title: 2009/889/EK: A Tanács határozata ( 2009. november 30. ) a Grúziának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról

text:
               5.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 320/1

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. november 30.)
   a Grúziának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról
   (2009/889/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A Grúzia és az Európai Unió (EU) közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretén belül fejlődnek, amelyet erősít az újonnan indított keleti partnerség.

               (2)

               A 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli Európai Tanács megerősítette az EU Grúziával való kapcsolatainak erősítésére irányuló szándékát a 2008. augusztusi, Oroszország és Grúzia közötti fegyveres konfliktust követően.

               (3)

               Grúzia gazdasági stabilizálását és helyreállítását a Nemzetközi Valutaalap (IMF) egy 2008. szeptember 15-én jóváhagyott készenléti megállapodás révén támogatja.

               (4)

               A 2008. október 22-én tartott adományozói konferencián a nemzetközi közösség vállalta Grúzia gazdasági helyreállításának támogatását az Egyesült Nemzetek Szervezete és a Világbank által végzett közös igényfelméréssel összhangban.

               (5)

               Az Európai Közösség Grúzia számára 2008–2010-ben nyújtandó, legfeljebb 500 millió EUR támogatást jelentett be.

               (6)

               Mivel jelentős finanszírozási rés marad fenn a fizetési mérlegben 2009–2010-ben, a Grúzia számára nyújtandó közösségi csomag magában foglalja a makroszintű pénzügyi támogatást is.

               (7)

               A Közösség ezen pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében elő kell írni, hogy Grúzia hozzon megfelelő intézkedéseket az e támogatáshoz kapcsolódó csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában, valamint rendelkezni kell a Bizottság által végzett ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról.

               (8)

               E közösségi pénzügyi támogatást képező összeg felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik.

               (9)

               E támogatást a Bizottság kezeli a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve.

               (10)

               E határozat elfogadásához a Szerződés a 308. cikken kívül más jogkörökről nem rendelkezik,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   A Közösség legfeljebb 46 millió EUR összegű pénzügyi támogatást bocsát segély formában Grúzia számára rendelkezésre, a háborút követő, és a nemzetközi pénzügyi válság által is érintett gazdasági helyreállítást célzó grúz erőfeszítések támogatására, és így a kormány gazdasági reformprogramjának végrehajtására nehezedő pénzügyi teher enyhítése érdekében.
   (2)   A Közösség által nyújtott pénzügyi támogatást a Bizottság kezeli a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció alapján, az IMF és Grúzia közötti megállapodásokkal vagy egyezményekkel összeegyeztethető módon.
   (3)   A Közösség pénzügyi támogatása a 2. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két évig áll rendelkezésre. Amennyiben azonban a körülmények megkövetelik, a Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozhat, hogy legfeljebb egy évvel meghosszabbítja a rendelkezésre állási időszakot.
   2. cikk
   (1)   A Bizottság, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően felhatalmazást kap, hogy megállapodjon a grúz hatóságokkal az egyetértési megállapodásba és a segélyről szóló megállapodásba foglalandó, a közösségi pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről. E feltételeknek összeegyeztethetőknek kell lenniük az IMF és Grúzia közötti megállapodásokkal vagy megegyezésekkel.
   (2)   A közösségi pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében alkalmazandó grúz pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.
   (3)   A Bizottság rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy Grúzia gazdaságpolitikája összhangban van-e a közösségi támogatás célkitűzéseivel, és hogy kellőképpen teljesülnek a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal és szükség esetén a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.
   3. cikk
   (1)   A Bizottság a közösségi pénzügyi támogatást két részletben bocsátja Grúzia rendelkezésére.
   (2)   A Bizottság az IMF által támogatott gazdasági program, és a Grúzia és a Közösség között a 2. cikk (1) bekezdésével összhangban megállapodott feltételek megfelelő végrehajtásától függően dönt a részletek felszabadításáról A második részlet legkorábban három hónappal az első részlet felszabadítását követően folyosítható.
   (3)   A közösségi pénzeszközöket a Grúz Nemzeti Banknak fizetik. Az egyetértési megállapodásban egyeztetendő előírásoktól – többek között a fennmaradó költségvetési finanszírozási szükségletek megerősítésétől – függően e pénzeszközök ellenértékét helyi pénznemben a grúz államkincstár, mint végső kedvezményezett számára lehet átutalni.
   4. cikk
   A közösségi pénzügyi támogatást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (1) és végrehajtási szabályaival (2) összhangban kell végrehajtani. A grúz hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodás és a segélyről szóló megállapodás mindenekelőtt rendelkezik a Grúzia által meghozandó megfelelő intézkedésekről az e támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően. Rendelkeznek továbbá a Bizottság által végzett ellenőrzésről is – beleértve a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra jogosult Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) – és adott esetben a Számvevőszék által végzett, helyszínen végrehajtandó pénzügyi ellenőrzésekről.
   5. cikk
   A Bizottság minden év augusztus 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző évi végrehajtásának értékeléséről szóló jelentést. A jelentés részletezi a 2. cikk (1) bekezdésének megfelelően az egyetértési megállapodásban meghatározott szakpolitikai feltételek, Grúzia aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak a folyósítási részletek felszabadítására vonatkozó határozata közötti összefüggést.
   6. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).


title: A Bizottság (EU) 2016/2394 határozata (2014. május 26.) a ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság javára Magyarország által nyújtott (SA.33186 (2012/C) (korábbi 2011/NN) számú) állami támogatásról (az értesítés a C(2014) 3193. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg )

text:
               30.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 359/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2394 HATÁROZATA
   (2014. május 26.)
   a ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság javára Magyarország által nyújtott (SA.33186 (2012/C) (korábbi 2011/NN) számú) állami támogatásról

         (az értesítés a C(2014) 3193. számú dokumentummal történt)

   (Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   miután felhívta az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezés(ek)nek (1) megfelelően tegyék meg észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

               (1)

               2008. augusztus 12-én a Bizottság kezdeményezte a HU21/2004. számú, „A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap használata és alkalmazása” (a továbbiakban: a program) (SA.15588 – MX 23/2008) elnevezésű támogatási program ellenőrzését, amely Magyarország csatlakozása idején létező állami támogatásnak minősült (2). Az ellenőrzés a program alapján – a 2004 és 2006 közötti időszakban – nyújtott állami támogatást érintette.

               (2)

               Három kedvezményezettet választottak ki mélyreható elemzés (3) céljából, közülük az egyik a ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: ValDeal). Mindhárom esetben szabálytalanságokat találtak.

               (3)

               Az egyik ellenőrzött cég kamatokkal együtt önként visszafizette a támogatást még az ellenőrzési szakaszban. Következésképp a Bizottság lezárta az ezzel a kedvezményezettel kapcsolatos vizsgálatot.

               (4)

               Az ellenőrzési eljárás során (SA.15588) a Bizottság 2009. június 12-én, 2010. január 21-én, 2010. augusztus 30-án, 2010. december 22-én és 2011. február 17-én kért tájékoztatást a ValDeallel kapcsolatban. A magyar hatóságok 2009. szeptember 17-én, 2010. március 30-án, 2010. október 26-án, 2010. december 6-án, 2010. december 8-án, 2011. február 2-án, 2011. február 24-én és 2011. április 1-jén adtak tájékoztatást.

               (5)

               Tekintettel arra, hogy a magyar hatóságok nem foglalkoztak kellőképpen a másik két kedvezményezettel, köztük a ValDeallel kapcsolatosan felmerült bizottsági aggályokkal, az ügyet 2011. június 16-án NN-ügyre változtatták és SA.33186 (2011/NN) szám alatt nyilvántartásba vették.

               (6)

               2011 októberében a ValDealtől eltérő másik kedvezményezett kamatokkal együtt önként visszafizette a támogatást. Következésképp, a Bizottság lezárta az ezzel a kedvezményezettel kapcsolatos vizsgálatot (4).

               (7)

               A fentiekre való tekintettel e határozat kizárólag a ValDeal számára nyújtott támogatás (a továbbiakban: „intézkedés”) kérdésével foglalkozik.

               (8)

               A Bizottság 2012. február 9-én és 2012. április 18-án kért tájékoztatást a ValDeallel kapcsolatban. A magyar hatóságok 2011. szeptember 1-jén, 2011. október 19-én, 2012. február 29-én, 2012. március 12-én, 2012. június 18-án, 2012. június 26-án, 2012. július 4-én és 2012. szeptember 12-én adtak tájékoztatást.

               (9)

               2011. szeptember 6-án találkozóra került sor a magyar hatóságokkal és a kedvezményezett képviselőivel Brüsszelben a bizottsági szolgálatok helyiségeiben.

               (10)

               A bizottsági szolgálatok 2012. április 18-án kelt levelükben tájékoztatták a magyar hatóságokat, hogy az abban az időben rendelkezésre álló információk alapján a ValDealnek nyújtott támogatást nem lehetett K+F projekthez nyújtott támogatásnak tekinteni. A bizottsági szolgálatok ugyanakkor előzetesen úgy vélték, hogy a ValDealnek nyújtott támogatás a 70/2001/EK bizottsági rendelet (5) (a továbbiakban: a kkv-csoportmentességi rendelet) 4. cikke alapján összeegyeztethető lehetett a közös piaccal. A Bizottság ezért felkérte a magyar hatóságokat annak igazolására, hogy a meghozott intézkedés megfelelt-e az említett szabályozás valamennyi követelményének, valamint az azt alátámasztó információk bemutatására. A bizottsági szolgálatok végül tájékoztatták a magyar hatóságokat, hogy amennyiben a ValDeal által ténylegesen kapott támogatás összege magasabb lenne a kkv-csoportmentességi rendeletben engedélyezettnél, a különbség visszafizettetése válna szükségessé a felmerülő kamatokkal együttesen, amelyek kiszámítására a visszafizettetési eljárás során a referencia-kamatláb kiszámítására vonatkozó uniós szabályokkal összhangban kerül sor (6).

               (11)

               2012. június 18-i levelükben a magyar hatóságok – anélkül, hogy bármely további magyarázatot fűztek volna ehhez – arról tájékoztatták a bizottsági szolgálatokat, hogy a ValDealnek nyújtott támogatást nem lehet a kkv-csoportmentességi rendelet 4. cikke alapján értékelni.

               (12)

               A Bizottság 2012. december 19-én hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról határozott. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (7). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

               (13)

               A magyar hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozatot követően, 2013. február 22-én észrevételeket nyújtottak be. Két érdekelt fél, a ValDeal és az Európai Üzleti és Innovációs Központok Hálózata (8)2013. március 13-án, illetve 2013. március 14-én nyújtott be észrevételeket.

               (14)

               2013. április 5-én az érdekelt felek észrevételeit továbbították a magyar hatóságoknak, amelyek 2013. május 8-i levelükben megerősítették, hogy nincs semmiféle további észrevételük.

               (15)

               2013. június 18-án a magyar hatóságok e-mailben felkérést kaptak arra, hogy nyújtsák be a támogatás részletfizetéseinek pontos ütemezését, erre a hatóságok még aznap válaszoltak. 2013. június 26-án a magyar hatóságok egy elszámolható költségeket tartalmazó táblázatot nyújtottak be. Ez a beadvány olyan információkat tartalmazott, amelyek a korábbi beadványok alapján nem voltak egyértelműek, ezért 2013. július 5-én információkérés küldésére került sor. A határidő meghosszabbítására irányuló két kérelmet követően a magyar hatóságok 2013. október 7-én nyújtották be válaszukat.

               (16)

               A bizottsági szolgálatoknak a helyzet tisztázásra irányuló informális kéréseit követően a magyar hatóságok 2014. február 12-i elektronikus levelükben jelezték, hogy a ValDeal a támogatás egy részét továbbadta egyes ügyfeleinek a csekély összegű támogatásra vonatkozó határértékeknek és a támogatáshalmozási szabályoknak megfelelően.

         2.   A PROGRAM ÉS A VALDEAL LEÍRÁSA

   2.1.   A program leírása

               (17)

               A program jogalapja a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény, valamint a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról szóló 133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet.

               (18)

               A program 2006. évre vonatkozó költségvetése 7 909 784 000 HUF volt (mintegy 31,25 millió EUR (9)). A programot kizárólag az állami költségvetésből finanszírozták (10).

               (19)

               A támogatási program célja többek között a magyarországi K+F tevékenységek támogatása volt az ágazatorientáltság meghatározása, illetve a kedvezményezettek méretének korlátozása nélkül. A támogatást vissza nem térítendő támogatások, kedvezményes kamatozású kölcsönök és kamattámogatások formájában biztosították. A támogatási program jogalapja szerint a K+F támogatás mellett kockázatitőke-támogatást, képzési támogatást, foglalkoztatási támogatást, beruházási támogatást (regionális támogatást), valamint csekély összegű támogatást is lehetett biztosítani.

               (20)

               A ValDeal a program keretében nyújtott támogatás egyik kedvezményezettje volt. A vállalat K+F állami támogatást kapott a 2006. évi programból az „Integrált innovációmenedzsment magyar modelljének kifejlesztése” című K+F projekthez (a továbbiakban: a projekt). A ValDeal állítólagosan 11 %-ban ipari kutatást és 89 %-ban kísérleti fejlesztést végzett.

         2.2.   A ValDeal és a végrehajtott projekt leírása

   2.2.1.   A ValDeal tevékenységei a támogatott projekt keretében

               (21)

               A ValDeal – egy 2006-ban létrehozott kisvállalkozás (11) – a projekthez 472 508 090 HUF (mintegy 1,86 millió EUR) vissza nem térítendő támogatásban részesült. A projekt összköltsége 1 001 134 111 HUF (mintegy 3,95 millió EUR), a ValDeal saját hozzájárulása pedig 528 626 021 HUF (mintegy 2,08 millió EUR) volt (12). A projekt végrehajtási időszaka 2006. december 1-jétől2010. november 30-ig tartott (13), és a támogatás több részletben került kifizetésre.

               (22)

               A projekt célja kifejezetten a magyarországi, valamint a közép- és kelet-európai régióra kiterjedő innovációmenedzsment-rendszer kifejlesztése, amely „rendszeresen figyelemmel kíséri a tudományos/technológiai projekteket, találmányokat, induló vállalkozásokat, azzal a céllal, hogy ki lehessen választani közülük azokat, amelyek a legnagyobb üzleti lehetőséget rejtik magukban, és segít nekik a potenciális befektetők számára vonzó üzleti esettanulmányok, licenciadossziék készítésében, az engedélyeztetés elintézésében vagy segíti ezeket a projekteket bevételeik növelésében új piacok megszerzésével, új termékláncok megnyitásával vagy egyszerűen az új ötletek üzletté való átalakításával” (14).

               (23)

               A projekt első lépése licencia tárgyát képező innovációmenedzsment know-how vásárlása volt a Texasi Egyetem mellett működő Innováció, Kreativitás és Tőke Intézetétől és a német INNO AG-tól, amelyek sokéves tapasztalattal rendelkeznek az üzleti inkubáció, az innovációmenedzsment és a szellemi tulajdon kereskedelmi hasznosítása terén. A ValDeal innovációmenedzsment oktatást is vásárolt személyzete részére a Texasi Egyetemtől.

               (24)

               A program arra kötelezte a ValDealt, hogy több szolgáltatást térítésmentesen nyújtson ügyfelei részére. A támogatási szerződés 1.1. szakasza a következő:
               „A kedvezményezett (ValDeal) vállalja, hogy (…) a projekt időszaka alatt térítésmentesen és bármely ellenérték elfogadása nélkül felkutat, azonosít és elemez legalább 100 innovatív technológiát vagy terméket, és kiválasztja a megfelelő hasznosítási lehetőségeket.”

               (25)

               A ValDeal azt állította, hogy kutatás-fejlesztésének tárgya a megvásárolt know-how magyarországi és közép-kelet-európai üzleti környezethez való igazításából állt. Az adaptált modell alapján a ValDeal ingyenes innovációmenedzsment-szolgáltatásokat nyújtott 60 innovációs „ötlet” (amelyek közül 18 vállalkozástól, a többi pedig egyéni kutatóktól származott) esetében, amelyeket 600 ötletből álló mintából választottak ki a ValDeal által szervezett verseny keretében.

               (26)

               A ValDeal a projektben végzett tevékenységeit a következő módon összegzi: „a feladatok az alábbi módon csoportosíthatók: amerikai és európai innovációmenedzsment know-how átvétele; termék, technológia és szolgáltatás ötletek, kutatási eredmények gyűjtése, szűrése és értékelése, a hasznosításra alkalmas projektek kiválasztása; üzletfejlesztés, licenc és know-how értékesítés; integrált innovációmenedzsment szolgáltatások kialakítása; képzés; az eredmények disszeminációja és kommunikációja; az eredmények fenntarthatósága.” (15)

               (27)

               A ValDeal által a befektetők és vállalkozások részére nyújtott szolgáltatások általában az alábbiakból álltak: „portálfejlesztés, kreativitás fejlesztése, ötletgenerálás, nyílt innováció, termék-, technológia- és szolgáltatásötletek feltárása, kutatási eredmények monitorozása, innovatív vagy innovatívvá tehető vállalkozások feltárása, pályázatírás, pályázatmenedzsment, képzés, szellemi tulajdon védelem, K+F kapacitások ismerete és közvetítése, interim menedzsment, marketing és piackutatás, kommunikáció; üzleti tervek és megvalósíthatósági tanulmányok készítése, hazai és nemzetközi kapcsolatok fejlesztése, üzleti angyalok és befektetők feltérképezése, befektetők felkutatása, befektetések és befektetési lehetőségek szervezése, a jó/legjobb gyakorlatok gyűjtése és közzététele.” (16)

               (28)

               A ValDeal szerint az eredeti modell adaptálására a Magyarországon, valamint a fejlettebb európai országokban, illetve az USA-ban fennálló feltételek közötti eltérés miatt volt szükség. A ValDeal szerint a legjellemzőbb különbségek az alábbiak: Magyarországon „nem innováció barát a társadalmi és gazdasági környezet, nincs intézményi magvető tőke, a nemzeti innovációs rendszer nem hatékony, nincs az innováció szervezéséért és hatékony működtetéséért felelős intézmény, nincs képzett innováció-menedzsment munkaerőbázis, nincs képzett technológia-transzfer és innovációs menedzser kapacitás a tudásközpontokban, nagyon alacsony a nemzetközi innovációs kooperációk száma.” (17) ValDeal azt is megemlíti, hogy Magyarországon eltérő az innovációs kultúra. Például „a projektgazdák nem rendelkeznek megfelelő információval az érintett piacról és a versenytársakról”, „a projektgazdák az esetek jelentős részében nem alkalmasak a (…) vállalkozás menedzselésére, gyakran nem képesek elfogadni azt, hogy a projekt tudományos menedzselését el kell választani a cég szakmai és üzleti vezetésétől.”, a szellemi tulajdonjog kezelése nem megfelelő, vagy bizonyos esetekben „az üzleti etika szinte teljes hiánya” (18) tapasztalható.

         2.2.2.   A ValDeal által kért szellemitulajdonjog-védelem

               (29)

               A ValDeal a projekt K+F tartalmának bizonyítására azt az érvet hozza fel, hogy szellemitulajdonjog-védelmet kért kutatási eredményeire (19). Ebben a vonatkozásban a ValDeal említése szerint kétfajta szellemitulajdonjog-védelmet kapott:

                           —

                           A ValDeal először is azt említi, hogy két védjegyet regisztráltatott a Magyar Szabadalmi Hivatalnál: az egyik egy grafikai megjelölés (lajstromszám: 191345), a másik pedig egy több szóból álló összetétel: „ValDeal Integrált Innováció-menedzsment Modell” (lajstromszám: 206941).

                           —

                           Másodszor a ValDeal integrált innovációmenedzsment-modelljének önkéntes regisztrációját (20) végezte el a Magyar Szabadalmi Hivatalnál. A Magyar Szabadalmi Hivatal honlapja szerint az önkéntes műnyilvántartás nem keletkeztet olyan védelmet, mint a szerzői jog vagy más szellemi tulajdonjog. A műnyilvántartás csupán bizonyítékul szolgál annak igazolására, hogy a Magyar Szabadalmi Hivatal által nyilvántartásba vett időpontban, a kérelmező által a magáénak állított mű vagy kapcsolódó jogi teljesítmény a nyilvántartásba vett tartalommal létezett (21).

         2.2.3.   Az EU által támogatott hasonló projektek

               (30)

               A projekt K+F tartalmának további alátámasztása érdekében, a ValDeal néhány, az EU által támogatott projekt példáját hozta fel (lásd alább) és azzal érvelt, hogy valamennyi hasonló, az ötödik keretprogram vagy a hatodik keretprogram (22) által támogatott K+F projekt volt, ezért a ValDeal projektjét is K+F projektnek kell tekinteni. A ValDeal az alábbi projektekre hivatkozott példaként:

                           —

                           „Creative trainer” – E program arra irányul, hogy kreativitás és innovációmenedzsment tanfolyamot dolgozzon ki a Bizottság egész életen át tartó tanulás programja támogatásával. E program célja a tanulási tapasztalatok ösztönzése, valamint az oktatási és képzési ágazat fejlesztése egész Európában (23). Ezen információ alapján a „Creative trainer” nem tűnik K+F projektnek.

                           —

                           „WOMENTOR” – A projekt célja a női vállalkozók európai kutatási projektekben történő részvételének támogatása volt és szintén az egész életen át tartó tanulás programjából finanszírozták. Ez sem tűnik tehát K+F projektnek.

                           —

                           „ImMediaTe” – A projekt célja egy ágazati platform felállítása volt a digitális médiában és a kreatív ágazatokban működő kkv-k részére, a digitális üzleti tevékenység kialakításának módjára, valamint a digitális üzlet finanszírozására vonatkozó tanácsadás és oktatás nyújtása céljából. A projekt finanszírozására az EU versenyképességi és innovációs keretprogramja (24) keretén belül került sor, amely általában az európai vállalkozások versenyképességének ösztönzésére törekszik, ezen belül az információs és kommunikációs technológiák fokozottabb átvételére és használatára, előmozdítja a megújuló energiák fokozott használatát és az energiahatékonyságot, támogatja az innovációs tevékenységeket, jobb hozzáférést biztosít a finanszírozáshoz és vállalkozástámogató szolgáltatásokat nyújt. Az információk alapján az ImMediaTe project is főleg képzési projektnek tűnik.

                           —

                           „NIMCUBE” – A projekt célja fejlett IT megoldások kifejlesztése a vállalatok által újra felhasznált tudás és innováció mérésére, menedzselésére és optimalizálására. A projektet valóban az ötödik keretprogram keretében finanszírozták. A ValDeal projektjétől eltérően azonban a NIMCUBE projekt új technikai megoldások, pl. szoftver kifejlesztésére törekedett.

         3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT

               (31)

               A Bizottság 2012. december 19-én határozott a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról. A Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül a következő okok miatt:

               (32)

               Először is, a ValDeal a HU 21/2004. állami támogatási program 2006. évi költségvetéséből kapott vissza nem térítendő támogatást; ezért állami forrásokból származónak tekintették az intézkedést.

               (33)

               Másrészt a ValDeal olyan tevékenység végzésére kapott állami támogatást, amelynek költségeit a többi piaci résztvevőnek saját magának kellett viselnie. Ezen a tényen az sem változtat, hogy az intézkedés keretében a ValDeal a szolgáltatásait ingyen nyújtotta. Az intézkedés ezért a verseny torzításával fenyeget amiatt, hogy szelektív előnyhöz juttatja a ValDealt.

               (34)

               Harmadrészt az intézkedés egyértelműen hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre. A ValDeal innovációmendezsment know-how-t vásárolt az USA-beli Texasi Egyetemtől és a német INNO AG-tól; tehát az intézkedés alkalmas volt arra, hogy hátrányosan befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. A ValDeal emellett szolgáltatásokat szándékozott nyújtani a közép-kelet európai országokban letelepedett vállalatok részére is.

               (35)

               A Bizottságnak kételyei voltak azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. Elsősorban abban kételkedett, hogy a ValDeal számára nyújtott támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal az 1996. évi K+F+I keretszabály, vagy pedig egyéb jogi aktusok alapján.

         3.1.   Összeegyeztethetőség a K+F+I keretszabály alapján

   3.1.1.   K+F tartalom

               (36)

               A Bizottság megállapította, hogy a ValDeal által nyújtott, említett szolgáltatások egyike sem tekinthető újításnak, mivel IT-szolgáltatók, ügyvédek, szabadalmi ügyvivők, tanácsadó cégek, „üzleti angyalok” stb. korábban is kínáltak ilyen szolgáltatásokat, és azok különböző formákban már elérhetőek voltak a piacon. Valójában úgy tűnik, a projekt abból állt, hogy megvizsgálták a harmadik felek által szolgáltatott innovációmendezsment know-how/modell hatékonyságát, és egyszerűen hozzáigazították azt a magyar üzleti környezethez (ebbe a magyar nyelvre történő fordítás is beletartozik).

               (37)

               A ValDeal emellett azt állítja, hogy a megvásárolt innovációmenedzsment-know-how, illetve innovációmenedzsment-modell adaptációja abból állt, hogy nagyobb fontosságot tulajdonítottak olyan menedzsment-szolgáltatásoknak, mint a feltalálók személyre szóló felkészítése, amelyre más, fejlettebb üzleti kultúrával rendelkező országokban kisebb hangsúlyt fektetnek. A Bizottság azonban úgy vélte, hogy a ValDeal lényegében pontosan ugyanazokat a szolgáltatásokat nyújtotta, mint amelyeket a megvásárolt innovációmenedzsment-modell tartalmazott.

               (38)

               A valódi, tényleges K+F végzése helyett a ValDeal tevékenysége főként más szervezetek – azaz a ValDeal ügyfelei – K+F tevékenységének és innovációjának ösztönzésére irányult. A ValDeal maga is azt írja, hogy „60-80 K+F-intenzív munkahely teremtésére került sor” (25) azoknál a vállalkozásoknál, ahol a szolgáltatásait nyújtotta.

         3.1.2.   A szellemi tulajdonjog nyilvántartása

               (39)

               A közösségi védjegyről szóló rendelet szerint: „Közösségi védjegyoltalom tárgya lehet minden grafikailag ábrázolható megjelölés, így különösen szó – beleértve a személyneveket –, ábra, kép, alakzat, betű, szám, az áru vagy a csomagolás formája, ha e megjelölés alkalmas arra, hogy valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait megkülönböztesse más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól.” (26) Más szóval a védjegy fő célja nem egy vállalkozás K+F eredményeinek védelme, hanem a más szervezetektől való megkülönböztetés. Ezért a védjegy önmagában nem szolgál bizonyítékul, hogy a vállalkozás, amelynek ez a birtokában van, az 1996. évi K+F+I keretszabály szerinti K+F tevékenységet végzett.

               (40)

               A Bizottság kimondta továbbá, hogy a tény, miszerint a ValDeal védjegyen kívül nem vetetett nyilvántartásba vagy nem tudott nyilvántartásba vetetni semmilyen szellemitulajdon-jogot a tevékenységére vonatkozóan, különösen nem szabadalmat, komoly jelzést jelent arra nézve, hogy a projekt nem ért el olyan kutatási eredményeket, amelyek megfelelnének a szabadalmi védelem kritériumainak.

               (41)

               Bár igaz, hogy egy vállalat döntése szerint know-how-ként vagy üzleti titokként is védelmezheti szabadalmaztatható tudását vagy találmányát, ahelyett, hogy hivatalosan nyilvántartásba vetetné az arra vonatkozó szabadalmat, a ValDeal azon általános állítása, miszerint a projekt végrehajtása révén fejleszti saját know-how-ját, nem elegendő annak igazolására, hogy e projekt a K+F+I keretszabály értelmében vett valódi K+F tevékenységet tartalmaz.

         3.1.3.   Hasonló uniós projektek

               (42)

               A Bizottság először is megvizsgálta ezeket a projekteket, és megállapította, hogy egy kivételével egyiküket sem az ötödik vagy a hatodik kutatási keretprogram alapján finanszírozták, hanem olyan szélesebb körű képzési, oktatási és versenyképességi programok alapján, amelyek a magyar hatóságok szerint bizonyos hasonlóságot mutatnak a ValDeal projekttel.

               (43)

               Másészt a NIMCUBE projekt, amely K+F bevonásával járhatott, új IT megoldások kidolgozására irányult, tehát nem hasonlított a ValDeal által végzett projekthez. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a fenti projektek, valamint a ValDeal projekt közötti esetleges hasonlóság nem bizonyítja, hogy a ValDeal tevékenységét K+F projektnek lehetne minősíteni, a K+F+I keretszabály értelmében.

         3.2.   Összeegyeztethetőség más jogi aktusok alapján

               (44)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság észrevételeket kért az esetleges alternatív összeegyeztethetőségi indokok tekintetében.

         3.2.1.   Az 1628/2006/EK bizottsági rendelettel
       (27)
      (a továbbiakban: regionális csoportmentességi rendelet) való összeegyeztethetőség

               (45)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a regionális csoportmentességi rendelet 4. cikke szerint az induló beruházásokhoz nyújtott támogatás mentesül a bejelentési kötelezettség alól, amennyiben teljesíti az alábbi általános és különös feltételeket:

               (46)

               Az első általános feltétel, hogy a támogatást regionális támogatásra jogosult régiókban nyújtják. Magyarország egész területe regionális támogatásra jogosult támogatott terület volt és jelenleg is az. A ValDeal székhelye Budaörsön van, amely a közép-magyarországi régióban található Pest megyében helyezkedik el. 2006. december 31-ig Pest megye az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja (28) szerinti támogatott terület volt. Ezért az első általános feltétel láthatóan teljesült.

               (47)

               A második általános feltétel, hogy a támogatási intenzitás nem haladja meg a regionális támogatásnak a támogatás odaítélése idején hatályos felső határát. A ValDeal azt állította, hogy 47,03 %-os támogatási intenzitásban részesült. A Pest megyére vonatkozó támogatás felső határa 40 % volt, amelyet 20 százalékponttal ki lehetett egészíteni a kisvállalkozásoknak minősülő kedvezményezetteknek nyújtott támogatás esetén (29), ami 60 %-os maximális támogatási intenzitást eredményezett. A magyar hatóságok szerint ValDeal a megalakulása évében, 2006-ban mikrovállalkozás volt, 2007-ben pedig kisvállalkozássá vált (30). E feltétel értékelése szükségessé teszi, hogy az alább említésre kerülő különös feltételek alapján újraszámítsuk az elszámolható költségeket.

               (48)

               Az induló beruházásnak nyújtott támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozó konkrét feltételeket illetően, a regionális csoportmentességi rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint ahhoz, hogy az elszámolható költségek kiszámításához az immateriális eszközöket figyelembe vegyék: az immateriális eszközök i. kizárólag a regionális támogatásban részesülő létesítményben használhatóak fel; ii. leírható eszközöknek kell őket tekinteni; iii. piaci feltételek mellett, harmadik féltől kell őket megvásárolni; iv. a vállalat eszközei közé kell sorolni őket, és legalább öt évig, vagy kis- és középvállalkozások esetén (így a ValDeal esetében is) három évig a regionális támogatásban részesülő létesítményben kell maradniuk. Jóllehet bizonyítást nyert, hogy a ValDeal piaci feltételek mellett vásárolta meg a know-how-t, a Bizottság nem rendelkezett információkkal arról, hogy teljesültek-e az i., iii. és az iv. alpont szerinti feltételek, és ezért felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak tájékoztatást ezzel kapcsolatosan.

               (49)

               Ezenfelül a regionális csoportmentességi rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja előírta, hogy a beruházást a teljes beruházás befejezése után legalább öt évig (kkv-k esetén három évig) fenn kell tartani az érintett régióban. A projektet 2010. november 30-án fejezték be, és a ValDeal 2013. november 30-ig folytatta tevékenységét a közép-magyarországi régióban. Ezért az első konkrét feltétel láthatóan teljesült.

               (50)

               Végezetül, a regionális csoportmentességi rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint, amennyiben a támogatást tárgyi vagy immateriális beruházási költségek alapján számítják ki, a kedvezményezettnek az elszámolható költségek legalább 25 %-áról gondoskodnia kell. A ValDeal a projekt összköltségeinek az 52,97 %-át biztosította. Ezért az első különös feltétel láthatóan teljesült.

               (51)

               Összefoglalásképpen: a Bizottság felkérte a feleket, hogy nyújtsanak tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy i. a ValDealnek nyújtott támogatás értékelhető-e a regionális csoportmentességi rendelet alapján, és kiváltképpen, hogy ii. e támogatás intenzitása megfelel-e az alkalmazandó támogatási intenzitásoknak, figyelembe véve az említett rendelet (2) értelmében releváns elszámolható költségeket.

         3.2.2.   A 70/2001/EK bizottsági rendelettel (a továbbiakban: kkv-csoportmentességi rendelet) való összeegyeztethetőség

               (52)

               A kkv-csoportmentességi rendelet 4. cikke szerint a tárgyi vagy immateriális eszközökbe történő beruházás összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a bejelentési kötelezettség alól, ha megfelel annak a feltételnek, hogy a beruházás a támogatás nyújtásának időpontjában regionális támogatásra jogosult területen történik, a támogatási intenzitás legfeljebb 15 százalékponttal haladja meg a regionális beruházási támogatásnak a Bizottság által az egyes tagállamokra nézve jóváhagyott térképen meghatározott legfelső határát az EK-Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja által érintett területeken, feltéve, hogy az összes nettó támogatás intenzitása nem haladja meg a 75 %-ot. A regionális támogatás magasabb felső határértéke csak akkor alkalmazandó, ha a támogatást azzal a feltétellel nyújtják, hogy a beruházást a támogatott térségben legalább öt éven keresztül fenntartják, és a kedvezményezett legalább 25 %-os arányban maga is hozzájárul a finanszírozáshoz.

               (53)

               A fentiekben említettek szerint Magyarország egész területe regionális támogatásra jogosult támogatott terület volt és jelenleg is az. Pest megye, ahol a ValDeal székhelye található, 2006. december 31-ig a 107. cikk(3) bekezdésének a) pontja) szerinti terület volt, 40 %-os támogatási felső határral. 2006 decemberében tehát a kkv-csoportmentességi rendelet maximum 40 % + 15 % = 55 %-os támogatási intenzitást tett lehetővé Pest megyében, amennyiben a beruházást a támogatott térségben legalább öt éven keresztül fenntartották.

               (54)

               Következésképpen a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy szolgáltassanak információkat arra vonatkozóan, hogy i. a ValDealnek nyújtott állami támogatás a kkv-csoportmentességi rendelet alapján összeegyeztethetőnek minősül-e, továbbá hogy ii. a ValDealnek nyújtott támogatás intenzitása nem haladja-e meg a szóban forgó, lehetséges induló beruházási támogatás felső határát, különös tekintettel a vonatkozó elszámolható költségek kiszámítására.

               (55)

               A Bizottság azt is megállapította, hogy a ValDeal nem élt vissza az általa kapott támogatással, mivel az ajánlattételi dokumentációban leírtnak megfelelő tevékenységeket hajtott végre.

         4.   A MAGYAR HATÓSÁGOK ÁLLÁSPONTJA
       (31)

   4.1.   A K+F+I keretszabállyal való összeegyezethetőség

               (56)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszukban a magyar hatóságok továbbra is azt hangsúlyozták, hogy a ValDeal tevékenysége megfelel a K+F projektként való minősítés feltételeinek, nevezetesen a kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozik, valamint a támogatás jogszerű, mivel a következő állítólagos K+F feladatok ellátásához nyújtották:

                           —

                           az európai gyakorlatokkal kapcsolatos elemzések készítése,

                           —

                           humán kutatási tényezőként annak vizsgálata, hogy a projektgazda hogyan motiválható az együttműködés érdekében,

                           —

                           oktatási és kutatási feladatként azzal kapcsolatos módszertani kutatás, hogy miként lehet kiképezni megfelelően felkészült vállalkozókat,

                           —

                           a projektek gyűjtésére, értékelésére és átvilágítására szolgáló olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek még nem állnak rendelkezésre a magyarországi innovációs szolgáltatások eszköztárában,

                           —

                           az innovációmenedzsmenthez szükséges szolgáltatások azonosítása, a legjobb gyakorlatok tanulmányozása, valamint szolgáltatások kidolgozása a magyarországi szolgáltatási modell kialakítása céljából.

               (57)

               A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy a ValDeal kötelezettséget vállalt (1) a kidolgozott módszerek tesztelésére, (2) az integrált innovációmenedzsment modell kísérleti fejlesztésére (vagyis a projektek kísérleti szintű gyűjtésére, értékelésére és szűrésére a megszerzett know-how alapján), valamint (3) annak megerősítésére, hogy az egyes kiválasztott projektek kísérleti alkalmazásában szereplő új szolgáltatások életképesek vagy sem.

               (58)

               A magyar hatóságok azt állították továbbá, hogy projekt K+F jellegét az is alátámasztja, hogy a projekt maradéktalanul teljesíti a Frascati Kézikönyv 149. szakaszában szereplő kritériumokat (32).

               (59)

               Végezetül a magyar hatóságok azt állították, hogy a ValDeal a projekt folyamán innovációs szolgáltatásokat nyújtott kis- és középvállalkozások, valamint magánszemélyek részére. A program követelményei szerint térítésmentesen nyújtják ezeket a szolgáltatásokat. A ValDeal által készített kimutatás alapján a szóban forgó szolgáltatások értéke az akkoriban érvényes piaci árakon összesen 323 797 000 HUF-t tett ki (33).

               (60)

               A magyar hatóságok véleménye szerint a térítésmentesen nyújtott szolgáltatások formájában átruházott előny nem jelent gazdasági előnyt a ValDeal számára. Ez a teljes kormányzati hozzájárulás, valamint az ügyfelek számára nyújtott támogatás közötti különbségnek megfelelően csökkentené a ValDealnek biztosított 148 711 090 HUF összegű állami támogatást.

         4.2.   Az 1628/2006/EK rendelettel (regionális csoportmentességi rendelet) való összeegyeztethetőség

               (61)

               Alternatív megoldásként a magyar hatóságok egyetértettek az eljárás megindításáról szóló határozat azon megállapításával, miszerint a támogatás az 1628/2006/EK regionális csoportmentességi rendelet alapján összeegyeztethető beruházási támogatásnak minősülhetett volna.

               (62)

               A regionális csoportmentességi rendelet értelmében a támogatási intenzitásokat vagy a beruházás elszámolható tárgyi és immateriális költségeinek hányadaként, vagy – közvetlenül a beruházási projekttel létrehozott munkahelyek esetén – az alkalmazott személy két évre becsült bérköltségeinek hányadaként, vagy e fenti két módszer kombinált alkalmazásával kell kiszámítani, feltéve, hogy a támogatás nem lépi túl a kétfajta számítás alkalmazásából eredő kedvezőbb értéket.

               (63)

               A magyar hatóságok állítása szerint a projekt összköltsége 842 027 000 HUF volt, a ValDealnek nyújtott támogatás pedig 148 711 090 HUF-t tett ki, ami 17,66 %-os (34) támogatási intenzitásnak felel meg (a fent említett rendeletben előírt 60 %-os küszöbérték alatt). Ugyanakkor a magyar hatóságok 2013. október 7-i levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a projekt költségei 823 320 683 HUF-t tettek ki (842 028 250 HUF helyett) (35). A Bizottság ezért az utóbbi információra alapozza majd a döntését.

               (64)

               A magyar hatóságok állítása szerint a regionális csoportmentességi rendelet 4. cikkébe foglalt általános és különös feltételek is teljesülnek.

         4.3.   A 70/2001/EK rendelettel (kkv-csoportmentességi rendelet) való összeegyeztethetőség

               (65)

               A magyar hatóságok nem adtak egyértelmű magyarázatot arra, hogy a 70/2001/EK rendeletet hogyan lehetne alkalmazni ebben az ügyben. A Bizottság tisztában van azzal, hogy – mivel a maximális támogatási intenzitások alacsonyabbak az 1628/2006/EK rendeletben megengedettnél – a magyar hatóságok nem érezték szükségesnek, hogy kiegészítő bizonyítékokat szolgáltassanak.

         4.4.   A Szerződéssel való összeegyeztethetőség

               (66)

               A magyar hatóságok azt állították továbbá, hogy a nyújtott támogatás összeegyeztethető lehet a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, és azzal érveltek, hogy a ValDeal projekt célja egy nyilvánvaló piaci hiányosság megszüntetése volt, de piaci árfolyamon biztosított pénzeszközökkel nem lehetett volna végrehajtani. Erre tekintettel a támogatás a cél megvalósítására korlátozódott, és nem lépte túl az ahhoz szükséges mértéket.

               (67)

               A 2006. november 22-én elfogadott és 2007. január 1-én hatályba lépett 2006. évi K+F+I keretszabály a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban álló innovációs tanácsadó szolgáltatások és az innovációs támogató szolgáltatások új kategóriáit tartalmazta. Mivel a támogató 2006. december 19-én tett kötelezettségvállalást, továbbá az új keretszabálynak az volt a célja, hogy elismerje az innovációs tanácsadó szolgáltatások elszámolhatóságát, a magyar hatóságok szerint a támogatások összeegyeztethetőségét közvetlenül a Szerződés alapján lehetne értékelni.

               (68)

               Ezzel kapcsolatban a magyar hatóságok megjegyezték, hogy a magyar és uniós szabályozásnak és a kelet-közép európai társadalmi és kulturális környezetnek megfelelő innovációmenedzsment-modell fejlesztése megkövetelte olyan célszerű üzleti modell és gyakorlat fejlesztését, amelyben a piaci kereslet és az ügyfelekkel való kapcsolatok vezérlik az innovációt. A ValDeal projekt több módszert és eszközt dolgozott ki a projektek összegyűjtésére, értékelésére és szűrésére annak érdekében, hogy következetesen alkalmazzák azokat a jövőben. Az említett szolgáltatások a támogatások nyújtásakor még nem álltak rendelkezésre Magyarország eszköztárában.

         5.   AZ ÉRDEKELTEK ÁLLÁSPONTJA

   5.1.   A ValDeal álláspontja

               (69)

               A ValDeal fenntartotta azt a véleményét, hogy a projekt valódi K+F tevékenységeket tartalmaz, amelyek elszámolhatók az 1996. évi K+F+I keretszabály alapján. A ValDeal azt állította, hogy a tevékenység kísérleti fejlesztésnek minősül, és jelezte, hogy – jóllehet a projekt alapján végrehajtott egyes feladatok külön-külön nem minősülnek K+F projektnek, együttesen hozzájárulhatnak egy K+F célhoz.

               (70)

               A ValDeal elsősorban azt hangsúlyozta, hogy meglévő módszereket alkalmazott a helyi vállalkozásokra és projektekre, valamint egy új integrált innovációmenedzsment modellre vonatkozó kísérleti fejlesztést hajtott végre. A ValDeal kísérleti alapon magyar projektek széles körét gyűjtötte, értékelte és szűrte, életképességük ellenőrzése céljából. Ezért a ValDeal azt állítja, hogy a vállalat a magyar piacon egyedülálló tevékenységet végez. A ValDeal, valamint annak versenytársai által nyújtott szolgáltatások között az volt a legfontosabb különbség, hogy az utóbbiak kizárólag a ValDeal működésének egy-egy szegmensében tevékenykednek.

               (71)

               A ValDeal azt állította, hogy a megvásárolt know-how alapján új innovációmenedzsment modellt és módszertant dolgozott ki, amely következetesen alkalmazható olyan módon, hogy megfeleljen a magyarországi jogi környezetnek és a társadalmi-kulturális feltételeknek. Először is a projektgyűjtés módszereit hozzá kellett igazítani a magyarországi viszonyokhoz, mivel – az amerikai piac eltérő jellemzői miatt – a magyarországi induló projektek kevésbé voltak alkalmasak a kiválasztásra. Ezenfelül tovább kellett javítani a projektszűrési módszereket, mivel az amerikai modellnek az értékesíthetőség (piaci felhasználhatóság) állt a középpontjában, míg a kelet-közép-európai partner – az eltérő szociokulturális háttérből kifolyólag – nagyobb jelentőséget tulajdonított a vállalkozói szellemnek és a projektgazdák személyiségének. A társadalmi-kulturális különbségek és a gazdasági körülmények szintén a képzés és a modell oktatási ütemterv alapos kiigazításához vezetett.

               (72)

               Ami a versenyre gyakorolt hatást illeti, a ValDeal azt hangsúlyozta, hogy a projekt célja egyes általános menedzsmentszolgáltatások támogatása volt; nem pedig az, hogy valami valóban teljesen egyedit – vagyis az integrált innovációmenedzsment magyar modelljét és az ahhoz kapcsolódó innovációs konzultációs szolgáltatásokat – hozzanak létre. A ValDeal állítása szerint az ilyen szolgáltatásoknak a támogatásnyújtáskor nem volt piaca. Ezenfelül 2013 elején még mindig nem létezett hasonló modell Magyarországon; vagyis a kis- és középvállalkozások üzleti inkubációjával kapcsolatos innovációra irányuló szolgáltatások.

               (73)

               A ValDeal emellett azzal érvelt, hogy a támogatást nyújtó hatósággal kötött szerződés alapján jogilag nem volt kötelező szabadalmi oltalmat igényelni. Ezenfelül a vállalat nem tudná fedezni a szabadalmi bejelentés díját, és nem is engedélyeznék számára, hogy ilyen célra fordítsa a támogatást.

         5.2.   Az Európai Üzleti és Innovációs Központok Hálózatának (EBN) álláspontja

               (74)

               Az EBN az üzleti és innovációs központok, valamint hasonló szervezetek, például inkubátorok európai hálózata. A ValDeal az EBN tagja.

               (75)

               Az EBN azt állította (36), hogy a ValDeal egy olyan – az Egyesült Államokban kidolgozott – modell kísérleti alkalmazását végezte, ami eredeti know-how-n alapuló projektek gyűjtését, értékelését és szűrését jelenti.

               (76)

               Ezenfelül az EBN szerint a ValDeal módszeresen elemezte az európai innovációmenedzsment-gyakorlatot, ideértve annak alapos vizsgálatát, hogy hogyan motiválható a projektgazdák együttműködése. Emellett kutatási és oktatási feladatokat is végzett, valamint hatékony és innovatív módszereket és eszközöket dolgozott ki a projektek gyűjtésére, értékelésére és kiválasztására. Ez az innovációmenedzsment-eszköz hiányzott a Magyarországon rendelkezésre álló innovációs eszközök választékából.

               (77)

               Az EBN azt állítja, hogy 2008 óta évente értékelte a ValDeal teljesítményét, valamint 2008-ban és 2010-ben két helyszíni ellenőrzést is folytatott a ValDealnél. Az értékelések és ellenőrzések arra a következtetésre jutottak, hogy a ValDeal maradéktalanul megfelel az üzleti és innovációs központok kritériumainak.

         6.   ÉRTÉKELÉS

   6.1.   Az állami támogatás fennállása

               (78)

               Ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősüljön, az alábbi négy feltételnek kell együttesen teljesülnie:

                           a)

                           az intézkedést állami forrásból nyújtják;

                           b)

                           az intézkedés torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget;

                           c)

                           az intézkedés szelektív előnyhöz juttat bizonyos vállalkozásokat;

                           d)

                           az intézkedés érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

         6.1.1.   Támogatás a ValDeal szintjén

               (79)

               Először is a ValDeal a HU 21/2004. sz. állami támogatási program 2006. évi költségvetéséből kapott vissza nem térítendő támogatást; tehát a Bizottság szerint az intézkedést állami forrásból nyújtották és az államnak volt betudható.

               (80)

               Másrészt a ValDeal olyan tevékenység végzésére kapott állami támogatást, amelynek költségeit a többi piaci résztvevőnek önmagának kellett viselnie. A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap által szervezett ajánlati felhívás keretében választottak ki a ValDealt, amely finanszírozásban részesült azért, hogy olyan innovációs tanácsadási szolgáltatások sorát dolgozzon ki és nyújtson, amelyek kiegészítik a tanácsadó cégek, szabadalmi ügyvivők, „üzleti angyalok” és ügyvédek által nyújtott szolgáltatásokat. Az intézkedés tehát szelektív előnyt biztosított a ValDealnek.

               (81)

               Harmadrészt az intézkedés alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti verseny befolyásolására, mivel a ValDeal olyan piacon működik, amely nyitott a más tagállamokban letelepedett vállalatok versenye előtt. Ezenfelül a ValDeal innovációmenedzsmentre vonatkozó know-how-t vásárolt az USA-beli Texasi Egyetemtől és a német INNO AG-tól, továbbá szolgáltatásokat szándékozott nyújtani más közép- és kelet-európai országokban letelepedett vállalatok részére is.

         6.1.2.   Támogatás a ValDeal ügyfelei szintjén

               (82)

               Az intézkedés következtében a ValDeal ügyfelei ingyenes tanácsadási szolgáltatásokban részesültek. Így – bár ezen ügyfelek közvetlenül nem jutottak hozzá állami forrásokhoz, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti közvetett előnyben részesültek, mivel az intézkedésnek pontosan az volt a célja, hogy térítésmentes tanácsadási szolgáltatásokat biztosítson feltalálók és vállalatok számára.

               (83)

               Az intézkedés egyértelműen az államnak tudható be, és állami források bevonásával jár, amelynek a ValDeal és annak ügyfelei a közvetlen kedvezményezettjei.

               (84)

               Másrészt a ValDeal olyan eljárást bonyolított le, amelynek keretében az arra leginkább érdemes és legígéretesebb vállalatok közül kiválasztották a térítésmentes tanácsadási szolgáltatások kedvezményezettjeit. Ennek eredményeként a projekt szelektív előnyt biztosít a kiválasztott kedvezményezettek számára, továbbá a ValDeal ügyfeleinek működése szerinti értékesítési piacokon is alkalmas a verseny torzítására azáltal, hogy szelektív előnyt biztosít számukra.

               (85)

               Harmadrészt az intézkedés érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. Továbbá, a fentiekben említettek szerint a ValDeal szándéka az volt, hogy a szolgáltatásokat a közép- és kelet-európai országokban letelepedett vállalkozásoknak is nyújtsa. Ezenfelül a projektnek az volt a célja, hogy javítsa a ValDeal ügyfeleinek képességét arra, hogy nemzeti és európai szinten versenyezzenek. Az intézkedés ezért egyértelműen hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre.

         6.1.3.   Következtetés

               (86)

               A Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a ValDeal és ügyfelei részére nyújtott állami támogatásnak minősül.

         6.2.   Az összeegyeztethetőség értékelése

   6.2.1.   A ValDealnek nyújtott támogatás

   —   A ValDeal tevékenységének K+F projektként való minősítése

               (87)

               Az 1996. évi K+F+I keretszabály meghatározza azokat a kutatási típusokat, amelyek tekintetében megállapítható az állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetőség:
               2.2. […] A Bizottság elkülöníti egymástól az alapkutatást, az ipari kutatást, valamint a kísérleti fejlesztési tevékenységet annak meghatározása céljából, hogy a támogatott K+F tevékenység mennyire áll közel a piachoz. (37)

               (88)

               A Bizottság tisztában van azzal, hogy „[egy] teljes folyamat kidolgozása, a modellalkotás” a ValDeal projekt célja. Bár a ValDeal felhasználta az ügyfeleihez fűződő kapcsolatait abból a célból, hogy megértse a magyar piac működését, és a vásárolt konzultációs modellt e piac sajátosságaihoz igazítsa, e tevékenységnek eredményeként egy meglévő tanácsadási modell került bevezetésre az említett piacon különféle szolgáltatások integrálásával, amelyeket addig különböző szolgáltatók elkülönülten nyújtottak. A ValDeal szerepe valójában a szolgáltatások integrálása volt ügyfelei igényeinek megfelelően. A magyar piacon uralkodó „társadalmi-kulturális különbségekhez és a gazdasági körülményekhez” való állítólagos hozzáigazítás ezért nem látszik lényegesnek a ValDeal tevékenységének K+F projektként való minősítése szempontjából.

               (89)

               A megvalósított modell arra irányult, hogy más szervezeteken, nem pedig magán a ValDealen belül teremtsen és ösztönözzön kutatás-fejlesztést és innovációt. A modellnek egy adott piac követelményeihez való adaptálása nem kizárólag a ValDealre jellemző, hanem a piacon megjelenni kívánó bármely gazdasági szereplő általános gazdasági magatartására is. A jelek szerint a fenti modell pusztán egy olyan szokásos testreszabást jelent, amit egy adott piacon tevékenykedni kívánó bármely gazdasági szereplő elvégez. Az, hogy a ValDeal állítólag képes volt az „innovatív projektek eredményeinek piaci értékére, valamint azok értékesíthetőségére vonatkozó reális képet” nyújtani a kedvezményezetteknek, önmagában véve egyáltalán nem jelent eltérést a hasonló tanácsadási szolgáltatókhoz képest, és semmi esetre sem tekinthető K+F-nek.

               (90)

               Valószínűleg igaz, hogy a támogatásnyújtás idején a magyarországi gazdasági helyzet némileg minden más országtól eltérő lehetett, ez az érv azonban nem elegendő ahhoz, hogy az említett tevékenységet K+F tartalomnak nyilvánítsák. Ha a ValDeal más országban fejtette volna ki tevékenységét, mindenképpen ki kellett volna igazítania értékajánlatát, hasonlóan bármely egyéb gazdasági szereplőhöz. Ebből a szempontból a ValDeal nem járt el eltérően az áruk és szolgáltatások más szolgáltatóihoz képest. A ValDeal egyediségét az jelenti, hogy képes integrálni és koordinálni a kedvezményezettek által keresett több szolgáltatást, illetve olyan szolgáltatásokat, amelyek nyújtására – a projekt hiányában – nem kötöttek volna szerződést.

               (91)

               Jóllehet a ValDeal a Frascati Kézikönyvre hivatkozik, tevékenységének jellege nem valamely innovatív termék meghatározására irányuló kutatás volt, hanem meglévő termékek bizonyos fajta testreszabása, amelyhez a szolgáltatásnyújtási tevékenysége keretében végzett rendszeres elemző munka járult. A ValDeal elsősorban is harmadik felektől vásárolt know-how-t, és tevékenysége arra korlátozódott, hogy ezt a magyar piachoz igazította.

               (92)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó tevékenység – noha elősegíti a ValDeal szolgáltatásai végfelhasználóinak innovációját – nem minősülhet K+F projektnek az 1996. évi K+F+I keretszabály értelmében. A Bizottság ezért megvizsgálja, hogy az állami támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal az EUMSZ 107. cikke szerinti egyéb szakpolitikai célkitűzések alapján.

               (93)

               Az említett vizsgálat elvégzése érdekében a Bizottság elismeri a magyar hatóságok által hivatkozott azon érveket, miszerint a szóban forgó támogatást két szinten kell elemezni. Először is a ValDeal szintjén a Bizottság elemzi a vállalkozás tárgyi és immateriális eszközök fedezésére szolgáló beruházási költségeit, amelyek a kkv-knak szóló innovációs tanácsadó és konzultációs szolgáltatások nyújtását célzó, érintett modell megvásárlásával és alkalmazásával (tekintettel a kiigazításokra) kapcsolatosak. Másrészt a ValDeal fogyasztóinak szintjén az elemzés azon vállalatoknak és magánszemélyeknek nyújtott támogatásra összpontosít majd, akik igénybe vették a ValDeal térítésmentes innovációs tanácsadási és konzultációs szolgáltatásait.

         —   Összeegyeztethetőség eltérő jogi aktusok alapján

               (94)

               A ValDeal által végzett tevékenység eleget tesz az 1628/2006/EK rendelet (regionális csoportmentességi rendelet) 4. cikkébe foglalt (általános és különös) anyagi jogi követelményeknek. A regionális csoportmentességi rendelet 4. cikke a következő általános és különös feltételeket tartalmazza az induló beruházásokhoz nyújtott támogatás összeegyeztethetősége tekintetében:

                           (1)

                           Általános feltételek:

                                       a)

                                       „támogatás iránti kérelem benyújtása a működés megkezdését megelőzően”. A ValDeal a beruházási projekt megkezdését megelőzően benyújtotta támogatás iránti kérelmét a nemzeti hatóságokhoz.

                                       b)

                                       „a támogatást regionális támogatásra jogosult régiókban nyújtják” A támogatást regionális támogatásra jogosult régiókban nyújtották, mivel a Közép-Magyarország régió, ahol a ValDeal telephelye található, a támogatás nyújtásának idején a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, támogatásra jogosult régió volt.

                                       c)

                                       „A bruttó támogatási intenzitás nem haladja meg a regionális támogatás azon felső határát, amely a támogatás odaítélése idején hatályos abban a régióban, amelyben a beruházás történik. Ez 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozások [esetében]”. A Közép-Magyarország régióban a támogatás felső határa 40 %-os volt, ami a kisvállalkozások tekintetében megengedett növeléssel együtt a ValDeal esetében elérte a 60 %-os támogatási intenzitást. A ValDeal 2006-ban mikrovállalkozás volt, 2007 óta pedig kisvállalkozás. A magyar hatóságok megerősítették, hogy a ValDeal kis- és középvállalkozás volt a támogatásnyújtás idején. Amint az alábbiakban igazoljuk ((96)–(97) preambulumbekezdés), a ValDeal által megvalósított projekt támogatási intenzitása nem érte el a regionális csoportmentességi rendeletben előírt felső határértéket.

                           (2)

                           Különös feltételek:

                                       a)

                                       „a beruházást a teljes beruházás befejezése után, kis- és középvállalkozások esetén legalább három évig fenn kell tartani az érintett régióban”; Sok vállalkozás élvezi a beruházás eredményének előnyeit; az innovációmenedzsment integrált magyar modellje folyamatosan rendelkezésre áll. A ValDeal vállalta, hogy 2013. november 30-ig folytatja tevékenységét.

                                       b)

                                       „ahhoz, hogy támogathatóak legyenek, az immateriális eszközök:

                                                   i.

                                                   kizárólag a regionális támogatásban részesülő létesítményben használhatóak fel;

                                                   ii.

                                                   leírható eszközöknek kell őket tekinteni;

                                                   iii.

                                                   piaci feltételek mellett, harmadik féltől kell őket megvásárolni;

                                                   iv.

                                                   a vállalat eszközei közé kell sorolni őket, és kis- és középvállalkozások esetén legalább három évig a regionális támogatásban részesülő létesítményben kell maradniuk”.

                                             A ValDeal által vásárolt know-how megfelelt a regionális csoportmentességi rendeletben szereplő, immateriális eszközökre vonatkozó kritériumoknak. A know-how-t harmadik féltől, piaci áron vásárolták meg. Továbbá a vásárolt know-how-t és tőkésített kísérleti fejlesztéseket kizárólag a ValDeal, és csak a beruházási projekt megvalósítása céljából létrehozott létesítményben használta fel.

                                       c)

                                       „amennyiben a támogatást tárgyi vagy immateriális beruházási költségek, illetve létesítmény megvásárlása esetén a megvásárlás költségei alapján számítják ki, a kedvezményezettnek az elszámolható költségek legalább 25 %-áról gondoskodnia kell saját forrás vagy olyan külső finanszírozás által, amely minden állami támogatástól mentes.” A támogatás intenzitására vonatkozó számítások azt igazolják, hogy az önrészre vonatkozó feltétel szintén teljesült.

               (95)

               Az eljárás megindítását követően kapott információk lehetővé tették a Bizottság számára az elszámolható költségek meghatározását és kiszámítását, valamint annak ellenőrzését, hogy a ValDealnek nyújtott támogatás intenzitása meghaladja-e az előírt támogatási intenzitásokat.

               (96)

               A Bizottság először is megjegyzi, hogy Magyarország az említett rendelet előírásai alapján (vagyis a tárgyi és immateriális beruházási költségek figyelembevételével) újra kiszámította a projekt költségeit, és arra a következtetésre jutott, hogy a projekt összköltsége 823 320 683 HUF-t tesz ki. Jóllehet a magyar hatóságok abból a feltételezésből indultak ki, hogy e költségek teljes egészében elszámolhatók, a Bizottság véleménye szerint a szóban forgó költségek egyes elemei – nevezetesen azok, amelyek a „know-how kiigazításához” kapcsolódnak – működési jellegűek, így nem számolhatók el. Ennek megfelelően a Bizottság az 531 300 170 HUF-t kitevő „know-how kiigazítási” költségeket levonta az összköltségből. A levonás eredményeként a Bizottság által meghatározott elszámolható költségek névleges értéken 292 020 513 HUF-t, diszkontált értéken pedig 267 015 826 HUF-t tesznek ki.

               (97)

               Másrészt a Bizottság megállapítja, hogy a ValDeal névleges értéken 148 711 090 HUF, azaz diszkontált értéken 118 431 978 HUF támogatásban részesült. Ennek következtében a közvetlenül a ValDealnek nyújtott támogatás intenzitása az elszámolható költségek 44 %-ának felel meg (diszkontált értéken), ami lényegesen alacsonyabb a fent említett rendelet alapján megengedett maximális támogatási intenzitásnál (vagyis 60 %-nál) (38).

               (98)

               A fenti érveket figyelembe véve a Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás a ValDeal szintjén megfelelt az 1628/2006/EK bizottsági rendeletben meghatározott feltételeknek.

         6.2.2.   A ValDeal ügyfeleinek nyújtott támogatás

               (99)

               A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok támogatási határozatának értelmében a ValDeal ügyfelei olyan szolgáltatásokat vettek igénybe, amelyek innovációs tanácsadási szolgáltatásnak minősíthetők, és amelyeket térítésmentesen nyújtottak számukra. A magyar hatóságok a magyar piacon akkoriban érvényes árazási feltételeket tükröző 15 000 HUF/nap díjazás alapján becsülték meg e támogatás értékét, és ennek alapján azt közölték, hogy a szóban forgó támogatás 323 797 000 HUF-t tett ki.

               (100)

               Jóllehet a támogatásnyújtás idején az alkalmazandó K+F keretszabály nem szabályozta az ilyen szolgáltatások támogatását, mindazonáltal a 2006. évi K+F+I keretszabály, amely 2007. január 1-jén, vagyis néhány nappal a támogatásnyújtás időpontját követően lépett hatályba, kiterjedt erre a típusú támogatásra (39).

               (101)

               A fentiek alapján a Bizottság közvetlenül a Szerződés alapján fogja elvégezni a támogatás összeegyeztethetőségének értékelését, szem előtt tartva a 2006. évi K+F+I keretszabályba foglalt különös kritériumokat.

      A közös érdekű célkitűzés

               (103)

               A Bizottság tisztában van azzal, hogy a támogatás nyújtásának időpontjában az innovációs tanácsadási szolgáltatók közötti koordináció hiánya akadályozta e szolgáltatások integrált formában történő biztosítását, és akadályozta a kereslet fejlődését.

               (104)

               Továbbá a projekt arra irányult, hogy olyan, projektek gyűjtésére, értékelésére és szűrésére szolgáló módszereket és eszközöket dolgozzanak ki, amelyek még nem állnak rendelkezésre a magyarországi innovációs szolgáltatások eszköztárában. Tehát a ValDeal által végrehajtott projekt hozzájárult ahhoz, hogy egy rendkívül széttagolt üzleti környezetben előmozdítsák az integrált tanácsadási szolgáltatásokat, valamint javítsák a cégek közép- és hosszú távú innovációs képességét.

               (105)

               Továbbá a projekt elősegítette a magyarországi tudástranszfert, ami összhangban áll a Bizottság jelenlegi „Európa 2020” programjának Innovatív Unió elnevezésű kiemelt kezdeményezésével (40).

               (106)

               Ezenfelül, jóllehet a támogatásnyújtás időpontjában a jogszabály még nem mondta ki, hogy a ValDeal ügyfeleinek nyújtott támogatás típusa megfelel az innovációs tanácsadási szolgáltatások kategóriájának, a 2007. január 1-jén – néhány nappal a szóban forgó támogatásnyújtást követően – hatályba lépett 2006. évi K+F+I keretszabály 5.6. pontja elismerte és külön szabályozta ezt a kategóriát.

               (107)

               Tehát – mivel az innováció elősegítése az Unión belüli fenntartható növekedés előmozdítását szolgáló, fontos szakpolitikai eszköz – a vizsgált támogatást egy közös érdekű célkitűzés megvalósítása érdekében alakították ki.

      Piaci hiányosság

               (108)

               Az 1990-es évek gazdasági átmentét követően Magyarország állami kutatóintézeti hálózata szétesett, sok intézet pedig bezárt. Ezenfelül a magyar ipar privatizációja és szerkezetátalakítása idején kizárólag a multinacionális vállalatok voltak képesek arra, hogy belső erőforrások segítségével finanszírozzák lényeges új szaktudás megvásárlását, és a piacon hasznosítsák K+F erőfeszítéseik eredményeit.

               (109)

               A magyar hatóságok a nemzeti vállalkozások és különösen a kkv-k alacsony szintű innovációjának okai között a „túl magas innovációs költségeket” és a „saját források hiányát” említették. Ezenfelül a magyar hatóságok arra is hivatkoznak, hogy nem megfelelő a munkakapcsolat és az együttműködés a magyar innovatívprojekt-gazdák és a befektetők között. Az utóbbi probléma főként abból adódik, hogy nem kellő mértékben finanszírozzák a korai szakaszban lévő technológiákat, mivel a kockázatitőke-befektetők nagyrészt az alacsonyabb kockázatot jelentő, közepes és késői fejlesztési szakaszban lévő vállalatokat célozták. Például a 2000 és 2005 közötti időszakban évente mindössze 35 beruházás irányult innovatív vállalatokba.

               (110)

               Az említett korlátok megszüntetése céljából nemzeti innovációs rendszert alakítottak ki. Jóllehet a rendszerek legtöbb eleme már létezett és egyenként általában véve megfelelően működött, a rendszer egészének teljesítménye távolról sem volt kielégítő. Több összetevő nem működött megfelelően, és meglehetősen gyenge volt közöttük az együttműködés. Mivel az összteljesítmény az említett összetevők közötti kapcsolódások és együttműködés minőségétől függ, a rendszer eredményei egyáltalán nem voltak megfelelőek.

               (111)

               Úgy tűnt, hogy az üzleti inkubátorházak létrehozása jelenti az egyik megoldást a magyarországi innováció fejlesztésének előmozdítására. Az első inkubátorházakat az 1990-es évek elején hozták létre, és 2009-re Magyarország mintegy 40 inkubátorházzal rendelkezett. Ezek többsége irodai bérleti díjakból, irodai szolgáltatásokból, létesítménygazdálkodási szolgáltatásokból és IT-szolgáltatásokból finanszírozta tevékenységét. Az inkubátorházak irodaterületért cserébe vállalatokat fogadnak be a telephelyükre, és a vállalatok az inkubátorházak méretgazdaságosságának előnyét kihasználva észszerűsíthetik állandó költségeiket. A meglévő inkubátorházak azonban nem nyújtottak üzleti szolgáltatásokat a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó tanácsadás, a nemzetközi kereskedelem, az innovációmenedzsment és a technológiai tanácsadás terén. Magyarország nem rendelkezett „üzleti angyalok” (41)-hálózattal, „magvetőtőke”-alapokkal (42) és a korai fejlesztési szakaszban lévő vállalatokba való beruházás kockázatát vállaló korai szakaszú kockázatitőke-befektető cégekkel. Végezetül az inkubátorházak nem nyújtottak szolgáltatásokat azoknak a vállalatoknak, amelyek nemzetközi szinten kívánták elindítani és/vagy kiterjeszteni üzleti tevékenységüket (43).

               (112)

               2006-ban 14 vállalat nyújtott innovációmenedzsment szolgáltatásokat Magyarországon. Az általuk biztosított szolgáltatások a következő területekre terjedtek ki: a találmányok szűrése, nyomon követése és értékelése, az innovatív projektek azonosítása, a kockázatitőke-finanszírozást vonzó szolgáltatások, támogatáskezelés, üzleti tervek készítése, spin-off vállalatok kialakítása, licencadás és szellemi tulajdon, vezetési tanácsadás, folyamat- és projektmenedzsment, üzleti partnerek közötti közvetítés, képzés és oktatás, innovációs hálózatok szervezése, irodaterület biztosítása, kutatások és tanulmányok végzése.

               (113)

               Bár a ValDeal minden versenytársa legalább az említett tevékenységek egyikét végezte, a ValDeal projekt azt célozta, hogy integrált formában mindegyik tevékenységre kiterjedjen. Úgy látszik tehát, hogy az integrált szolgáltatási modell fejlesztéséhez szervesen hozzá tartozó erőfeszítések és költségek túl magasak voltak, ugyanis a meglévő szereplők közötti hatékony koordináció hiánya miatt e modell nem volt képes megszüntetni a piaci hiányosságot. Például a ValDeal legalább négy versenytársát kellett partnernek megnyerni ahhoz, hogy a ValDeal által integrált alapon nyújtott valamennyi szolgáltatást lefedjék.

               (114)

               Ezért a Bizottság tisztában van azzal, hogy a koordinációs probléma miatt Magyarországon nem volt olyan vállalat vagy hídképző (bridging) intézmény, amely egyablakos típusú szolgáltatás keretében szisztematikusan értékelhetné az innovatív termékek és/vagy technológiák kereskedelmi potenciálját. Úgy látszik tehát, hogy Magyarországon komoly koordinációs probléma jelentkezett az innovációmenedzsment szolgáltatások piacán.

               (115)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó támogatás szükséges, mivel a támogatásnyújtás időpontjában piaci hiányosság mutatkozott Magyarországon az integrált innovációs tanácsadási szolgáltatások kínálatát és keresletét egyaránt érintő koordinációs probléma formájában.

      A támogatás megfelelősége

               (116)

               A magyar hatóságok a nemzeti innovációs rendszer létrehozása révén megkísérelték megszüntetni azokat a korlátozó tényezőket, amelyek akadályozzák a magyarországi induló vállalkozások hozzáférését az integrált innovációs tanácsadási szolgáltatásokhoz. Jóllehet arra lehetett számítani, hogy a rendszer javítani fogja a vállalatok innovációs képességét és általában véve a versenyképességet, a szabályozási megközelítés nem hozta meg az elvárt eredményt (lásd a (110) preambulumbekezdést). Tehát a ValDeal ügyfeleinek térítésmentes integrált tanácsadási szolgáltatások formájában nyújtott támogatás megfelelő eszköznek tekinthető az említett piaci hiányosságok kezelésére. Megállapítható továbbá, hogy a végső kezdeményezettek kiválasztásának a ValDeal által kivitelezett eljárása biztosította, hogy az arra leginkább érdemes és legígéretesebb vállalatok kerülnek kiválasztásra.

      Ösztönző hatás

               (117)

               Először is a kormányzati források és a ValDeal forrásai (amelynek a hozzájárulása 528 626 021 HUF) egyaránt elősegítették a ValDeal projekt végrehajtását.

               (118)

               A Bizottság másrészt azt is megállapítja, hogy a ValDeal nem élt vissza a támogatással, mivel az ajánlattételi dokumentációban leírtnak megfelelő tevékenységeket hajtott végre.

               (119)

               A magyar hatóságok által szolgáltatott bizonyítékok igazolják, hogy a támogatás hiányában a ValDeal nem lett volna képes integrált modellen alapuló, térítésmentes innovációs szolgáltatásokat nyújtani, és ösztönözni az ilyen szolgáltatások iránti keresletet, mivel a magyar piac széttagoltsága megakadályozta a keresleti oldal fejlődését és nem tett lehetővé méretgazdaságosságot. A Bizottság ezért arra következtetésre jutott, hogy az állami forrásoknak a projektbe való bevonása arra szolgált, hogy megváltoztassa a ValDeal és ügyfeleinek magatartását.

      Arányosság és a versenyre gyakorolt hatás

               (120)

               A projekt lehetővé tette a ValDeal számára, hogy az innovációmenedzsment szolgáltatások különböző elemeit integráló hatékonyabb modellt valósítson meg, valamint segítette a ValDeal ügyfeleit üzleti és vezetési készségeik javításában.

               (121)

               A magyar hatóságok bizonyítékokat nyújtottak be annak igazolására, hogy a ValDeal által térítésmentesen nyújtott szolgáltatásoknak megfelelő támogatási összeg egyetlen esetben sem haladta meg a 200 000 EUR-t. A magyar hatóságok ellenőrizték és megerősítették, hogy a vállalatok szintjén tiszteletben tartották a támogatáshalmozódási szabályokat.

               (122)

               A Bizottság megállapítja, hogy a ValDeal ügyfelei részére nyújtott támogatással biztosított előny megfelel a 2007. január 1-jén – vagyis mindössze 10 nappal a projekt kezdete után – hatályba lépett 2006. évi K+F+I keretszabály alapján alkalmazandó innovációs tanácsadási szolgáltatások maximális támogatási összegeinek. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az említett támogatásnak közvetlenül a Szerződés alapján történő értékelése arra enged következtetni, miszerint a ValDeal ügyfelei számára biztosított támogatási összegek arányosak voltak azoknak a kritériumoknak a fényében, amelyeket a Bizottság belefoglalt a 2006. évi K+F+I keretszabályba.

               (123)

               A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a projekt végrehajtásának időpontjában a ValDeal versenytársai csupán egyes elemeit kínálták az intézkedés alapján támogatott innovációs tanácsadási szolgáltatásoknak. A kínálati oldal széttagoltsága és a szereplők közötti koordináció hiánya következtében a ValDeal egy olyan piacon nyújtotta integrált szolgáltatásait, amelyen egyetlen versenytársa sem tudott teljes mértékben helyettesíthető szolgáltatásokat nyújtani. A ValDeal által végrehajtott projekt ezért csupán korlátozott hatást gyakorolt a versenyre.

         7.   KÖVETKEZTETÉS

               (124)

               A fentiekre figyelemmel a ValDealnek nyújtott támogatás az 1628/2006/EK rendelet alapján összeegyeztethető a belső piaccal, és a ValDeal ügyfeleinek nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a belső piaccal.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság és ügyfelei számára „A Kutatási és Technológiai Innovációs Alap felhasználása és alkalmazása” elnevezésű támogatott projekt végrehajtásának időszaka folyamán Magyarország által nyújtott támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésnek c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 26-án.

            a Bizottság részéről

         Joaquín ALMUNIA

            alelnök

      (1)  HL C 40., 2013.2.12., 53. o.

      (2)  A Bizottság 2004. szeptember 20-i, C(2004) 3568/2 határozata, „Az EK-Szerződés 88. cikke (1) bekezdése értelmében létező támogatásnak tekintett intézkedések – Magyar Köztársaság”

      (3)  Magyarország a 2009. június 12-én kelt levélben kapott tájékoztatást a három vállalkozás, köztük a ValDeal mélyreható elemzés céljából történő kiválasztásáról.

      (4)  A Bizottság 2011. december 19-én kelt levélben tájékoztatta a magyar hatóságokat az érintett kedvezményezettel kapcsolatos vizsgálat megszüntetéséről.

      (5)  A Bizottság 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelete az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról, (HL L 10., 2001.1.13., 33. o.).

      (6)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet 9. és 11. cikke (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

      (7)  HL C 40., 2013.2.12., 53. o.

      (8)  Az Európai Üzleti és Innovációs Központok Hálózata olyan európai vállalkozói szövetség, amelynek a ValDeal is tagja.

      (9)  A Bizottság e határozat meghozatalakor a 2006. december 19-i 253,13 HUF/EUR árfolyamot vette figyelembe.

      (10)  A magyar hatóságok megerősítették, hogy a támogatási program érdekében strukturális alapok felhasználására nem került sor.

      (11)  A magyar hatóságok szerint ValDeal a megalakulása évében, 2006-ban mikrovállalkozás volt, 2007-ben pedig kisvállalkozás (Magyarország 2012. március 12-én kelt leveléből).

      (12)  Az eredeti támogatási szerződés 550 millió HUF vissza nem térítendő támogatást (mintegy 2,17 millió EUR) irányozott elő a projekt eredetileg tervezett 1 169 467 000 HUF (mintegy 4,62 millió EUR) összköltségéből. Azaz 168 332 889 HUF különbség van a projekt tervezett összköltsége és a projekt tényleges összköltsége között.

      (13)  A támogatási szerződésben eredetileg előirányzott végrehajtási időszak 2006. december 1-jétől2009. január 31-ig tartott. A támogatási szerződést azonban több alkalommal módosították a végrehajtási időszak 2010. november 30-ig történő meghosszabbítása érdekében.

      (14)  Magyarország 2012. július 4-én kelt levele: „A ValDeal innovációmenedzsment program háttere”. 1. oldal.

      (15)  A 2011. február 24-i magyarországi levél: „Integrált innovációmenedzsment magyar modelljének kifejlesztése – Zárójelentés”, 8. oldal.

      (16)  A 2011. február 24-i magyarországi levél: „Integrált innovációmenedzsment magyar modelljének kifejlesztése – Zárójelentés”, 19. oldal.

      (17)  A 2011. február 24-i magyarországi levél: „Integrált innovációmenedzsment magyar modelljének kifejlesztése – Zárójelentés”, 3. oldal.

      (18)  A 2011. február 24-i magyarországi levél: „Integrált innovációmenedzsment magyar modelljének kifejlesztése – Zárójelentés”, 20–21. oldal.

      (19)  Magyarország 2012. július 4-i levele: „Válaszok az Európai Bizottság kérdéseire – ValDeal projekt”, 2. oldal.

      (20)  Az önkéntes műnyilvántartást a 26/2010. (XII. 28.) KIM rendelet szabályozza.

      (21)  http://www.sztnh.gov.hu/kerdesek/gyik/onkentes.html.

      (22)  Magyarország 2011. október 19-i levele, 17–18. oldal, és 2012. szeptember 12-i levél.

      (23)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-programme/doc78_en.htm.

      (24)  http://ec.europa.eu/cip/index_hu.htm.

      (25)  Magyarország 2012. július 4-én kelt levele: „A ValDeal innovációmenedzsment program háttere” c. szakasz, 2. oldal.

      (26)  A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 4. cikke (HL L 78., 2009.3.24., 1. o.).

      (27)  A Bizottság 2006. október 24-i 1628/2006/EK rendelete a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 302., 2006.11.1., 29. o.).

      (28)  A 2004. május 1. és 2006. december 31. közötti időszakra vonatkozóan lásd a Bizottság 2004. július 7-i, Magyarországhoz intézett levelét, amelyben a magyar regionális támogatási térképet meglévő támogatásnak ismeri el: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary_en.pdf, és az erre az időszakra vonatkozó regionális támogatási térképet: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary.gif, A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan lásd a 487/06. számú állami támogatást – Magyarország – A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térkép, C(2006) 4009 végleges, 2006.9.13. (HL C 256., 2006.10.24., 7. o.).

      (29)  A regionális csoportmentességi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja

      (30)  Magyarország 2012. március 12-én kelt leveléből.

      (31)  Magyarország 2013. március 13-én kelt leveléből.

      (32)  Frascati Kézikönyv: Javaslat a kutatás és kísérleti fejlesztés felméréseinek egységes gyakorlatára FRASCATI KÉZIKÖNYV 2002 – ISBN 92-64-19903-9 – © OECD 2002. A következő kritériumok járulhatnak hozzá a K+F jelenlétének azonosításához a szolgáltatási tevékenységekben:

               1.

               „kapcsolatok az állami (közcélú) kutatóhelyekkel” Ez a kritérium azáltal teljesülne, hogy a ValDeal együttműködik a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemmel és a Budapesti Corvinus Egyetemmel;

               2.

               „a munkatársak között vannak PhD-fokozattal rendelkezők vagy a posztgraduális PhD-tanfolyamok hallgatói” Ez a kritérium azáltal teljesülne, hogy több PhD fokozattal rendelkező munkatárs vesz részt a projekt végrehajtásában;

               3.

               „a tudományos eredmények közzététele tudományos folyóiratokban, tudományos összejövetelek (konferenciák stb.) rendezése, részvétel tudományos bírálati tevékenységekben” Ez a kritérium azáltal teljesülne, hogy a ValDeal 20-30 előadást tartott a projekt témájában különböző konferenciákon;

               4.

               „prototípusok készítése vagy kísérleti (próba) üzemek működtetése (…)” E kritérium teljesülését az támasztaná alá, hogy 2007 és 2010 között a ValDeal több mint 500 projekten folyamatosan fejlesztette és tesztelte a modellt.

      (33)  A ValDeal által térítésmentesen nyújtott szolgáltatások piaci árát 15 000 HUF/óra (megközelítőleg 60 EUR/óra) árfolyamon számították ki.

      (34)  A magyar hatóságok abból a feltételezésből indultak ki, hogy a projekt valamennyi költsége elszámolható.

      (35)  Az eredeti beadvány egyéb olyan költségelemeket is belefoglalt a 18 507 567 HUF összegbe, amelyek – bár nem közvetlenül kapcsolódnak a projekthez – kísérleti fejlesztésnek minősülnek.

      (36)  Az Európai Üzleti és Innovációs Központok Hálózatának 2013. március 14-i beadványa.

      (37)  Hivatalos Lap C 45., 1996.2.17., 5–16. o. (I. melléklet):

               —

                  Alapkutatás: […] olyan tevékenység, amelynek célja az ipari vagy kereskedelmi célkitűzésekhez nem kapcsolódó tudományos és műszaki ismeretek bővítése.

               —

                  Ipari kutatás: új ismeretek megszerzését célzó tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat […], amelynek célja, hogy ezeket az új ismereteket új termékek, eljárások vagy szolgáltatások fejlesztéséhez vagy a létező termékeknél, eljárásoknál vagy szolgáltatásoknál jelentős mértékű fejlesztések megvalósításához lehessen használni.

               —

                  Kísérleti (prekompetitív) fejlesztési tevékenység: […] az ipari kutatás eredményeinek új, megváltoztatott vagy továbbfejlesztett termékek, eljárások, illetve szolgáltatások tervébe, vázlatába, illetve tervrajzába való beillesztése, függetlenül attól, hogy értékesítésre vagy felhasználásra szánják-e azokat, ideértve egy olyan kezdeti prototípus létrehozását, amely kereskedelmi célokra nem használható fel. Ez magában foglalhatja más termékek, eljárások vagy szolgáltatások fogalmi kidolgozását és megtervezését, valamint az induló demonstrációs projekteket, illetve kísérleti projekteket is, feltéve, hogy ezek a projektek ipari alkalmazásokra, illetve kereskedelmi felhasználásra nem alakíthatók át, illetve nem alkalmazhatók. Nem foglalja magában a termékeken, gyártósorokon, gyártási eljárásokon, meglévő szolgáltatásokon és egyéb, folyamatban lévő műveleteken végrehajtott szokásos, illetve időközönkénti változtatásokat, még akkor sem, ha ezek a változtatások továbbfejlesztést jelentenek.

      (38)  A magyar hatóságok nem indokolták meg megfelelően a ValDeal projektnek a 70/2001/EKrendelet feltételeivel való összeegyeztethetőségét ahhoz, hogy a Bizottság részletesvizsgálatot végezhessen.

      (39)  A 2006. évi K+F+I keretszabály 5.6. pontja [a közleményekben cikkek helyett pontok szerepelnek] a következő: „Az innovációs tanácsadó szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethető, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

               1.

               a kedvezményezett kkv;

               2.

               a támogatás nem haladja meg kedvezményezettenként a 200 000 eurót bármely háromévesidőszakban [37];

               3.

               a szolgáltató nemzeti vagy európai tanúsítvánnyal rendelkezik. Ha a szolgáltató nem rendelkezik nemzeti vagy európai tanúsítvánnyal, a támogatás nem fedezheti az elszámolhatóköltségek több mint 75 százalékát;

               4.

               a kedvezményezettnek az állami támogatást a szolgáltatások piaci áron (vagy ha a szolgáltató nonprofit szervezet, akkor az összköltséget és egy észszerű haszonrést tükröző áron) történőmegvásárlására kell fordítaniuk”.

      (40)  http://ec.europa.eu/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=hu&DosId=199719

      (41)  Kockázatitőke-iránymutatás (2006/C-194/02): „üzleti angyalok”: tehetős magánszemélyek, akik közvetlen befektetéseket eszközölnek új fiatal, nem jegyzett és növekvő vállalkozásokba (magvető finanszírozás) és tanácsadást végeznek számukra, rendszerint részesedés ellenében nyújtanak finanszírozást, de egyéb hosszú távú finanszírozást is adhatnak;

      (42)  Kockázatitőke-iránymutatás (2006/C-194/02): „magvető tőke”: a kezdeti vállalkozási koncepció tanulmányozására, értékelésére és kidolgozására az induló szakaszt megelőzően nyújtott finanszírozás.

      (43)  Források: Bundik, 2008.