title: A Tanács (EU) 2018/881 határozata (2018. június 18.) a Bizottságnak az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága által az ACCC/C/2008/32. számú ügyben tett megállapítások kezelésével kapcsolatos uniós opciókra vonatkozó tanulmány, valamint az 1367/2006/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat benyújtására való felkéréséről

text:
               19.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 155/6

         A TANÁCS (EU) 2018/881 HATÁROZATA
   (2018. június 18.)
   a Bizottságnak az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága által az ACCC/C/2008/32. számú ügyben tett megállapítások kezelésével kapcsolatos uniós opciókra vonatkozó tanulmány, valamint az 1367/2006/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat benyújtására való felkéréséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 241. cikkére,
   tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak az EUMSZ 225. és 241. cikkének alkalmazásáról szóló 10. bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005. február 17-én a 2005/370/EK tanácsi határozattal (2) az Európai Közösség nevében jóváhagyta a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményt (3) (a továbbiakban: az Aarhusi Egyezmény). Az Aarhusi Egyezmény hozzájárul az Uniónak az EUMSZ 191. cikkében meghatározott környezetpolitikai céljaihoz.

               (2)

               Az Unió – különösen az 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) – az uniós intézmények és szervek tekintetében végrehajtotta az Aarhusi Egyezményből fakadó kötelezettségeket.

               (3)

               Az Aarhusi Egyezmény 15. cikkében meghatározott, a jogkövetés felülvizsgálatára szolgáló, nem konfrontációs, nem bírósági jellegű, konzultatív természetű rendszernek megfelelően létrejött az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága (a továbbiakban: a Megfelelési Bizottság). A Megfelelési Bizottság hatáskörrel rendelkezik annak vizsgálatára, hogy a felek megfelelnek-e az Aarhusi Egyezménynek.

               (4)

               Az Unió 2017. március 17-én megkapta a Megfelelési Bizottság által az uniós szinten az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében indított ACCC/C/2008/32. számú ügyben tett megállapításokat (a továbbiakban: a megállapítások). A Megfelelési Bizottság a megállapítások 123. pontjában arra a következtetésre jutott, hogy „az érintett fél a nyilvánosság tagjainak az igazságszolgáltatáshoz való joga tekintetében nem felel meg az egyezmény 9. cikke (3) és (4) bekezdésének, mert sem az Aarhusi rendelet, sem az EUB ítélkezési gyakorlata nem hajtja végre az említett bekezdésekből fakadó kötelezettségeket vagy felel meg azoknak”. Az Aarhusi Egyezmény Hivatala a megállapítások alapján elkészítette az Európai Uniónak az Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeinek való megfeleléséről szóló VI/8f. sz. határozattervezetet (a továbbiakban: a VI/8f. sz. határozattervezet).

               (5)

               A Tanács 2017. július 17-én elfogadta az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének (a továbbiakban: a részes felek ülése) hatodik ülésszakán a VI/8f. sz. határozattervezettel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról szóló (EU) 2017/1346 határozatot (5). Az Unió álláspontja az volt, hogy annak néhány módosítása függvényében elfogadja a VI/8f. sz. határozattervezetet.

               (6)

               2017. szeptember 14-én, a részes felek ülésének Budvában, Montenegróban tartott hatodik ülésszakán a részes felek ülése megbeszélést folytatott többek között a VI/8f. sz. határozattervezetről, ugyanakkor nem értett egyet azokkal az uniós javaslatokkal, amelyek a VI/8f. sz. határozattervezetnek az (EU) 2017/1346 határozattal összhangban való módosítására irányultak. Megállapodás hiányában a részes felek ülése úgy döntött, hogy a 2021-ben tartandó következő rendes ülésszakáig elhalasztja az e határozattervezettel kapcsolatos megbeszélést.

               (7)

               A részes felek ülésén 2017. szeptember 14-én elfogadott, „Környezeti demokrácia a fenntartható jövőért” című budvai nyilatkozatban felszólították az Aarhusi Egyezmény részes feleit és aláíróit, hogy az Aarhusi Egyezmény előírásainak megfelelően mindenki számára garantálják az igazságszolgáltatáshoz való tényleges és egyenlő jogot.

               (8)

               Az Európai Parlament 2017. november 15-én és 16-án elfogadta a természetre, emberekre és gazdaságra vonatkozó cselekvési tervről szóló állásfoglalást, valamint a környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálatáról (EIR) szóló állásfoglalást, amelyek mindegyike többek között felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be az 1367/2006/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó új jogalkotási javaslatot a Megfelelési Bizottságnak az ACCC/C/2008/32. számú üggyel kapcsolatos ajánlásának figyelembevétele érdekében.

               (9)

               A részes felek ülésének hatodik ülésszakán az Unió kijelentette, hogy készen áll megvizsgálni, miként és mely eszközökkel képes úgy megfelelni az Aarhusi Egyezménynek, hogy az összeegyeztethető legyen az uniós jogrend alapvető elveivel és bírósági felülvizsgálati rendszerével. Az Uniónak konkrét lépéseket kell tennie ebbe az irányba, és fel kell kérnie a Bizottságot, hogy nyújtson be egy tanulmányt a Megfelelési Bizottság által az ACCC/C/2008/32. számú ügyben tett megállapítások kezelésével kapcsolatos uniós opciókról. Lehetségesnek tűnik az 1367/2006/EK rendelet oly módon való módosítása, ami nem járna az Unió bírósági felülvizsgálati rendszerének módosulásával, különösen azon uniós jogi aktusok kategóriájának a bővítése révén, amelyek tekintetében belső felülvizsgálatot lehet kérni.

               (10)

               Az Unió továbbra is teljes mértékben támogatja az Aarhusi Egyezmény fontos célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A Tanács felkéri a Bizottságot, hogy 2019. szeptember 30-ig készítsen tanulmányt az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága által az ACCC/C/2008/32. számú ügyben tett megállapítások kezelésével kapcsolatos uniós opciókra vonatkozóan (a továbbiakban: a tanulmány), megvizsgálva, miként és mely eszközökkel képes az Unió úgy megfelelni az Aarhusi Egyezménynek, hogy az összeegyeztethető legyen az uniós jogrend alapvető elveivel és bírósági felülvizsgálati rendszerével.
   (2)   A tanulmánynak ki kell terjednie a különböző opciók jogi, pénzügyi és az emberi erőforrásokat érintő vonzataira, ideértve az 1367/2006/EK rendelet módosítását is.
   2. cikk
   (1)   A Tanács felkéri a Bizottságot, hogy – amennyiben a tanulmány eredményei fényében helyénvaló – 2020. szeptember 30-ig nyújtson be az 1367/2006/EK rendelet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot, vagy pedig tájékoztassa a Tanácsot a tanulmány nyomonkövetéséhez szükséges egyéb intézkedésekről.
   (2)   A Tanács a szokásos gyakorlatnak megfelelően felkéri a Bizottságot, hogy a javaslathoz csatoljon hatásvizsgálatot.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2018. június 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PORODZANOV

      (1)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

      (2)  A Tanács 2005/370/EK határozata (2005. február 17.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében való megkötéséről (HL L 124., 2005.5.17., 1. o.).

      (3)  HL L 124., 2005.5.17., 4. o.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

      (5)  A Tanács (EU) 2017/1346 határozata (2017. július 17.) az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének hatodik ülésszakán az ACCC/C/2008/32. számú megfelelési üggyel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (HL L 186., 2017.7.19., 15. o.).


title: A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2018/879 határozata (2018. június 13.) a Bíróság bíráinak kinevezéséről

text:
               19.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 155/4

         A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU, Euratom) 2018/879 HATÁROZATA
   (2018. június 13.)
   a Bíróság bíráinak kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 253. és 255. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Bíróság tizennégy bírájának és öt főtanácsnokának hivatali ideje 2018. október 6-án lejár. Ezért a 2018. október 7-től kezdődő időszakra bírákat és főtanácsnokokat kell kinevezni e tisztségek betöltésére.

               (2)

               A bírák és a főtanácsnokok megbízatása hat évre szól.

               (3)

               Javasolták Irmantas JARUKAITIS és Peter George XUEREB kinevezését a Bíróság bírájává.

               (4)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság véleményt nyilvánított az említett jelölteknek a bírói feladatok Bíróságon, illetve Törvényszéken történő ellátására való alkalmasságáról,

         ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A tagállamok kormányainak képviselői a 2018. október 7-től2024. október 6-ig tartó időszakra az alábbi személyeket nevezik ki a Bíróság bírájává:

               —

               Irmantas JARUKAITIS

               —

               Peter George XUEREB

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. június 13-án.

            az elnök

         D. TZANTCHEV


               19.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 215/243

         P8_TA(2016)0395
   Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem
   Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2108(IMM))
   (2018/C 215/36)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a párizsi fellebbviteli bíróság főügyésze által 2016. március 14-én továbbított, a párizsi területi bíróság vizsgálóbírói előtt fajgyűlöletre uszítás miatt ugyanazon tényállás alapján folyamatban lévő két (2211/15/21. és 2226/15/9. számú) eljárással összefüggésben eljuttatott és a plenáris ülésen 2016. június 8-án bejelentett, a Jean-Marie Le Pen mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló két kérelemre,

               —

               miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Jean-Marie Le Pent,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

               —

               tekintettel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0301/2016),

               A.

               mivel a párizsi területi bíróság két vizsgálóbírója egy feltételezett bűncselekmény kapcsán Jean-Marie Le Pen parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését kérte;

               B.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

               C.

               mivel a Francia Köztársaság alkotmányának 26. cikke szerint „feladatai ellátása során kifejtett véleménye vagy leadott szavazata miatt egyetlen parlamenti képviselő ellen sem folytatható vizsgálat, nem tartóztatható le, nem vehető őrizetbe és nem ítélhető el”, valamint a parlament engedélye nélkül parlamenti képviselőt „nem lehet letartóztatni bűntett vagy más bűncselekmény miatt, illetve vele szemben más, szabadságelvonással járó kényszerintézkedés nem alkalmazható”;

               D.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

               E.

               mivel e rendelkezés célja annak biztosítása, hogy az európai parlamenti képviselőket megillesse a véleménynyilvánítás szabadságának joga, ami elvi kérdés, de ez a jog nem jogosít fel rágalmazásra, becsületsértésre, gyűlöletre uszításra vagy mások tisztességének megkérdőjelezésére, sem bármely olyan kijelentésre, amely sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikkét;

               F.

               mivel a parlamenti mentelmi jogra vonatkozó rendelkezéseket az uniós Szerződések értékei, céljai és elvei fényében kell értelmezni;

               G.

               mivel egy európai parlamenti képviselő esetében ez az abszolút mentelmi jog nemcsak a képviselőnek a Parlament hivatalos ülésein kifejtett véleményére vonatkozik, hanem a máshol, például a médiában kifejtett véleményére is, amennyiben kapcsolat áll fenn „a kifejtett vélemény és a parlamenti tevékenység között”;

               H.

               mivel Jean-Marie Le Pent azzal vádolják, hogy egy 2014. június 6-án az interneten közzétett videofelvételen nyilvánosan fajgyűlöletre uszított;

               I.

               mivel nincsen összefüggés a vitatott kijelentés és Jean-Marie Le Pen parlamenti tevékenysége között, és ezért Jean-Marie Le Pen nem az európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során járt el;

               J.

               mivel nem áll fenn az ún. fumus persecutionis esetének gyanúja, vagyis hogy megkísérelték volna Jean-Marie Le Pen parlamenti munkáját akadályozni;

               1.

               úgy határoz, hogy felfüggeszti Jean-Marie Le Pen mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Francia Köztársaság illetékes hatóságainak.

      (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63., ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07., ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06., ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.


               19.6.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 215/245

         P8_TA(2016)0396
   Jane Collins kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelem
   Az Európai Parlament 2016. október 25-i határozata a Jane Collins kiváltságainak és mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemről (2016/2087(IMM))
   (2018/C 215/37)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a Jane Collins 2016. május 3-i, kiváltságainak és mentelmi jogának a londoni Legfelsőbb Bíróság Queen’s Bench tanácsában ellene folyamatban lévő polgári peres eljárással (beadvány száma: HQ14DO4882) összefüggésben való fenntartására irányuló, a plenáris ülésen 2016. május 11-én bejelentett kérelmére,

               —

               miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta a Jane Collinst képviselő James Carvert,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 7., 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 7. és 9. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0297/2016),

               A.

               mivel Jane Collins kérte kiváltságainak és mentelmi jogának a londoni Legfelsőbb Bíróság Queen’s Bench tanácsában ellene folyamatban lévő polgári peres eljárással összefüggésben való fenntartását;

               B.

               mivel a kérelem elsősorban az Európai Parlament képviselőit a jegyzőkönyv 7. cikke értelmében megillető azon jog fenntartását illeti, hogy az Európai Parlamentbe utazva, illetve onnan elutazva szabad mozgásukra vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható rájuk;

               C.

               mivel a kérelem e része ahhoz kapcsolódik, hogy Jane Collinst az ellene indított bírósági eljárások ütemezésével állítólag megakadályozták abban, hogy elutazzon a parlamenti ülésekre,

               D.

               mivel ugyanakkor a jegyzőkönyv 7. cikke nem alkalmazandó a jogi eljárásokból eredő korlátozásokra, mivel azokat a jegyzőkönyv 8. és 9. cikkében foglalt különös szabályok tartalmazzák (2), és ezért a parlamenti kiváltság fenntartására irányuló kérelem a jegyzőkönyv 7. cikke alapján elfogadhatatlan;

               E.

               mivel a kérelem másodsorban az európai parlamenti képviselőket a jegyzőkönyv 8. cikke értelmében megillető szabadság fenntartását érinti, amely szerint a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt ellenük nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

               F.

               mivel a kérelem e része ahhoz kapcsolódik, hogy Jane Collins ellen az Egyesült Királyságban polgári jogi keresetet nyújtottak be állítólagos becsületsértés és rágalmazás miatt elszenvedett – többek között súlyos – károk megtérítése, valamint az iránt, hogy tiltsák meg számára a vitatott kijelentések megismétlését;

               G.

               mivel a becsületsértéssel és rágalmazással kapcsolatos kereset a Jane Collins által egy pártkonferencián megfogalmazott vádakat érinti;

               H.

               mivel a jegyzőkönyv 8. cikke által biztosított parlamenti mentelmi jog az európai parlamenti képviselőkre kizárólag a feladataik ellátása során kifejtett véleményükre alkalmazandó;

               I.

               mivel az európai parlamenti képviselők által az Európai Parlamenten kívül tett nyilatkozatok csak akkor tekinthetők a feladataik ellátása során tett nyilatkozatoknak, ha olyan szubjektív értékelésnek minősülnek, amely közvetlen és nyilvánvaló kapcsolatot mutat e feladatok ellátásával (3);

               J.

               mivel azonban a vitatott nyilatkozatok és Jane Collins európai parlamenti képviselői feladatai között nincs közvetlen és nyilvánvaló kapcsolat, mivel nem az Európai Parlament képviselőjeként folytatott tevékenységéhez vagy az Európai Unió politikáihoz kapcsolódnak, és egy nemzeti szintű politikai vita kapcsán hangzottak el;

               K.

               mivel ezért a vitatott nyilatkozatokra a jegyzőkönyv 8. cikkének hatálya nem terjed ki;

               1.

               úgy határoz, hogy nem tartja fenn Jane Collins kiváltságait és mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa az Egyesült Királyság hatóságainak, többek között Justice Warby úrnak.

      (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63., ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85., ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05., ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07., ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06., ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello-ügy, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

      (2)  A Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Parlament, T-345/05., ECLI:EU:T:2008:440, 49. és 51. pont;

      (3)  A Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello-ügy, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2018/992 határozata (2018. július 11.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM Szomália/1/2018)

text:
               13.7.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 177/12

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2018/992 HATÁROZATA
   (2018. július 11.)
   az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM Szomália/1/2018)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,
   tekintettel az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló, 2010. február 15-i 2010/96/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2010/96/KKBP határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, az uniós misszió következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is beleértve.

               (2)

               A (KKBP) 2017/971 tanácsi határozat (2) módosította az EUTM Szomália parancsnoki láncát. Következésképpen a Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/396 határozatát (3) hatályon kívül helyezték, és Maurizio MORENA dandártábornokot kinevezték az EUTM Szomália uniós missziós erőinek parancsnokává.

               (3)

               A PBB 2017. június 26-án elfogadta a (KKBP) 2017/1160 határozatot (4), amellyel Maurizio MORENA dandártábornok utódjaként Pietro ADDIS ezredest nevezte ki az EUTM Szomália uniós missziós erőinek parancsnokává.

               (4)

               Az EU Katonai Bizottsága 2018. június 18-án azt javasolta a PBB-nek, hogy Pietro ADDIS dandártábornok utódjaként 2018. július 16-i hatállyal Matteo Giacomo SPREAFICO ezredest nevezze ki az EUTM Szomália uniós missziós erőinek parancsnokává.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2018. július 16-i hatállyal Matteo Giacomo SPREAFICO ezredest nevezi ki az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) uniós missziós erőinek parancsnokává.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. július 11-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 44., 2010.2.19., 16. o.

      (2)  A Tanács (KKBP) 2017/971 határozata (2017. június 8.) a nem végrehajtási jellegű uniós katonai KBVP-missziókra vonatkozó tervezési és végrehajtási szabályok meghatározásáról, valamint az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozat, az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló 2013/34/KKBP határozat, és az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP- missziójáról (EUTM RCA) szóló (KKBP) 2016/610 határozat módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 133. o.).

      (3)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/396 határozata (2016. március 15.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2015/173 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUTM Szomália/1/2016) (HL L 73., 2016.3.18., 99. o.).

      (4)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1160 határozata (2017. június 26.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália) uniós missziós erői parancsnokának kinevezéséről (EUTM Szomália/1/2017) (HL L 167., 2017.6.30., 37. o.).


A Bizottság 2018.06.26-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.8919 - Permira VI G.P. / Exclusive France Holding and Exclusive Management SAS) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.06.26-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.8954 - Baring Private Equity Asia Fund VI / PAI Partners SAS) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.08.31-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.8983 - SPIGAS S.r.l. / CANARBINO S.p.A. / MIOGAS S.r.l.) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.08.31-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9043 - ZF Friedrichshafen AG / Gustav Magenwirth GmbH & Co. KG / Brake Force One GmbH) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az német nyelvű szöveg hiteles.)


title: A Tanács (KKBP) 2018/1249 határozata (2018. szeptember 18.) az ENSZ jemeni szállítmányellenőrző mechanizmusának támogatására irányulóeurópai uniós fellépésről

text:
                  19.9.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 235/14

         A TANÁCS (KKBP) 2018/1249 HATÁROZATA
         (2018. szeptember 18.)
         az ENSZ jemeni szállítmányellenőrző mechanizmusának támogatására irányulóeurópai uniós fellépésről
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére,
         tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. április 14-én elfogadta a 2216 (2015) sz. ENSZ BT-határozatot, amellyel embargót vezetett be fegyvereknek és az azokkal kapcsolatos minden egyéb anyagnak Ali Abdullah Száleh korábbi jemeni elnök és egyes más személyek, valamint az Egyesült Nemzetek megfelelő szankcióbizottsága által jegyzékbe veendő egyéb személyek és szervezetek részére történő szolgáltatása, értékesítése vagy átadása tekintetében.

                     (2)

                     A jemeni kormány 2015. augusztus 6-i kérelmét követően, valamint a 2216 (2015) sz. ENSZ BT-határozattal összhangban az ENSZ főtitkára a jemeni kormánynak címzett 2015. augusztus 11-i levelében hozzájárult egy ENSZ szállítmányellenőrző mechanizmus (a továbbiakban: UNVIM) létrehozásához, amelynek célja, hogy elősegítse a kereskedelmi cikkek akadálytalan eljutását Jemenbe, és hogy az ország gazdasága fellendüljön.

                     (3)

                     Az UNVIM 2016. május 5-én kezdte meg működését. Az ENSZ Projekttámogatási Hivatala (UNOPS) indítja el és irányítja az UNVIM-et az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala, a jemeni kormány és az érintett ENSZ-tagállamok nevében.

                     (4)

                     A Tanács 2017. április 3-án hangsúlyozta, hogy fontos biztosítani a Jemenbe tartó kereskedelmi szállítmányok hatékony és időben történő lebonyolítását, továbbá kijelentette, hogy teljes mértékben támogatja az UNVIM további működését és megbízatásának teljes körű és akadálytalan végrehajtását. A Tanács emellett felszólított az ENSZ Biztonsági Tanácsa által bevezetett célirányos fegyverembargó teljes körű végrehajtására, és ezzel kapcsolatban újólag hangsúlyozta a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban (1) meghatározott szabályok szigorú alkalmazásának fontosságát.

                     (5)

                     Az UNVIM 2017. december 27-én javaslatot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy megbízatását további egy évvel – 2019 márciusáig – meghosszabbítva erősítsék meg és terjesszék ki tevékenységeit, különösen a kereskedelmi szállítmányokra alkalmazott ellenőrzési folyamat további felgyorsítása, valamint azon képességének fokozása révén, hogy további személyzetet és erőforrásokat telepíthessen az érintett kikötőkbe. Ehhez a megerősítéshez támogatásra van szükség az UNVIM személyi állományának növelése és további vizsgálóeszközök beszerzése céljából. Célszerű lenne, ha az Unió pénzügyileg hozzájárulna ehhez a támogatáshoz.

                     (6)

                     A Tanács 2018. június 25-én kiemelte, hogy biztosítani kell a kereskedelmi szállítmányok, többek között az üzemanyag-szállítmányok hatékony és időben történő feldolgozását az érintett kikötőkben, továbbá kijelentette, hogy teljes mértékben támogatja az UNVIM további működését, valamint megbízatásának teljes körű és akadálytalan végrehajtását, és úgy döntött, hogy mérlegelni fogja az UNVIM megerősítését.

                     (7)

                     E határozat technikai végrehajtásával az UNOPS-t kell megbízni. Az Unió által az UNVIM részére nyújtandó hozzájárulásnak jelentős szerepe lesz abban, hogy az UNVIM folytathassa megfigyelési és ellenőrzési feladatainak ellátását, amelyekkel biztosítja, hogy a jemeni felségvizekre belépő kereskedelmi szállítmányok megfeleljenek a 2216 (2015) sz. ENSZ BT-határozatnak. Amennyiben az UNVIM megbízatásának vagy szükségleteinek megváltozása megkérdőjelezi azt, hogy a projekt megfelelő, illetve releváns eszközt jelent-e az UNVIM célkitűzéseinek eléréséhez, az uniós hozzájárulást ennek megfelelően újra kell értékelni,.

                     (8)

                     Az uniós pénzügyi hozzájárulás megfelelő végrehajtásának felügyeletével a Bizottságot kell megbízni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk

               (1)   Az Unió támogatja az UNVIM-et azzal az átfogó céllal, hogy a nem a jemeni kormány ellenőrzése alatt álló jemeni kikötőkbe tartó kereskedelmi szállítmányokra vonatkozó átlátható és eredményes ellenőrzési folyamat biztosítása révén hozzájáruljon ahhoz, hogy a kereskedelmi termékek ismét akadálytalanul és szabadon eljuthassanak Jemenbe.

               (2)   E projekt konkrét célkitűzései a következők:

                           —

                           növelni kell a Jemenbe irányuló kereskedelmi teherszállítmányok áramlását, és ennek érdekében fel kell gyorsítani a kereskedelmi szállítmányokra alkalmazott ellenőrzési folyamatot és helyre kell állítani a hajótársaságok azzal kapcsolatos bizalmát, hogy a jelenlegi konfliktus ellenére megközelíthető mind al-Hudajda, mind pedig as-Salif kikötője;

                           —

                           fokozni kell az UNVIM azon képességét, hogy további személyzetet és erőforrásokat tudjon telepíteni Dzsibutiba, a King Abdullah kikötőbe (Szaúd-Arábia), valamint Szalála és Szohár (Omán), továbbá Dubaj (Egyesült Arab Emírségek) kikötőibe, továbbá fokozni kell azon képességét, hogy reagálni tudjon, amennyiben az UNVIM-et a projekt időtartama alatt az al-hudajdai kikötőt érintően további feladatokkal bízzák meg.

               (3)   Az Unió e határozat révén hozzájárul az UNVIM megerősítéséhez kapcsolódó költségekhez és – egy átfogóbb humanitárius stratégia részeként – ezáltal a jemeni lakosság szükségleteinek fedezéséhez is.
               A projekttevékenységek részletes leírása a mellékletben szerepel.

            2. cikk

               (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.

               (2)   Az 1. cikkben említett tevékenységek technikai végrehajtásával az UNOPS-t kell megbízni. Az UNOPS e feladatot a főképviselő ellenőrzése mellett végzi. A főképviselő e célból megköti a szükséges megállapodásokat az UNOPS-szal.

            3. cikk

               (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekt végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 4 915 504,24 EUR.

               (2)   Az e cikk (4) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követő hat hónapos időszak fedezésére szánt összeg 2 748 472,96 EUR. A fennmaradó 2 167 031,28 EUR összeg felhasználására abban az esetben kerül majd sor, ha a Tanács az 5. cikk (2) bekezdésében említett felülvizsgálat nyomán így határoz.

               (3)   Az (1) bekezdésben foglalt összeggel finanszírozott kiadásokat az Unió költségvetésére alkalmazandó eljárásoknak és szabályoknak megfelelően kell kezelni.

               (4)   Az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból finanszírozási megállapodást köt az UNOPS-szal. A finanszírozási megállapodásban ki kell kötni, hogy az UNOPS-nak biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

               (5)   A Bizottság törekszik arra, hogy a (4) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást 2018. szeptember 18-át követően mielőbb megkösse. Tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.

            4. cikk

               (1)   A főképviselő az UNVIM által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról, így például az UNVIM irányítóbizottsága által tartott havi ülésekről. Az említett jelentések képezik a Tanács által végzett értékelés alapját.

               (2)   A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az 1. cikkben említett projekt végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

            5. cikk

               (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               (2)   A Tanács öt hónappal a 3. cikk (4) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően felülvizsgálja ezt a határozatot.

               (3)   Ez a határozat 12 hónappal a Bizottság és az UNOPS közötti, a 3. cikk (4) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követően hatályát veszti. Abban az esetben azonban, ha nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére, ez a határozat a hatálybalépését követő hat hónappal hatályát veszti.

            Kelt Brüsszelben, 2018. szeptember 18-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               G. BLÜMEL

            (1)  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

            MELLÉKLET
            1.   Háttér-információk

                        a)

                        A jelenlegi jemeni konfliktus következtében széles körű humanitárius válság alakult ki, és a lakosság megközelítőleg 75 %-a (22,2 millió ember) segítségre szorul. A Jemenbe tartó kereskedelmi szállítmányok akadályozása az alapvető cikkek súlyos hiányához, az elérhető termékek árának ugrásszerű emelkedéséhez, valamint a feketepiac és a csempészhálózatok fellendüléséhez vezetett.
                        A Jemenben kialakult válságos humanitárius helyzet orvoslásának alapvető feltétele, hogy a kereskedelmi szállítmányok ismét rendszeresen eljuthassanak az országba. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa a 2216 (2015) sz. határozatában megbízza az ENSZ-tagállamokat, hogy hozzák meg a megfelelő intézkedéseket, amelyekkel megakadályozzák a fegyverek és az azokkal kapcsolatos minden egyéb anyag – ideértve a fegyvereket és a lőszereket, a katonai járműveket és a felszereléseket, a katonai jellegű felszereléseket és a felsoroltak pótalkatrészeit – közvetlen vagy közvetett módon történő szolgáltatását, értékesítését vagy átadását a tagállamok területéről, területén keresztül vagy állampolgárai részéről, illetve a lobogójuk, illetve felségjelzésük alatt közlekedő vízi vagy légi járművek felhasználásával, a határozat alapján létrehozott bizottság által jegyzékbe veendő bizonyos személyek és szervezetek részére. Annak elősegítse érdekében, hogy a kereskedelmi cikkek akadálytalanul eljuthassanak Jemenbe, a jemeni kormány felkérte az ENSZ-t, hogy indítson megfigyelési és ellenőrzési tevékenységet, amely biztosítja, hogy a jemeni felségvizekre belépő kereskedelmi szállítmányok megfeleljenek a 2216. (2015) sz. ENSZ BT-határozatnak.
                        2015 decemberében az ENSZ Projekttámogatási Hivatala (UNOPS) felkérést kapott egy olyan mechanizmus elindítására és irányítására, amely az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala, a jemeni kormány és az ENSZ-tagállamok nevében felügyeli a megfigyelési és ellenőrzési tevékenységeket, azzal a céllal, hogy elősegítse a kereskedelmi cikkek akadálytalan eljutását Jemen azon területeire, amelyek nem a jemeni kormány ellenőrzése alatt állnak. Az UNVIM 2016. május 5-én megkezdte működését.
                        Miután a koalíció 2017 novemberében korlátozásokat vezetett be a Jemen északi részére irányuló szállítmányokra vonatkozóan, az UNVIM megbeszéléseket folytatott a támogatókkal és a külső partnerekkel, valamint a koalícióval. E megbeszélések tárgya, nevezetesen az UNVIM kapacitásainak megerősítése, a kereskedelmi hajókkal történő fegyvercsempészettel kapcsolatban felmerült aggályok kezelése, valamint a kereskedelmi szállítmányok késedelmének csökkentése tükröződik az UNVIM megbízatásának 2018 áprilisától 2019 márciusáig történő meghosszabbítására vonatkozó javaslatban.
                        Az UNVIM jelenleg Dzsibutiban és Dzsiddában (Szaúd-Arábia) működik: dzsibuti személyzetét 4 megfigyelő, 4 ellenőr, 4 robbanóanyag-kereső kutyás csapat, 13 vezető beosztású/műszaki munkatárs, valamint legfeljebb 7 egyesült királysági kirendelt munkatárs, a dzsiddait pedig 2 ellenőr alkotja. Jelenleg folynak az egyeztetések az UNVIM megfigyelési tevékenységének kiterjesztéséről a King Abdullah kikötőre (Szaúd-Arábia), valamint Szalála és Sohár (Omán), továbbá Dubaj (Egyesült Arab Emírségek) kikötőire.

                        b)

                        Az EU következetesen hangsúlyozta a kereskedelmi szállítmányok hatékony és időben történő feldolgozásának a fontosságát, valamint támogatta az UNVIM további működését és megbízatásának akadálytalan végrehajtását. Ebből kifolyólag az UNVIM további működéséhez biztosítandó bármilyen uniós támogatásnak a mechanizmus hatékonyabbá tételét kell céloznia annak érdekében, hogy a kereskedelmi szereplők és az államok könnyebben eljuttathassák a kereskedelmi termékeket a jemeni lakosság részére. Amint arra a 2017. áprilisi tanácsi következtetések rámutatnak, „a koalíció és a jemeni kormány teljes körű támogatása szükséges ahhoz, hogy az UNVIM hatékonyan és teljes kapacitásával végezhesse munkáját”. Az uniós tevékenységeket emellett azon szélesebb körű elköteleződés összefüggésében is vizsgálni kell, hogy politikai megoldás szülessen a válság rendezésére, az ENSZ-különmegbízott erőfeszítéseinek teljes körű támogatása mellett.

                  2.   Az UNVIM szállítmányellenőrzési mechanizmus folyamata

            Az UNVIM jelenleg valamennyi olyan 100 MT méretű hajóra alkalmazandó, amelynek célállomása olyan jemeni kikötő, amely nem a jemeni kormány ellenőrzése alatt áll, valamint 1. minden olyan hajóra, amely jemeni kereskedelmi vagy kormányszervezetek által Jemenben történő értékesítés céljából megvásárolt kereskedelmi árut szállít, és 2. a tagállamoktól származó olyan kétoldalú segítségnyújtásra, amelyet nem az ENSZ ügynökségein, alapjain és programjain vagy elismert nemzetközi humanitárius szervezeten keresztül biztosítanak.
            Az ellenőrzési folyamat akkor kezdődik, amikor a hajózási társaság online engedélykérelmet nyújt be a www.vimye.org honlapon keresztül, feltölti a szükséges dokumentumokat és benyújtja az UNVIM-nek az összes előírt okmányt. Az UNVIM 48 órán belül megvizsgálja az okmányokat és értesítést küld külső partnereinek, például az EHOC-nak (a koalíciós erők evakuációs és humanitárius műveleti csoportjának). Ezt követően az UNVIM saját eljárása alapján dönt a szóban forgó hajó ellenőrzéséről vagy az ellenőrzés mellőzéséről, és az eljárás során fontolóra veszi a beérkezett okmányok közötti esetleges eltéréseket, a be nem jelentett kikötői megállásokat, a gyanús hajómozgásokat, az automatikus azonosító rendszer négy óránál hosszabb időtartamra történő kikapcsolását, valamint a külső partnerektől kapott visszajelzéseket. A hajók ellenőrzését vagy az ország felségvizein, valamelyik kikötőben, vagy nemzetközi vizeken, a nyílt tengeren folytatják le.
            Az ellenőrzés nyomán az UNVIM megadja az ellenőrzési igazolást vagy megtagadja annak kiállítását (illetve törölheti, elutasíthatja vagy visszavonhatja azt). Az UNVIM az automatikus azonosító rendszeren keresztül továbbra is figyelemmel kíséri az ellenőrzésen eredményesen átesett hajók mozgását, többek között a koalíciós erők ellenőrzése alatt álló várakozási területre, onnan a horgonyzási területre, valamint a horgonyzási területről a kikötőhelyre kirakodás céljából történő áthaladásukat. Az UNVIM akkor fejezi be az ellenőrzésen sikeresen átesett hajók nyomon követését, amikor azok a rakomány kirakodását követően kihajóznak és elhagyják Jemen valamelyik vörös-tengeri kikötőjét. A teljes folyamat során az UNVIM szoros kapcsolatot tart fenn a hajózási társaságokkal és az érintett hajó kapitányával, továbbá kritikus szerepet játszik azoknak a problémáknak a megoldásában, amelyekkel a hajók a tengeren szembesülnek, ideértve az EHOC-kal és a koalícióval szemben folytatott érdekképviseletet is. A teljes ellenőrzési folyamat és a hajózási társaságokkal folytatott következetes kommunikáció előmozdításával az UNVIM döntő szerepet játszik a nemzetközi hajótársaságok bizalmának fenntartásában, és így abban is, hogy a folyamatban lévő konfliktus ellenére a jemeni lakosság nagy része hozzájuthasson a kereskedelmi behozatalból származó árukhoz.
            Az UNVIM emellett törekszik arra is, hogy megfelelően megértse és kezelje azokat a nehézségeket és kihívásokat, amelyekkel a nemzetközi hajózási közösség szembenéz, és ennek érdekében negyedéves találkozók keretében igyekszik megnyugtatni e közösség képviselőit.
            3.   Általános célkitűzések

            Annak biztosítása érdekében, hogy az UNVIM zavartalanul teljesíthesse megbízatását, a fellépés általános célja, hogy átlátható és eredményes ellenőrzési folyamat alkalmazását írja elő az olyan jemeni kikötők felé tartó kereskedelmi szállítmányokra vonatkozóan, amelyek nem a jemeni kormány ellenőrzése alatt állnak, és ezzel hozzájáruljon ahhoz, hogy kereskedelmi termékek ismét akadálytalanul és szabadon eljussanak Jemenbe.
            A konkrét célkitűzések a következők:

                        —

                        Növelni kell a Jemenbe irányuló kereskedelmi teherszállítmányok folyamatosságát, és ennek érdekében fel kell gyorsítani a kereskedelmi szállítmányokra alkalmazott ellenőrzési folyamatot és helyre kell állítani a hajótársaságok bizalmát abban, hogy a jelenlegi konfliktus ellenére megközelíthető mind al-Hudajda, mind as-Salif kikötője;

                        —

                        Fokozni kell az UNVIM azon képességét, hogy további személyzetet és erőforrásokat telepítsen Dzsibutiban, a King Abdullah kikötőben (Szaúd-Arábia), valamint Szalála és Sohár (Omán), továbbá Dubaj (Egyesült Arab Emírségek) kikötőibe, emellett fokozni kell reakciókészségét arra az esetre, ha az UNVIM-et a projekt időtartama alatt az al-hudajdai kikötőt érintően további feladatokkal bízzák meg.

                  A körülmények figyelembevételével újra kell értékelni az uniós hozzájárulást, amennyiben az UNVIM megbízatásának vagy szükségleteinek megváltozása megkérdőjelezi, hogy a projekt megfelelő, illetve releváns eszközt jelent-e a fent említett célkitűzések eléréséhez.
            4.   A tevékenységek leírása

            A projekt technikai lebonyolításáért az UNOPS tartozik majd felelősséggel.
            1. tevékenység: Az UNVIM megfigyelők számának növelése. Legfeljebb további öt (5) megfigyelőt és legfeljebb további két (2) szállítmányellenőrt fognak alkalmazni a Dzsibuti és Dzsidda kikötőjében, valamint a King Abdullah kikötőben (Szaúd-Arábia), Szalála és Sohár kikötőiben (Omán), Dubaji kikötőjében (Egyesült Arab Emírségek) vagy más helyszíneken – köztük a tervek szerint al-Hudajdában – végzendő tevékenységekhez. E kapacitásnövelés egyrészt lehetővé tenné, hogy az UNVIM gyorsan tudjon alkalmazkodni minden új fejleményhez, másrészt növelné a hajók ellenőrzését érintő tevékenységeinek hatókörét, egyúttal biztosítva az UNVIM műveleteinek folytonosságát. Az UNVIM emellett egy további tisztviselőt is fel fog venni, akinek állomáshelye Dzsibutiban lesz, és aki többek között kapcsolatot tart majd az EU-val és különösen a Vörös-tenger térségében tevékenykedő uniós küldöttségekkel.
            A tervezett tevékenységek a következők:

                        —

                        Az UNOPS a toborzási szabályaival és eljárásaival összhangban állományba veszi az új megfigyelőket, ellenőröket és tisztviselőt;

                        —

                        Az UNOPS előzetesen tájékoztatni fogja az EKSZ-t bármely munkakör meghirdetéséről.

                  Ütemezés: a projekt teljes időtartama alatt.
            2. tevékenység: A dzsibuti kikötő egy részének bérbevétele. A dzsibuti hatóságokkal 2018. május 1-jén aláírt, a projekttel kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodás értelmében az UNVIM rakodópartokat és kikötőhelyeket vesz bérbe Dzsibuti kikötőjében annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzések lefolytatására állandó helyszín álljon rendelkezésre. A kikötőn belül jelenleg felújítás alatt áll egy létesítmény, amelynek rendelkezésre állása a megfigyelők, az ellenőrök és a robbanóanyag-kereső kutyák munkáját hivatott megkönnyíteni. Ez az ellenőrzési folyamatot is fel fogja gyorsítani.
            Ütemezés: a projekt teljes időtartama alatt.
            3. tevékenység: A robbanóanyag-kereső kutyák számának növelése négyről hatra Dzsibutiban: az UNVIM négyről hatra emeli a robbanóanyag-kereső kutyák és vezetőik számát. Mivel az ellenőrzések során a robbanóanyag-kereső kutyáknak pihenésre van szüksége, valamint figyelembe véve Dzsibuti éghajlati körülményeit, az ellenőrzések számának emelkedése miatt további kapacitás szükséges ahhoz, hogy biztosítani lehessen a robbanóanyag-kereső kutyák jóllétét és tevékenységük folytonosságát.
            Tervezett tevékenységek:

                        —

                        Az ENSZ közbeszerzési eljárásaival összhangban az UNOPS vagy új ajánlati felhívást tesz közzé robbanóanyag-kereső kutyák és vezetőik szerződéses alkalmazására, vagy módosítja az UNVIM jelenlegi szolgáltatójával (TDI – The Development Initiative) meglévő szerződést;

                        —

                        Az új robbanóanyag-kereső kutyák a jelenleg négy kutyából és kutyavezetőből álló csapat részét fogják majd képezni.

                  Ütemezés: a projekt teljes időtartama alatt.
            4. tevékenység: További vizsgálóeszközök vásárlása: az UNVIM további két (2) hordozható szkennert vásárol, hogy segítse a Dzsibutiban konténerek és teherszállítmányok átvilágítását végző UNVIM-csapat munkáját. Ezek a további eszközök elő fogják segíteni, hogy mind Dzsibuti kikötőjében, mind pedig a nemzetközi vizeken a kellő időben megtörténjen a hajók ellenőrzése.
            A tervezett tevékenységek a következők:

                        —

                        Műszaki leírások kidolgozása – folyamatban van;

                        —

                        Az UNOPS közbeszerzési eljárásaival összhangban nemzetközi ajánlati felhívás közzététele árubeszerzésre és a szerződés odaítélése;

                        —

                        A berendezések leszállítása és az érintett személyzet kiképzése.

                  Ütemezés: A projekt első négy hónapjában.
            A projekt végén az eszközök elidegenítésére az Európai Bizottsággal aláírt szerződéssel összhangban kerül majd sor.
            5. tevékenység: A projekt végrehajtása
            Az UNOPS fogja biztosítani a programirányítás felügyeletét. A programirányítás magában foglalja mérföldkövek meghatározását, belső ellenőrzések végzését, a szerződéses megállapodások felügyeletét, valamint a pénzgazdálkodást. Előreláthatólag a következő tevékenységekre kerül majd sor:

                        —

                        Külső szolgáltatások beszerzése vagy egyedi szolgáltatási megállapodások kötése a projekt végrehajtását szolgáló technikai segítségnyújtásra vonatkozóan.

                        —

                        Pénzügyi és a szerződésekkel kapcsolatos irányítás az UNOPS által harmadik feleknek alvállalkozásba adott szolgáltatásokra vonatkozóan.

                  Ütemezés: a projekt teljes időtartama alatt.
            5.   Várt eredmények

            Az UNVIM operatív tevékenységeinek kibővítésére figyelemmel a projekttől várt eredmények a következők:

                        —

                        Annak megakadályozása, hogy tiltott termékek jussanak be Jemen vörös-tengeri kikötőibe;

                        —

                        Kereskedelmi áruk Jemen vörös-tengeri kikötőibe irányuló szabad áramlásának a megkönnyítése;

                        —

                        Bizalomépítés a nemzetközi hajózási közösség körében, és ennek érdekében a figyelem felhívása arra, hogy a folyamatban lévő konfliktus ellenére a kereskedelmi áruk átlátható és eredményes ellenőrzési folyamatot követően lépnek be Jemen vörös-tengeri kikötőibe;

                        —

                        Támogatás nyújtása a jemeni kormánynak ahhoz, hogy ki tudja elégíteni a lakosság alapvető áruk iránti azon szükségleteit, amelyeket humanitárius segítségnyújtás révén vagy helyi forrásokból nem lehet teljes mértékben fedezni.

                  6.   Becsült időtartam

            A projekt időtartamát összesen 12 hónapra tervezzük, amely két, egyenként hathónapos (6 + 6) szakaszból áll. Az első szakasz 2019 márciusáig tart, a második szakasz pedig 2019 áprilisában kezdődik. Mivel az UNVIM és a támogatók közötti jelenleg hatályos finanszírozási megállapodások csak 2019 márciusáig alkalmazandók, a tanácsi határozat egyedi szabályokat irányoz elő a 2019 márciusát követő időszakra vonatkozóan.
            Ezeknek a szabályoknak a részét képezi egy olyan felülvizsgálati rendelkezés, amelynek értelmében az uniós hozzájárulást újra kell értékelni, amennyiben a tagállamok kedvező véleményt adnak az uniós hozzájárulás további hat hónapos időszakra történő, megszakítás nélküli meghosszabbítására vonatkozóan.
            Ennek megfelelően a Bizottság és az UNOPS a hozzájárulási megállapodást egy kezdeti hat hónapos időszakra fogja aláírni, amely csak akkor hosszabbítható meg további hat hónapos időtartammal, ha a tagállamok kedvező véleményt fogalmaztak meg.
            7.   Az Unió láthatósága

            Az a tény, hogy az UNOPS tartozik felelősséggel a projekt technikai végrehajtásáért, biztosítani fogja az Unió által nyújtott pénzügyi támogatás megfelelő láthatóságát, például a különböző jelentésekben, eseményeken vagy találkozók során. Valamennyi UNVIM-dokumentumon fel fogják tüntetni az uniós zászlót.
            Az UNVIM/UNOPS megfelelő láthatóságot fog biztosítani az uniós források felhasználásával vásárolt minden, nem fogyóeszköznek minősülő eszközön, beleértve az EU logójának a feltüntetését is. Amennyiben az uniós finanszírozás megjelenítése veszélyeztetheti az UNOPS kiváltságait és mentességeit, vagy az UNOPS alkalmazottainak vagy a végső kedvezményezetteknek a biztonságát, megfelelő alternatív megoldást kell találni.
            8.   Az EU részvétele az UNVIM irányítóbizottságában

            Az UNVIM irányítóbizottságában a Szaúd-arábiai Királyság (az EHOC és a védelmi minisztérium), az Egyesült Arab Emírségek, a jemeni kormány (egy Dzsibutiban állomásozó UNVIM kapcsolattartó tisztviselő és a közlekedési minisztérium egy képviselője), az UNOPS, valamint az OCHA képviselői vesznek részt. Az Amerikai Egyesült Államok, Hollandia és az Egyesült Királyság mellett, amelyek mint az UNVIM donorjai megfigyelőként lesznek majd jelen, az EU is részt vesz az UNVIM irányítóbizottságának havonta megrendezésre kerülő ülésein.
            9.   Jelentéstétel

            Az UNVIM/UNOPS havonta jelentést fog benyújtani az EKSZ-nek a projekt céljai teljesítésében elért előrelépés áttekintése céljából. Ezeket a jelentéseket meg fogják osztani az érintett tanácsi szervvel.
            Az EKSZ beszámol majd az érintett tanácsi szervnek az UNVIM irányítóbizottsága havonta megrendezett üléseiről.
            Az UNVIM/UNOPS negyedévente Brüsszelben közvetlenül tájékoztatja majd az érintett tanácsi szervet.
            és a végrehajtási időszak végétől számított hat hónapon belül szöveges és pénzügyi zárójelentést fog benyújtani.


title: A Tanács (KKBP) 2018/1247 határozata (2018. szeptember 18.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról

text:
                  19.9.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 235/7

         A TANÁCS (KKBP) 2018/1247 HATÁROZATA
         (2018. szeptember 18.)
         az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
         tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     A Tanács 2012. július 16-án elfogadta a 2012/392/KKBP határozatot (1), amely létrehozza az Európai Unió nigeri KBVP-misszióját (EUCAP Száhel Niger) azzal a céllal, hogy támogassa Niger biztonsági ágazatbeli szereplőinek kapacitásépítését a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében.

                     (2)

                     A missziót a Tanács a (KKBP) 2016/1172 határozattal (2)2018. július 15-ig meghosszabbította, a (KKBP) 2017/1253 határozattal (3) pedig ugyanazon időpontig pénzügyi referenciaösszeget határozott meg számára. Továbbá, a Tanács 2018. szeptember 30-án a (KKBP) 2017/997 határozattal (4) meghosszabbította a missziót és a pénzügyi referenciaösszeget.

                     (3)

                     2018. június 28-án az Európai Tanács következtetéseket fogadott el a migrációról.

                     (4)

                     A Politikai és Biztonsági Bizottság a misszió stratégiai felülvizsgálatát követően azt ajánlotta, hogy módosítsák és két évvel hosszabbítsák meg az EUCAP Száhel Niger megbízatását.

                     (5)

                     Az EUCAP Száhel Niger végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

                     (6)

                     A 2012/392/KKBP tanácsi határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A 2012/392/KKBP határozat a következőképpen módosul:

                        (a)

                        Az 1., a 2. és a 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

                           „1. cikk
                           A misszió
                           Az Unió létrehozza az Európai Unió nigeri KBVP-misszióját (EUCAP Száhel Niger) azzal a céllal, hogy támogassa Niger biztonsági ágazatbeli szereplőinek kapacitásépítését a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében, és többek között fejlessze e szereplőknek az irreguláris migráció ellenőrzését és az ellene való küzdelmet, valamint a kapcsolódó bűnözés mértékének csökkentését szolgáló kapacitásait.

                           2. cikk
                           Célkitűzések
                           A Száhel-öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos európai uniós stratégia végrehajtásával összefüggésben az EUCAP Száhel Niger célja, hogy segítse a nigeri hatóságokat a szükséges stratégiai keretek kidolgozásában és a meglévő stratégiák gyakorlati megvalósításának előmozdításában. Az EUCAP Száhel Niger célja továbbá, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy Nigerben a különböző biztonsági ágazatbeli szereplők a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem során integrált, multidiszciplináris, koherens, fenntartható és az emberi jogokat tiszteletben tartó megközelítést alkalmazzanak. Továbbá segíti a nigeri központi és helyi hatóságokat és biztonsági erőket olyan intézkedések, technikák és eljárások kidolgozásában, amelyek révén hatékonyan ellenőrizhető és kezelhető az irreguláris migráció.

                           3. cikk
                           Feladatok

                              (1)   A 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében az EUCAP Száhel Niger:

                                          a)

                                          elősegíti a különböző nigeri biztonsági ágazatbeli szereplők közötti együttműködést, valamint támogatja a biztonság területét érintő stratégiai keretek kidolgozását és a már meglévő stratégiák gyakorlati megvalósítását;

                                          b)

                                          tanácsadás, képzés és adott esetben mentorálás révén erősíti a nigeri biztonsági erőknek a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló kapacitását;

                                          c)

                                          a migrációra vonatkozó uniós célkitűzéseket támogatva, segítséget nyújt a nigeri biztonsági erőknek stratégiai tanácsadás és képzés formájában – ideértve a határellenőrzést is – olyan eljárások és technikák kidolgozásához, amelyek révén hatékonyan ellenőrizhető és kezelhető az irreguláris migráció, valamint csökkenthető a kapcsolódó bűnözés mértéke;

                                          d)

                                          elősegíti a terrorizmus, a szervezett bűnözés és az irreguláris migráció elleni küzdelemmel kapcsolatban folytatott regionális és nemzetközi koordinációt.

                              (2)   Az EUCAP Száhel Niger az (1) bekezdésben említett tevékenységekre összpontosít, amelyek hozzájárulnak a nigeri területek feletti szorosabb ellenőrzés kialakításához, a nigeri fegyveres erőkkel történő együttműködést is beleértve.

                              (3)   Feladatai ellátása során az EUCAP Száhel Niger annak biztosítására törekszik, hogy fenntartható módon fejlessze Nigernek a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet szolgáló képességeit, különösen olyan fellépések segítségével, amelyek javítják az országnak a biztonság területét érintő emberierőforrás-menedzsmenttel kapcsolatos, logisztikai és képzési politikáit.

                              (4)   Az EUCAP Száhel Niger nem lát el végrehajtási feladatokat.”

                        (b)

                        A 13. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                        „Az EUCAP Száhel Niger misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2018. október 1. és 2020. szeptember 30. közötti időszakra 63 400 000 EUR.”

                        (c)

                        A 16. cikkben a második mondat helyébe a következő szöveg lép:
                        „Ezt a határozatot 2020. szeptember 30-ig kell alkalmazni.”

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. szeptember 18-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               G. BLÜMEL

            (1)  A Tanács 2012/392/KKBP határozata (2012. július 16.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Niger) (HL L 187., 2012.7.17., 48. o.).

            (2)  A Tanács (KKBP) 2016/1172 határozata (2016. július 18.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról (HL L 193., 2016.7.19., 106. o.).

            (3)  A Tanács (KKBP) 2017/1253 határozata (2017. július 11.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról (HL L 179., 2017.7.12., 15. o.).

            (4)  A Tanács (KKBP) 2018/997 határozata (2018. július 13.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról (HL L 178., 2018.7.16., 7. o.).


title: A Tanács (KKBP) 2018/1248 határozata (2018. szeptember 18.) az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének kinevezéséről

text:
                  19.9.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 235/9

         A TANÁCS (KKBP) 2018/1248 HATÁROZATA
         (2018. szeptember 18.)
         az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének kinevezéséről
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és 31. cikkének (2) bekezdésére,
         tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az izraeli–palesztin konfliktus rendezése stratégiai prioritás az Európai Unió számára, és az Uniónak továbbra is tevékenyen közre kell működnie a kérdésben mindaddig, amíg a konfliktus a kétállami megoldás alapján nem rendeződik.

                     (2)

                     A közel-keleti békefolyamathoz rendelt uniós különleges képviselőt (EUKK) kell kinevezni 2020. február 29-ig.

                     (3)

                     Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az Európai Unió különleges képviselője
            A Tanács Susanna TERSTAL-t nevezi ki az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjévé (EUKK) a 2020. február 29-ig tartó időszakra. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) javaslata alapján.

            2. cikk
            Politikai célkitűzések

               (1)   Az EUKK megbízatása az Unió közel-keleti békefolyamattal kapcsolatos politikai célkitűzésein alapul.

               (2)   A végső cél az átfogó béke elérése, amelyet a kétállami megoldás alapján kell megvalósítani, összhangban az Egyesült Nemzetek (ENSZ) Biztonsági Tanácsának vonatkozó, 242 (1967) és 338 (1973) sz. határozataival (ENSZ BT-határozatok) – és emlékeztetve más, vonatkozó határozatokra, köztük a 2334 (2016) sz. ENSZ BT-határozatra –, a madridi konferencia elveivel – köztük a „békéért földet” elvvel –, a tárgyalási menetrenddel, a felek által korábban elért megállapodásokkal, az arab békekezdeményezéssel – amelynek eredményeképpen Izrael, valamint egy demokratikus, területileg egybefüggő, életképes, békés és szuverén palesztin állam biztonságos és elismert határok között él majd egymás mellett, rendezett kapcsolatokat tartva fenn szomszédaival –, valamint a közel-keleti kvartett (a továbbiakban: a kvartett) 2016. július 1-jei ajánlásával. Az izraeli–arab kapcsolatok szerteágazó területeire tekintettel a regionális dimenzió alapvető fontosságú eleme az átfogó békének.

               (3)   A kitűzött cél elérése szempontjából fontos politikai feladatot jelent a kétállami megoldás fenntartása, valamint a békefolyamat újraindítása és támogatása. A tárgyalások alapjait lefektető egyértelmű paraméterek kulcsfontosságúak a tárgyalások sikeres kimeneteléhez. Az Unió a 2009. decemberi, 2010. decemberi és 2014. júliusi tanácsi következtetésekben kialakította álláspontját e paraméterekkel kapcsolatban, és érvényre jutásukat a továbbiakban is tevékenyen előmozdítja.

               (4)   Az Unió elkötelezett amellett, hogy együttműködjön a felekkel és nemzetközi partnereivel, többek között azáltal, hogy részt vesz a kvartettben, és megfelelő nemzetközi kezdeményezésekkel próbál új lendületet vinni a tárgyalásokba.

            3. cikk
            Megbízatás

               (1)   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

                           a)

                           az Unió részéről tevékeny és hatékony hozzájárulást nyújt az izraeli–palesztin konfliktus kétállami megoldáson alapuló végső rendezésére irányuló fellépésekhez és kezdeményezésekhez, összhangban az idevágó uniós paraméterekkel és a vonatkozó ENSZ BT-határozatokkal, köztük a 2334 (2016) sz. ENSZ-BT határozattal, valamint ezzel összefüggésben uniós fellépésre tesz javaslatot;

                           b)

                           a békefolyamat megerősítése érdekében végzett együttműködés céljából szoros kapcsolatot épít ki és tart fenn a közel-keleti békefolyamatban részt vevő valamennyi féllel, az érintett politikai szereplőkkel, a régió egyéb országaival, a kvartett tagjaival és más érintett országokkal, valamint az ENSZ-szel és egyéb érintett nemzetközi szervezetekkel, mint például az Arab Államok Ligájával;

                           c)

                           adott esetben – és az összes főbb érdekelt féllel, valamint az uniós tagállamokkal egyeztetve – részt vesz egy esetleges új tárgyalási keret előmozdításában, és hozzájárul ahhoz, különösen a 2017. január 15-én Párizsban tartott konferencián a felek által elfogadott együttes nyilatkozat céljainak megvalósításán keresztül (1);

                           d)

                           aktívan segíti a felek közötti béketárgyalásokat és hozzájárul ezekhez, többek között azáltal, hogy e tárgyalások keretében javaslatokat terjeszt elő az Unió nevében, összhangban annak egységes hosszú távú politikájával;

                           e)

                           biztosítja az Unió folyamatos jelenlétét a releváns nemzetközi fórumokon;

                           f)

                           hozzájárul a válságkezeléshez és -megelőzéshez, a Gázai övezet vonatkozásában is;

                           g)

                           az arra vonatkozó felkérés alapján hozzájárul a felek között létrejött nemzetközi megállapodások végrehajtásához, és diplomáciai megbeszéléseket folytat a felekkel, amennyiben azok megszegik ezeket a megállapodásokat;

                           h)

                           hozzájárul azokhoz a politikai törekvésekhez, amelyek célja, hogy gyökeres változásokra kerüljön sor és azok eredményeként tartós megoldás szülessen a Gázai övezet kérdésében, amely a majdani palesztin állam szerves részét képezi. Ezzel a kérdéssel a tárgyalások keretében is foglalkozni kell;

                           i)

                           kiemelt figyelmet fordít a békefolyamat regionális vonatkozásait érintő tényezőkre, az arab partnerekkel való párbeszédre és az arab békekezdeményezés megvalósítására;

                           j)

                           a békefolyamat keretében konstruktív párbeszédbe kezd a megállapodások aláíró feleivel a demokrácia alapvető normái – többek között a nemzetközi humanitárius jog, az emberi jogok és a jogállamiság – tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében;

                           k)

                           javaslatokat terjeszt elő a békefolyamatba történő uniós beavatkozás lehetőségeiről, valamint az Unió általi kezdeményezések és a békefolyamathoz kapcsolódó jelenlegi uniós erőfeszítések – mint például az Unió által a palesztin reformokhoz nyújtott hozzájárulás, beleértve a kapcsolódó uniós fejlesztési projektek politikai szempontjait is – folytatásának legjobb módjáról;

                           l)

                           arra sarkallja a feleket, hogy tartózkodjanak a kétállami megoldás életképességét fenyegető egyoldalú lépésektől, nevezetesen Jeruzsálemben és a megszállt Ciszjordánia C területén;

                           m)

                           a kvartetthez delegált megbízottként rendszeresen beszámol a tárgyalások eredményeiről és alakulásáról, valamint a kvartett tevékenységeiről, emellett az Unió által kialakított álláspontok alapján és a kvartett egyéb tagjaival is együttműködve hozzájárul a kvartetthez delegált megbízottak üléseinek az előkészítéséhez;

                           n)

                           az emberi jogokért felelős EUKK-val együttműködve hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, többek között az Unió emberi jogi iránymutatásainak – különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról, továbbá a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásoknak, valamint a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000) sz. ENSZ BT-határozattal kapcsolatos uniós politikának – a végrehajtásához, többek között a fejlemények figyelemmel kísérése és az azokról tett jelentések, valamint az e tekintetben megfogalmazott ajánlások révén;

                           o)

                           hozzájárul ahhoz, hogy a régió véleményformálói jobban megértsék az Unió szerepét.

               (2)   Az EUKK segíti a főképviselő munkáját, és folyamatosan felügyeli mindazokat a tevékenységeket, amelyeket az Unió a közel-keleti békefolyamathoz kapcsolódóan a régióban folytat.

            4. cikk
            A megbízatás végrehajtása

               (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.

               (2)   A PBB kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.

               (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel.

               (4)   Az EUKK rendszeresen ellátogat majd a térségbe, és gondoskodni fog arról, hogy szoros koordináció valósuljon meg közte és a jeruzsálemi uniós képviseleti iroda, az Unió tel-avivi küldöttsége, illetve a térségben működő egyéb érintett uniós küldöttségek között.

            5. cikk
            Finanszírozás

               (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2020. február 29-ig terjedő időszakra 1 730 000 EUR.

               (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

               (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi.

               (4)   Az EUKK minden kiadással köteles elszámolni a Bizottságnak mindaddig, amíg a Bizottság jóvá nem hagyja a megbízatás pénzügyi lezárását hivatalossá tévő végleges jelentést.

            6. cikk
            A csoport létrehozása és összetétele

               (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel a csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás keretében szükséges speciális szakpolitikai ismeretekkel. Az EUKK folyamatosan naprakész tájékoztatással látja el a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.

               (2)   A tagállamok és az Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, amely az EUKK-t munkájában segíti. Az ilyen kirendelt személyzet javadalmazását a küldő intézmény fedezi. Az EUKK melletti munkavégzés céljára a tagállamok által az uniós intézményekhez kirendelt szakértőket is ki lehet küldeni. A szerződéses nemzetközi személyzet tagjainak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.

               (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő intézmény közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.

               (4)   Az EUKK személyzetét az EKSZ megfelelő szervezeti egységével, az Unió tel-avivi küldöttségével, illetve a jeruzsálemi uniós képviseleti irodával egy helyen kell elhelyezni annak érdekében, hogy tevékenységeik összhangban álljanak és következetesek legyenek.

            7. cikk
            Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
            Az EUKK küldetésének és személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országokkal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.

            8. cikk
            Az EU-minősített adatok biztonsága
            Az EUKK és az EUKK csoportjának tagjai tiszteletben tartják a 2013/488/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.

            9. cikk
            Hozzáférés az információkhoz és logisztikai támogatás

               (1)   A tagállamok, a Bizottság, az EKSZ és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.

               (2)   Az esettől függően a térségben működő uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.

            10. cikk
            Biztonság
            Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával összhangban és az illetékességéhez tartozó terület biztonsági helyzete alapján meghoz minden észszerűen megvalósítható intézkedést a közvetlenül az irányítása alá tartozó személyzet biztonsága érdekében, különösen az alábbiakat:

                        a)

                        az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzetnek az illetékességéhez tartozó területre való biztonságos bejutását és az illetékességéhez tartozó területen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, ideértve a vészhelyzeti és evakuálási tervet;

                        b)

                        biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen az illetékességéhez tartozó területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással;

                        c)

                        biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a misszió területének az EKSZ általi biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön az említett területre való megérkezése előtt vagy az érkezésekor;

                        d)

                        biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi ajánlást végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében írásban beszámol a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak ezen ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről.

            11. cikk
            Jelentéstétel
            Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az Európai Parlament tájékoztatásába az EUKK-t is be lehet vonni.

            12. cikk
            Koordináció

               (1)   Az Unió politikai céljainak elérése érdekében az EUKK hozzájárul az Unió tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami intézkedést koherens módon alkalmazzák. Adott esetben törekedni kell a tagállamokkal való kapcsolattartásra. Az EUKK tevékenységeit össze kell hangolni a bizottsági szolgálatok tevékenységeivel. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja az Unió küldöttségeit és a tagállamok külképviseleteit, különösen a jeruzsálemi uniós képviseleti irodát, az Unió tel-avivi küldöttségét.

               (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn a tagállamok külképviseleteinek érintett vezetőivel, az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a KBVP-missziók vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy segítsék az EUKK-t megbízatásának végrehajtásában. Az EUKK – szorosan együttműködve a tel-avivi uniós küldöttség és a jeruzsálemi uniós képviseleti iroda vezetőjével – helyi politikai iránymutatást nyújt az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójának (EUPOL COPPS) és a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós missziónak (EUBAM Rafah) a misszióvezetői számára. Az EUKK egyéb, a helyszínen működő nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.

            13. cikk
            Követelésekkel kapcsolatos segítségnyújtás
            Az EUKK és személyzete segítséget nyújtanak a korábbi közel-keleti békefolyamathoz rendelt EUKK-k megbízatásával összefüggésben felmerült követelések és kötelezettségek megválaszolásához és ilyen céllal adminisztratív támogatást nyújtanak, valamint hozzáférést biztosítanak a vonatkozó iratokhoz.

            14. cikk
            Felülvizsgálat
            E határozat végrehajtását, valamint az érintett régióra irányuló egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2019. január 31-ig az elért eredményekről szóló jelentést, 2019. november 30-ig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.

            15. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. szeptember 18-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               G. BLÜMEL

            (1)  Egy tagállam (Egyesült Királyság) kizárólag megfigyelőként vett részt a konferencián, és nem írta alá a konferencián elfogadott együttes nyilatkozatot.

            (2)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/1485 határozata (2018. szeptember 28.) a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzatnak a módosításaira tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
                  5.10.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 251/25

         A TANÁCS (EU) 2018/1485 HATÁROZATA
         (2018. szeptember 28.)
         a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzatnak a módosításaira tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (a továbbiakban: ADR) 1968. január 29-én lépett hatályba. A Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (a továbbiakban: ADN) 2008. február 29-én lépett hatályba.

                     (2)

                     Az Unió nem szerződő fele sem az ADR-nek, sem az ADN-nek. Az ADR-nek valamennyi tagállam, az ADN-nek pedig 13 tagállam szerződő fele.

                     (3)

                     Az ADR 14. cikkének megfelelően az ADR mellékleteihez bármelyik szerződő fél egy vagy több módosítást javasolhat. Az említett mellékletek módosításainak tervezetét a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (a továbbiakban: WP.15) fogadhatja el. Az ADN 20. cikkének megfelelően az ADN-hez csatolt Szabályzat módosításainak tervezetét az ADN Adminisztratív Bizottsága fogadhatja el. Az említett javasolt módosítások akkor tekintendők elfogadottnak, ha az attól a naptól számított három hónapon belül, amelyen az Egyesült Nemzetek Főtitkára a azokat továbbította, a szerződő felek legalább egyharmada vagy öt szerződő fél – amennyiben az egyharmad meghaladja ezt a számot – nem értesítette írásban a Főtitkárt arról, hogy a javasolt módosításokat kifogásolja.

                     (4)

                     A WP.15 és az ADN Adminisztratív Bizottsága által a 2016–2018-as kétéves időszakban elfogadott javasolt módosításokat 2018. július 1-jén továbbították az ADR, valamint az ADN szerződő felei részére.

                     (5)

                     A javasolt módosítások meghatározó módon kihathatnak az uniós jog tartalmára, nevezetesen a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1). Az említett irányelv az ADR-re, a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (a továbbiakban: COTIF) C. függelékében foglalt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzatra (a továbbiakban: RID), valamint az ADN-re hivatkozással megállapítja a veszélyes áruk tagállamon belüli vagy tagállamok közötti, közúton, vasúton vagy belvízi úton történő szállítására vonatkozó követelményeket. A 2008/68/EK irányelv 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak az említett irányelv mellékletei máshogy nem rendelkeznek. A 2008/68/EK irányelv 8. cikkével a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy az említett irányelv mellékleteit hozzáigazítsa a tudományos és műszaki fejlődéshez, különösen az ADR, a RID és az ADN módosításainak figyelembevétele érdekében.

                     (6)

                     A javasolt módosítások műszaki szabványokra vagy egységes műszaki előírásokra vonatkoznak, céljuk a veszélyes áruk biztonságos és hatékony szállításának biztosítása, figyelembe véve az ágazat tudományos és műszaki fejlődését, valamint a szállításuk közben veszélyt jelentő új anyagok és áruk megjelenését. A veszélyes áruk Unión belüli, valamint az Unió és a szomszédos országai közötti közúti és belvízi szállításának fejlesztése a közös közlekedéspolitika kulcseleme, és biztosítja az ADR és az ADN értelmében veszélyesnek minősülő áruk előállításával vagy felhasználásával foglalkozó valamennyi iparág megfelelő működését.

                     (7)

                     Valamennyi javasolt módosítás indokolt és hasznos, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa azokat. Ezért az ADR mellékletei és az ADN-hez csatolt Szabályzat javasolt módosításaira tekintettel az Unió által képviselendő álláspontnak e határozat csatolmányán kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az ADR mellékletei és az ADN-hez csatolt Szabályzat javasolt módosításaira tekintettel az Unió által képviselendő álláspont e határozat csatolmányán alapul.
            Az ADR mellékletei és az ADN-hez csatolt Szabályzat javasolt módosításait érintő kisebb módosítások a 2. cikkel összhangban a Tanács további határozata nélkül jóváhagyhatók.

            2. cikk
            Az ADR mellékleteinek javasolt módosításaira tekintettel az Unió által képviselendő, az 1. cikkben foglalt álláspontot az Unió érdekében együttesen eljárva azok a tagállamok képviselik, amelyek az ADR szerződő felei.
            Az ADN-hez csatolt Szabályzat javasolt módosításaira tekintettel az Unió által képviselendő, az 1. cikkben foglalt álláspontot az Unió érdekében együttesen eljárva azok a tagállamok képviselik, amelyek az ADN szerződő felei.

            3. cikk
            Az ADR mellékletei és az ADN-hez csatolt Szabályzat elfogadott módosításaira való hivatkozást – beleértve azok hatálybalépésének időpontját – közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

            4. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. szeptember 28-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               M. SCHRAMBÖCK

            (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

            CSATOLMÁNY

                        Javaslat

                        Referenciadokumentum

                        Értesítés

                        Tárgy

                        Megjegyzések

                        Az EU álláspontja

                        1

                        ECE/TRANS/WP.15/240

                           C.N.304.2018.TREATIES-XI.B.14

                        Az ADR A és B mellékletének módosítástervezete

                        Műszaki konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15)

                        A módosítások elfogadhatók.

                        2

                        ECE/TRANS/WP.15/240/Add.1

                           C.N.304.2018.TREATIES-XI.B.14

                        Az ADR A és B mellékletének módosítástervezete – kiegészítés (újbóli kiadás: 2018. június 8.)

                        Műszaki konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15)

                        A módosítások elfogadhatók.

                        3

                        ECE/TRANS/WP.15/240/Corr.1

                           C.N.304.2018.TREATIES-XI.B.14

                        Az ADR A és B mellékletének módosítástervezete – kiegészítés (újbóli kiadás: 2018. június 8.)

                        Műszaki konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15)

                        A módosítások elfogadhatók.

                        4

                        EGB/ADN/45

                           C.N.297.2018.TREATIES-XI.D.6

                        Az ADN-hez csatolt Szabályzat módosítástervezete

                        Műszaki konszenzus az ADN Adminisztratív Bizottságban.

                        A módosítások elfogadhatók.