepet játszik az Afrika-EU közös stratégia végrehajtásában, amelynek célja az Afrika és az Unió közötti stratégiai partnerség továbbfejlesztése és megszilárdítása.
   3. cikk
   Megbízatás
   A 2. cikkben említett célkitűzések közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP) és közös biztonság- és védelempolitikával (KBVP) kapcsolatos vonatkozásainak elérése érdekében az EUKK megbízatása a következőkre terjed ki:

               a)

               az Unió átfogó befolyásának erősítése az AU-val és annak Bizottságával folytatott, az Unió és az AU közötti kapcsolat terén felmerülő, a KKBP/KBVP-vel kapcsolatos kérdések teljes körére kiterjedő addisz-abebai párbeszéd és annak koordinálása során, különösen a béke- és biztonsági partnerség, valamint a béke és a biztonság afrikai struktúrája végrehajtásának támogatása tekintetében;

               b)

               megfelelő szintű politikai képviselet biztosítása, tükrözve az Uniónak mint az AU politikai, pénzügyi és intézményi partnerének fontosságát, valamint e partnerség magasabb szintre emelését, amit az AU világszerte egyre növekvő politikai jelentősége tett szükségessé;

               c)

               amennyiben a Tanács úgy határoz, az uniós álláspontok és politikák képviselete, amikor az AU jelentős szerepet tölt be egy olyan válsághelyzetben, amelyre nem neveztek ki EUKK-t;

               d)

               segítség abban, hogy az AU-val kapcsolatos uniós politikák és fellépések koherensebbek, összehangoltabbak és koordináltabbak legyenek, valamint hozzájárulás a szélesebb körű partneri csoport közötti összhang, valamint e csoport AU-val folytatott kapcsolatának megerősítéséhez;

               e)

               hozzájárulás az AU szempontjából releváns uniós emberi jogi politikák végrehajtásához, ideértve az Unió emberi jogi iránymutatásait, így különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról, továbbá a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokat, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló uniós politikát, továbbá a Nemzetközi Büntetőbíróság határozatait nyomon követő uniós cselekvési tervet;

               f)

               valamennyi AU-szintű lényeges fejlemény szoros figyelemmel kísérése és azokról jelentés készítése;

               g)

               szoros kapcsolat fenntartása az AU Bizottságával, más AU szervekkel, szubregionális afrikai szervezetek AU melletti képviseleteivel, valamint az AU tagállamainak az AU melletti képviseleteivel;

               h)

               az AU és a szubregionális afrikai szervezetek közötti kapcsolatok és együttműködés elősegítése, különösen azokon a területeken, ahol az Unió támogatást nyújt;

               i)

               kérésre tanácsadás és segítségnyújtás az AU részére az Afrika-EU közös stratégiában megjelölt területeken;

               j)

               kérésre tanácsadás és segítségnyújtás az AU részére a válságkezelési képességek kialakításához;

               k)

               egyértelmű feladatmegosztás alapján történő egyeztetés az AU tagállamaiban/régióiban megbízatással rendelkező EUKK-kal és tevékenységeik támogatása; és

               l)

               szoros kapcsolat fenntartása, valamint a koordináció előmozdítása az AU Addisz-Abebában jelen lévő kulcsfontosságú nemzetközi partnereivel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével, de egyúttal a nem állami szereplőkkel is az Unió és az AU közötti partnerség terén felmerülő, a KKBP/KBVP-vel kapcsolatos kérdések teljes körében.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, valamint az EUKK számára elsődleges kapcsolattartó pontként szolgál a Tanácson belül. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. július 1-jétől2013. június 30-ig terjedő időszakra 680 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadással elszámol a Bizottság felé.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Az EUKK a megbízatása és az ahhoz rendelkezésre álló pénzügyi eszközök keretein belül felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek olyan alkalmazottak kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. Az ilyen kirendelt alkalmazottak javadalmazását az érintett uniós tagállam, az Unió érintett intézménye, illetve az EKSZ fedezi. A tagállamok által az Unió intézményeihez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az EUKK alkalmazottai feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. A tagállamok és a Bizottság minden ehhez szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az Unió küldöttségei és/vagy adott esetben a tagállamok logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és az EUKK hatáskörébe tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az EUKK irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden ésszerűen megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó biztonsági terv kidolgozása az EKSZ iránymutatása alapján, amely rendelkezik a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedésekről, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint meghatározza a vészhelyzeti intézkedési tervet és a misszió evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes személyi állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy csoportjának az Unión kívül telepítendő valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is– a misszió területére való érkezése előtt vagy érkezésekor megfelelő, a misszió területének az EKSZ által megállapított kockázati minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően elfogadott ajánlások mindegyikét végrehajtsák, és írásbeli jelentések benyújtása az elért eredményekről szóló, valamint a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében a Tanács, a Bizottság és a főképviselő részére az ajánlások végrehajtásáról és egyéb biztonsági kérdésekről.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül adják közre. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK hozzájárul az Unió fellépésének egységéhez, összehangoltságához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami fellépést összehangolt módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   Az EUKK helyben szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállami külképviseletek vezetőivel. Ez utóbbiak mindent megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak a megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK a helyszínen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak az érintett régióban történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2012. december végén az elért eredményekről szóló jelentést, a megbízatás végén pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2012. július 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. ALETRARIS

      (1)  HL L 323., 2007.12.8., 45. o.

      (2)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.


title: A Bizottság (EU) 2017/1471 határozata (2017. augusztus 10.) a 2013/162/EU határozatnak a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó tagállami éves kibocsátási jogosultságok felülvizsgálata érdekében történő módosításáról (az értesítés a C(2017) 5556. számú dokumentummal történt)

text:
               12.8.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 209/53

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1471 HATÁROZATA
   (2017. augusztus 10.)
   a 2013/162/EU határozatnak a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó tagállami éves kibocsátási jogosultságok felülvizsgálata érdekében történő módosításáról

         (az értesítés a C(2017) 5556. számú dokumentummal történt)

   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2013/162/EU bizottsági határozat (2) meghatározza a tagállamok számára a 2013–2020-as időszak egyes éveire engedélyezett éves kibocsátási jogosultságokat, méghozzá az Éghajlat-változási Kormányközi Testületnek (IPCC) az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 1996. évi iránymutatásai alapján összeállított, az üvegházhatást okozó gázok tagállami jegyzékeiben szereplő adatok alapján.

               (2)

               A 2013/162/EU határozat elfogadását követően a 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 6. cikke előírta a tagállamoknak, hogy az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeit az IPCC 2006. évi iránymutatásai és az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) Feleinek Konferenciáján elfogadott 24/CP.19. határozatban foglalt, az éves jegyzékek jelentésére vonatkozó iránymutatások alapján jelentsék.

               (3)

               Az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 27. cikke értelmében a Bizottságnak legkésőbb 2016 decemberéig meg kell vizsgálnia, hogy az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó 2006. évi IPCC-iránymutatások alkalmazása vagy az alkalmazott UNFCCC-módszerek módosítása milyen hatással van az egyes tagállamoknak a 406/2009/EK határozat 3. cikke szempontjából releváns teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátására, hogy ezen időpontot követően biztosítsa az összhangot az éves kibocsátási jogosultságok meghatározásához és az éves tagállami jelentéstételhez alkalmazott módszerek között.

               (4)

               Az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 27. cikke értelmében és a rendelet 19. cikkének megfelelően felülvizsgált ÜHG-jegyzékek adatai alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a 2006. évi IPCC-iránymutatások alkalmazása és az UNFCCC-módszerek módosítása milyen hatással van a tagállamok ÜHG-jegyzékeire. A 406/2009/EK határozat 3. cikke szempontjából releváns teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásban a legtöbb tagállam esetében 1 %-ot meghaladó különbség mutatkozik. Ennek fényében a tagállamoknak a 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó, a 2013/162/EU határozat II. mellékletében meghatározott éves kibocsátási jogosultságait felül kell vizsgálni a legfrissebb, az 525/2013/EU rendelet 19. cikkének megfelelően 2016-ban jelentett és felülvizsgált jegyzékadatok figyelembevétele érdekében. A felülvizsgálatot ugyanazzal a módszerrel kell végezni, mint az éves kibocsátási jogosultságok megállapítását a 2013/162/EU határozat értelmében.

               (5)

               Az éves kibocsátási jogosultságokat csak a 2017 és 2020 közötti időszak vonatkozásában kell felülvizsgálni, hiszen a 2013 és 2016 közötti időszak kibocsátásai tekintetében már nincsen mód a tagállami szakpolitikák és intézkedések megváltoztatására. Azonban az egyértelműség érdekében a 2013/162/EU határozat teljes II. mellékletét fel kell váltani, változatlanul hagyva ugyanakkor a 2013 és 2016 közötti évekre vonatkozó kibocsátási jogosultságokat.

               (6)

               Az 2013/162/EU határozat 2. cikke az IPCC 4. értékelő jelentésében meghatározott, az UNFCCC Feleinek Konferenciája által a 15/CP.17. határozatban elfogadott felmelegedési potenciálra vonatkozó értékekre hivatkozik. Az UNFCCC Feleinek Konferenciája időközben újabb határozatot fogadott el 24/CP.19. számon, ami hatályon kívül helyezi a 15/CP.17. határozatot, és megerősíti a 4. értékelő jelentésben szereplő értékeket. A 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke úgy rendelkezik, hogy tagállamok és a Bizottság az üvegházhatást okozó gázoknak az 525/2013/EU rendelet 7. cikkének (1)–(5) bekezdése szerinti jegyzékei meghatározása és jelentése céljából a 24/CP.19. határozat III. mellékletében felsorolt globális felmelegedési potenciálokat használják. Az egyértelműség érdekében a 2013/162/EU határozatban is fel kell váltani a 15/CP.17. határozatra való hivatkozást a 24/CP.19. határozatra való hivatkozással.

               (7)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Éghajlatváltozási Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2013/162/EU határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikkben az „a 15/CP.17 határozatban” szövegrész helyébe az „a 24/CP.19. határozatban” szövegrész lép;

               2.

               A II. melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

         2. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2017. augusztus 10-én.

            a Bizottság részéről

         Miguel ARIAS CAÑETE

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 140., 2009.6.5., 136. o.

      (2)  A Bizottság 2013/162/EU határozata (2013. március 26.) a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti, a 2013–2020-as időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságok meghatározásáról (HL L 90., 2013.3.28., 106. o.).

      (3)  A Bizottság 666/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 12.) az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően az uniós nyilvántartási rendszerre vonatkozó érdemi követelmények megállapításáról, valamint a globális felmelegedési potenciálokban és a nemzetközileg elfogadott nyilvántartási iránymutatásokban bekövetkezett változások figyelembevételéről (HL L 179., 2014.6.19., 26. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 525/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

      MELLÉKLET
      „
            II. MELLÉKLET

               A globális felmelegedési potenciálnak az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében meghatározott értékei alapján kiszámított éves tagállami kibocsátási jogosultságok a 2013–2020-as időszakban

                        Tagállam

                        Éves kibocsátási jogosultság
                        (tonna szén-dioxid-egyenérték)

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Belgium

                        82 376 327

                        80 774 027

                        79 171 726

                        77 569 425

                        76 190 376

                        74 703 759

                        73 217 143

                        71 730 526

                        Bulgária

                        28 661 817

                        28 897 235

                        29 132 652

                        29 368 070

                        27 481 112

                        27 670 637

                        27 860 163

                        28 049 688

                        Cseh Köztársaság

                        65 452 506

                        66 137 845

                        66 823 185

                        67 508 524

                        67 971 770

                        68 581 207

                        69 190 644

                        69 800 080

                        Dánia

                        36 829 163

                        35 925 171

                        35 021 179

                        34 117 187

                        34 775 642

                        33 871 444

                        32 967 246

                        32 063 048

                        Németország

                        495 725 112

                        488 602 056

                        481 479 000

                        474 355 944

                        453 842 854

                        446 270 289

                        438 697 724

                        431 125 160

                        Észtország

                        6 296 988

                        6 321 312

                        6 345 636

                        6 369 960

                        5 928 965

                        5 960 550

                        5 992 135

                        6 023 720

                        Írország

                        47 226 256

                        46 089 109

                        44 951 963

                        43 814 816

                        41 194 830

                        40 110 780

                        39 026 731

                        37 942 682

                        Görögország

                        61 003 810

                        61 293 018

                        61 582 226

                        61 871 434

                        61 029 668

                        61 298 009

                        61 566 349

                        61 834 690

                        Spanyolország

                        235 551 490

                        233 489 390

                        231 427 291

                        229 365 191

                        225 664 376

                        223 560 157

                        221 455 939

                        219 351 720

                        Franciaország

                        408 762 813

                        403 877 606

                        398 580 044

                        393 282 481

                        371 789 603

                        366 284 473

                        360 779 342

                        355 274 211

                        Horvátország

                        21 196 005

                        21 358 410

                        21 520 815

                        21 683 221

                        20 147 020

                        20 330 287

                        20 513 553

                        20 696 819

                        Olaszország

                        317 768 849

                        315 628 134

                        313 487 419

                        311 346 703

                        307 153 729

                        304 562 057

                        301 970 385

                        299 378 714

                        Ciprus

                        5 919 071

                        5 922 555

                        5 926 039

                        5 929 524

                        4 196 633

                        4 122 837

                        4 049 042

                        3 975 247

                        Lettország

                        9 279 248

                        9 370 072

                        9 460 897

                        9 551 721

                        9 747 135

                        9 834 273

                        9 921 411

                        10 008 549

                        Litvánia

                        17 153 997

                        17 437 556

                        17 721 116

                        18 004 675

                        18 033 267

                        18 327 321

                        18 621 376

                        18 915 430

                        Luxemburg

                        9 814 716

                        9 610 393

                        9 406 070

                        9 201 747

                        8 992 800

                        8 780 781

                        8 568 762

                        8 356 742

                        Magyarország

                        50 796 264

                        51 906 630

                        53 016 996

                        54 127 362

                        50 432 363

                        51 347 175

                        52 261 987

                        53 176 800

                        Málta

                        1 168 514

                        1 166 788

                        1 165 061

                        1 163 334

                        1 174 524

                        1 173 666

                        1 172 808

                        1 171 950

                        Hollandia

                        125 086 859

                        122 775 394

                        120 463 928

                        118 152 462

                        116 032 216

                        113 763 728

                        111 495 240

                        109 226 752

                        Ausztria

                        54 643 228

                        54 060 177

                        53 477 125

                        52 894 074

                        51 372 672

                        50 751 430

                        50 130 188

                        49 508 946

                        Lengyelország

                        204 579 390

                        205 621 337

                        206 663 283

                        207 705 229

                        210 107 929

                        211 642 729

                        213 177 529

                        214 712 329

                        Portugália

                        49 874 317

                        50 139 847

                        50 405 377

                        50 670 907

                        48 431 756

                        48 811 632

                        49 191 508

                        49 571 384

                        Románia

                        83 080 513

                        84 765 858

                        86 451 202

                        88 136 547

                        90 958 677

                        92 739 954

                        94 521 231

                        96 302 508

                        Szlovénia

                        12 278 677

                        12 309 309

                        12 339 941

                        12 370 573

                        12 161 170

                        12 196 719

                        12 232 267

                        12 267 816

                        Szlovákia

                        25 877 815

                        26 203 808

                        26 529 801

                        26 855 793

                        26 759 746

                        27 028 129

                        27 296 513

                        27 564 896

                        Finnország

                        33 497 046

                        32 977 333

                        32 457 619

                        31 937 905

                        31 771 327

                        31 185 203

                        30 599 079

                        30 012 956

                        Svédország

                        43 386 459

                        42 715 001

                        42 043 544

                        41 372 087

                        39 377 620

                        38 772 710

                        38 167 800

                        37 562 890

                        Egyesült Királyság

                        358 980 526

                        354 455 751

                        349 930 975

                        345 406 200

                        360 630 247

                        357 464 952

                        354 299 657

                        351 134 362

                  ”


               29.8.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 285/166

         P7_TA(2014)0146
   Az Európai Parlament eljárási szabályzata 166. cikkének (zárószavazás) és 195. cikke (3) bekezdésének (szavazás a bizottságban) módosítása
   Az Európai Parlament 2014. február 26-i határozata a Parlament eljárási szabályzata zárószavazásról szóló 166. cikkének és a bizottságban való szavazásról szóló 195. cikke (3) bekezdésének módosításáról (2014/2001(REG))
   (2017/C 285/27)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az eljárási szabályzata módosítására irányuló javaslatra (B7-0252/2013),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

               —

               tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0035/2014),

               1.

               úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

               2.

               rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

               3.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

      Módosítás 3

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      166 cikk

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                     Jogalkotási aktusra irányuló javaslatról
                   történő
                     szavazás
                   esetén
                     , függetlenül attól, hogy
                   egyszeri és/vagy
                     zárószavazásra kerül-e sor, a Parlament
                   név szerint szavaz
                     az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával
                  .

                     Jelentés alapján
                   történő
                     döntéshozatal
                   esetén
                     a Parlament az
                   egyszeri és/vagy
                     zárószavazás során a 167. cikk (2) bekezdésének megfelelően
                   név szerint szavaz.
                     A módosításokról szóló szavazások csak a 167. cikk értelmében benyújtott kérelem esetén zajlanak név szerint.

      Módosítás 4

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      195 cikk – 3 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (3)   A bizottságban kézfelemeléssel kell szavazni, kivéve ha a bizottság tagjainak egynegyede név szerinti szavazást kér
                     . Ez esetben a 167. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell szavazni.

               (3)   A bizottságban
                     egyszeri és/vagy zárószavazás esetén a 167. cikk (2) bekezdésének megfelelően név szerint kell szavazni. A módosításokról tartott és egyéb szavazások esetén
                   kézfelemeléssel kell szavazni, kivéve, ha
                     az elnök elektronikus szavazás mellett dönt, vagy ha
                   a bizottság tagjainak egynegyede név szerinti szavazást kér.


title: 2008/505/EK: Az Európai Parlament határozata (2007. április 24.) az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről, VIIIA. szakasz - európai ombudsman

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/71

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről, VIIIA. szakasz – európai ombudsman
   (2008/505/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (C6-0471/2006) (2),
   tekintettel a Számvevőszék 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére (3), valamint a Számvevőszék különjelentéseire az ellenőrzés alá vont intézmények vonatkozó válaszaival együtt,
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 274., 275. és 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0104/2007),

               1.

               mentesítést ad az európai ombudsman számára a 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31, 10. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/72

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, VIIIA. szakasz – európai ombudsman
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (C6-0471/2006) (2),
   tekintettel a Számvevőszék 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére (3), valamint a Számvevőszék különjelentéseire az ellenőrzés alá vont intézmények vonatkozó válaszaival együtt,
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 274., 275. és 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0104/2007),

               1.

               megállapítja, hogy 2005-ben az európai ombudsman („az ombudsman”) 7 224 554 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat felett rendelkezett (2004-ben: 5 782 968 EUR), amelynek felhasználási aránya 84,27 % volt;

               2.

               megállapítja, hogy az ombudsman 2005-ös pénzügyi kimutatásai az adott évre vonatkozóan negatív mérleget mutatnak (98 482 EUR) és az aktívák és passzívák egyenlő végösszegét (890 853 EUR);

               3.

               rámutat, hogy a Számvevőszék a 2005-ös költségvetési évre vonatkozó éves jelentésében jelzi, hogy az ombudsmanra vonatkozóan az ellenőrzés nem vezetett észrevételek megfogalmazásához;

               4.

               megállapítja, hogy az intézmény belső ellenőrének 6/81. számú jelentése szerint i. a belső ellenőr 2005-ös tevékenysége során nem talált semmilyen, az ombudsman költségvetési műveleteit fenyegető jelentős kockázatot és ii. az intézmény belső irányítási és ellenőrzési rendszere hatékony, és megfelelő garanciát nyújt az ellenőrzési célok következetes elérésére;

               5.

               tudomásul veszi a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult vezető tisztviselő tevékenységi nyilatkozatában szereplő információt, amely szerint 2006 elején az ombudsman szolgálatai belső ellenőrzési keretének hatékonyságáról szóló önértékelést végeztek, amely szerint a belső ellenőrzési normák végrehajtása általában véve kielégítő (76 %); megjegyzi azonban azt is, hogy bizonyos területeken (kockázatelemzés, érzékeny feladatkörök, többéves ütemezés) javítani kell a hatékonyságot;

               6.

               megjegyzi, hogy az ombudsman 2004 óta önállóan működik és teljes körű ellenőrzéssel rendelkezik a költségvetés e részét érintő pénzügyi műveletek felett;

               7.

               megjegyzi, hogy a bizonyos adminisztratív szolgáltatások – beleértve a fordítást és az irodahelységeket – nyújtásáról szóló, az ombudsman és az Európai Parlament között meghatározatlan időre kötött együttműködési keretmegállapodásról 2005-ben folytak tárgyalások és azt 2006-ban aláírták;

               8.

               jelzi, hogy az ombudsman egy évre eső ügyeinek száma az ombudsman 2005. évi éves jelentése szerint az 1996-os kb. 800-ról majdnem 4 000-re nőtt 2005-ben, ezen belül különösen meredeken emelkedett 2003 és 2004 között (53 %),

               9.

               megjegyzi, hogy 2005-ben az ombudsmani hivatal megtapasztalta a 2004-es bővítés teljes költségvetési kihatását, és 2004-ben, valamint 2005-ben a költségvetési hatóság felhatalmazta az ombudsmant, hogy a már 2003-ban meglévő 31 álláshely számát létszámtervében 20 új álláshellyel növelje (65 %-os létszámnövekedés), miközben a költségvetésben jóváhagyott előirányzatok összege a 2003-as 4 438 653 EUR-ról 7 312 614 EUR-ra nőtt 2005-ben (szintén 65 %-os növekedés);

               10.

               az ombudsman éves jelentéséből tudomásul veszi, hogy 2005-ben az ombudsman folytatta a tagállamok meglátogatását annak érdekében, hogy a polgárok saját jogaikkal kapcsolatos ismerete javuljon, hogy az igazságszolgáltatási, a törvényhozói és a végrehajtó hatalmi ágak kulcsszereplőinek figyelmét felhívja az ombudsmani munkára és fokozza az együttműködést a nemzeti szinten működő ombudsmanokkal; hangsúlyozza ennek a tájékoztatási kampánynak a fontosságát;

               11.

               megállapítja még, hogy az ombudsman és munkatársai 2005-ben további erőfeszítéseket tettek, hogy az intézmény munkáját megismertessék, konferenciákon, szemináriumokon és üléseken 120 bemutatót tartottak, és 50 alkalommal adtak újságíróknak interjút;

               12.

               megállapítja, hogy az ombudsman, az előadó kérdéseire adott válaszai szerint, tájékoztatóival elsősorban azokat az országokat veszi célba, ahonnan a lakosság számához képest az elvárhatónál kevesebb panaszt nyújtanak be hozzá, például Németországot és Olaszországot, ezért kommunikációs stratégiája arra irányul, hogy ezekben a tagállamokban jobban megismertesse az ombudsman intézményét; úgy véli, hogy a célországok beazonosítása érdekében a panaszok száma helyett az ombudsmannak elsősorban olyan felmérésekre kellene támaszkodnia, amelyek megmutatják, hogy a különböző tagállamokban mennyire ismert a tevékenysége;

               13.

               rámutat az ombudsman tevékenységi nyilatkozatának arra a megjegyzésére, hogy 2005 a kommunikáció szempontjából kivételes év volt az ombudsman számára, mivel az intézmény munkáját bemutató szokásos tevékenységeken kívül nagyszabású rendezvénysorozatot is szerveztek az ombudsman intézménye 10 éves fennállásának megünneplésére; továbbá az intézmény kommunikációs kapacitása jelentősen megnőtt annak köszönhetően, hogy felvettek három új kommunikációs szakembert és az így újonnan létrejött kommunikációs egységhez a meglévő munkatársak közül még egyet áthelyeztek;

               14.

               emlékeztet arra, hogy az ombudsmani hivatal alapokmánya, amelyet az Európai Parlament 1994-ben fogadott el, nem rendelkezik arról, hogy az ombudsmannak nyilvánosságra kell hoznia pénzügyi és gazdasági érdekeltségeit;

               15.

               megjegyzi, hogy az alapokmány szerint az ombudsman egyenrangú az Európai Bíróság bíráival; rámutat, hogy a Bíróság – az Európai Parlament javaslatára – felállított egy munkacsoportot, amely megvizsgálja, hogy a bírák pénzügyi érdekeltségeit illetően hogyan biztosítható a legmegfelelőbb módon az átláthatóság; kéri, hogy amíg a vizsgálat eredményre nem vezet, az ombudsman kövesse az európai adatvédelmi biztos és helyettese példáját, akik az európai parlamenti képviselők vagyonnyilatkozatához használatos formanyomtatvány alapján nyilatkoznak pénzügyi érdekeltségeikről.

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31, 10. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.


title: 2011/154/EU: A Bizottság határozata ( 2011. március 9. ) az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

text:
               10.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 63/21

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. március 9.)
   az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
   (2011/154/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               2010. február 15-én az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) panasz érkezett, miszerint az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatala kárt okozó dömping formájában történik.

               (2)

               A panaszt az Európai Vas- és Acélipari Szövetség (Eurofer, a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése szerint olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a rozsdamentes rúdacél egyes típusai teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.

               (3)

               A panasz prima facie bizonyítékot szolgáltatott a dömping és az abból eredő jelentős kár meglétére, és ezt a Bizottság elegendő indoknak ítélte a dömpingellenes eljárás megindításához.

               (4)

               A Bizottság ennek megfelelően a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) dömpingellenes eljárást indított a jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak az Unióba történő behozatalát illetően.

               (5)

               Ugyanezen a napon a Bizottság szubvencióellenes eljárást indított az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak az Unióba való behozatalát illetően (3).

               (6)

               A Bizottság kérdőívet küldött az uniós gazdasági ágazat képviselőinek, az Európai Unióban működő gyártók ismert szövetségeinek, az érintett országban működő exportőröknek/gyártóknak, az exportőrök/gyártók szövetségeinek, az importőröknek, az importőrök ismert szövetségeinek, valamint az érintett országok hatóságainak. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.

         B.   A PANASZ VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

               (7)

               A Bizottsághoz intézett 2010. november 23-i levelével az Eurofer hivatalosan visszavonta a dömpingellenes eljárással kapcsolatos panaszát.

               (8)

               Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint a panasz visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha ez a megszüntetés az Unió érdekeit sértené.

               (9)

               A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely arra utalna, hogy az eljárás megszüntetése sértené az Unió érdekeit. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik közlésére. Nem érkezett olyan észrevétel, amely azt jelezte volna, hogy a megszüntetés sértené az Unió érdekeit.

               (10)

               Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 9-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL C 87. A, 2010.4.1., 1. o.

      (3)  HL C 87., 2010.4.1., 17. o.


title: 2006/889/EK: Az Európai Központi Bank határozata ( 2006. november 24. ) a 2007-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2006/19)

text:
               11.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 348/52

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2006. november 24.)
   a 2007-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről
   (EKB/2006/19)
   (2006/889/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 106. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult az eurót bevezető tagállamokban (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok) kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére.

               (2)

               Az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a közös valuta 2007. január 1-jén Szlovénia által történő bevezetéséről szóló, 2006. július 11-i 2006/495/EK tanácsi határozat (1), 1. cikke szerint a 2003-as csatlakozási okmány (2) 4. cikkében említett, Szlovéniára vonatkozó eltérés 2007. január 1-jei hatállyal megszűnik.

               (3)

               A jelenlegi tizenkét részt vevő tagállam és Szlovénia benyújtották engedélyezésre az EKB-hoz a 2007-ben kibocsátandó euro-érmék becsült mennyiségét az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2007-ben kibocsátandó euro-érmék mennyiségének engedélyezése
   Az EKB engedélyezi a részt vevő tagállamok által 2007-ben kibocsátandó érméknek az alábbi táblázatban meghatározott mennyiségét:

               (millió EUR)

               A forgalomba szánt euro-érmék és (a forgalomba nem szánt) euro-emlékérmék kibocsátása 2007-ben

               Belgium

               117,5

               Németország

               635,0

               Görögország

               76,9

               Spanyolország

               480,0

               Franciaország

               362,0

               Írország

               81,0

               Olaszország

               366,9

               Luxemburg

               45,0

               Hollandia

               71,2

               Ausztria

               166,0

               Portugália

               110,0

               Szlovénia

               104,7

               Finnország

               60,0

         2. cikk
   Záró rendelkezés
   E határozatnak a részt vevő tagállamok a címzettjei.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. november 24-én.

            Az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 195., 2006.7.15., 25. o.

      (2)  HL L 236., 2003.9.23., 33. o.


title: 2009/482/EK: A Tanács határozata ( 2009. április 6. ) az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               30.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 169/30

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2009. április 6.)
   az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2009/482/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az 1932/2006/EK tanácsi rendelet (1) – egyebek között – azzal módosította az Európai Unió külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá eső (negatív listás), illetve az e kötelezettség alól mentes (pozitív listás) harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendeletet (2), hogy a negatívról a pozitív listára sorolta át a Seychelle Köztársaságot (a továbbiakban: a Seychelle-szigetek). Az 1932/2006/EK rendelet szerint továbbá a mentességet az Európai Közösség és a Seychelle-szigetek között kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától lehet csak alkalmazni.

               (2)

               A 2008. június 5-i határozattal a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az Európai Közösség, valamint a Seychelle-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásról.

               (3)

               A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2008. július 9-én kezdődtek és 2008. október 16-án fejeződtek be.

               (4)

               A 2008. november 12-én Brüsszelben parafált megállapodást alá kell írni, és a csatolt nyilatkozatokat jóvá kell hagyni. A megállapodást a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a határozatnak az elfogadásában és az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) aláírását a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja, figyelemmel a megállapodás megkötésére.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   3. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.
   4. cikk
   A megállapodást az aláírásától (3) a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

      Kelt Luxembourgban, 2009. április 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. POSPÍŠIL

      (1)  HL L 405., 2006.12.30., 23. o.

      (2)  HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

      (3)  A megállapodás aláírásának időpontját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.
   EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN
   A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Közösség, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között – különös tekintettel ezen országoknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodás erejénél fogva – fennálló szoros kapcsolatot.
   Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől a Seychelle-szigetek hatóságai – a jelen megállapodáshoz hasonló feltételekkel – haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek a rövid távú tartózkodásra vonatkozó vízummentességről.
   EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 3. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT, A KERESŐ TEVÉKENYSÉG FOLYTATÁSA CÉLJÁBÓL UTAZÓ SZEMÉLYEK KATEGÓRIÁJÁNAK ÉRTELMEZÉSÉRŐL
   Azzal az óhajjal, hogy egységes értelmezést biztosítsanak, a Szerződő Felek megállapodnak, hogy e megállapodás alkalmazásában a kereső tevékenységet folytató személyek kategóriájába azon személyek tartoznak, akik abból a célból lépnek be a másik Szerződő Fél területére, hogy ott alkalmazottként vagy szolgáltatásnyújtóként jövedelmező foglalkozást/díjazott tevékenységet folytassanak.
   E kategória nem terjed ki a az alábbiakra:

               —

               üzletemberek, azaz üzleti megfontolásból utazó (de a másik Szerződő Fél országában alkalmazásban nem álló) személyek,

               —

               sportolók és művészek, akik alkalmi jelleggel folytatnak tevékenységet,

               —

               újságírók, akiket a tartózkodási helyük szerinti ország médiája küldött ki, valamint

               —

               vállalati gyakornokok.

         E nyilatkozat végrehajtását az e megállapodás 6. cikkében foglalt feladatkörén belül a vegyes bizottság felügyeli, és módosításokat javasolhat, ha – a Szerződő Felek tapasztalatai alapján – azt szükségesnek ítéli.
   EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 4. CIKKÉBEN RÖGZÍTETT, AZ ELSŐ BEUTAZÁST KÖVETŐ HAT HÓNAPOS IDŐTARTAM ALATTI, LEGFELJEBB HÁROM HÓNAPOS IDŐTARTAM ÉRTELMEZÉSÉRŐL
   A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az e megállapodás 4. cikkében rögzített, a Seychelle-szigetekre vagy a schengeni térség területére történő első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónapos tartózkodás folyamatos látogatást vagy több egymást követő látogatást jelent, amelyek időtartama bármely hat hónapos időtartamra vetítve összességében a három hónapot nem haladja meg.
   EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ ÁLLAMPOLGÁROKNAK A VÍZUMMENTESSÉGI MEGÁLLAPODÁSRÓL TÖRTÉNŐ TÁJÉKOZTATÁSÁRÓL
   Elismerve az átláthatóság jelentőségét az Európai Unió állampolgárai és a Seychelle-szigetek állampolgárai számára, a Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a vízummentességi megállapodás tartalmáról és következményeiről, valamint a kapcsolódó kérdésekről – így például a beutazási feltételekről – szóló tájékoztatást teljes egészében hozzáférhetővé teszik.
    ---documentbreak---

               30.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 169/31

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, valamint
   A SEYCHELLE KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: a Seychelle-szigetek,
   a továbbiakban együttesen: a Szerződő Felek,
   ABBÓL A CÉLBÓL, hogy továbbfejlesszék a Szerződő Felek közötti baráti kapcsolatokat, valamint azzal az óhajjal, hogy vízummentes beutazás és rövid távú tartózkodás biztosításával megkönnyítsék az utazást állampolgáraik számára;
   TEKINTETTEL a 2006. december 21-i 1932/2006/EK tanácsi rendeletre (1), amely egyebek között azzal módosította a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendeletet, hogy hat harmadik országot – köztük a Seychelle-szigeteket – átsorolt azon harmadik országok listájára, amelyek állampolgárai az Európai Unió (EU) tagállamaiban való rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól;
   TEKINTETTEL az 1932/2006/EK rendelet 2. cikkére, amely kimondja, hogy a vízumkötelezettség alóli mentesség e hat országra az Európai Közösség és az érintett ország között kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó;
   ELISMERVE, hogy valamennyi tagállam állampolgárai mentesülnek a vízumkötelezettség alól, ha egy hónapot meg nem haladó, legfeljebb három hónapra meghosszabbítható időtartamra utaznak a Seychelle-szigetekre;
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megőrizzék minden uniós állampolgár egyenlő bánásmódban részesítésének elvét;
   FIGYELEMMEL ARRA, hogy e megállapodás nem vonatkozik azon személyekre, akik rövid távú tartózkodásuk ideje alatt kereső tevékenységet kívánnak folytatni, ezért erre a kategóriára – a vízumkötelezettség vagy -mentesség és a munkavállalás tekintetében – továbbra is a vonatkozó közösségi jogszabályok és a tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályai, valamint a Seychelle-szigetek nemzeti jogszabályai alkalmazandók;
   FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, valamint a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Tárgy
   E megállapodás az Európai Unió polgárai, illetve a Seychelle-szigetek állampolgárai számára vízummentes beutazást biztosít a másik Szerződő Fél területére irányuló, hat hónapos időtartam alatt legfeljebb három hónapig tartó beutazás esetén.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:
   a)   „tagállam”: az Európai Unió bármely tagállama, az Egyesült Királyság és Írország kivételével;
   b)   „az Európai Unió állampolgára”: az a) pontban meghatározott tagállamok egyikének állampolgára;
   c)   „a Seychelle-szigetek állampolgára”: a Seychelle-szigetek állampolgárságával rendelkező bármely személy;
   d)   „schengeni térség”: az a) pontban meghatározott, a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok területéből álló, belső határok nélküli térség.
   3. cikk
   Hatály
   (1)   Az Európai Unió azon állampolgárai, akik egy tagállam által kiállított, érvényes magánútlevéllel, diplomata- vagy szolgálati/hivatalos útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül léphetnek be a Seychelle-szigetek területére és tartózkodhatnak a Seychelle-szigetek területén a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott időtartamú tartózkodás céljából.
   A Seychelle-szigetek azon állampolgárai, akik a Seychelle-szigetek által kiállított, érvényes magánútlevéllel, diplomata- vagy szolgálati/hivatalos útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül léphetnek be a tagállamok területére és tartózkodhatnak a tagállamok területén a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott időtartamú tartózkodás céljából.
   (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a kereső tevékenység folytatása céljából beutazó személyekre.
   A személyek e kategóriájára vonatkozóan az 539/2001/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdésének értelmében minden tagállam külön határozhat arról, hogy a Seychelle-szigetek állampolgáraival szemben vízumkötelezettséget alkalmaz, vagy visszavonja azt.
   A személyek e kategóriájára vonatkozóan a Seychelle-szigetek minden egyes tagállam állampolgárai esetében külön határozhat a vízumkötelezettségről vagy a vízummentességről nemzeti jogának megfelelően.
   (3)   Az e megállapodás által biztosított vízummentesség a Szerződő Felek beutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó feltételeivel kapcsolatos jogszabályainak sérelme nélkül alkalmazandó. A tagállamok, illetve a Seychelle-szigetek fenntartják a jogot a területükre történő beutazás vagy a területükön történő rövid távú tartózkodás megtagadására, ha e feltételek közül egy vagy több nem teljesül.
   (4)   A vízummentesség a Szerződő Felek határain való átkelésre használt közlekedési módra tekintet nélkül érvényes.
   (5)   Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekben a közösségi jog, a tagállamok nemzeti joga vagy a Seychelle-szigetek nemzeti joga az irányadó.
   4. cikk
   A tartózkodás időtartama
   (1)   Az Európai Unió állampolgárai a Seychelle-szigetek területére történő első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónapig tartózkodhatnak az ország területén.
   (2)   A Seychelle-szigetek állampolgárai a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó bármely tagállam területére történő első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónapig tartózkodhatnak a schengeni térségben. A hat hónapos időtartam alatti három hónapos időtartam a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó tagállam területén történő bárminemű tartózkodástól függetlenül számítandó.
   A Seychelle-szigetek állampolgárai a schengeni vívmányokat nem teljeskörűen alkalmazó valamennyi tagállam területén az első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónapig tartózkodhatnak, a schengeni térségben történő tartózkodásra számított időtartamtól függetlenül.
   (3)   E megállapodás nem érinti a Seychelle-szigetek, valamint a tagállamok azon lehetőségét, hogy a tartózkodást három hónapot meghaladó időtartamra hosszabbítsák a nemzeti és közösségi joggal összhangban.
   5. cikk
   Területi hatály
   (1)   A Francia Köztársaság tekintetében e megállapodás rendelkezései csak a Francia Köztársaság európai területére vonatkoznak.
   (2)   A Holland Királyság tekintetében e megállapodás rendelkezései csak a Holland Királyság európai területére vonatkoznak.
   6. cikk
   A megállapodás működtetésére létrehozott vegyes bizottság
   (1)   A Felek az Európai Közösség képviselőiből és a Seychelle-szigetek képviselőiből álló szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre. A Közösséget az Európai Bizottság képviseli.
   (2)   A bizottság, többek között, az alábbi feladatokat látja el:

               a)

               felügyeli e megállapodás végrehajtását;

               b)

               javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;

               c)

               rendezi az e megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat.

         (3)   A bizottságot szükség szerint bármikor, a Szerződő Felek egyikének kérésére kell összehívni.
   (4)   A bizottság maga fogadja el eljárási szabályzatát.
   7. cikk
   Az e megállapodás, valamint a tagállamok és a Seychelle-szigetek között fennálló kétoldalú vízummentességi megállapodások közötti kapcsolat
   E megállapodás elsőbbséget élvez bármely kétoldalú megállapodással vagy az egyes tagállamok és a Seychelle-szigetek közötti megállapodással szemben, amennyiben azok rendelkezései az e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkoznak.
   8. cikk
   Záró rendelkezések
   (1)   E megállapodást a Szerződő Felek belső eljárásaikkal összhangban megerősítik vagy jóváhagyják. E megállapodás azon időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor a Szerződő Felek a fenti eljárások befejezéséről értesítik egymást.
   (2)   E megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik, azzal, hogy a megállapodás az (5) bekezdéssel összhangban felmondható.
   (3)   E megállapodás a Szerződő Felek írásbeli megállapodása útján módosítható. A módosítások azt követően lépnek hatályba, hogy a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről.
   (4)   E megállapodást részben vagy egészben bármelyik Szerződő Fél felfüggesztheti, különösen a közrenddel, a nemzetbiztonság védelmével vagy a közegészség védelmével, az illegális bevándorlással vagy a vízumkötelezettség bármelyik Szerződő Fél általi újbóli bevezetésével kapcsolatos okokból. A felfüggesztésről szóló döntésről a másik Szerződő Felet legalább két hónappal annak hatálybalépése előtt értesíteni kell. Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, amint a felfüggesztés okai megszűntek.
   (5)   E megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli felmondás útján. E megállapodás a felmondás napját követő 90 nap elteltével hatályát veszti.
   (6)   A Seychelle-szigetek csakis valamennyi tagállammal szemben függesztheti fel vagy szüntetheti meg e megállapodást.
   (7)   A Közösség csakis valamennyi tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy szüntetheti meg e megállapodást.

      Kelt Brüsszelben, a 2009. év május havának 28. napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За Република Сейшели
         Por la República de Seychelles
         Za Seychelskou republiku
         For Republikken Seychellerne
         Für die Republik Seychellen
         Seišelli Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία των Σεϋχελλών
         For the Republic of Seychelles
         Pour la République des Seychelles
         Per la Repubblica delle Seychelles
         Seišela Salu Republikas vārdā
         Seišelių Respublikos vardu
         A Seychelle Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tas-Seychelles
         Voor de Republiek der Seychellen
         W imieniu Republiki Seszeli
         Pela República das Seicheles
         Pentru Republica Seychelles
         Za Seychelskú republiku
         Za Republiko Sejšeli
         Seychellien tasavallan puolesta
         För Republiken Seychellernas

      (1)  HL L 405., 2006.12.30., 23. o.


title: A Tanács határozata (2002. június 25.) az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és műszaki együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
11/42. kötet         HU                                Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                   247
32002D0648
L 213/29                                      AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA                                              2002.8.9.
                                                        A TANÁCS HATÁROZATA
                                                              (2002. június 25.)
             az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és műszaki együttműködési
                                                        megállapodás megkötéséről
                                                                 (2002/648/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,                                                  (6)    A Tanács 2001. november 15-i határozatával úgy döntött,
                                                                                hogy a megállapodást az Európai Közösség nevében alá
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö-                kell írni.
nösen annak 170. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekez-
dése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekez-         (7)    A megállapodást 2001. november 23-án írták alá.
désének első albekezdésével,
                                                                          (8)    A megállapodást jóvá kell hagyni,
tekintettel a Bizottság javaslatára (1),
tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),                         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
mivel:
                                                                                1. cikk
(1)    Az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság
       között a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműkö-        Az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti
       dési megállapodást (3) írtak alá 1993. december 20-án.             tudományos és technikai együttműködési megállapodást a
                                                                          Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
(2)    Az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság egyedi KTF
       programokat folytat a közös érdeklődésre számot tartó              A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
       területeken.
                                                                                2. cikk
(3)    A korábbi tapasztalatok alapján mindkét fél kifejezte azt az
       óhaját, hogy hozzanak létre mélyebb és szélesebb kerete-           A megállapodás 11. cikke alapján a Tanács elnöke értesíti az Indiai
       ket a tudományos és műszaki együttműködés folytatására.            Köztársaságot arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez
                                                                          szükséges eljárások az Európai Közösség részéről befejeződtek.
(4)    Ez a tudományos és műszaki együttműködési megállapo-
       dás az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság közötti
       átfogó együttműködés részét képezi.                                Kelt Luxembourgban, 2002. június 25-én.
(5)    A Tanács 2001. február 12-i határozatával felhatalmazta a                                           a Tanács részéről
       Bizottságot, hogy folytasson tárgyalást az Európai Közös-
                                                                                az elnök
       ség és az Indiai Köztársaság közötti tudományos és
       műszaki együttműködési megállapodásról.                                                           J. MATAS I PALOU
(1) HL C 304. E, 2001.10.30., 241. o.
(2) 2002. május 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették köz-
    zé).
(3) HL L 223., 1994.8.27., 23. o.


title: A Tanács 2003/507 határozata (2003. június. 13.) az Európai Közösségnek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyvhöz való csatlakozásáról

text:
172                  HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                           11/47. kötet
32003D0507
2003.7.17.                                         AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA                                                    L 179/1
                                                         A TANÁCS HATÁROZATA
                                                                (2003. június. 13.)
             az Európai Közösségnek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló
             1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló
                                                    jegyzőkönyvhöz való csatlakozásáról
                                                                   2003/507/EK
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,                                                    (4)     Az egyes légszennyező anyagok nemzeti kibocsátási határ-
                                                                                értékeiről szóló 2001. október 23-i 2001/81/EK európai
                                                                                parlamenti és tanácsi irányelv (3) olyan kötelező nemzeti
                                                                                kibocsátási plafonértékeket ír elő, amelyeknek legkésőbb
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö-
                                                                                2010-ig meg kell felelni, és amelyek a göteborgi jegyző-
nösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a
                                                                                könyvben a tagállamok számára előírtakkal megegyeznek,
300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és
                                                                                illetve azoknál szigorúbbak.
(3) bekezdésének első albekezdésével,
tekintettel a Bizottság javaslatára (1),
                                                                            (5)     A nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező
tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),                                   anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról
                                                                                szóló 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti
                                                                                és tanácsi irányelv (4) új, a göteborgi jegyzőkönyvben
                                                                                megállapítottakkal egybevágó kibocsátási határértékeket
mivel:                                                                              állapít meg erre az ágazatra.
(1)    A savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon elfogad-
       hatatlan kárt okoz a Közösség környezetében és az ott élő
       emberek egészségben.
                                                                            (6)     A Közösségnek ezért csatlakoznia kell a göteborgi jegyző-
                                                                                könyvhöz,
(2)    A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegő-
       szennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szerve
       1999. november 30-án fogadta el a savasodás, az eutrofi-
                                                                            A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
       záció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyző-
       könyvet (göteborgi jegyzőkönyv); a göteborgi jegyzőkönyv
       minden részes állam számára meghatározza a savasodá-
       sért, az eutrofizációért és a talajközeli ózonért felelős négy-                                     1. cikk
       féle fő előanyag (prekurzor): a kén-dioxid, a nitrogén-
       oxidok, az illékony szerves vegyületek és az ammónia
       kibocsátásának maximálisan megengedett szintjét (kibo-
                                                                            A Közösségnek a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon
       csátási plafonértékeket); e határértékeknek 2010-ig kell
                                                                            csökkentéséről szóló, a nagy távolságra jutó, országhatárokon
       megfelelni.
                                                                            átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez
                                                                            csatolt jegyzőkönyvhöz való csatlakozása ezennel jóváhagyásra
                                                                            kerül.
(3)    A göteborgi jegyzőkönyv végrehajtása hozzájárul a Közös-
       ségnek a környezet és az emberi egészség védelmével kap-
       csolatos céljai eléréséhez.                                          A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
(1) HL C 151. E., 2002.6.25., 74. o.
(2) 2002. július 4-i vélemény (A Hivatalos Lapban még nem tették            (3) HL L 309., 2001.11.27., 22. o.
     közzé.)                                                                (4) HL L 309., 2001.11.27., 1. o.
 ---pagebreak--- 11/47. kötet       HU                             Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 173
                            2. cikk                                 megfelelően a csatlakozási okmányt letétbe helyezzék az Egyesült
                                                                    Nemzetek Főtitkáránál.
                                                                                3. cikk
A Tanács elnöke felhatalmazást kap azon személy(ek) kijelölésére,
aki(k) jogosult(ak) arra, hogy a jegyzőkönyv 16. cikkének           E határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
           Kelt Luxembourgban, 2003. június 13-án.
                                                                                a Tanács részéről
                                                                                az elnök
                                                                                G. PAPANDREOU