title: 2014/583/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2014. április 3. ) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               5.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/216

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2014. április 3.)
   az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2014/583/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2012-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2014. február 18-i ajánlására (05849/2014 – C7–0054/2014),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 44. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7–0219/2014),

               1.

               mentesítést ad az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság ügyvezető igazgatója számára a hatóság 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot,valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, továbbá gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 365., 2013.12.13., 120. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács (EU) 2017/1842 határozata (2017. október 9.) a Tanács nyíltadat-politikájáról és a tanácsi dokumentumok további felhasználásáról

text:
               12.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 262/1

         A TANÁCS (EU) 2017/1842 HATÁROZATA
   (2017. október 9.)
   a Tanács nyíltadat-politikájáról és a tanácsi dokumentumok további felhasználásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az új információs és hírközlési technológiák példátlan lehetőségeket teremtettek a különböző forrásokból származó tartalmak összegyűjtésére és kombinálására. Az információs és tudásalapú társadalom irányába mutató tendencia minden polgár életét befolyásolja Unió-szerte annak lehetővé tételével, hogy új módokon férjenek hozzá az ismeretekhez, illetve szerezzék meg azokat.

               (2)

               A közszféra információi az ismeretek és az innováció olyan fontos forrásai a magánszektorban, amelyek elősegítik, hogy a polgárok és a vállalkozások számára Európa-szerte jobb digitális szolgáltatásokat alakítsanak ki.

               (3)

               A Tanács és más uniós intézmények széles körben gyűjtenek, állítanak elő és terjesztenek az Unió szakpolitikáival és tevékenységi területeivel kapcsolatos információkat. Az uniós intézmények olyan dokumentumok birtokában vannak, amelyek esetében lehetséges lenne a digitális termékekben és szolgáltatásokban való további felhasználás, és amelyek hasznos tartalomforrást jelenthetnének a polgárok és a vállalkozások számára egyaránt.

               (4)

               A 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) minimumszabályokat határoz meg a közszféra információinak a tagállamokban való további felhasználására vonatkozóan és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy lépjenek túl az irányelvben meghatározott minimumszabályokon és nyíltadat-politikákat fogadjanak el.

               (5)

               A 2011/833/EU bizottsági határozat (2) elfogadását követően, 2012 áprilisában az Európai Bizottság létrehozta a nyílt hozzáférésű adatok európai uniós portálját, amely egyablakos hozzáférési pontként hivatott szolgálni az uniós intézmények és más szervek adataihoz.

               (6)

               2013 júniusában az EU jóváhagyta a G8-ak nyílt hozzáférésű adatokra vonatkozó chartáját, és megkezdte számos olyan, a nyílt hozzáférésű adatokkal kapcsolatos intézkedés végrehajtását, amelyeket e chartának kollektív cselekvési tervében határoztak meg.

               (7)

               Az Európai Tanács 2013. október 24-25-i következtetéseiben a nyílt hozzáférésű adatokkal kapcsolatban megállapította, hogy azok olyan kihasználatlan forrást jelentenek, amelyek hatalmas lehetőségeket rejtenek magukban az olyan erősebb és egymással összefüggőbb társadalmak kiépítése szempontjából, amelyek a polgárok igényeit jobban kielégítik.

               (8)

               A Tanács 2015. március 2-i következtetéseiben kiemelte, hogy az olyan eszközök és szolgáltatások, mint a nyílt hozzáférésű adatok ösztönözhetik a termelékenység növekedését és a jobb szolgáltatásokat, és ezért elő kell ezeket segíteni. Továbbá, a 2015. május 29-i következtetésekben a Tanács arra ösztönözte az Uniót és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki adatbarát szakpolitikai környezetet, amely elősegíti a kormányzati adatok kutatási és innovációs célú felhasználását, újrafelhasználását, valamint interoperabilitását, ugyanakkor biztosítja a szükséges adatvédelmet.

               (9)

               A nyílt hozzáférésű adatok európai uniós portálja jelenleg számos adatkészletet tartalmaz, valamint linkeket nyílt hozzáférésű adatokat tartalmazó tagállami portálokhoz. A Tanács 2015 óta vesz részt az uniós adatportál működtetésében, az alábbi három adatkészletet használva: a Tanács nyilvános dokumentum-nyilvántartásának metaadatai, a tanácsi dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó kérelmek metaadatai, valamint a jogalkotási aktusokról tartott tanácsi szavazások.

               (10)

               Eddig a Tanács kísérleti projektek keretében részt vett az uniós portál működtetésében. Mivel ezek a kísérleti projektek sikeresek voltak, a tanácsi dokumentumokra vonatkozó nyíltadat-politikát kell meghatározni ahhoz, hogy hasznosítani lehessen az eddigi tapasztalatokat, és azokat maximálisan ki lehessen aknázni, továbbá annak érdekében, hogy lehetővé tegye a Tanács számára, hogy meghatározza azokat a feltételeket, amelyek a dokumentumainak a közzétételére és további felhasználására vonatkoznak.

               (11)

               A tanácsi dokumentumokra vonatkozó nyíltadat-politika kialakítása javítaná az információáramlást a Tanács és a nyilvánosság között; az Unióval kapcsolatos információk szélesebb körű felhasználását és terjesztését eredményezné; javítaná a Tanács megítélését, ami a nyitottságot és az átláthatóságot illeti; továbbá fokozná a Tanács, mint közintézmény elszámoltathatóságát.

               (12)

               A tanácsi dokumentumokra vonatkozó nyíltadat-politikának elő kell mozdítania az olyan eszközök és alkalmazások kifejlesztését, amelyek segítik a felhasználókat a dokumentumok további felhasználás céljából való keresésében és azonosításában.

               (13)

               Ez a határozat nem vonatkozik azokra a dokumentumokra, amelyek esetében a Tanácsnak nem áll módjában engedélyezni a további felhasználást a harmadik felek szellemi tulajdonjogára vagy a hozzáférési jogosultságra vonatkozó tagállami szabályokkal kapcsolatban.

               (14)

               A tanácsi dokumentumokhoz való hozzáférés jogát továbbra is az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szabályozza.

               (15)

               Ez a határozat nem érintheti a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó adatvédelmi szabályokat, a Tanács dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokat, valamint az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokat, és azokkal teljes összhangban kell végrehajtani és alkalmazni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy és célkitűzés
   (1)   Ez a határozat létrehozza a Tanács nyíltadat-politikáját (a továbbiakban: nyíltadat-politika), olyan elvek, feltételek és korlátozások a meghatározása révén, amelyek a Tanács birtokában lévő és általa előállított dokumentumok további felhasználására, illetve a dokumentumok további felhasználása megkönnyítésének gyakorlati eszközeire vonatkoznak, a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint.
   (2)   A nyíltadat-politika az alábbi célokat szolgálja:

               a)

               a Tanács és a nyilvánosság közötti az információáramlás javítását; és

               b)

               az információk széles körben való további felhasználásának megkönnyítését.

         2. cikk
   Hatály
   (1)   Ezt a határozatot a Tanács birtokában lévő és általa előállított olyan dokumentumokra kell alkalmazni, amelyeket a Tanács nyilvánosságra hozott.
   (2)   Ezt a határozatot nem kell alkalmazni a Tanács birtokában lévő és általa előállított olyan dokumentumokra, amelyek esetében a Tanács nincs abban a helyzetben, hogy engedélyezze a további felhasználást:

               a)

               harmadik felek szellemi tulajdonjogára; vagy

               b)

               a hozzáférési jogosultságra vonatkozó tagállami szabályokra tekintettel.

         (3)   Ez a határozat nem érintheti az alábbi jogszabályokat és:

               a)

               a személyes adatok kezelése tekintetében az egyének védelmére vonatkozó szabályokra és különösen a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4);

               b)

               a tanácsi dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályokra és különösen az 1049/2001/EK rendeletre; és

               c)

               az EU-minősített adatokra vonatkozó biztonsági szabályokra és különösen a 2013/488/EU tanácsi határozatra (5) figyelemmel kell végrehajtani és alkalmazni.

         3. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   1.   „dokumentum”:

               a)

               bármilyen adattartalom, amely a Tanács intézményi feladatkörébe tartozó szakpolitikára, tevékenységre és döntéshozatalra vonatkozó üggyel kapcsolatos, függetlenül az adathordozó formájától (papíron vagy elektronikus formában, hangként, képként vagy audiovizuális formátumban rögzített tartalom);

               b)

               az ilyen tartalom bármely része;

         2.   „további felhasználás”: dokumentumok felhasználása természetes vagy jogi személyek által, a dokumentum előállításának eredeti céljától eltérő kereskedelmi vagy nem kereskedelmi célokra;
   3.   „személyes adat”: a 45/2001/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott adat;
   4.   „nyílt formátum”: olyan fájlformátum, amely platformfüggetlen és a nyilvánosság számára a dokumentumok további felhasználását akadályozó bármilyen korlátozás nélkül hozzáférhetővé tettek;
   5.   „számítógéppel olvasható formátum”: olyan formátum, amely a benne szereplő egyedi ténymegállapítások és azok belső struktúrája – a dokumentum kellő fokú strukturáltságának köszönhetően – szoftveres alkalmazásokkal megbízhatóan azonosítható.
   4. cikk
   Általános elvek
   A Tanács Főtitkársága (a továbbiakban: Főtitkárság) biztosítja, hogy a dokumentumokat további felhasználás céljából rendelkezésre bocsássák:

               a)

               mindenki számára;

               b)

               anélkül, hogy ehhez egyéni kérelmet kellene benyújtani a Főtitkársághoz;

               c)

               térítésmentesen; és

               d)

               kereskedelmi és nem kereskedelmi célokra egyaránt.

         5. cikk
   Megkülönböztetésmentesség és kizárólagos jogok
   (1)   A dokumentumok további felhasználására alkalmazandó feltételek nem lehetnek megkülönböztetőek a további felhasználás hasonló esetei körében.
   (2)   A dokumentumok további felhasználásának lehetősége nyitva áll a piac minden potenciális szereplője számára. Kizárólagos jogok nem nyújthatók.
   6. cikk
   A további felhasználásra vonatkozó feltételek
   (1)   A dokumentumokat további felhasználás céljából az alábbi megkülönböztetéstől mentes feltételekkel kell rendelkezésre bocsátani:

               a)

               további felhasználást végző kötelezettsége, hogy megjelölje a dokumentumok forrását;

               b)

               a kötelezettség, hogy a dokumentumok eredeti jelentését és üzenetét nem lehet megváltoztatni;

               c)

               a Tanács nem felelős a további felhasználásból eredő következményekért.

         (2)   A Főtitkárság szükség esetén egyéb feltételeket is alkalmazhat egy adott típusú dokumentumra.
   (3)   A Főtitkárság minden megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy Tanács jogait, érdekeit és a nyilvánosság körében róla kialakult képet az összes megfelelő fórumon megóvja.
   7. cikk
   A rendelkezésre álló formátumok
   (1)   A Főtitkárság a dokumentumokat rendelkezésre bocsátja:

               a)

               a Tanács birtokában lévő minden létező formátumban vagy nyelvi változatban;

               b)

               az interneten; és

               c)

               amennyiben lehetséges és indokolt, nyílt és számítógéppel olvasható formátumban.

         (2)   A Főtitkárság nem köteles:

               a)

               létrehozni, kiigazítani vagy frissíteni a dokumentumokat;

               b)

               a dokumentumok kivonatait rendelkezésre bocsátani, amennyiben ez egy egyszerű műveleten túlmenő, aránytalan erőfeszítéssel járna;

               c)

               a dokumentumokat a már rendelkezésre álló nyelvi változatokon kívül más hivatalos nyelvekre lefordítani; vagy

               d)

               bizonyos típusú dokumentumokat továbbra is előállítani vagy a dokumentumokat további felhasználásuk céljából egy adott formátumban megőrizni.

         8. cikk
   Jelentés
   2022. október 10-ig a Főtitkárság jelentést nyújt be a Tanácsnak e határozat alkalmazásáról, beleértve azokat a végrehajtási intézkedéseket, amelyeket a Főtitkárság annak érdekében hozott, hogy a dokumentumokat nyílt és számítógéppel olvasható formátumban, további felhasználás céljából rendelkezésre bocsássa.
   9. cikk
   Hatálybelépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2017. október 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. KIISLER

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/98/EK irányelve (2003. november 17.) a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 345., 2003.12.31., 90. o.).

      (2)  A Bizottság 2011/833/EU határozata (2011. december 12.) a bizottsági dokumentumok további felhasználásáról (HL L 330., 2011.12.14., 39. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

      (5)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).


title: 2014/814/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2014. október 22. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandia „EGF/2014/002 NL/Gelderland-Overijssel construction” referenciaszámú kérelem)

text:
               20.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 333/15

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. október 22.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandia „EGF/2014/002 NL/Gelderland-Overijssel construction” referenciaszámú kérelem)

      (2014/814/EU)

   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt elbocsátott munkavállalóknak vagy tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

               (2)

               Az EGAA éves maximális összege az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR.

               (3)

               Hollandia Gelderland és Overijssel egymással határos NUTS II. szintű régiókban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 41. ágazatban (Épületek építése) (4) működő 89 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2014. február 20-án az EGAA igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, amelyet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében előírt módon további információkkal egészített ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EK rendelet 13. cikkében az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő 1 625 781 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2014. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 1 625 781 EUR igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2014. október 22-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

      (2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

      (3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).


title: 2005/202/EK: A Tanács határozata (2005. január 31.) az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült kiegészítő jegyzőkönyv elfogadásáról

text:
               12.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 66/22

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2005. január 31.)
   az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült kiegészítő jegyzőkönyv elfogadásáról
   (2005/202/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, 133. cikke (1) bekezdésére, 133. cikke (5) bekezdésére és 181. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében az első és a második mondattal és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel az Európai Unió új tagállamainak csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére (1),
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült kiegészítő jegyzőkönyv (2) az Európai Közösség és tagállamai nevében 2004. április 29-én aláírásra került.

               (2)

               A kiegészítő jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és tagállamai jóváhagyják az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült kiegészítő jegyzőkönyvet.
   A kiegészítő jegyzőkönyv szövegét csatolták ehhez a határozathoz.
   2. cikk
   A kiegészítő jegyzőkönyv 5. cikkében meghatározott értesítést a Tanács elnöke küldi meg.

      Kelt Brüsszelben, 2005. január 31-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  HL L 236., 2003.9.23., 34. o.

      (2)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) 24. oldalán.
   Az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült
   KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYV
   A BELGA KIRÁLYSÁG,
   A DÁN KIRÁLYSÁG,
   A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
   A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   ÍRORSZÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
   A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
   A FINN KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÉD KIRÁLYSÁG,
   NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
   (a továbbiakban: az „Európai Közösség tagállamai”)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   (a továbbiakban: a „Közösség”)
   A MEXIKÓI EGYESÜLT ÁLLAMOK,
   (a továbbiakban: „Mexikó”)
   és
   A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
   AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
   A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
   A LETT KÖZTÁRSASÁG,
   A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
   A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
   A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
   A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
   (a továbbiakban: az „új tagállamok”)
   MIVEL 1997. december 8-án Brüsszelben aláírásra került és 2000. október 1-jén hatályba lépett az egyrészről a Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről Mexikó között létrejött gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”);
   MIVEL 2003. április 16-án Athénban aláírásra került a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: „csatlakozási szerződés”);
   MIVEL a csatlakozási szerződés 6. cikkének (2) bekezdése szerint az új tagállamok csatlakozása a megállapodáshoz az ahhoz csatolt jegyzőkönyv aláírása útján történik;
   MIVEL a megállapodás 55. cikke kimondja, hogy: „E megállapodás alkalmazásában »a Felek«: egyrészről a Közösség vagy annak tagállamai, illetve a Közösség és annak tagállamai, összhangban azoknak az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerinti hatáskörével, másrészről pedig Mexikó”;
   MIVEL a megállapodás 56. cikke kimondja, hogy: „E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről a Mexikói Egyesült Államok területén”;
   MIVEL a megállapodás 59. cikke kimondja, hogy: „E megállapodás két példányban készült angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven, és valamennyi szöveg egyaránt hiteles”;
   MIVEL az Európai Közösségnek, tekintetbe véve az új tagállamok Európai Unióhoz való csatlakozásának időpontját, ezen jegyzőkönyv rendelkezéseit esetleg a hatálybalépéséhez szükséges valamennyi belső eljárás befejezését megelőzően is alkalmaznia kell;
   MIVEL ezen jegyzőkönyv 5. cikkének (3) bekezdése a hatálybalépéshez szükséges belső eljárásaik befejezését megelőzően is lehetővé teszi a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazását az Európai Közösség és annak tagállamai részére;
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1.cikk
   A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság szerződő félként csatlakozik az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről a Mexikói Egyesült Államok között létrejött gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz.
   2. cikk
   Hat hónappal az ezen jegyzőkönyv parafálását követően az Európai Közösség továbbítja a tagállamoknak és Mexikónak a megállapodás cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák és szlovén nyelvű változatát. Ezen jegyzőkönyv hatálybalépésére figyelemmel az új nyelvű változatok ugyanazon feltételek mellett válnak hitelessé, mint a megállapodás jelenlegi nyelvein megfogalmazott változatok.
   3 cikk
   Ezen jegyzőkönyv a gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodás szerves részét képezi.
   4. cikk
   E jegyzőkönyv két példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, és valamennyi szöveg egyaránt hiteles.
   5 cikk
   (1)   E jegyzőkönyvet az Európai Közösség, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint a Mexikói Egyesült Államok saját eljárásának megfelelően jóváhagyja.
   (2)   Ez a jegyzőkönyv azon időpontot követő első hónap első napján lép hatályba, amikor a felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejeződéséről.
   (3)   A (2) bekezdés ellenére a felek megállapodnak abban, hogy az Európai Közösség és annak tagállamai a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik befejeződéséig ezen jegyzőkönyv rendelkezéseit legfeljebb 12 hónapos időtartamra alkalmazzák azt követő hónap első napjától, amikor az Európai Közösség és annak tagállamai értesítést küldenek az ehhez szükséges eljárásaik befejeződéséről és Mexikó értesítést küld a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges eljárásainak befejeződéséről.
   (4)   Az értesítést az Európai Unió Tanácsa főtitkárának kell megküldeni; az Európai Unió Tanácsa főtitkára a megállapodás letéteményese.


title: 2010/757/EU: A Tanács határozata ( 2010. november 18. ) a 2015. évi belgiumi európai kulturális főváros kijelöléséről

text:
               8.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 322/42

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. november 18.)
   a 2015. évi belgiumi európai kulturális főváros kijelöléséről
   (2010/757/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európa Kulturális Fővárosa cím jelöltjének Belgiumban történt kiválasztásáról szóló, 2010. februári választótestületi jelentésekre,
   mivel:
   az 1622/2006/EK határozat 4. cikkében megállapított feltételek maradéktalanul teljesültek,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Belgiumban Mons várost jelölik az „Európa Kulturális Fővárosa 2015” címre.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. november 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. LAANAN

      (1)  HL L 304., 2006.11.3., 1. o.


title: 2004/828/EK: A Tanács határozata (2004. november 2.) az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás és az ahhoz kapcsolódó szándéknyilatkozat aláírásáról

text:
               4.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 359/32

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. november 2.)
   az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás és az ahhoz kapcsolódó szándéknyilatkozat aláírásáról
   (2004/828/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 94. cikkére, annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2001. október 16-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat az Andorrai Hercegséggel egy olyan megállapodásról , amely alkalmas annak biztosítására, hogy az Andorrai Hercegség a megtakarításokból származó kamatjövedelem tényleges megadóztatására a Közösségen belül alkalmazandó intézkedésekkel egyenértékű intézkedéseket fogadjon el.

               (2)

               A tárgyalások eredményeként keletkezett megállapodás szövege összhangban van a Tanács által kiadott tárgyalási irányelvekkel. A megállapodáshoz szándéknyilatkozatot csatolnak, amely az Európai Közösség és tagállamai és az Andorrai Hercegség között jött létre.

               (3)

               A megállapodás megkötéséről szóló, egy későbbi szakaszban elfogadásra kerülő határozatra figyelemmel kívánatos, hogy a 2004. július 1-jén parafált két dokumentum aláírásra kerüljön és a Tanács a szándéknyilatkozatot megerősítse és jóváhagyja,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi rendeletben (1) meghatározottakkal egyenértékű intézkedések megállapításáról szóló megállapodás megkötéséről szóló későbbi határozat elfogadására is figyelemmel, a Tanács elnöke felhatalmazást kap a megállapodás és az ahhoz csatolt szándéknyilatkozat, valamint az Európai Közösségnek a megállapodás 19. cikke (2) bekezdésében és a szándéknyilatkozat utolsó bekezdésében említett levelek aláírására felhatalmazott személyek kijelölésére.
   A fent említett szándéknyilatkozat szövegét a Tanács jóváhagyta.
   A megállapodás és a szándéknyilatkozat szövegét csatolták ehhez a határozathoz.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 2-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. R. BOT

      (1)  HL L 157., 2003.6.26., 38. o.
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség között, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi rendeletben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   és
   AZ ANDORRAI HERCEGSÉG
   a továbbiakban: a Szerződő Fél vagy a Szerződő Felek,
   annak érdekében, hogy a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló, 2003. június 3-i 2003/48/EK tanácsi irányelvben (a továbbiakban: az „irányelv”) szabályaival egyenértékű rendelkezéseket vezessenek be, a Szerződő Felek mindegyikének jogos érdekeit figyelembevevő együttműködés keretében és olyan feltételek mellett, amelyek esetén az Andorrai Hercegséghez hasonló helyzetben lévő harmadik országok az irányelvvel egyenértékű rendelkezéseket alkalmaznának,
   A KÖVETKEZŐ MEGÁLLAPODÁST KÖTÖTTÉK:
   1. cikk
   Cél
   (1)   Az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti együttműködés keretében azt a megtakarításokból származó, az Andorrai Hercegségben keletkezett kamatra, amelynek a 3. cikkben megállapított eljárások szerint meghatározott haszonhúzói az Európai Közösség egyik tagállamában illetőséggel bíró természetes személyek, forrásadót kell kivetni, amelyet az andorrai hercegségi illetőségű kifizetők vonnak le az ezen megállapodás 7. cikkében meghatározott feltételek szerint.
   Ezt a forrásadót le kell vonni, kivéve ha a 9. cikk rendelkezéseivel összhangban önkéntes közzétételre kerül sor. A forrásadóként a 7. és a 9. cikknek megfelelően levont összegekből származó bevételt az Európai Közösség tagállamai és az Andorrai Hercegség a 8. cikkben megállapított szabályok szerint osztják meg.
   Annak érdekében, hogy ez a megállapodás az irányelvvel egyenértékű legyen, ezeket a rendelkezéseket kiegészítik a megkeresésre teljesített információcserére a 12. cikkben megállapított szabályok, valamint a konzultációs és felülvizsgálati eljárások a 13. cikknek megfelelően.
   (2)   A Szerződő Felek meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy biztosítsák ennek a megállapodásnak a végrehajtását. Az Andorrai Hercegség ezen kívül meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a területén illetőséggel bíró kifizetők függetlenül a kamattal járó követelés kötelezettjének illetőségétől, teljesítsék az ezen megállapodás végrehajtásával kapcsolatos feladatokat, és kifejezetten megállapítja az eljárásokra és a szankciókra vonatkozó rendelkezéseket.
   2. cikk
   A haszonhúzó fogalmának meghatározása
   (1)   E megállapodás alkalmazásában „haszonhúzó” bármely természetes személy, aki kamatot szerez, vagy bármely természetes személy, akinek a részére kamatot írnak jóvá, kivéve, ha bizonyítja, hogy a kamatot nem az ő javára fizették ki vagy írták jóvá. A természetes személy nem tekinthető haszonhúzónak, amennyiben:

               a)

               a 4. cikkben meghatározott kifizetőként jár el, vagy

               b)

               egy jogi személy, a nyereségéből a vállalkozásokra vonatkozó általános szabályok szerint adózó szervezet, az Európai Közösség egyik tagállamában vagy az Andorrai Hercegségben illetőséggel bíró, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás nevében jár el, vagy

               c)

               más természetes személy nevében jár el, aki a haszonhúzó, és tájékoztatja a kifizetőt ezen haszonhúzó személyazonosságáról a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően.

         (2)   Amennyiben a kifizető olyan információkkal rendelkezik, amelyek arra utalnak, hogy a kamatban részesülő természetes személy vagy akinek részére a kamatot jóváírják esetleg nem a haszonhúzó, a kifizető köteles ésszerű lépéseket tenni a haszonhúzó 3. cikk (1) bekezdésének megfelelő személyazonosságának megállapítására. Amennyiben a kifizető nem tudja azonosítani a haszonhúzót, az érintett természetes személyt kell haszonhúzónak tekintenie.
   3. cikk
   A haszonhúzók személyazonossága és illetősége
   (1)   A kifizető megállapítja a haszonhúzó személyazonosságát, amelyet az Andorrai Hercegség pénzmosás elleni jogszabályainak megfelelően a családi és utónév, valamint a cím alapján lehet meghatározni.
   (2)   A kifizető a haszonhúzó illetőségét olyan szabályok alapján állapítja meg, amelyek függnek attól, hogy mikor létesült a kifizető és a kamatok haszonhúzója közötti jogviszony. Az alábbiakra is figyelemmel, úgy kell tekinteni, hogy az illetőség abban az országban van, ahol a haszonhúzó állandó lakóhellyel rendelkezik:

               a)

               a 2004. január 1-je előtt létrejött szerződéses jogviszonyok esetében a kifizető a haszonhúzó illetőségét az Andorrai Hercegségben alkalmazandó pénzmosás elleni jogszabályoknak megfelelően állapítja meg;

               b)

               a 2004. január 1. után létrejött szerződéses jogviszonyok vagy szerződéses jogalap nélkül végrehajtott ügyletek esetében a kifizető a tényleges haszonhúzó illetőségét a hivatalos személyazonossági okmányban vagy – szükség esetén – a tényleges haszonhúzó által bemutatott bármely hivatalos okmányban megadott cím alapján állapítja meg, az alábbi eljárás szerint: azoknál a természetes személyeknél, akik az Európai Közösség egyik tagállama által kiállított hivatalos személyazonossági okmányt mutatnak be és kijelentik, hogy egy Európai Közösségen kívüli államban bírnak illetőséggel, az illetőség megállapítása az illetőségigazolás vagy az annak a harmadik országnak az illetékes hatósága által kiadott tartózkodási engedély alapján történik, amelyben a természetes személy magát illetőséggel bírónak vallja. Amennyiben nem tudja bemutatni ezt az illetőségigazolást vagy ezt a tartózkodási engedélyt, úgy kell tekinteni, hogy az Európai Közösség azon tagállamában bír illetőséggel, amely a hivatalos személyazonossági okmányt kiállította.

         4. cikk
   A kifizető fogalmának meghatározása
   E megállapodás alkalmazásában „kifizető” mindaz az Andorrai Hercegség területén illetőséggel bíró gazdasági szervezet, amely közvetlenül a haszonhúzó javára kamatkifizetést teljesít vagy kamatjóváírást hajt végre, amennyiben ez a szervezet a kamatokat eredményező követelés kötelezettje, vagy a kötelezett vagy a haszonhúzó által a kamat kifizetésével vagy jóváírásával megbízott.
   5. cikk
   Az illetékes hatóság fogalmának meghatározása
   (1)   E megállapodás alkalmazásában a Szerződő Felek „illetékes hatóságai” az I. mellékletben felsorolt hatóságok.
   (2)   A harmadik országok esetében az illetékes hatóság az, amelyet az a kétoldalú vagy többoldalú egyezmények adózási egyezmények ilyenként határoznak meg, vagy – ennek hiányában – bármely olyan hatóság, amely adózási célokra illetőségigazolás kiállítására jogosult.
   6. cikk
   A kamatfizetések fogalmának meghatározása
   (1)   E megállapodás alkalmazásában „kamat”:

               a)

               valamennyi, követeléshez kapcsolódó, számlára kifizetett vagy arra jóváírt kamat, függetlenül attól, hogy az jelzáloggal biztosított-e, vagy jogot ad-e a kötelezett nyereségében való részesedésre, valamint különösen az állampapírokból, kötvényekből vagy adósságlevelekből származó jövedelem, beleértve az ilyen értékpapírokhoz, kötvényekhez vagy adósságlevelekhez kapcsolódó prémiumokat és jutalmakat; a késedelmes teljesítéshez kapcsolódó büntető kamatok nem tekintendők kamatnak;

               b)

               az a) pontban említett követelések értékesítésekor, visszatérítésekor vagy visszaváltásakor felhalmozódott vagy tőkésített kamat;

               c)

               a kamatkifizetésekből közvetlenül vagy az irányelv 4. cikke (2) bekezdésében említett szervezeten keresztül keletkező jövedelem, amelyet a következők osztanak szét:

                           i.

                           az Európai Közösség valamely tagállamában vagy az Andorrai Hercegségben illetőséggel bíró kollektív befektetési vállalkozások;

                           ii.

                           azon szervezetek, amelyek az irányelv 4. cikkének (3) bekezdése szerinti választási lehetőséget gyakorolnak;

                           iii.

                           a 17. cikkben említett területén kívül illetőséggel bíró kollektív befektetési vállalkozások;

               d)

               a következő vállalkozások és szervezetek részvényeinek vagy üzletrészeinek értékesítésekor, visszatérítésekor vagy visszaváltásakor szerzett jövedelmek, amennyiben ezek közvetlenül vagy közvetve más kollektív befektetési vállalkozásokon vagy a következőkben említett szervezeteken keresztül eszközeik több mint 40 %-át az a) pontban említett követelésekbe fektetik:

                           i.

                           az Európai Közösség valamely tagállamában vagy az Andorrai Hercegségben illetőséggel bíró kollektív befektetési vállalkozások;

                           ii.

                           azon szervezetek, amelyek az irányelv 4. cikkének (3) bekezdése szerinti választási lehetőséget gyakorolnak;

                           iii.

                           a 17. cikkben említett területén kívül illetőséggel bíró kollektív befektetési vállalkozások.

         Mindazonáltal az Andorrai Hercegség megteheti, hogy a d) pontban említett jövedelmeket a kamat fogalommeghatározásába csak olyan mértékbe vonja be, amilyen mértékben ezek a jövedelmek – közvetlenül vagy közvetve – az a) és b) pontok értelmében vett kamatfizetésből származnak.
   (2)   Amennyiben a kifizető az (1) bekezdés c) és d) pontja tekintetében nem rendelkezik a kamatkifizetésekből eredő jövedelem arányára vonatkozó információval, a jövedelem teljes összegét kamatnak kell tekinteni.
   (3)   Amennyiben a kifizető az (1) bekezdés d) pontja tekintetében nem rendelkezik információval a követelésbe, illetve az említett bekezdés meghatározása szerinti részvényekbe vagy üzletrészekbe fektetett eszközök százalékos arányáról, e százalékos arányt 40 % felettinek kell tekinteni. Amennyiben a haszonhúzó által szerzett jövedelem összege nem meghatározható, a jövedelmet úgy kell tekinteni, hogy az megfelel a részvények vagy üzletrészek értékesítéséből, visszatérítéséből vagy visszaváltásából eredő jövedelemnek.
   (4)   Az (1) bekezdés b) és d) pontjai tekintetében az Andorrai Hercegség megkövetelheti a területén illetőséggel bíró kifizetőktől, hogy a kamatokat egy évnél nem hosszabb időszakra évesítsék, és ezeket az évesített kamatokat tekintsék kamatnak akkor is, ha ebben az időszakban semmiféle elidegenítés, visszavásárlás vagy visszaváltás nem történik.
   (5.)   Nem tekinthető az (1) bekezdés c) és d) pontja értelmében vett kamatnak azon vállalkozások vagy szervezetek jövedelme, amelyek pénzeszközeik 15 %-áig terjedő mértékben az (1) bekezdés a) pontja szerinti követelésekbe fektettek.
   (6)   Az (1) bekezdés d) pontjában és a (3) bekezdésben említett százalékos arány 2011. január 1-jétől 25 %.
   (7)   Az (1) bekezdés d) pontjában, valamint az (5) bekezdésben említett százalékos arányt az érintett vállalkozások vagy szervezetek alapszabályában vagy létesítő okiratában meghatározott befektetési politikájára, és ilyen szabályok hiányában az érintett vállalkozások vagy szervezetek eszközeinek tényleges összetételére való hivatkozással kell meghatározni.
   7. cikk
   Forrásadó
   (1)   Az Európai Közösség valamely tagállamában illetőséggel bíró haszonhúzó esetén az Andorrai Hercegség a megállapodás alkalmazásának első három évében 15 %, a következő három évben 20 %, ezt követően pedig 35 % mértékű forrásadót von le.
   (2)   A kifizető a forrásadót a következők szerint vonja le:

               a)

               a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti kamat esetében: a kifizetett kamatra vagy a jóváírt összegekre;

               b)

               a 6. cikk (1) bekezdésének b) vagy d) pontja szerinti kamat esetében: az ezekben a bekezdésekben említett kamat vagy jövedelem összegére, vagy a kedvezményezett által viselt azonos hatású fizetési kötelezettség kivetésével az elidegenítésből, visszavásárlásból vagy visszaváltásból eredő jövedelem teljes összegére;

               c)

               a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti kamatfizetés esetében: az ebben a bekezdésben említett jövedelmek összegére;

               d)

               amikor az Andorrai Hercegség él a 6. cikkének (4) bekezdése szerinti lehetőséggel: az évesített kamatok összegére.

         (3)   A (2) bekezdés a) és b) pontjainak alkalmazásában a forrásadót a haszonhúzó követelése fennállásának időtartamával arányosan kell kivetni. Ha a kifizető a rendelkezésére bocsátott adatok alapján nem tudja meghatározni a fennállás időtartamát, akkor úgy kell tekintenie a haszonhúzót, mintha az a követeléssel annak fennállása teljes időtartama alatt rendelkezett volna, kivéve, ha a haszonhúzó bizonyítékot szolgáltat a követelés megszerzésének időpontjáról.
   (4)   Az e megállapodásban megállapított forrásadón felül az ugyanazt a kamatot terhelő adókat és levonásokat a fenti (1)–(3) bekezdés szerint kiszámított forrásadóból le kell vonni.
   (5)   A 10. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a forrásadó levonása az Andorrai Hercegségben illetőséggel bíró kifizető részéről nem zárja ki, hogy az Európai Közösség azon tagállama, amelyben a haszonhúzó adózás szerinti illetősége van, saját nemzeti jogának megfelelően adóztassa meg a jövedelmet.
   Abban az esetben, ha az adófizető az Andorrai Hercegségben illetőséggel bíró kifizető által kifizetett kamatjövedelmet tüntet fel az Európai Közösség azon tagállamának adóhatóságainak benyújtott bevallásában, ahol a lakóhelye van, a kamatot ott ugyanolyan mértékben kell megadóztatni, mint az ezen tagállamban szerzett kamatokat.
   8. cikk
   A bevétel megosztása
   (1)   Az Andorrai Hercegség a 7. cikkben említett forrásadó levonásából származó bevételének 25 %-át megtartja, és annak 75 %-át az Európai Közösség azon tagállamának utalja át, ahol a kamatok tényleges haszonhúzója illetőséggel bír.
   (2)   Ezek az átutalások minden naptári évre vonatkozóan tagállamonként egyetlen ügylettel történnek, legkésőbb hat hónappal azon naptári év végét követően, amikor az adózás megtörtént.
   Az Andorrai Hercegség meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a bevételmegosztás rendszerének megfelelő működését.
   9. cikk
   Önkéntes közzététel
   (1)   Az Andorrai Hercegség megállapítja a haszonhúzók számára a 7. cikk szerinti forrásadó elkerülését lehetővé tevő eljárást, amennyiben a haszonhúzó bemutat kifizetőjének egy nevére szóló, az illetősége szerinti tagállam illetékes hatósága által kiállított, ezen cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelő igazolást.
   (2)   A haszonhúzó kérelmére az illetőség szerinti tagállam illetékes hatósága kiállít egy igazolást, amely a következő adatokat tartalmazza:

               a)

               a haszonhúzó családi és utóneve, címe és adóigazgatási azonosítószáma, vagy – ha ilyen számmal nem rendelkezik – születési időpontja és helye;

               b)

               a kifizető neve és címe;

               c)

               a tényleges haszonhúzó számlaszáma vagy – ennek hiányában – a biztosíték megjelölése.

         Ez az igazolás legfeljebb három évig érvényes. Ezt az igazolást kérelemre minden haszonhúzónak ki kell adni, a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül.
   10. cikk
   A kettős adóztatás elkerülése
   (1)   Az Európai Közösség azon tagállama, amelyben a haszonhúzó adózás szerinti illetősége van, gondoskodik arról, hogy megszűnjön az ezen cikk (2) és (3) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a 7. cikkben említett forrásadó levonásából adódható kettős adózás.
   (2)   Amennyiben a haszonhúzó által kapott kamat 7. cikkben említett forrásadója az Andorrai Hercegségben levonásra kerül, az Európai Közösség azon tagállama, amelyben a haszonhúzó illetőséggel bír, a saját nemzeti jogának megfelelően a forrásadó összegével megegyező beszámítást biztosít. Amennyiben ez az összeg meghaladja az illetőség szerinti tagállam nemzeti joga szerint a forrásadó hatálya alá tartozó kamat teljes összege után fizetendő adó összegét, az illetőség szerinti tagállam a levont adó többletként jelentkező összegét visszatéríti a haszonhúzónak.
   (3)   Amennyiben a 7. cikkben említett forrásadón kívül a haszonhúzó által kapott kamatot az e megállapodásban megállapítottakon felül egyéb adók és forrásadók terhelik, és az Európai Közösség illetőség szerinti tagállama a nemzeti jogának vagy a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményeknek megfelelően az ilyen adókra és forrásadókra vonatkozóan beszámítást biztosít, akkor az ilyen egyéb adókat és forrásadókat a (2) bekezdés szerinti eljárás alkalmazását megelőzően be kell számítani.
   (4)   Az Európai Közösségnek az a tagállama, ahol a haszonhúzó adózási illetőséggel bír, a (2) és a (3) bekezdésben említett beszámítási rendszert a 7. cikkben említett forrásadó visszatérítésével helyettesítheti.
   11. cikk
   Hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírok
   (1)   Ezen megállapodás alkalmazásának időpontjától mindaddig, amíg az Andorrai Hercegség a 7. cikkben említett forrásadó levonását végzi, illetve az Európai Közösség legalább egy tagállama ilyen levonást alkalmaz, de legkésőbb 2010. december 31-ig, nem tekinthetők a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti követelésnek az olyan belföldi és nemzetközi kötvények és egyéb hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírok, amelyek először 2001. március 1-je előtt kerültek kibocsátásra, vagy amelyek eredeti kibocsátási tájékoztatóját a 80/390/EGK tanácsi irányelv szerinti illetékes hatóságok, vagy az Andorrai Hercegség illetékes hatóságai, illetve harmadik országok illetékes hatóságai ezen időpont előtt jóváhagyták, feltéve, hogy 2002. március 1-jén vagy azt követően nem bocsátanak ki további ilyen hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírokat.
   (2)   Mindazonáltal mindaddig, amíg az Európai Közösségnek legalább egy tagállama hasonló rendelkezéseket alkalmaz, ennek a cikknek a rendelkezéseit 2010. december 31. után is alkalmazni kell azoknak a hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapíroknak a tekintetében:

               —

               amelyek bruttósítási és lejárat előtti visszaváltási záradékot tartalmaznak, és

               —

               amelyek esetében a 4. cikk meghatározása szerinti kifizető az Andorrai Hercegségben bír illetőséggel, és

               —

               amennyiben a kifizető az Európai Közösség egyik tagállamában illetőséggel bíró haszonhúzó részére közvetlenül kamatot fizet ki vagy közvetlenül annak javára kamatot ír jóvá.

         Amennyiben azonban valamennyi tagállam megszünteti a hasonló rendelkezések alkalmazását, e cikk rendelkezéseit csak a következő átruházható értékpapírokra vonatkozóan kell továbbra is alkalmazni:

               —

               amelyek bruttósítási és lejárat előtti visszaváltási záradékot tartalmaznak, és

               —

               amelyek esetében a kibocsátó kifizetője az Andorrai Hercegségben bír illetőséggel, és

               —

               amennyiben ez a kifizető közvetlenül az Európai Közösség egyik tagállamában illetőséggel bíró haszonhúzó részére kamatot fizet ki vagy közvetlenül annak javára kamatot ír jóvá.

         Amennyiben egy kormány vagy ahhoz kapcsolódó, hatóságként eljáró vagy nemzetközi szerződés által elismert szervezet által kibocsátott, a korábbiakban említett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírból 2002. március 1-jén vagy azt követően további kibocsátást hajtanak végre, az ilyen értékpapír kibocsátásának teljes egészét – amely az eredeti kibocsátásból és bármely további kibocsátásból áll – e megállapodás 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint követelésnek kell tekinteni.
   Amennyiben a fenti albekezdés által nem szabályozott kibocsátó által kibocsátott, a fent említett hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírokból 2002. március 1-jén vagy azt követően további kibocsátást hajtanak végre, az ilyen további kibocsátást a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint követelésnek kell tekinteni.
   (3)   Ez a cikk nem akadályozza azonban az Európai Közösség tagállamait és az Andorrai Hercegséget abban, hogy az (1) bekezdésben említett, hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírokból eredő jövedelmeket a nemzeti joguknak megfelelően adóztassák.
   12. cikk
   Információcsere megkeresésre
   (1)   Az Andorrai Hercegség és az Európai Közösség tagállamainak illetékes hatóságai tájékoztatják egymást azokról a magatartásokról, amelyek az e megállapodás hatálya alá tartozó jövedelem tekintetében a megkeresett állam joga szerint adócsalásnak, illetőleg ahhoz hasonló cselekménynek minősülnek. A „hasonló cselekmény” kifejezés kizárólag azon bűncselekményeket foglalja magába, amelyek a megkeresett állam joga szerint az adócsalással azonos tárgyi súlyúnak minősülnek.
   Addig az időpontig, ameddig az adócsalás tényállását a nemzeti jogrendjében nem vezeti be, az Andorrai Hercegség vállalja, hogy amikor ő a megkeresett állam, az első bekezdés alkalmazásában az adócsalás tényállásához sorolja azokat a magatartásokat, amelyek a megtévesztés eszközével élve, kárt okoznak a megkereső állam adóhatóságainak, és az Andorrai Hercegség törvényeinek értelmében, a csalás bűncselekményét valósítják meg.
   Megalapozott megkeresés esetén a megkeresett állam tájékoztatást nyújt azon fent említett ügyekről, amelyben a megkereső állam büntetőjogi vagy egyéb vizsgálatot folytat vagy valószínűleg folytathat le.
   (2)   A tájékoztatásra irányuló megkeresés teljesíthetőségének elbírálásakor nem a megkeresett, hanem a megkereső állam joga szerinti elévülési szabályokat kell alkalmazni.
   (3)   A megkeresett állam tájékoztatást nyújt, amennyiben a megkereső állam gyanúja megalapozott, hogy az adott magatartás adócsalásnak, illetőleg ahhoz hasonló cselekménynek minősülhet. Amikor a megkeresett állam az Andorrai Hercegség a megkeresés elfogadhatóságáról két hónapon belül kell döntenie az Andorrai Hercegség igazságügyi hatóságainak az ebben a cikkben megállapított feltételek szerint.
   (4)   A bűncselekmény elkövetésére irányuló gyanúját a megkereső állam a következőkre alapíthatja:

               a)

               iratokra, függetlenül attól, hogy hitelesek-e vagy sem, beleértve az üzleti nyilvántartásokat, a számlakönyveket, vagy a bankszámlára vonatkozó információkat;

               b)

               az adózó nyilatkozatára;

               c)

               adatközlőtől vagy harmadik személytől származó, függetlenül megerősített, vagy más okból hitelesnek tekinthető információra; vagy

               d)

               közvetett bizonyítékra.

         (5)   Minden, ilyen módon adott tájékoztatást bizalmasnak kell tekinteni, és az nem hozható a tudomására másnak, mint a Szerződő Fél azon az illetékes személyeinek vagy hatóságainak, amelyek illetékességgel rendelkeznek az 1. cikkben említett kamatfizetések adóztatására, a forrásadó és az abból származó, a 7. illetve a 8. cikkben említett bevételek tekintetében, vagy a 9. cikkben említett önkéntes közzététel tekintetében. Ezek a személyek vagy hatóságok az így kapott információkról nyilvános bírósági eljárások vagy bírósági határozatok alkalmával nyilatkozatot tehetnek.
   Az információk nem közölhetők semmilyen más személlyel vagy hatósággal, kivéve, ha az információkat közlő fél illetékes hatósága ehhez előzetesen írásos hozzájárulását adta.
   (6)   Az Andorrai Hercegség kétoldalú tárgyalásokat kezd az azt kívánó tagállamokkal a „hasonló cselekmények” egyes típusainak a tagállamokban alkalmazott adóeljárásokkal összhangban történő meghatározása érdekében.
   13. cikk
   Konzultáció és felülvizsgálat
   (1)   A Szerződő Feleknek konzultálniuk kell egymással legalább háromévente, vagy bármelyik Szerződő Fél kérésére, annak érdekében, hogy megvizsgálják és – amennyiben azt szükségesnek ítélik – javítsák a megállapodás technikai érvényesülését és értékeljék a nemzetközi fejleményeket. A konzultációkra a kéréstől számított egy hónapon belül kerül sor, vagy sürgős esetekben a lehető legkorábban. Az ilyen értékelés alapján a Szerződő Felek konzultálhatnak egymással, hogy megvizsgálják, nem szükséges-e a megállapodást a nemzetközi fejlemények függvényében módosítani.
   (2)   Amint elegendő tapasztalatot szereztek a megállapodás 7. cikke teljes körű végrehajtásáról, a Szerződő Felek konzultálnak egymással, hogy megvizsgálják, nem szükséges-e a megállapodást a nemzetközi fejlemények függvényében módosítani.
   (3)   A fent említett konzultáció alkalmazása céljából a Szerződő Felek értesítik egymást az e megállapodás megfelelő érvényesülését esetlegesen befolyásoló lehetséges fejleményekről. A Szerződő Felek továbbá értesítik egymást bármely, a Szerződő Fél és egy harmadik állam közötti vonatkozó megállapodásról.
   (4)   Ha nézeteltérés adódik az Andorrai Hercegség illetékes hatóságai és az Európai Közösség tagállamai 5. cikkének megfelelő illetékes hatóságai közül egy vagy több között, az e megállapodás értelmezéséről vagy alkalmazásáról, ezek a hatóságok törekedni fognak a nézeteltérés barátságos rendezésére. Haladéktalanul értesítik az Európai Közösségek Bizottságát, valamint az Európai Közösség több tagállamának illetékes hatóságait ennek a konzultációnak az eredményeiről. Az értelmezési kérdések tekintetében az Európai Közösség bármely illetékes hatóság kérésére részt vehet ezeken a konzultációkon.
   14. cikk
   Alkalmazás
   (1)   E megállapodás alkalmazásának feltétele, hogy az Európai Unió tagállamainak – a (Gazdasági és Pénzügyi) Tanács által az Európai Tanács 2000. június 19-20-i, santa maria da feira-i ülésére készített jelentésben említett – függő és társult területei, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Andorra, Liechtenstein, Monaco és San Marino valamennyien olyan rendelkezéseket fogadjanak el és hajtsanak végre, amelyek összhangban vannak vagy egyenértékűek az irányelvben vagy az e megállapodásban foglaltakkal, valamint a végrehajtásra azonos időpontokat írnak elő.
   (2)   A Szerződő Felek a legalább hat hónappal a (6) bekezdésében említett időpontot megelőzően közös megegyezéssel megállapítják, hogy a vonatkozó szabályoknak az érintett harmadik országokban és az érintett függő vagy társult területeken történő hatályba lépésének az (1) bekezdésben meghatározott feltétele teljesült-e. Amennyiben a Szerződő Felek megállapítják, hogy a feltétel nem fog teljesülni a (6) bekezdés céljából közös megegyezéssel új időpontot fogadnak el.
   (3)   Intézményi rendelkezéseinek sérelme nélkül, az Andorrai Hercegség ezt a megállapodást a 6. bekezdésben említett időpontig végrehajtja, és erről értesíti az Európai Közösséget.
   (4)   Bármely Szerződő Fél a másik Szerződő Félhez intézett értesítés útján azonnali hatállyal felfüggesztheti e megállapodás vagy a megállapodás bármely részének alkalmazását, amennyiben az irányelv, vagy az irányelv egy részének alkalmazása a közösségi joggal összhangban átmenetileg szünetel vagy véglegesen megszűnik, illetve ha valamely tagállam az irányelv végrehajtási jogszabályainak alkalmazását felfüggeszti.
   (5)   Bármelyik Szerződő Fél szintén felfüggesztheti ezen megállapodás alkalmazását a többi Szerződő Félhez intézett értesítés útján, ha a fent említett öt ország (Amerikai Egyesült Államok, Monaco, Liechtenstein, Svájc és San Marino) vagy az Európai Közösség tagállamainak a fenti (1) bekezdésben említett függő vagy társult területei egyike a későbbiekben megszünteti az abban a bekezdésben említett intézkedések alkalmazását. Az alkalmazás felfüggesztésére legkorábban az értesítést követő két hónap elteltével kerülhet sor. Ezt a megállapodást újra alkalmazni kell, amint a szabályok ismét hatályossá válnak.
   (6)   A Szerződő Felek elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen megállapodásnak legkésőbb 2005. július 1-jéig megfeleljenek.
   15. cikk
   Aláírás, hatálybalépés és felmondás
   (1)   Ezt a megállapodást a Szerződő Feleknek belső rendelkezéseikkel összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A Szerződő Felek értesítik egymást ezen eljárások befejezéséről. A megállapodás az utolsó értesítést követő második hónap első napján lép hatályba.
   (2)   Bármely Szerződő Fél felmondhatja ezt a megállapodást a másik Szerződő Félhez intézett értesítés útján. Ebben az esetben a megállapodás az értesítés kézbesítésének napját követő tizenkét hónap elteltével hatályát veszti.
   16. cikk
   Követelések és végső elszámolás
   (1)   E megállapodás részleges, vagy teljes megszűnése, vagy alkalmazásának felfüggesztése a természetes személyek követeléseit nem érinti.
   (2)   Ebben az esetben az Andorrai Hercegség e megállapodás alkalmazhatóságának végét megelőzően záróelszámolást készít, és az Európai Közösség tagállamai részére zárókifizetést teljesít.
   17. cikk
   Területi hatály
   Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről az Andorrai Hercegség területén.
   18. cikk
   Melléklet
   (1)   A két melléklet a megállapodás szerves részét képezi.
   (2)   Az I. mellékletben található illetékes hatóságok listáját az a) pontban említett hatóságokra vonatkozóan az Andorrai Hercegség a másik Szerződő Fél értesítésével egyszerűen módosíthatja, a többi hatóságra vonatkozóan a Közösség módosíthatja a listát.
   A II. mellékletben felsorolt kapcsolódó szervezetek listája kölcsönös megegyezéssel módosítható.
   19. cikk
   Nyelvek
   (1)   Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén valamint katalán nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
   (2)   A máltai nyelvi változatot a Szerződő Felek levélváltás útján hitelesítik. E nyelvi változat az (1) bekezdésben említettekkel megegyezően hiteles.
   FENTIEK HITELÉÜL e megállapodást az alulírott meghatalmazottak alább kézjegyükkel látták el.

      Hecho en Bruselas, el quince de noviembre del dos mil cuatro.
      V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles den femtende november to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.
      Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.
      Sporządzono w Brukseli w dniu piętnastego października roku dwutysięcznego czwartego.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.
      V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.
      V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.
      Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar
         Per la Comunitat Europea

         Pel Principat d’Andorra

   I. MELLÉKLET
   A SZERZŐDŐ FELEK ILLETÉKES HATÓSÁGAINAK LISTÁJA
   Az illetékes hatóságok a jelen megállapodás alkalmazásában:

               a)

               az Andorrai Hercegség részéről: El Ministre encarregat de Finances vagy meghatalmazott képviselője, és a 3. cikk alkalmazásában az illetékes hatóság az el o la Ministre encarregat Interior vagy meghatalmazott képviselője;

               b)

               a Belga Királyság részéről: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vagy meghatalmazott képviselője;

               c)

               a Cseh Köztársaság részéről: Ministr financí vagy meghatalmazott képviselője;

               d)

               a Dán Királyság részéről: Skatteministeren, vagy meghatalmazott képviselője;

               e)

               a Német Szövetségi Köztársaság részéről: Der Bundesminister der Finanzen vagy meghatalmazott képviselője;

               f)

               az Észt Köztársaság részéről: Rahandusminister vagy meghatalmazott képviselője;

               g)

               a Hellén Köztársaság részéről: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vagy meghatalmazott képviselője;

               h)

               a Spanyol Királyság részéről: El Ministro de Economía y Hacienda vagy meghatalmazott képviselője;

               i)

               a Francia Köztársaság részéről: Le Ministre chargé du budget vagy meghatalmazott képviselője;

               j)

               Írország részéről: The Revenue Commissioners, vagy meghatalmazott képviselője;

               k)

               az Olasz Köztársaság részéről: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vagy meghatalmazott képviselője;

               l)

               a Ciprusi Köztársaság részéről: Υπουργός Οικονομικών vagy meghatalmazott képviselője;

               m)

               a Lett Köztársaság részéről: Finanšu ministrs vagy meghatalmazott képviselője;

               n)

               a Litván Köztársaság részéről: Finansų ministras vagy meghatalmazott képviselője;

               o)

               a Luxemburgi Nagyhercegség részéről: Le Ministre des Finances vagy meghatalmazott képviselője; de a 12. cikk alkalmazásában az illetékes hatóság: le Procureur Général d’Etat luxembourgeois;

               p)

               a Magyar Köztársaság részéről: A pénzügyminiszter vagy meghatalmazott képviselője;

               q)

               a Máltai Köztársaság részéről: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vagy meghatalmazott képviselője;

               r)

               a Holland Királyság részéről: De Minister van Financiën vagy meghatalmazott képviselője;

               s)

               az Osztrák Köztársaság részéről: Der Bundesminister für Finanzen vagy meghatalmazott képviselője;

               t)

               a Lengyel Köztársaság részéről: Minister Finansów vagy meghatalmazott képviselője;

               u)

               a Portugál Köztársaság részéről: O Ministro das Finanças vagy meghatalmazott képviselője;

               v)

               a Szlovén Köztársaság részéről: Minister za financií vagy meghatalmazott képviselője;

               w)

               a Szlovák Köztársaság részéről: Minister financií vagy meghatalmazott képviselője;

               x)

               a Finn Köztársaság részéről: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vagy meghatalmazott képviselője;

               y)

               a Svéd Királyság részéről: Chefen för Finansdepartementet vagy meghatalmazott képviselője;

               z)

               Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában és azokon az európai területeken, amelyek külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős: a Commissioners of Inland Revenue vagy azok meghatalmazott képviselője, valamint az a gibraltári illetékes hatóság, amelyet az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállamainak és intézményeinek 2000. április 19-én megküldött értesítésben foglalt, a gibraltári hatóságoknak az EU és EK jogi eszközökkel és a vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatos jogköréről elfogadott szabályozással összhangban kijelöl, amely értesítés egy példányát az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága megküldi Svájcnak, és amelyet e megállapodásra alkalmazni kell.

         II. MELLÉKLET
   A KAPCSOLÓDÓ SZERVEZETEK LISTÁJA
   E megállapodás 16. cikkének alkalmazásában a következő szervezetek tekintendők „kapcsolódó, hatóságként eljáró vagy nemzetközi szerződés által elismert szervezet”-nek:
   AZ EURÓPAI UNIÓN BELÜLI SZERVEZETEK:

               Belgium

                           —

                           Région flamande (Vlaams Gewest) – Flamand Régió

                           —

                           Région wallonne – Vallon Régió

                           —

                           Région bruxelloise (Brussels Gewest) – Brüsszeli Régió

                           —

                           Communauté française – Francia Közösség:

                           —

                           Communauté flamande (Vlaamse Gemeenschap) – Flamand Közösség

                           —

                           Communauté germanophone (Deutschsprachige Gemeinschaft) – Német Nyelvű Közösség

               Spanyolország

                           —

                           Xunta de Galicia (Galícia regionális kormánya)

                           —

                           Junta de Andalucía (Andalúzia regionális kormánya)

                           —

                           Junta de Extremadura (Extremadura regionális kormánya)

                           —

                           Junta de Castilla- La Mancha (Castilla-La Mancha regionális kormánya)

                           —

                           Junta de Castilla- León (Castilla-León regionális kormánya)

                           —

                           Gobierno Foral de Navarra (Navarra regionális kormánya)

                           —

                           Govern de les Illes Balears (a Baleári-szigetek kormánya)

                           —

                           Generalitat de Catalunya (Katalónia autonóm kormánya)

                           —

                           Generalitat de Valencia (Valencia autonóm kormánya)

                           —

                           Diputación General de Aragón (Aragónia regionális tanácsa)

                           —

                           Gobierno de las Islas Canarias (a Kanári-szigetek kormánya)

                           —

                           Gobierno de Murcia (Murcia kormánya)

                           —

                           Gobierno de Madrid (a madridi kormány)

                           —

                           Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baszkföld Autonóm Közösségének kormánya)

                           —

                           Diputación Foral de Guipúzcoa (Guipúzcoa Regionális Tanácsa)

                           —

                           Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcaya regionális tanácsa)

                           —

                           Diputación Foral de Alava (Alava regionális tanácsa)

                           —

                           Ayuntamiento de Madrid (Madrid városi tanácsa)

                           —

                           Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona városi tanácsa)

                           —

                           Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canaria szigeti tanácsa)

                           —

                           Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife szigeti tanácsa)

                           —

                           Instituto de Crédito Oficial (Állami Hitelintézet)

                           —

                           Instituto Catalán de Finanzas (Katalónia Pénzügyi Intézete)

                           —

                           Instituto Valenciano de Finanzas (Valencia Pénzügyi Intézete)

               Görögország

                           —

                           Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος – (Nemzeti Távközlési Szervezet)

                           —

                           Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Nemzeti Vasútszervezet)

                           —

                           Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Állami Villamosenergia-vállalat)

               Franciaország

                           —

                           La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) – Társadalmi Adósságtörlesztési Pénztár

                           —

                           L'Agence française de développement (AFD) – Francia Fejlesztési Ügynökség

                           —

                           Réseau Ferré de France (RFF) - Francia Vasúthálózat

                           —

                           Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) – Nemzeti Autópálya Alap

                           —

                           Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) – a Párizsi Kórházak Központi Ellátója

                           —

                           Charbonnages de France (CDF) – Francia Szénbányászati Szövetség

                           —

                           Entreprise minière et chimique (EMC) – Bányászati és Vegyészeti Társaság

               Olaszország

                           —

                           Régiók

                           —

                           Megyék

                           —

                           Járások

                           —

                           Cassa Depositi e Prestiti

               Lettország

                           —

                           Pašvaldības (helyi önkormányzatok)

               Lengyelország

                           —

                           gminy (falvak)

                           —

                           powiaty (kerületek)

                           —

                           województwa (megyék)

                           —

                           związki gmin (falvak társulásai)

                           —

                           związki powiatów (kerületek társulásai)

                           —

                           związki województw (megyék társulásai)

                           —

                           miasto stołeczne Warszawa (Varsó Főváros)

                           —

                           Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Agence pour la restructuration et la modernisation de l'agriculture) –Mezőgazdasági Szerkezetátalakítási és Modernizációs Ügynökség

                           —

                           Agencja Nieruchomości Rolnych (Agence des propriétés agricoles) – Mezőgazdasági Tulajdon Ügynökség

               Portugália

                           —

                           Região Autónoma da Madeira (Madeira autonóm régiója)

                           —

                           Região Autónoma dos Açores (az Azori-szigetek autonóm régiója)

                           —

                           Városok

               Szlovákia

                           —

                           mestá a obce (önkormányzatok)

                           —

                           Železnice Slovenskej republiky (Szlovák Vasúttársaság)

                           —

                           Štátny fond cestného hospodárstva (Állami Közúti Üzemeltetési Alap)

                           —

                           Slovenské elektrárne (Szlovák Villamos Erőművek)

                           —

                           Vodohospodárska výstavba (Vízgazdálkodási Építő Társaság)

         NEMZETKÖZI SZERVEZETEK

               —

               Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

               —

               Európai Beruházási Bank

               —

               Ázsiai Fejlesztési Bank

               —

               Afrikai Fejlesztési Bank

               —

               Világbank/ IBRD/ IMF

               —

               Nemzetközi Pénzügyi Társaság

               —

               Amerika-közi Fejlesztési Bank

               —

               Az Európa Tanács Szociális Fejlesztési Alapja

               —

               EURATOM

               —

               Európai Közösség

               —

               Andoki Fejlesztési Társaság

               —

               Eurofima

               —

               Európai Szén- és Acélközösség

               —

               Északi Beruházási Bank

               —

               Karibi Fejlesztési Bank

         A 11. cikk rendelkezései nem érintik a Szerződő Feleknek a fent említett nemzetközi szervezetek tekintetében esetlegesen fennálló nemzetközi kötelezettségvállalásait.
   HARMADIK ÁLLAMOK SZERVEZETEI:
   Szervezetek, amelyek megfelelnek a következő kritériumoknak:

               1.

               A nemzeti kritériumok szerint a szervezet egyértelműen közjogi szervezetnek minősül.

               2.

               Az ilyen közjogi szervezet olyan nem piaci szereplő, amely elsősorban nem piaci javak és szolgáltatások biztosítása mellett a közjó érdekében kezeli és finanszírozza a tevékenységek egy olyan csoportját, amelyet ténylegesen az államháztartás ellenőriz.

               3.

               Az ilyen közjogi szervezet nagy és rendszeres állampapír-kibocsátó.

               4.

               Az érintett állam garantálni tudja, hogy az ilyen közjogi szervezet bruttósítási záradék esetén nem fog lejárat előtti visszaváltást eszközölni.

         SZÁNDÉKNYILATKOZAT
   az Európai Közösség, a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Hellén Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és az Andorrai Hercegség között
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
   A BELGA KIRÁLYSÁG,
   A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
   A DÁN KIRÁLYSÁG,
   A NÉMET SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
   A HELLÉN KÖZTÁRSASÁG,
   A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   ÍRORSZÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
   A LETT KÖZTÁRSASÁG,
   A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
   A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
   A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
   A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
   A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
   A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A FINN KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÉD KIRÁLYSÁG,
   NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA
   és
   AZ ANDORRAI HERCEGSÉG
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   Azzal egyidejűleg, hogy a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben (a továbbiakban: „irányelv”) meghatározottakkal egyenértékű intézkedések megállapításáról szóló megállapodás aláírásra kerül, az Európai Közösség és tagállamai és az Andorrai Hercegség aláírták az ezt a megállapodást kiegészítő szándéknyilatkozatot.

               1.

               Az ezen szándéknyilatkozat aláírói úgy tekintik, hogy az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti említett megállapodásban és ebben a szándéknyilatkozatban foglalt rendelkezések elfogadhatók, amelyek védik a Felek jogos érdekeit. Ebből következően jóhiszeműen alkalmazni fogják azokat a rendelkezéseket, amelyekről megállapodtak, és tartózkodni fognak az olyan egyoldalú intézkedésektől, amelyek ezt a megállapodást jogos indok nélkül veszélyeztetnék. Amennyiben a 2003. június 3-án elfogadott irányelv és a megállapodás alkalmazási köre között bármely jelentős különbség merülne fel, különösen ez utóbbi 4. és 6. cikkére tekintettel, a megállapodás 13. cikke (4) bekezdésének értelmében a Szerződő Felek haladéktalanul konzultálnak egymással, annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodásban megállapított rendelkezések egyenértékű jellegét fenntartsák.

               2.

               Az Európai Közösség vállalja, hogy a fent említett irányelv által biztosított átmeneti időszak folyamán megbeszéléseket kezd más fontos pénzügyi központokkal, azzal a céllal, hogy elősegítse ezeknél a joghatóságoknál a Közösség által alkalmazottakkal egyenértékű intézkedések alkalmazását.

               3.

               Az említett megállapodás 12. cikkének megfelelően, az Andorrai Hercegség vállalja, hogy saját jogszabályaiban – a megállapodás alkalmazásának első évében – bevezeti az adócsalás bűncselekményének tényállását, amely legalább a hamis, hamisított vagy tartalmukban nem helytálló dokumentumok felhasználására vonatkozik, az adóhatóságok félrevezetésének céljából a megtakarításokból származó jövedelem adóztatása területén. Ezen szándéknyilatkozat aláírói megjegyzik, hogy az adócsalás fogalommeghatározása kizárólag a megtakarítások adóztatásának szükségességéhez kapcsolódik a megállapodás keretei között, és nem érinti az adócsalásra vonatkozó fejleményeket vagy döntéseket, amelyeket más körülmények között vagy más fórumokon fogadtak el.

               4.

               Az Andorrai Hercegség az Európai Közösség minden egyes érdekelt tagállamával kétoldalú tárgyalásokat kezd az információ-cserére vonatkozó igazgatási eljárás meghatározására.

               5.

               Ezen szándéknyilatkozat aláírói ünnepélyesen kijelentik, hogy a megtakarítások adózásáról szóló megállapodás aláírása, valamint egy pénzügyi megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdése fontos lépéseket jelentenek a Hercegség és az Európai Unió közötti együttműködés elmélyítésében.
               Ennek az elmélyítésnek a figyelembevételével, a 4. pontban előirányzott kétoldalú tárgyalásokkal párhuzamosan az Andorrai Hercegség és az Európai Közösség egyes tagállamai konzultációkat kezdeményeznek majd a gazdasági és adózási együttműködés szélesebb alkalmazási körének megállapítása céljából. Ezek a konzultációk együttműködő szellemben zajlanak majd le, amelyek során figyelembe veszik azokat az erőfeszítéseket, amelyeket az Andorrai Hercegség tett adóügyi téren, és amelyeket ez a megállapodás megszilárdít. Ezek a konzultációk a következők megvalósítását eredményezhetik:

                           —

                           kétoldalú gazdasági együttműködési programok, amelyek elősegítik az andorrai gazdaság európai gazdaságba való integrálódását,

                           —

                           kétoldalú együttműködés az adózás területén, amelynek célja azon feltételek megvizsgálása, hogyan lehet a pénzügyi szolgáltatásokból és pénzügyi termékekből származó bevételekre a tagállamok által kivetett forrásadót megszüntetni vagy csökkenteni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 15-én, két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén valamint katalán nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
      A máltai nyelvi változatot az aláírók levélváltás útján hitelesítik. E nyelvi változat az előző bekezdésben említettekkel megegyezően hiteles.

         Pour le Royaume de Belgique
         Voor het Koninkrijk België
         Für das Königreich Belgien

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grand-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għar-Repubblika ta' Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Pel Principat d’Andorra


title: A Tanács (EU) 2015/284 határozata ( 2015. február 17. ) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás származási szabályokról szóló 4. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (Horvátország csatlakozása)

text:
               21.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 50/10

         A TANÁCS (EU) 2015/284 HATÁROZATA
   (2015. február 17.)
   az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás származási szabályokról szóló 4. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (Horvátország csatlakozása)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 4. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: 4. jegyzőkönyv) módosításáról.

               (3)

               A 4. jegyzőkönyv a származási szabályokra vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz.

               (4)

               A Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodás, valamint három kapcsolódó megállapodás (3) ideiglenes alkalmazását követően bizonyos átmeneti rendelkezéseket kell figyelembe venni az EGT-megállapodásban a származási szabályok alkalmazására vonatkozóan.

               (5)

               A 4. jegyzőkönyvet ezért módosítani kell.

               (6)

               Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás származási szabályokról szóló 4. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. REIRS

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

      (3)  HL L 170., 2014.6.11., 5. o.

      TERVEZET
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2015 HATÁROZATA
      (…)
      az EGT-megállapodás 4. jegyzőkönyvének (származási szabályok) módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az EGT-megállapodás 4. jegyzőkönyve a származási szabályokra vonatkozik.

                  (2)

                  2013. július 1-jén a Horvát Köztársaság csatlakozott az Európai Unióhoz.

                  (3)

                  Az európai uniós bővítési tárgyalások sikeres lezárását követően a Horvát Köztársaság kérelmet nyújtott be, hogy az EGT-megállapodás részes felévé váljon.

                  (4)

                  A Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodást, valamint három kapcsolódó megállapodást (a továbbiakban: az EGT bővítési megállapodás) (1)2013. december 20-án parafálták.

                  (5)

                  Az EGT bővítési megállapodást 2014. április 11-én írták alá és 2014. április 12. óta ideiglenesen alkalmazandó.

                  (6)

                  Az EGT bővítési megállapodás ideiglenes alkalmazását követően bizonyos átmeneti rendelkezéseket kell figyelembe venni az EGT-megállapodásban a származási szabályok alkalmazására vonatkozóan,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT-megállapodás 4. jegyzőkönyve az e határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul.
      2. cikk
      Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (2).
      A határozat 2013. július 1-jétől alkalmazandó.
      3. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt Brüsszelben, […]

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

            […]

               az EGT Vegyes Bizottság

               titkárai

            […]

         (1)  HL L 170., 2014.6.11., 5. o.

         (2)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

         MELLÉKLET
         az EGT Vegyes Bizottság […] határozatához
         Az EGT-megállapodás 4. jegyzőkönyve a 40. cikk után a következő szöveggel egészül ki:

            „41. cikk
            Átmeneti rendelkezések a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel
            (1)   Az EFTA-államok vagy a Horvát Köztársaság által kiadott, illetve az EFTA-államok és a Horvát Köztársaság közötti preferenciális megállapodások alapján szabályszerűen kiállított származási igazolásokat preferenciális EGT-származást igazoló okmányoknak kell tekinteni, feltéve, hogy:

                        a)

                        a származási igazolást és a fuvarokmányokat legkésőbb a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának időpontját megelőző napon adták ki vagy állították ki; és

                        b)

                        a származási igazolást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának időpontjától számított négy hónapon belül benyújtják a vámhatóságoknak.

                  Amennyiben az árura vonatkozó, valamely EFTA-államból, illetve a Horvát Köztársaságból történő behozatali eljárás alá vonásra irányuló nyilatkozatot a Horvát Köztársaságban, illetve az EFTA-államban a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának időpontját megelőzően, az EFTA-állam és a Horvát Köztársaság között abban az időpontban hatályban lévő preferenciális szabályok alapján nyújtották be, az e szabályok alapján utólagosan kiadott származási igazolást az EFTA-államok, illetve a Horvát Köztársaság szintén elfogadhatják, feltéve, hogy azt a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának időpontjától számított négy hónapon belül benyújtják a vámhatóságoknak.
            (2)   Az EFTA-államok, illetve a Horvát Köztársaság számára engedélyezik az egyrészről az EFTA-államok, másrészről a Horvát Köztársaság között megkötött megállapodások alapján megadott »elfogadott exportőr« státust biztosító engedélyek fenntartását, feltéve, hogy az elfogadott exportőrök e jegyzőkönyv származási szabályait alkalmazzák.
            Egyrészről az EFTA-államok és másrészről Horvátország a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának időpontját követő egy éven belül megfontolják az ilyen engedélyek e jegyzőkönyvnek megfelelően kiadott új engedélyekkel való felváltását.
            (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett preferenciális megállapodások értelmében kiadott vagy kiállított származási igazolások utólagos ellenőrzésére irányuló kérelmeket az EFTA-államok és a Horvát Köztársaság illetékes vámhatóságai a szóban forgó származási igazolás kiadását vagy kiállítását követő hároméves időszakban fogadják el, és e hatóságok az ellenőrzést a behozatali nyilatkozat alátámasztására a hozzájuk benyújtott származási igazolás elfogadását követő hároméves időszakban végezhetik el.
            (4)   A megállapodás rendelkezései a Horvát Köztársaságból az EFTA-államokba, vagy az EFTA-államokból a Horvát Köztársaságba exportált olyan árukra alkalmazhatók, amelyek megfelelnek e jegyzőkönyv rendelkezéseinek, és amelyek a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának időpontjában úton vagy ideiglenes raktározáson, vámraktáron vagy vámszabad területen, valamely EFTA-államban vagy a Horvát Köztársaságban vannak.
            (5)   A (4) bekezdésben említett esetekben preferenciális elbánás biztosítható, amennyiben az exportáló ország vámhatóságai által visszamenőleg kiadott származási igazolást a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának időpontjától számított négy hónapon belül benyújtják az importáló ország vámhatóságainak.”