title: A Tanács határozata (2001. május 28.) az ellenőrzött anyagminták átadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0419

Hivatalos Lap L 150 , 06/06/2001 o. 0001 - 0003

		A Tanács határozata(2001. május 28.)az ellenőrzött anyagminták átadásáról(2001/419/IB)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 30. és 31. cikkére, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Svéd Királyság kezdeményezésére,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel:(1) A kábítószerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni küzdelem a tagállamok nyomozó- és igazságügyi hatóságainak közös feladata.(2) A lefoglalt ellenőrzött anyagok mintáinak a tagállamok hatóságai közötti, a bűncselekmények felderítése, nyomozása és üldözése vagy a minták igazságügyi szakértői elemzése céljából történő jogszerű átadásának lehetősége fokozná a kábítószerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni küzdelem eredményességét.(3) Jelenleg a lefoglalt ellenőrzött anyagmintáknak a tagállamok hatóságai közötti átadására vonatkozóan nincs jogilag kötelező erejű szabály. Ezért az Európai Unió szintjén létre kell hozni egy rendszert, amely biztosítja a minták jogszerű átadásának lehetőségét. Ezt a rendszert kell alkalmazni a lefoglalt ellenőrzött anyagminták tagállamok közötti átadásának valamennyi formájára. Az átadásnak a küldő és a fogadó tagállam közötti megállapodáson kell alapulnia.(4) Az átadásnak biztonságos módon kell megtörténnie, kizárva a visszaélés lehetőségét az átadott mintával,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA minták átadására szolgáló rendszer létrehozása(1) Ez a határozat létrehozza a ellenőrzött anyagmintáknak a tagállamok közötti átadására szolgáló rendszert.(2) Az ellenőrzött anyagminták (a továbbiakban: minták) átadása, amennyiben az e határozatnak megfelelően történik, valamennyi tagállamban jogszerűnek tekintendő.2. cikkMeghatározásokE határozat alkalmazásában ellenőrzött anyag:a) az Egyesült Nemzetek kábítószerekről szóló, az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított 1961. évi Egységes Egyezményének I. vagy II. táblázatában szereplő bármely természetes vagy szintetikus anyag;b) az Egyesült Nemzetek pszichotróp anyagokról szóló, 1971. évi Egységes Egyezményének felülvizsgált I., II., III. és IV. táblázatában szereplő bármely anyag;c) az információcseréről, a kockázatértékelésről és az új szintetikus kábítószerek ellenőrzéséről szóló, 1997. június 16-i 97/396/IB együttes fellépés [2] 5. cikkének (1) bekezdése alapján ellenőrző intézkedések alá tartozó bármely anyag.3. cikkA nemzeti kapcsolattartó pont(1) E határozat végrehajtására minden tagállam kijelöl egy nemzeti kapcsolattartó pontot.(2) A kijelölt nemzeti kapcsolattartó pontokra vonatkozó információkat – beleértve a későbbi módosításokat is – el kell juttatni a Tanács Főtitkárságának, amely azokat a Hivatalos Lapban közzéteszi.(3) A nemzeti kapcsolattartó pontok – adott esetben más érintett nemzeti szervekkel együtt – kizárólagosan illetékesek a minták e határozat alapján történő átadásának engedélyezésére, tekintet nélkül a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre vonatkozó rendelkezésekre.4. cikkMegállapodás a minta átadásáról és az átvételi elismervény(1) A mintát küldeni szándékozó tagállam nemzeti kapcsolattartó pontja és a minta fogadására készülő tagállam nemzeti kapcsolattartó pontja az átadást megelőzően megállapodást kötnek a szállításról. Erre a célra a mellékletben szereplő mintaátadási formanyomtatványt használják.(2) Amennyiben a minta átadása egy másik tagállam (a továbbiakban: tranzittagállam) területén keresztül történő szállítással jár, ennek a tranzittagállamnak a nemzeti kapcsolattartó pontját a küldő tagállam nemzeti kapcsolattartó pontja tájékoztatja a tervezett szállításról. Ebből a célból minden tranzittagállam a szállítás megkezdése előtt megkapja a megfelelően kitöltött mintaátadási formanyomtatvány egy példányát.(3) A fogadó tagállam a küldő tagállamnak igazolja a minta átvételét.5. cikkA szállítás módja(1) A minta szállítása biztonságos módon történik.(2) Az alábbi szállítási módok tekintendők biztonságosnak:a) a küldő vagy a fogadó tagállam tisztviselője útján történő szállítás;b) futárral történő szállítás;c) diplomáciai csomagban történő szállítás;d) ajánlott (expressz) küldeményben történő szállítás.(3) A mintát a szállítás teljes tartama alatt a 4. cikkben említett, megfelelően kitöltött mintaátadási formanyomtatvány kíséri.(4) Az érintett tagállamok hatóságai nem akadályozzák a megfelelően kitöltött mintaátadási formanyomtatvánnyal kísért szállítást, kivéve ha kétségeik támadnak a szállítás jogszerűsége felől. A mintaátadási formanyomtatvány jogszerűségére vonatkozó kétség esetén a szállítást visszatartó tagállam nemzeti kapcsolattartó pontja a kérdés tisztázása érdekében haladéktalanul érintkezésbe lép a mintaátadási formanyomtatvány kitöltéséért felelős tagállamok nemzeti kapcsolattartó pontjaival.(5) Amennyiben a küldő vagy a fogadó tagállam tisztviselője útján történő szállítás módját választják, a tisztviselő nem viselhet egyenruhát. Az említett tisztviselő nem láthat el továbbá operatív feladatokat a szállítással kapcsolatban, kivéve ha ez az alkalmazandó nemzeti joggal összeegyeztethető és e tekintetben a küldő, a tranzit vagy a fogadó tagállamok megállapodtak. Ha az utazás repülőgéppel történik, kizárólag valamely tagállamban bejegyzett légitársaság vehető igénybe.6. cikkA minta mennyisége és felhasználása(1) A minta nem haladhatja meg a bűnüldözési és igazságügyi célokhoz, illetve a minta szakértői elemzéséhez szükségesnek tartott mennyiséget.(2) A küldő és a fogadó tagállam megállapodik a mintának a fogadó tagállamban történő felhasználásáról, szem előtt tartva, hogy a minta bűncselekmények felderítése, nyomozása és büntetőeljárás lefolytatása, valamint igazságügyi szakértői elemzés céljára használható fel.7. cikkÉrtékelés(1) Ezt a határozatot a Tanács a hatályba lépését követő legalább kettő és legfeljebb öt év elteltével értékelni fogja.(2) Az értékelés érdekében a küldő tagállamok nemzeti kapcsolattartó pontjai irattáraikban megőrzik valamennyi, legalább az előző öt évben kiadott mintaátadási formanyomtatvány egy példányát.8. cikkHatálybalépésEz a határozat 2001. július 1-jén lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2001. május 28-án.a Tanács részérőlaz elnökT. Bodström[1] 2001. május 4-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL L 167., 1997.6.25., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2011/213/EU: A Tanács határozata ( 2011. március 9. ) az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
               6.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 90/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. március 9.)
   az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről
   (2011/213/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Japán kormányával egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről.

               (2)

               A megállapodást a felek képviselői – annak egy későbbi időpontban való megkötésére figyelemmel – Brüsszelben 2009. november 30-án aláírták.

               (3)

               A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Közösség helyébe az Európai Unió lépett, és annak jogutódja lett.

               (4)

               A megállapodást az Unió nevében meg kell kötni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodást az Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét ezen határozathoz csatolták.
   2. cikk
   A Bizottság elfogadja a megállapodás 6. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozandó vegyes bizottságban a megállapodás 13. cikkének (5) bekezdése szerinti módosításokkal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot.
   3. cikk
   A Tanács elnöke az Unió nevében megküldi a megállapodás 13. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést, amelyben értesíti Japán kormányát az alábbiakról:

      „A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve gyakorolja az Európai Közösség jogait, és terhelik annak kötelezettségei. Ezért a megállapodás szövegében az »Európai Közösség«-re való hivatkozásokat adott esetben »Európai Unió«-ként kell értelmezni.”

   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         CSÉFALVAY Z.

      MEGÁLLAPODÁS
      az Európai Közösség és Japán kormánya között a tudományos és technológiai együttműködésről
      AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: Közösség),
      és
      JAPÁN KORMÁNYA,
      AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy elősegítsék a Japán és a Közösség között kialakult szoros és baráti kapcsolatok továbbfejlődését, tudatában annak, hogy a tudományos ismeretek gyorsan gyarapodnak és pozitív módon járulnak hozzá a két- és többoldalú nemzetközi együttműködés ösztönzéséhez;
      AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy békés célú, számukra kölcsönös előnyökkel járó, termékeny partneri kapcsolat létrehozása révén több közös érdeket szolgáló területen szélesítsék a tudományos és a technológiai együttműködést;
      ABBAN A HITBEN, hogy ez az együttműködés és ezen együttműködés eredményeinek alkalmazása hozzá fog járulni Japán és a Közösség gazdasági és társadalmi fejlődéséhez;
      AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az átfogó együttműködési tevékenységek végrehajtásához olyan hivatalos keretet hozzanak létre, amely megerősíti a Felek által folytatott tudományos és technológiai együttműködést;
      A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      1. cikk
      (1)   A Felek a békés célú kutatás és technológiafejlesztés területén ösztönzik, fejlesztik és elősegítik az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységeket.
      (2)   E megállapodás alapján az együttműködési tevékenységeket a következő alapelvek alapján kell végezni:

                  a)

                  kölcsönös és méltányos hozzájárulás és előnyök;

                  b)

                  a vendégkutatók viszonossági alapon való hozzáférése a kutatási és fejlesztési programokhoz és projektekhez;

                  c)

                  azon információk kellő időben történő cseréje, amelyek az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységeket érinthetik;

                  d)

                  a tudásalapú társadalom előmozdítása Japán és a Közösség társadalmi és gazdasági fejlődése érdekében.

            2. cikk
      (1)   Az e megállapodás alapján végrehajtandó együttműködési tevékenységeket közvetlen együttműködési tevékenységek és közvetett együttműködési tevékenységek alkotják.
      (2)   E megállapodás alkalmazásában:
      a)   „Felek”: Japán kormánya és a Közösség;
      b)   „közvetlen együttműködési tevékenységek”: a Felek vagy szerveik által folytatott együttműködési tevékenységek;
      c)   „közvetett együttműködési tevékenységek”: kutatási és fejlesztési programok és projektek alapján Japán és a Közösség jogalanyai által folytatott együttműködési tevékenységek;
      d)   „kutatási és fejlesztési programok és projektek”: a Közösség által működtetett kutatási és technológiafejlesztési keretprogram, valamint a Japán kormánya, annak szervei vagy hivatalos intézményei által a versenyképes finanszírozási rendszer alapján működtetett kutatási és fejlesztési programok és projektek;
      e)   „jogalany”:

                  i.

                  Japán vonatkozásában a japán állampolgár, valamint Japán belső joga alapján létrehozott jogi személy; továbbá

                  ii.

                  a Közösség vonatkozásában a Közösség valamely tagállamának állampolgára, valamint a Közösség valamely tagállamának belső joga vagy a közösségi jog alapján létrehozott jogi személy;

            f)   „szerv”:

                  i.

                  Japán vonatkozásában Japán bármely kormányhivatala; továbbá

                  ii.

                  a Közösség vonatkozásában az Európai Bizottság;

            g)   „hivatalos intézmény”: olyan hivatalos intézmény, amelynek költségvetését és működési tervét Japán kormányának hatáskörrel rendelkező miniszterei hagyják jóvá, és amelynek a versenyeztetésen alapuló finanszírozás elvét követő kutatási és fejlesztési programjai és projektjei – a szóban forgó intézmény beleegyezésével – szerepelnek a közvetett együttműködési tevékenységek céljára kijelölt programok és projektek között;
      h)   „szellemi tulajdonjog”: a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-én, Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikkében szereplő fogalommeghatározás értelmében vett „szellemi tulajdon”.
      3. cikk
      (1)   A közvetlen együttműködési cselekvések a következő formákat ölthetik:

                  a)

                  általános vagy konkrét kérdések tudományos és technológiai szempontjaira vonatkozó információk megvitatására és cseréjére, illetőleg az együttműködés keretében hasznosnak ígérkező kutatási és fejlesztési programok és projektek meghatározására irányuló különféle, például szakértői szintű megbeszélések;

                  b)

                  információcsere a kutatási és fejlesztési tevékenységekről, politikákról, ezek gyakorlati szempontjairól és a vonatkozó törvényi és rendeleti szintű szabályozásról;

                  c)

                  kutatók, műszaki munkatársak és egyéb szakértők általános vagy konkrét kérdésekben folytatott tanulmányútjai és cserelátogatásai;

                  d)

                  az együttműködési tevékenységek bármely más olyan formája, amelyet az e megállapodás 6. cikke szerinti Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottság meghatároz, javasol, és amellyel kapcsolatban döntést hoz.

            (2)   Közvetett együttműködési tevékenység kialakítása céljából bármely Fél bármely jogalanya – a másik Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozásával összhangban, az e megállapodás I. és II. mellékletében megállapított feltételeknek megfelelően – részt vehet a másik Fél, annak szervei vagy hivatalos intézményei által működtetett kutatási és fejlesztési programokban és projektekben.
      4. cikk
      Az e megállapodás alapján végrehajtandó konkrét együttműködési tevékenységek esetében az irányadó részletes szabályokat és eljárásokat a Felek, szerveik, illetve az adott együttműködési tevékenységben érdekelt hivatalos intézményeik közösen állapíthatják meg.
      5. cikk
      Az e megállapodás alapján végrehajtandó közvetlen együttműködési tevékenységek vonatkozásában mindkét Fél, illetve annak szervei – a szükségesnek ítélt körben, a másik Fél, illetve annak szervei beleegyezésével – a kutatási rendszer valamennyi ágazatából, beleértve a magánszektort is, lehetővé tehetik kutatók és szervezetek részvételét.
      6. cikk
      (1)   E megállapodás eredményes végrehajtása érdekében a Felek Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottságot (a továbbiakban: vegyes bizottság) hoznak létre. A vegyes bizottság ülésein az elnöki teendőket Japán külügyminisztériumának munkatársai, illetve az Európai Bizottság tisztviselői közösen látják el.
      (2)   A vegyes bizottság feladatai:

                  a)

                  információ- és eszmecsere a tudomány- és a technológiapolitikával összefüggő kérdésekben;

                  b)

                  az e megállapodás alapján végrehajtandó együttműködési tevékenységek meghatározása, ezzel összefüggésben javaslatok megfogalmazása és döntéshozatal;

                  c)

                  az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységek eredményeinek áttekintése és megvitatása;

                  d)

                  tanácsadás a Felek részére, és a Felek ösztönzése e megállapodás végrehajtásával kapcsolatban;

                  e)

                  a kutatási és fejlesztési programokhoz és projektekhez viszonossági alapon való hozzáférés és a vendégkutatókra irányadó feltételek rendszeres áttekintése, valamint a hozzáférés javítását és az e megállapodás 1. cikkében említett viszonossági elv érvényesülésének biztosítását lehetővé tévő konkrét intézkedések megvizsgálása.

            (3)   A vegyes bizottság határozatait konszenzussal hozza.
      (4)   A vegyes bizottság mindkét Fél számára alkalmas időpontokban, lehetőség szerint legalább kétévente tartja üléseit.
      (5)   Ha másként nem állapodnak meg, Japán kormánya és a Közösség a vegyes bizottság üléseinek felváltva ad otthont.
      (6)   A vegyes bizottság üléseivel összefüggésben a résztvevők utazási és szállásköltségeit az a Fél viseli, amelyhez kapcsolódóan azok felmerülnek. A vegyes bizottság üléseivel összefüggésben felmerülő egyéb költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.
      (7)   A vegyes bizottság maga fogadja el saját belső eljárási szabályzatát.
      (8)   Amikor nem ülésezik, a vegyes bizottság diplomáciai csatornákon keresztül is hozhat határozatokat.
      7. cikk
      E megállapodás végrehajtása az e célra elkülönített előirányzatok rendelkezésre állása és a Felek alkalmazandó törvényi és rendeleti szintű szabályozása függvényében történik.
      8. cikk
      (1)   A közvetlen együttműködési tevékenységekből származó nem jogvédett tudományos és technológiai információkat bármelyik Fél a szokásos csatornákon, a részt vevő szervek rendes eljárásaival összhangban nyilvánosságra hozhatja.
      (2)   Az e megállapodás alapján végzett együttműködési tevékenységek eredményeképpen létrejött, e tevékenységek időtartama alatt ismertetett vagy e tevékenységek útján megszerzett szellemi tulajdonjogokat és nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat e megállapodás II. mellékletének rendelkezései szerint kell kezelni.
      9. cikk
      A Felek a saját törvényi és rendeleti szintű szabályozásuk szabta keretek között mindent megtesznek annak érdekében, hogy az e megállapodás alapján együttműködési tevékenységet végző jogalanyok lehetőleg minden olyan eszközzel rendelkezzenek, amely elősegítheti a szóban forgó együttműködési tevékenységben részt vevő kutatók szabad mozgását és tartózkodását, valamint a szóban forgó együttműködési tevékenységben való felhasználásra szánt anyagok, adatok és felszerelés területükre való behozatalát, illetőleg onnan való kivitelét.
      10. cikk
      E megállapodás rendelkezései nem érintik a Felek között, illetőleg a Japán kormánya és a Közösség bármely tagállamának kormánya között fennálló vagy később létrejövő megállapodásokból fakadó jogokat és kötelezettségeket.
      11. cikk
      Az e megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban felmerülő kérdéseket és jogvitákat a Felek kölcsönös egyeztetés útján rendezik.
      12. cikk
      E megállapodás I. és II. melléklete e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
      13. cikk
      (1)   Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaikat.
      (2)   Ez a megállapodás öt évig marad hatályban, majd ezt követően mindaddig, amíg valamelyik Fél – az ötéves határozott időtartam lejártakor vagy azt követően bármikor – a másik Felet felmondási szándékáról előzetesen értesítve, legalább hat hónapos felmondási idővel fel nem mondja.
      (3)   E megállapodás megszűnése nem érinti az e megállapodás alapján folytatott, e megállapodás megszűnésének időpontjáig teljes mértékben még végre nem hajtott együttműködési tevékenységek végrehajtását, sem az e megállapodás II. mellékletével összhangban keletkezett konkrét jogokat és kötelezettségeket.
      (4)   E megállapodás és az e megállapodás alapján végrehajtott tevékenységek eredményeit mindkét Fél ötévente értékelésnek vetheti alá; ha egy Fél ilyen értékelést végez, annak eredményeiről tájékoztatja a másik Felet. A Felek mindent megtesznek a másik Fél által végzett értékelés elősegítésére.
      (5)   Ez a megállapodás közös megegyezéssel, a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján módosítható. Eltérő értelmű megállapodás hiányában a módosítások a fenti (1) bekezdésben előírt feltételeknek megfelelően lépnek hatályba.
      E megállapodás és e megállapodás I. és II. melléklete két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és japán nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol és a japán szöveg irányadó a többi nyelven készült szöveggel szemben.

         A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, az Európai Közösség által és Japán Kormánya által erre kellően felhatalmazott meghatalmazottak, aláírták ezt a megállapodást.
         Kelt Brüsszelben, 2009. év november havának harmincadik napján.

               Az Európai Közösség részéről

               Japán Kormánya részéről

         I. MELLÉKLET

            A JOGALANYOK KUTATÁSI ÉS FEJLESZTÉSI PROGRAMOKBAN ÉS PROJEKTEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRE IRÁNYADÓ FELTÉTELEK

                     I.

                     Ha e megállapodás keretében valamelyik Fél, annak szerve vagy hivatalos intézménye kutatási és fejlesztési programok és projektek céljából szerződést köt a másik Fél valamely jogalanyával, akkor ez utóbbi Fél – kérésre – köteles erőfeszítéseket tenni annak érdekében, hogy az ésszerűség és a megvalósíthatóság határain belül minden olyan segítséget megadjon, amely az előbbi Fél, annak szerve vagy hivatalos intézménye számára az említett szerződés akadálytalan teljesítésének elősegítéséhez szükséges vagy hasznos lehet.

                     II.

                     Japán jogalanyai részt vehetnek a Közösség által működtetett kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban. Japán jogalanyai e részvételének a keretprogramra irányadó részvételi, terjesztési és végrehajtási szabályokkal összhangban kell történnie.

                     III.

                     A Közösség jogalanyai részt vehetnek a Japán kormánya, annak szervei, illetve hivatalos intézményei által a versenyképes finanszírozási rendszer alapján működtetett, a tudománynak és a technológiának a kutatási és technológiafejlesztési keretprogram tématerületeihez hasonló területeire irányuló kutatási és fejlesztési programokban és projektekben. A Közösség jogalanyai e részvételének az adott programra vagy projektre a japán törvényi és rendeleti szintű szabályozás értelmében irányadó részvételi, terjesztési és végrehajtási szabályokkal összhangban kell történnie.

         II. MELLÉKLET

            SZELLEMI TULAJDONJOGOK ÉS NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALRA NEM SZÁNT INFORMÁCIÓK

         I.   A Felek szellemi tulajdonjogai közvetlen együttműködési tevékenységek esetében

                     1.

                     A közvetlen együttműködési tevékenységekből származó szellemi tulajdonjogokra – az alábbi (3) bekezdés szerinti szerzői és szomszédos jogok kivételével – a következő szabályok irányadók:

                                 a)

                                 A szellemi tulajdonjogok jogosultja az a Fél vagy annak szerve, amely a szellemi tulajdont létrehozta. Ha a szellemi tulajdon létrehozása közösen történt, akkor a Felek vagy szerveik egyeztetés útján, a Felek vagy szerveik munkából való részesedésének figyelembevételével megállapodnak a szellemi tulajdonjogok jogosultjáról vagy megosztásáról.

                                 b)

                                 Amennyiben a másik Félnek vagy szervének az e megállapodás hatálya alá tartozó konkrét projektben elvégzendő munkájához szükséges, az a Fél vagy annak a Félnek a szerve, amely a szellemi tulajdonjogoknak jogosultja, ennek a másik Félnek vagy szervének e jogok vonatkozásában bármely közvetlen együttműködési tevékenység végrehajtása céljára felhasználási engedélyt ad. Szabadalom és használati minta esetében ezt az engedélyt jogdíjmentesen adja. Az e pont alapján valamely szellemi tulajdonjog felhasználására vonatkozóan megadott engedélyre a két Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozását, valamint a Felek vagy szerveik által a projekt megkezdését megelőzően közösen megállapított feltételeket egyaránt alkalmazni kell.

                     2.

                     Közvetlen együttműködési tevékenységek időtartama alatt ismertetett szellemi tulajdonjogok esetében, amennyiben a másik Félnek vagy szervének az e megállapodás hatálya alá tartozó konkrét projektben elvégzendő munkájához szükséges, az a Fél vagy annak a Félnek a szerve, amely e szellemi tulajdonjogoknak jogosultja, ennek a másik Félnek vagy szervének e jogok vonatkozásában bármely közvetlen együttműködési tevékenység végrehajtása céljára felhasználási engedélyt ad. Az e bekezdés alapján szellemi tulajdonjog felhasználására vonatkozóan megadott engedélyre a két Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozását, valamint a Felek vagy szerveik által a projekt megkezdését megelőzően közösen megállapított feltételeket egyaránt alkalmazni kell.

                     3.

                     A Felek vagy szerveik szerzői és szomszédos jogaira a következő szabályok irányadók:

                                 a)

                                 Ha valamelyik Fél vagy annak szerve folyóiratban, cikkben, jelentésben, könyvben, videofilm formájában vagy digitális adathordozón közvetlen együttműködési tevékenységből fakadó tudományos és műszaki adatokat, információkat és eredményeket tesz közzé, akkor ez a Fél minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a másik Fél minden olyan országban, amelyben szerzői jogi oltalomra mód van, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyt kapjon e művek fordítására, többszörözésére, átdolgozására, közvetítésére és nyilvános terjesztésére.

                                 b)

                                 A fenti a) pont rendelkezései szerint léthozott, szerzői jogi oltalom alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a mű szerzőjének vagy szerzőinek nevét, kivéve akkor, ha valamelyik szerző kifejezetten lemond neve feltüntetéséről. Ezeken a példányokon jól láthatóan utalni kell a Felek által közösen nyújtott támogatásra.

               II.   Nyilvánosságra hozatalra nem szánt információk közvetlen együttműködési tevékenységek esetében

         A Felek vagy szerveik nyilvánosságra nem szánt információira a következő szabályok irányadók:

                     1.

                     Közvetlen együttműködési tevékenység elvégzéséhez szükséges információk másik Félnek vagy szervének történő átadásakor a Felek megjelölik azokat az információkat, amelyeket nem szánnak nyilvánosságra hozatalra.

                     2.

                     A nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat átvevő Fél saját hatáskörében e nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat szerveinek és a szerveinél vagy szervei által foglalkoztatott személyeknek átadhatja, ha ez az adott szervek vagy személyek által az e megállapodás alapján végrehajtott konkrét projektben elvégzendő munkához szükséges.

                     3.

                     A Fél vagy annak szerve a nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat átadó Fél előzetes írásos hozzájárulásával a nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat a fenti (2) bekezdésben megengedettnél szélesebb körben is terjesztheti. A Felek vagy szerveik együttműködnek egymással az ilyen szélesebb körű terjesztéshez szükséges előzetes írásos hozzájárulás igénylésére és megszerzésére irányuló eljárások kialakításában, és a Felek ezt a hozzájárulást a saját törvényi és rendeleti szintű szabályozásuk által megengedett körben és mértékben adják meg.

                     4.

                     Az e megállapodás keretében szervezett konferenciák, más találkozók és kiküldetések alkalmával, valamint az e megállapodás keretében rendelkezésre bocsátott infrastruktúra használata során megszerzett információkat bizalmasan kell kezelni, amennyiben az ilyen nyilvánosságra hozatalra nem szánt vagy egyéb bizalmasnak minősített információk átvevőjének az átadás időpontjában a fenti (1) bekezdésnek megfelelően tudomására hozzák, hogy az átadott információk bizalmas jellegűek; ezeket az információkat a fenti (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően kell kezelni.

                     5.

                     Ha valamelyik Félnek tudomására jut, hogy nem lesz képes – vagy ésszerűen előrelátható, hogy képtelenné válik – a fenti (2), (3) és (4) bekezdésben előírt terjesztési korlátozások és feltételek betartására, akkor erről haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet. A Felek ezt követően a teendők meghatározása céljából egyeztetnek egymással.

               III.   A jogalanyok szellemi tulajdonjogai közvetett együttműködési tevékenységek esetében

         Mindkét Fél gondosodik arról, hogy a másik Fél mindazon jogalanyainak szellemi tulajdonjogai, amelyek az előbbi Fél, annak szervei vagy hivatalos intézményei által működtetett kutatási és fejlesztési programokban és projektekben részt vesznek, valamint az e részvételből fakadó szomszédos jogok és kötelezettségek összhangban legyenek a tárgyban elfogadott, Japán kormányára és a Közösségre vagy annak valamennyi tagállamára nézve egyaránt kötelező erejű nemzetközi megállapodásokkal, ideértve különösen a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakechi Megállapodás 1C. mellékletét képező megállapodást, valamint az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény keretében 1971. július 24-én elfogadott Párizsi Okmányt és az ipari tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény keretében 1967. július 14-én elfogadott Stockholmi Okmányt.


title: 2007/187/EK: A Tanács határozata ( 2007. március 22. ) a Régiók Bizottsága két német tagjának és két német póttagjának kinevezéséről

text:
               28.3.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 87/12

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. március 22.)
   a Régiók Bizottsága két német tagjának és két német póttagjának kinevezéséről
   (2007/187/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a német kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Eberhard SINNER lemondását és Helmut HOLTER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye betöltetlen maradt. Emilia MÜLLER taggá való kinevezését követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt. Sylvia BRETSCHNEIDER lemondását követően egy másik póttag helye is betöltetlen maradt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2010. január 25-ig a következő személyek kinevezésére kerül sor a Régiók Bizottságában:

               a)

               tagként:

                           —

                           Emilia MÜLLER Eberhard SINNER helyére,

                           —

                           Uta-Maria KUDER, Justizministerin des Landes Mecklenburg-Vorpommern Helmut HOLTER helyére;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Edmund STOIBER, Ministerpräsident des Freistaates Bayern Emilia MÜLLER helyére,

                           —

                           Detlef MÜLLER, Mitglied des Landtages von Mecklenburg-Vorpommern, Sylvia BRETSCHNEIDER helyére.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. március 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         W. TIEFENSEE

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: Az Európai Gazdasági Közösség tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozata (1978. december 18.) a vámcélú bemutatás bizonyos postai díjainak eltörléséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41979D0008

Hivatalos Lap L 006 , 10/01/1979 o. 0026 - 0026 finn különkiadás fejezet 9 kötet 1 o. 0079  görög különkiadás: fejezet 02 kötet 7 o. 0031  svéd különkiadás fejezet 9 kötet 1 o. 0079  spanyol különkiadás fejezet 02 kötet 5 o. 0139  portugál különkiadás fejezet 02 kötet 5 o. 0139

		Az Európai Gazdasági Közösség tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozata(1978. december 18.)a vámcélú bemutatás bizonyos postai díjainak eltörléséről(79/8/EGK)AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,mivel a Bizottság javaslatokat terjesztett be, és az Európai Parlament és a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményt nyilvánított ez ügyben,mivel előre kell haladni az áruk tényleges szabad mozgása és annak érdekében, hogy az európai polgárok ebből közvetlenül részesülhessenek,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:1. cikkA továbbiakban nem vetnek ki díjat az egyik tagállamból érkező olyan áruszállítmányok vámcélú bemutatására, amelyek behozatala forgalmi és jövedéki adó alól nyújtott mentességet élvez.2. cikkA tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezt a határozatot mielőbb, de legkésőbb 1979. július 1-jéig végrehajtsák.Kelt Brüsszelben, 1978. december 18-án.az elnökH.-D. Genscher--------------------------------------------------


title: A Bizottság 2009/724/IB határozata ( 2009. szeptember 17. ) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés befejezési időpontjának meghatározásáról

text:
               30.9.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 257/41

      A BIZOTTSÁG 2009/724/IB HATÁROZATA

   (2009. szeptember 17.)
   a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés befejezési időpontjának meghatározásáról
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
   tekintettel a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló, 2008. október 24-i 2008/839/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 11. cikkének (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2008/839/IB határozat 11. cikkének (2) bekezdése rendelkezik a SIS 1+-ban részt vevő tagállamoknak az ideiglenes átállási architektúra használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával legkésőbb 2009. szeptember 30-ig az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállásáról. Szükség esetén ez az időpont a határozat 17. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárással összhangban megváltoztatható.

               (2)

               A SIS II tesztelése során azonosított problémák a 2008/839/IB határozatban meghatározott fellépések végrehajtásának késedelmét okozták. A 2009. február 26–27-i tanácsi következtetések szerint, a még fennálló problémák megoldásához szükséges idő miatt a SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás 2009 szeptemberére meghatározott időpontja valószínűleg már nem tartható.

               (3)

               A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás késedelmét tekintve az átállás befejezésének új időpontját úgy kell meghatározni, hogy egybeessen a 2008/839/IB határozat hatályának utolsó napjával, lehetővé téve a SIS II műveletei elkezdéséhez vezető tevékenységeknek az említett időpontig történő folytatását.

               (4)

               Az Egyesült Királyság részese e határozatnak, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével és a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat (2) 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (5)

               Írország részese e határozatnak, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével és az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat (3) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (6)

               Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (4) értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK tanácsi határozat (5) 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak.

               (7)

               Svájc tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az említett megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló 2008/149/IB határozat (6) 3. cikkével.

               (8)

               Liechtenstein tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2008. február 28-i 2008/262/EK tanácsi határozat (7) 3. cikkével.

               (9)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2007/533/IB tanácsi határozat (8) 67. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott és a 2008/839/IB határozat 17. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási architektúra használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával legkésőbb a 2008/839/IB határozat hatályának lejártáig végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.

      Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 17-én.

            a Bizottság részéről

         Jacques BARROT

            alelnök

      (1)  HL L 299., 2008.11.8., 43. o.

      (2)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

      (3)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

      (4)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

      (5)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

      (6)  HL L 53., 2008.2.27., 50. o.

      (7)  HL L 83., 2008.3.26., 5. o.

      (8)  HL L 205., 2007.8.7., 63. o.


title: A Tanács 2012/421/KKBP határozata ( 2012. július 23. ) a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia keretében történő támogatásáról

text:
               24.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/61

         A TANÁCS 2012/421/KKBP HATÁROZATA
   (2012. július 23.)
   a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia keretében történő támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: az EU-stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések listáját.

               (2)

               Az Unió aktívan végrehajtja az EU-stratégiát, és érvényre juttatja a stratégia III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) megerősítését, végrehajtását és egyetemessé tételét célzó intézkedéseket.

               (3)

               A Tanács 2006. február 27-én elfogadta a biológiai és toxinfegyverek betiltásáról szóló egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia keretében történő támogatásáról szóló 2006/184/KKBP együttes fellépést (1), amely 2007. augusztus 26-án hatályát vesztette. A 2006/184/KKBP együttes fellépés elfogadása óta további hét állam lett részes fele az egyezménynek.

               (4)

               A Tanács 2006. március 20-án elfogadott egy, az egyezmény támogatásáról szóló 2006/184/KKBP együttes fellépést kiegészítő, a biológiai és toxinfegyverekre vonatkozó cselekvési tervet (2). A cselekvési terv a bizalomépítő intézkedések, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) főtitkára által a biológiai fegyverek feltételezett használatával kapcsolatban végzett vizsgálatokra szolgáló mechanizmus hatékony alkalmazásáról rendelkezik.

               (5)

               A Tanács 2008. november 10-én elfogadta az egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról szóló 2008/858/KKBP együttes fellépést (3). A 2008/858/KKBP együttes fellépés elfogadása óta további három állam vált az egyezmény részes felévé, és több állam részesült az uniós szakértők általi segítségnyújtásból.

               (6)

               Az egyezmény hatodik felülvizsgálati konferenciája úgy határozott, hogy végrehajtást támogató egységet hoz létre az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatalának (UN ODA) genfi részlegén belül, melynek megbízatása öt évre szól (2007–2011), és amelynek feladata az, hogy adminisztratív támogatást nyújtson a hatodik felülvizsgálati konferencia által kitűzött ülésekhez, valamint támogassa egyrészt az egyezmény átfogó végrehajtását és egyetemessé tételét, másrészt a bizalomépítő intézkedések cseréjét.

               (7)

               A Tanács 2011. július 18-án elfogadta az egyezmény hetedik felülvizsgálati konferenciáján képviselendő európai uniós álláspontról szóló 2011/429/KKBP határozatot (4).

               (8)

               Az egyezmény hetedik felülvizsgálati konferenciája úgy határozott, hogy megújítja a végrehajtást támogató egység megbízatását további ötéves időszakra (2012–2016), és annak feladatkörét kiterjeszti a segítségnyújtásra vonatkozó kéréseket és felajánlásokat tartalmazó adatbázis létrehozásáról és fenntartásáról szóló határozat végrehajtására, valamint a részes államok közötti, a kérésekkel és a felajánlásokkal kapcsolatos információcsere elősegítésére, továbbá adott esetben a hetedik felülvizsgálati konferencia által hozott határozatok és ajánlások részes államok általi végrehajtásának támogatására.

               (9)

               Az uniós pénzügyi hozzájárulás megfelelő végrehajtásának felügyeletét a Bizottságnak kell ellátnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia bizonyos elemeinek azonnali és gyakorlati alkalmazása érdekében az EU támogatja az egyezmény tevékenységeit a következő célokra tekintettel:

               —

               az egyezmény egyetemességének előmozdítása,

               —

               az egyezmény végrehajtásának – többek között a bizalomépítő intézkedésekről szóló beszámolók részes államok általi benyújtásának – támogatása,

               —

               a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó ülésszakközi program munkájának támogatása az egyezmény végrehajtásának és eredményességének javítása céljából.

         (2)   Az EU-stratégia intézkedéseinek megfelelő projektek azok, amelyek a következőket célozzák:

               —

               az egyezmény végrehajtásával kapcsolatos tájékozottság növelése, az ülésszakközi témákra és azok jobb alkalmazására vonatkozó regionális szintű megbeszélések fokozása, valamint a fő regionális szereplők támogatása a nemzeti szintű végrehajtás szükségleteinek és követelményeinek meghatározásában,

               —

               segítségnyújtás a nem részes államoknak és a részes államoknak egyaránt annak biztosítására, hogy a részes államok átültessék nemzetközi kötelezettségeiket a nemzeti jogukba és a közigazgatásukba, és működő kapcsolatot hozzanak létre valamennyi nemzeti érdekelt fél között. A segítségnyújtás kiterjed a részes államok támogatására abban, hogy kialakítsák a bizalomépítő intézkedéseket célzó nemzeti folyamatokat és nemzeti kapcsolattartó pontokat jelöljenek ki. A nem részes államok esetében a segítségnyújtás magában foglalná az egyezményhez való csatlakozás, illetve az egyezmény megerősítésének támogatását,

               —

               támogatás olyan elősegítő eszközök és tevékenységek kifejlesztésében, amelyek segítik a részes államokat a nemzeti szintű végrehajtás folyamatában – ideértve a bizalomépítő intézkedésekről szóló beszámolók benyújtását –, lehetővé teszik a részes államok képviselőinek, hogy tevékenyen részt vegyenek az egyezménnyel kapcsolatos nemzetközi folyamatban, valamint növelik a rendelkezésre álló nemzetközi segítséggel kapcsolatos tájékozottságot a részes államok körében.

         A fenti projektek részletes leírása a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felelős.
   (2)   Az 1. cikkben említett tevékenységek technikai végrehajtásával az UN ODA-t bízzák meg. Az UN ODA e feladatát a főképviselő felelőssége mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az UN ODA-val.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 700 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   A Bizottság felügyeli az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését. Ebből a célból a Bizottság finanszírozási megállapodást köt az UN ODA-val. A megállapodás rendelkezik arról, hogy az UN ODA-nak biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
   (4)   A Bizottság törekszik a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodásnak az e határozat hatálybalépését követő mielőbbi megkötésére. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   A főképviselő az UNODA által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. A jelentések képezik a Tanács által végzett értékelés alapját. A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   (1)   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat hatályát veszti a 3. cikk (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontja után 24 hónappal, illetve az elfogadását követő hat hónapon belül, ha ezen időszak végéig nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 65., 2006.3.7., 51. o.

      (2)  HL C 57., 2006.3.9., 1. o.

      (3)  HL L 302., 2008.11.13, 29. o.

      (4)  HL L 188., 2011.7.19., 42. o.

      MELLÉKLET
      1.   ÁLTALÁNOS KERET
      Ez a határozat – a 2008/858/KKBP együttes fellépés sikeres végrehajtására építve – a 2011/429/KKBP határozat célkitűzéseinek továbbvitelére szolgáló operatív szakpolitikai eszköz, amely különösen azokra a szempontokra összpontosít, amelyek tekintetében a hetedik felülvizsgálati konferencián – amint azt e konferencia záróokmánya tükrözi – konszenzus született.
      Ezt a határozatot az alábbi elvek vezérlik:

                  a)

                  a 2008/858/KKBP együttes fellépéssel nyert tapasztalat legjobb felhasználása;

                  b)

                  az egyezmény részes államai, valamint a nem részes államok által az egyezmény jobb végrehajtását és egyetemessé tételét illetően kifejezett konkrét igények mérlegelése;

                  c)

                  a projektek iránti helyi és regionális elkötelezettség ösztönzése azok hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása, valamint az egyezmény keretében az Unió és harmadik államok közötti partnerség kiépítése érdekében;

                  d)

                  azon tevékenységekre való összpontosítás, amelyek konkrét eredményekkel járnak és/vagy hozzájárulnak az egyezmény 2016. évi felülvizsgálati folyamata szempontjából lényeges egységes megközelítés korai kialakításához;

                  e)

                  a részes államok ülései elnökének támogatása, és a végrehajtást támogató egységnek a hatodik felülvizsgálati konferencián elfogadott, majd a hetedik felülvizsgálati konferencián megújított és kibővített megbízatásának legjobb kiaknázása.

            2.   PROJEKTEK
      2.1.   1. projekt: Regionális szakmai találkozók a tájékozottság növelésére és a szükségletek azonosítására
      2.1.1.   A projekt célja
      Az egyezmény végrehajtásának különböző aspektusaival (többek között a bizalomépítő intézkedésekkel) kapcsolatos tájékozottság növelése a nemzeti tisztviselők és szakértők körében, az ülésszakközi program témáinak és azok regionális kontextusban történő végrehajtásának megvitatása, valamint a kulcsfontosságú személyzet, a nemzeti szükségletek és követelmények, továbbá a nemzeti végrehajtásra irányuló kibővített segítségnyújtásban (lásd a 2. projektet) esetlegesen részesülő országok azonosítása, és ennek céljából a 2008/858/KKBP együttes fellépés kapcsán nyert tapasztalatokra és kapcsolatokra építő regionális szakmai találkozók szervezése.
      Ez a projekt támogatni fogja a hetedik felülvizsgálati konferencián az egyezmény IV. cikkével kapcsolatban született határozatok és ajánlások (különös tekintettel a záró nyilatkozat 13. és 14. pontjára), valamint a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó ülésszakközi program végrehajtását.
      2.1.2.   A projekttől várt eredmények

                  a)

                  Az egyezményhez csatlakozó országok számának növekedése valamennyi földrajzi régióban.

                  b)

                  A megfelelő nemzeti hatóságok körében az egyezmény nagyobb fokú megértése és/vagy fokozott szubregionális kapcsolatépítés az egyezményhez való csatlakozás és az egyezmény végrehajtásának előmozdítása érdekében.

                  c)

                  Az egyezmény végrehajtását célzó regionális és nemzeti tevékenységek fokozásával kapcsolatos szükségletek azonosítása.

                  d)

                  A nemzeti és regionális biológiai biztonsági egyesületek előmozdítása és támogatása.

                  e)

                  A 2. projekt keretében biztosítandó kibővített segítségnyújtás iránti kérelmek.

            2.1.3.   A projekt leírása és végrehajtása
      Legfeljebb négy regionális vagy szubregionális szakmai találkozóra kerül sor, szükség esetén nemzetközi és regionális szervezetekkel együttműködésben, illetve az egyezmény 2012–2015-ös időszakra vonatkozó ülésszakközi munkaprogramjával összhangban.
      Az egyezmény részes államai mellett a szakmai találkozóra meghívást kapnak nem részes államok is, valamint érdekelt nemzetközi és regionális szervezetek, nemzeti és regionális biológiai biztonsági egyesületek, tudományos szakértők és nem kormányzati szervezetek.
      A régiók vagy alrégiók szakmai találkozókra történő kiválasztása olyan kritériumokon alapul, mint például a 2006/184/KKBP és a 2008/858/KKBP együttes fellépés, valamint a 2006/242/KKBP tanácsi közös álláspont (1) keretében végzett korábbi tevékenységek, más uniós tevékenységek (ideértve a kiválósági központokkal kapcsolatos projektet), más segítségnyújtók tevékenységei, valamint az egyezménnyel kapcsolatos folyamatok régióbeli erősítésével kapcsolatos felmért szükségletek és igények.
      A szakmai találkozók lehetővé teszik majd a kibővített segítségnyújtási programmal és a rendelkezésre álló támogatási tevékenységekkel kapcsolatos tájékoztatást és azok népszerűsítését.
      2.2.   2. projekt: A nemzeti végrehajtásra irányuló kibővített segítségnyújtási programok
      2.2.1.   A projekt célja
      Az egyezményhez való egyetemes csatlakozás előmozdítása és az egyezményből eredő kötelezettségek teljesítésére szolgáló nemzeti képességek kibővítése, ideértve a bizalomépítő intézkedésekről – jogalkotási, közigazgatási és végrehajtási eszközökről, figyelemfelkeltő programokról, magatartási kódexekről, biológiai biztonsági és védelmi szabványokról – szóló beszámolók benyújtását, továbbá a kibővített segítségnyújtási programokra épülő nemzeti koordinációs módszerek létrehozását.
      2.2.2.   A projekttől várt eredmények

                  a)

                  Az egyezményben részes államok megnövekedett száma.

                  b)

                  Az egyezmény önkéntes – az ahhoz való csatlakozást megelőző – alkalmazása.

                  c)

                  Olyan megfelelő – büntetőjogi rendelkezéseket is magukban foglaló – jogalkotási vagy közigazgatási intézkedések elfogadása, amelyek az egyezményben meghatározott, majd a hetedik felülvizsgálati konferencián részletesen kidolgozott tilalmak és megelőző intézkedések teljes körére kiterjednek.

                  d)

                  Hatékony végrehajtás és érvényesítés az egyezmény megsértésének megelőzése és az egyezmény megsértése esetén történő szankcionálás érdekében.

                  e)

                  A szükséges információk összegyűjtésére és a bizalomépítő intézkedésekről szóló beszámolók éves benyújtására vonatkozó nemzeti mechanizmusok létrehozása vagy kibővítése a bizalomépítő intézkedések cseréjében részt vevő részes államok számának növelése céljából.

                  f)

                  A hatékony végrehajtás előmozdítása érdekében jobb koordináció és kapcsolatépítés az egyezménnyel kapcsolatos folyamatban részt vevő valamennyi érdekelt között, a nemzeti és regionális biológiai biztonsági egyesületeket és a magánszektort is ideértve.

                  g)

                  Figyelemfelkeltő programok, magatartási kódexek, valamint biológiai biztonsági és védelmi szabványok előmozdítása.

            2.2.3.   A projekt leírása
      A hetedik felülvizsgálati konferencia megerősítette, hogy a szükséges nemzeti intézkedések életbeléptetése és megvalósítása növelné az egyezmény eredményességét. A konferencia felkérte a részes államokat, hogy fogadjanak el olyan jogi, közigazgatási, igazságszolgáltatási és egyéb intézkedéseket, amelyek az egyezmény fokozott belföldi végrehajtását, valamint a mikrobás vagy egyéb biológiai hatóanyagok vagy toxinok biztonságát és védelmét biztosítják. A konferencia hangsúlyozta a részes államok közötti információcsere fontosságát a bizalomépítő intézkedések terén, valamint rámutatott, hogy növelni kell a bizalomépítő intézkedésekben részt vevő részes államok számát. A konferencia megállapodott abban, hogy az egyezmény egyetemessé tételének előmozdítása érdekében a részes államoknak további összehangolt – két- és többoldalú, valamint regionális – tevékenységeket kell végezniük.
      A 2008/858/KKBP együttes fellépésből nyert tapasztalok alapján nemzeti végrehajtásra irányuló kibővített segítségnyújtási programokban fog részesülni az a legfeljebb nyolc ország, amelyet az 1. projekt keretében szervezett szakmai találkozók során alkalmasnak ítéltek.
      Mindegyik program körülbelül 12 hónapig fog tartani, és abban részt fognak venni a kedvezményezett országokban működő uniós küldöttségek és, szükség esetén, a leszereléssel foglalkozó regionális ENSZ-kirendeltségek, és a program a következőkből fog állni:

                  —

                  egy első nemzeti szakmai találkozó, amelyen az összes érdekelt belföldi ügynökség és szervezet képviselteti magát, és amelyen bemutatják az egyezményhez kapcsolódó elképzeléseket, azonosítják a motivált és megbízható helyi partnereket, valamint első alkalommal felmérik a szükségleteket és prioritásokat,

                  —

                  strukturált, a kedvezményezett országra szabott segítségnyújtási terv (cselekvési terv) kidolgozása; ez a terv magában foglalná, hogy a segítséget nyújtók a program időtartama alatt látogatásokat tesznek és/vagy szakmai találkozókat szerveznek, valamint az uniós tagállamokban vagy máshol nyújtott képzéseket tartalmazna,

                  —

                  a cselekvési terv végrehajtása olyan segítségnyújtókkal, mint pl. az Interpol, a WHO, a VERTIC, az EU tagállamai, az egyezmény végrehajtást támogató egysége, valamint az adott segítségnyújtási tevékenységeket (jogszabálytervezetek készítése, biológiai biztonsági/védelmi képzés, a bizalomépítő intézkedések előkészítése, rendőrségi képzés, szemléletformálás a tudományos szakemberek körében, vészhelyzeti tervezés stb.) irányító tudományos intézetek,

                  —

                  összegző szakmai találkozó a tevékenységek végeztével, ahol rendszerszintű értékelést tartanak, az ügynökségek beszámolnak a tevékenységükről és az elért eredményekről, valamint felmérik, hogy szükség van-e újabb segítségnyújtásra vagy annak folytatására,

                  —

                  az egyezmény egyetemessé tételének támogatása érdekében kibővített nemzeti segítségnyújtási programok szervezése adott esetben nem részes államoknak, mely során a szerződéshez való csatlakozás a kedvezményezett országgal közösen meghatározott tevékenységekre vonatkozó cselekvési terv részét képezné,

                  —

                  a hatékony és eredményes segítségnyújtás biztosítása érdekében uniós szakmai találkozó szervezése a kedvezményezett országokat a 2. projekt keretében segítő uniós szakértők részére, melyen megvitatják a legjobb gyakorlatokat és a segítségnyújtási tevékenységek megfelelő előkészítését.

            2.3.   3. projekt: A végrehajtást elősegítő eszközök és tevékenységek
      2.3.1.   A projekt célja
      Olyan eszközök és tevékenységek nyújtása, amelyek megkönnyítik és támogatják az egyezmény eredményes nemzeti szintű végrehajtását, ideértve a bizalomépítő intézkedésekről szóló jelentések benyújtását.
      2.3.2.   A projekttől várt eredmények

                  a)

                  Iránymutató kiadvány a nemzeti végrehajtáshoz.

                  b)

                  Felülvizsgált iránymutató kiadvány a bizalomépítő intézkedésekhez.

                  c)

                  A bizalomépítő intézkedések elektronikus benyújtására szolgáló rendszer.

                  d)

                  A fejlődő országok fokozott részvétele az egyezmény ülésszakközi programjaiban.

                  e)

                  Az ENSZ főtitkára által a biológiai és toxinfegyverek feltételezett használatával kapcsolatban végzett vizsgálatokra szolgáló mechanizmus megnövelt kapacitása.

            2.3.3.   A projekt leírása
      A hetedik felülvizsgálati konferencia úgy döntött, hogy a nemzeti végrehajtás megerősítése állandó napirendi pont lesz a 2012–2015-ös időszakra szóló ülésszakközi program során. Foglalkozni kell többek között az egyezmény, különösen a III. és IV. cikk teljes és átfogó végrehajtására irányuló konkrét intézkedésekkel, valamint a nemzeti végrehajtás fokozásának módjaival és eszközeivel, továbbá azzal, hogy miként lehet megosztani a legjobb gyakorlatokat és tapasztalatokat.
      A hetedik felülvizsgálati konferencia úgy döntött, hogy módosítja a bizalomépítő intézkedésekről szóló jelentéstételre szolgáló űrlapot. Továbbá úgy döntött, hogy a végrehajtást támogató egység a részes államokkal együttműködésben meg fogja vizsgálni és ki fogja dolgozni a bizalomépítő intézkedésekről szóló jelentések elektronikus úton történő benyújtásának lehetőségeit.
      A hetedik felülvizsgálati konferencia emellett megbeszélést tartott és döntést hozott olyan konkrét intézkedésekről, amelyek támogatják és növelik a fejlődő részes államok részvételét az ülésszakközi program keretében szervezett találkozókon.
      A hetedik felülvizsgálati konferencia emlékeztetett az ENSZ főtitkára által a vegyi és biológiai fegyverek feltételezett használatával kapcsolatban végzett vizsgálatokra szolgáló mechanizmusra. Ennek a mechanizmusnak az előmozdítása – többek között szakértőknek szóló szakosított képzések révén – nagy jelentőséggel bír.
      A 2008/858/KKBP együttes fellépés során nyert tapasztalatok alapján, valamint a már befejezett és/vagy kezdeményezett tevékenységek folytatásaként a következő lépések vannak soron:

                  a)

                  Olyan átfogó dokumentáció (iránymutató kiadvány) készítése, amely áttekintést nyújt az egyezmény részes államainak kötelezettségeiről, és kitér az egyezmény teljes és átfogó végrehajtását szolgáló nemzeti intézkedésekre is. A kiadvány a végrehajtási intézkedések eszköztáraként szolgál majd, és tartalmazni fogja a legjobb gyakorlatokat, szem előtt tartva ugyanakkor a nemzeti eljárások különbözőségeit. Az elkészítés során konzultálni fognak az uniós tagállamok és az egyezményben részes államok szakértőivel, valamint a releváns nemzetközi szervezetekkel és az egyezmény végrehajtásában érintett nem kormányzati szervezetekkel. A kiadvány az ENSZ valamennyi hivatalos nyelvén elkészül. A kiadvány elkészítését az UN ODA koordinálja.

                  b)

                  A 2008/858/KKBP együttes fellépés keretében készített, bizalomépítő intézkedésekről szóló iránymutató kiadvány felülvizsgálata és továbbfejlesztése a hetedik felülvizsgálati konferencia döntésével összhangban.

                  c)

                  A bizalomépítő intézkedésekről szóló jelentések benyújtására, feldolgozására és terjesztésére szolgáló elektronikus eszköz kifejlesztése és karbantartása.

                  d)

                  A végrehajtást támogató egység honlapjának, valamint az ahhoz kapcsolódó információs és kommunikációs technológiai eszközöknek a továbbfejlesztése.

                  e)

                  Szponzortevékenység, amelynek tárgya legfeljebb tíz fejlődő ország szakértőinek részvétele az egyezmény ülésszakközi programjában.

                  f)

                  Nemzetközi gyakorlat szervezése, amely az ENSZ főtitkára által a biológiai és toxinfegyverek feltételezett használatával kapcsolatban végzett vizsgálatokra szolgáló mechanizmusra irányul, a szakértők részvételének szponzorálásával.

            3.   AZ ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATOS ASPEKTUSOK, KOORDINÁCIÓ
      A projektek végrehajtását az irányítóbizottság fogja kezdeményezni az együttműködési eljárások és módok meghatározása céljából. Az irányítóbizottság rendszeres jelleggel, legalább hathavonta egyszer felülvizsgálja a projektek végrehajtását, és ehhez elektronikus kommunikációs eszközöket is felhasznál.
      Az irányítóbizottságot a főképviselő és az UN ODA képviselői alkotják.
      Az európai uniós tagsággal nem rendelkező részes államok az e határozat szerinti segítségnyújtás és együttműködés iránti kérelmüket az UN ODA-nak nyújtják be. Az UN ODA áttekinti és értékeli a kérelmeket, és adott esetben ajánlásokat terjeszt az irányítóbizottság elé. Az irányítóbizottság megvizsgálja a segítségnyújtás iránti kérelmeket, valamint a cselekvési terveket és végrehajtásukat. A kedvezményezett országokra vonatkozó végső döntést a főképviselő az irányítóbizottságban folytatott megbeszélések eredményét figyelembe véve, saját javaslata alapján és a Tanács illetékes munkacsoportjaival konzultálva hozza meg.
      A kedvezményezett országoknak az Unió által kezdeményezett tevékenységekben való határozott szerepvállalását, valamint e tevékenységek fenntarthatóságát biztosítandó a kiválasztott kedvezményezettek – amennyiben lehetséges és helyénvaló – felkérést fognak kapni a cselekvési tervek elkészítésére, amelyek egyebek mellett rögzítik a többek között nemzeti forrásokból finanszírozott tevékenységek végrehajtásának menetrendjét, a projekt alkalmazási körének és időtartamának részleteit, a főbb érdekelteket stb. Az UN ODA vagy az uniós tagállamok – szükség szerint – közreműködnek a cselekvési tervek kialakításában. A projekteket a cselekvési tervekkel összhangban kell végrehajtani.
      4.   JELENTÉSTÉTEL ÉS ÉRTÉKELÉS
      Az UN ODA rendszeres jelleggel, hathavonta jelentést nyújt be a projektek végrehajtása terén elért eredményekről. Ezenfelül jelentést kell benyújtani a létrehozott cselekvési tervek keretében a kedvezményezett országok javára végzett egyéni segítségnyújtási tevékenységekről. A jelentéseket továbbítani fogják a Tanács illetékes munkacsoportjának az elért eredmények értékelése, valamint a projektek általános értékelése és a lehetséges követő intézkedések meghatározása céljából.
      Amikor csak lehetséges, az egyezmény részes államai tájékoztatást fognak kapni a projektek végrehajtásáról, többek között elektronikus eszközökkel.
      5.   AZ UNIÓS TAGÁLLAMOK SZAKÉRTŐINEK RÉSZVÉTELE
      A határozat sikeres végrehajtásához szükség van arra, hogy uniós tagállami szakértők aktívan részt vegyenek a folyamatban. Az UN ODA számára javasolt, hogy vegye igénybe ezeket a szakértőket. A projektek végrehajtásával kapcsolatos kiküldetési költségeiket e határozat fedezi.
      A tervezett segítségnyújtási látogatások (pl. jogsegély, a bizalomépítő intézkedések támogatása) tekintetében várhatóan az lesz az általános gyakorlat, hogy azokat legfeljebb három szakértőből álló csoportok végzik majd, időtartamuk pedig legfeljebb öt nap lesz.
      6.   IDŐTARTAM
      A projektek végrehajtásának becsült teljes időtartama 24 hónap.
      7.   KEDVEZMÉNYEZETTEK
      Az egyetemessé tétellel kapcsolatos tevékenységek kedvezményezettjei az egyezmény nem részes államai (aláíró és nem aláíró államok egyaránt).
      A nemzeti végrehajtási tevékenységek kedvezményezettjei az egyezmény részes és nem részes államai, valamint a nemzeti és regionális biológiai biztonsági egyesületek, a magánszektor, a tudományos élet és a nem kormányzati szervezetek képviselői.
      A bizalomépítő intézkedésekkel kapcsolatos tevékenységek kedvezményezettjei az egyezmény részes államai.
      8.   HARMADIK FELEK KÉPVISELŐI
      A regionális szerepvállalásnak, valamint a projektek fenntarthatóságának az előmozdítása érdekében ez a határozat nem uniós, többek között regionális és más érintett nemzetközi szervezeteket képviselő szakértők részvételét is finanszírozza. A finanszírozás ki fog terjedni az UN ODA-nak az egyezmény szakmai találkozóin és ülésein való részvételére. Az egyezmény részes államai elnökének részvétele eseti alapon finanszírozható.
      9.   VÉGREHAJTÓ SZERV – SZEMÉLYZETI KÉRDÉSEK
      Tekintve, hogy az UN ODA-nak az e határozatban előirányzott tevékenységei a költségvetésen kívül esnek, további személyzetre lesz szükség.

         (1)  HL L 88., 2006.3.25., 65. o.


title: A Tanács határozata (1991. március 18.) a jutáról és jutatermékekről szóló, 1989. évi nemzetközi megállapodás Közösségi alkalmazásáról szóló értesítésről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991D0152

Hivatalos Lap L 075 , 21/03/1991 o. 0056 - 0056 finn különkiadás fejezet 11 kötet 16 o. 0246  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 16 o. 0246

		A Tanács határozata(1991. március 18.)a jutáról és jutatermékekről szóló, 1989. évi nemzetközi megállapodás Közösségi alkalmazásáról szóló értesítésről(91/152/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. és 116. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a jutáról és jutatermékekről szóló, 1989. évi nemzetközi megállapodást [1] a Közösség és a tagállamok 1990. december 20-án aláírták;mivel minden tagállam jelezte a megállapodás alkalmazására vonatkozó szándékát;mivel a Közösségnek és tagállamainak tájékoztatniuk kell az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát arról, hogy a megállapodást alkalmazni kívánják,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA szükséges belső eljárások lefolytatását követően a Közösségnek és tagállamainak tájékoztatniuk kell az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát arról, hogy a 40. cikk (3) bekezdésével összhangban történő hatálybalépése után importáló tagokként alkalmazni fogják a jutáról és jutatermékekről szóló, 1989. évi nemzetközi megállapodást.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az értesítésnek az Európai Gazdasági Közösség nevében történő letétbe helyezésére jogosult személyeket.Kelt Brüsszelben, 1991. március 18-án.a Tanács részérőlaz elnökJ.-C. Juncker[1] HL L 29., 1991.2.4., 4. o.--------------------------------------------------


title: 2006/457/EK,Euratom: A Tanács és a Bizottság határozata ( 2005. február 21. ) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerségi és együttműködési megállapodásnak a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvének elfogadásáról

text:
               6.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 185/21

      A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. február 21.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerségi és együttműködési megállapodásnak a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvének elfogadásáról
   (2006/457/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 44. cikke (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára, valamint 55. cikkére, 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, 93. cikkére, 94. cikkére, 133. cikkére és 181a. cikkére, a 300. cikke (2) bekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
   tekintettel a 2003-as csatlakozási szerződésre és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a 2003-as csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére, (1)

   tekintettel a Tanács jóváhagyására az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének megfelelően,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodásnak a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyv az Európai Közösségek és azok tagállamai nevében 2004. április 27-én aláírásra került.

               (2)

               A jegyzőkönyvet 2004. május 1-től kezdődően a hatálybalépés időpontjáig átmeneti jelleggel alkalmazták.

               (3)

               A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és azok tagállamai jóváhagyják az egyrészről az Európai Közösségek és annak tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodásnak a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvet.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (2).
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 4. cikkében előírt értesítést a Közösség és tagállamai nevében a Tanács elnöke küldi meg. Ezzel egy időben az Európai Atomenergia-közösség nevében az értesítést a Bizottság elnöke küldi meg.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

            a Bizottság részéről

            az elnök

         J. M. BARROSO

      (1)  HL C 174. E, 2005.7.14., 44. o.

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 17. oldalát.