title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 094/17/COL sz. határozata (2017. május 31.) a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, differenciált társadalombiztosítási járulékrendszer keretén belül a mobil szolgáltatásokra vonatkozó mentességi szabállyal kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia) [2018/595]

text:
               19.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 99/18

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 094/17/COL sz. HATÁROZATA
   (2017. május 31.)
   a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, differenciált társadalombiztosítási járulékrendszer keretén belül a mobil szolgáltatásokra vonatkozó mentességi szabállyal kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról (Norvégia) [2018/595]
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (a továbbiakban: a Hatóság),
   tekintettel:
   az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61. és 62. cikkére,
   az EGT-megállapodás 26. jegyzőkönyvére,
   az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,
   a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen a II. rész 7. cikkének (3) bekezdésére,
   mivel:
   I.   TÉNYEK

   1.   Az eljárás

               (1)

               A norvég hatóságok 2014. március 13-i levelükben (1) a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése alapján bejelentették a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, differenciált társadalombiztosítási járulékrendszert. E bejelentés és az azt követően benyújtott információk alapján (2) a Hatóság 2014. június 18-i 225/14/COL sz. határozatával jóváhagyta a bejelentett támogatási programot.

               (2)

               Az EFTA-Bíróság az E-23/14. sz., Kimek Offshore AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben 2015. szeptember 23-án hozott ítéletével (3) részben megsemmisítette a Hatóság határozatát.

               (3)

               A Hatóság 2015. október 15-én kelt levelében (4) tájékoztatást kért a norvég hatóságoktól. 2015. november 6-i levelükben (5) a norvég hatóságok választ adtak.

               (4)

               A Hatóság 2015. december 9-i 489/15/COL sz. határozatával hivatalos vizsgálati eljárást indított. A norvég hatóságok a Hatóság határozatára 2016. január 13-i levelükben (6) válaszoltak.

               (5)

               A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatot 2016. június 30-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (7). 2016. július 30-ig, az észrevételek benyújtására nyitva álló határidő lejártáig a Hatósághoz két érdekelt fél nyújtott be észrevételeket, a Kimek Offshore AS (2016. május 12-i levelében (8)) és az NHO Finnmark (2016. július 4-i levelében (9)). A Hatóság ezeket 2016. augusztus 2-i levelében (10) továbbította a norvég hatóságoknak, amelyeknek válaszadási lehetőséget biztosított. 2016. szeptember 5-i levelükben (11) a norvég hatóságok választ adtak.

         2.   A hivatalos vizsgálati eljárás hatálya

               (6)

               Ítéletével az EFTA-Bíróság részben megsemmisítette a Hatóságnak a regionálisan differenciált társadalombiztosítási járulékok 2014–2020-ra vonatkozó rendszerét jóváhagyó határozatát. A Hatóság által a hivatalos vizsgálat keretében folytatott újabb vizsgálat nem a támogatási program egészét érintette, hanem a programnak csak arra a részére (a mobil szolgáltatásokra vonatkozó mentességi szabályra) korlátozódott, amelyre vonatkozóan a Hatóság jóváhagyása megsemmisítésre került.

               (7)

               mivel azonban a mobil szolgáltatásokra vonatkozó szabály mentességet jelent a differenciált társadalombiztosítási járulékrendszer keretében meghatározott szabályok alól, a Hatóság úgy véli, hogy a vállalkozások Norvégiában való nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályok, valamint a mobil szolgáltatásokra vonatkozó mentességi szabály bemutatását megelőzően a teljesség érdekében helyénvaló áttekintést adni magának a támogatási programnak a céljáról és jogalapjáról.

         3.   A támogatási program áttekintése

   3.1.   Célkitűzés

               (8)

               A differenciált társadalombiztosítási járulékrendszer alkalmazásának az a célja, hogy a foglalkoztatás ösztönzése révén csökkentse vagy megakadályozza Norvégia legritkábban lakott régióinak elnéptelenedését. E cél elérése érdekében a működési támogatási program egyes földrajzi területeken a társadalombiztosítási járulékok mértékének csökkentésével mérsékli a foglalkoztatási költségeket. Főszabály szerint a támogatás intenzitása aszerint változik, hogy mely földrajzi térségben vették nyilvántartásba az adott üzleti egységet. A nyilvántartásba vétel szabályainak részletes ismertetése az alábbiakban található.

         3.2.   Nemzeti jogi jogalap

               (9)

               A program nemzeti jogi jogalapja a nemzeti biztosítási törvény (12) 23-2. szakasza. Ez a rendelkezés a munkáltatónak a társadalombiztosítási járulékok fizetésére vonatkozó általános kötelezettségét tartalmazza, amelyet a munkavállalónak fizetett bruttó jövedelem alapján kell kiszámítani. Ugyanezen szakasz 12. bekezdése értelmében a norvég Parlament regionálisan differenciált járulék-mértékeket állapíthat meg, és bizonyos ágazatokban működő vállalkozások vonatkozásában különleges rendelkezéseket fogadhat el. Így tehát a nemzeti biztosítási törvény, valamint a norvég parlament által évente meghozott határozatok együtt képezik a támogatási program nemzeti jogi jogalapját (13).

         3.3.   A nyilvántartásba vétel szabályai

               (10)

               A támogatási program keretében nyújtott támogatásra való jogosultság attól függ, hogy a vállalkozás támogatható területen van-e nyilvántartásba véve. Főszabály szerint a támogatás intenzitása aszerint változik, hogy mely földrajzi térségben vették nyilvántartásba a vállalkozást.

               (11)

               A norvég jog értelmében a vállalkozásoknak minden különállóan végzett üzleti tevékenység vonatkozásában külön alegységeket kell nyilvántartásba vetetniük (14). Ha egy vállalkozás különböző típusú üzleti tevékenységeket végez, külön-külön nyilvántartásba vett alegységekkel kell rendelkeznie. Ezenfelül külön egységeket kell nyilvántartásba venni, ha a tevékenységeket eltérő földrajzi helyszíneken végzik.

               (12)

               A norvég hatóságok szerint az „önálló vállalkozói tevékenységre” vonatkozó kritérium akkor teljesül, ha az anyavállalat legalább egy alkalmazottja külön térségben végez munkát, és a vállalkozás ott is felkereshető. Minden alegység saját maga képezi a differenciált társadalombiztosítási járulék kiszámításának alapját a nyilvántartásba vett tevékenységi helyének függvényében. Ily módon a támogatási program keretében a támogatható területen kívül nyilvántartásba vett vállalkozás jogosulttá válik a támogatásra, ha és amennyiben gazdasági tevékenységét a támogatható területen belül működő alegység keretében végzi.

         3.4.   Mobil szolgáltatások – a vizsgálat tárgyát képező intézkedés

               (13)

               A nyilvántartásba vételre vonatkozó főszabály alóli mentesség révén a támogatási program a támogatható területen kívül nyilvántartásba vett olyan vállalkozásokra is alkalmazható, amelyek munkavállalókat kölcsönöznek ki a támogatható területre, vagy amelynek a munkavállalói a támogatható területen belül mobil tevékenységben vesznek részt. Ez a határozat az ilyen helyzetekben végzett munkát „mobil szolgáltatásként” említi. A jelen határozat keretében elvégzett vizsgálat tárgya ez a mentességi szabály. E határozat alkalmazásában ez a szabály a „mentességi szabály”. A mentességi szabály nemzeti jogi jogalapját a norvég parlament nemzeti biztosítási törvény szerinti adókulcsok stb. 2014. évi megállapításáról szóló, 2013. december 5-i 1482. sz. határozata 1. szakaszának (4) bekezdése képezi.

               (14)

               A mentesség kizárólag akkor alkalmazható, ha a munkavállaló munkanapjainak több mint felét támogatható területen tölti. Továbbá a csökkentett kulcs csak az ott végzett munkarészre vonatkozik. Az adómegállapítási időszak főszabály szerint egy naptári hónap. A társadalombiztosítási járulékok kiszámítása az abban a zónában alkalmazandó kulcs alapján történik, amely a munkáltató üzleti tevékenységi területének minősül.

               (15)

               Ez azt jelenti, hogy amennyiben például egy Oslóban bejegyzett gazdálkodó egység alkalmazottja (Oslo az 1. zónába tartozik, amely nem támogatható; ott a rendes 14,1 %-os kulcs alkalmazandó), egy adott naptári hónapban 60 %-ban Vardø-ban végzi a munkáját (ami az 5. zónába tartozik, ahol a kulcs 0 %), a fennmaradó részben pedig Oslóban, a vállalkozás a 0 %-os kulcs alkalmazására a Vardø-ban végzett munkáért fizetendő bér vonatkozásában jogosult lesz, az Oslóban végzett munka vonatkozásában azonban nem.

         4.   Az EFTA-Bíróság ítélete

               (16)

               Az EFTA-Bíróság megsemmisítette a Hatóság 225/14/COL sz. határozatát, annak a norvég parlament a nemzeti biztosítási törvény szerinti adókulcsok stb. 2014. évi megállapításáról szóló, 2013. december 5-i 1482. sz. határozata 1. szakaszának (4) bekezdésében szereplő támogatási intézkedés vonatkozásában az előzetes vizsgálatot lezáró részében.

               (17)

               Az EFTA-Bíróság arra a következtetésre jutott (15), hogy a Hatóság nem értékelte az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése alapján a körülményeket és azok következményeit az 1. szakasz (4) bekezdésében szereplő szabálynak az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségére és különösen a mentességi szabálynak a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatására, valamint a Hatóságnak a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott regionális állami támogatásokról szóló iránymutatása (a továbbiakban: RAG) (16) 16. pontjával való összeegyeztethetőségére tekintettel. A Bíróság álláspontja szerint a Hatóságnak a bejelentett támogatási program értékelése során mindenképpen el kellett volna végeznie ezt a célzott értékelést.

               (18)

               Az 1. cikk (4) bekezdésének szövege oly módon van megfogalmazva, hogy az magában foglalja a mentességi szabályt (amely e határozat tárgya), és egy, annak kijátszásával szemben védelmet biztosító, kapcsolódó rendelkezést, amely a vállalkozásokat megakadályozza abban, hogy a cégüket egyszerűen egy olyan térségben regisztrálják, ahol alacsony mértékű társadalombiztosítási hozzájárulást kell fizetni, majd ezt követően egy magasabb járulékfizetési kulccsal rendelkező területen mobil tevékenységeket folytassanak vagy munkavállalóikat oda kikölcsönözzék. A mentességi szabály kijátszása elleni rendelkezés a jelen eljárásnak nem tárgya (17).

         5.   A norvég hatóságok által a 489/15/COL sz. határozathoz fűzött észrevételek

               (19)

               A hivatalos vizsgálati eljárásnak a Hatóság által történt megindítására adott válaszukban (18) a norvég hatóságok kifejtették, hogy a társadalombiztosítási járulékok rendszerének keretében alkalmazandó járulékfizetési kulcs meghatározása már 2007 előtt és azóta is annak alapján történik, hogy mi minősül a munkáltató üzleti tevékenysége gyakorlása helyének. Ez a szabály azon az alapvető előfeltételen alapul, hogy csak a támogatható területen gazdasági tevékenységet végző vállalkozások részesülhetnek támogatásban, és csak olyan mértékben, amelyben a területen gazdasági szolgáltatásokat nyújtanak. Nem a nyilvántartásba vétel a döntő tényező.

               (20)

               A differenciált társadalombiztosítási járulékrendszer alapján nyújtott támogatás összege hozzávetőleg évi 6,85 milliárd NOK (19). A norvég hatóságok a 2015 első nyolc hónapjában gyűjtött adatok alapján ismertették a mentességi szabály becsült hatásait a különböző zónákban, a teljes 2015-ös év vonatkozásában. Az 1., 2., 3., 4. és 4a. zónák bemutatását lásd a 225/14/COL sz. határozat 25. pontjában. Az 1. zóna Norvégia központi területeit, valamint a Norvégián kívüli összes területet foglalja magában. Az 1. zónában végzett tevékenységek nem jogosultak támogatásra a rendszer keretében. Az 1a. zónában végzett tevékenységek sem jogosultak támogatásra a rendszer keretében. Az 1a. zónában azonban a norvég hatóságok olyan rendszert hoztak létre, amelynek keretében a társadalombiztosítási járulékok mértéke alacsonyabb. Ezt a csökkentést csekély összegű támogatásként nyújtják. A de minimis rendelet (20) feltételeinek megfelelő intézkedések nem minősülnek az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében vett támogatásnak.

                  Táblázat

                  A táblázat a támogatási program által kijelölt zónákban nyilvántartásba vett vállalkozásoknak a mentességi szabály alkalmazásának következtében nyújtott támogatások 2015-ös évre vonatkozó becslését mutatja be

                           Zóna

                           Millió NOK

                           1.

                           240

                           1a.

                           38

                           2.

                           9

                           3.

                           1

                           4.

                           1

                           4a.

                           10

                           Összesen

                           300

               (21)

               A norvég hatóságok kifejtették, hogy a számok a mobil szolgáltatások jellegétől függően jelentősen eltérhetnek. A nagy építési projektek jellemzően mobil szolgáltatásokra támaszkodnak, és így növelik a mobil tevékenységek igénybevételének mértékét. Ezenkívül a támogatható zónákban jelentős tevékenységet folytató vállalkozások átszervezhetik a tevékenységüket oly módon, hogy az érintett zónában alegységeket hoznak létre. Ez a mentességi szabály becsült hatását is befolyásolni fogja. Végül a norvég hatóságok felhívják a figyelmet arra, hogy az építési ágazatban megnövekedett aktivitás közvetetten kedvező hatást gyakorol a támogatható övezetek más ágazataiban történő foglalkoztatásra.

               (22)

               A mentességi szabály révén a vállalkozások a támogatható zónákban alacsonyabb költségek mellett tudnak munkavállalókat alkalmazni. Ennek hiányában a támogatható területen működő vállalkozások nehezebben tudnának szakképzett munkaerőhöz jutni. Emellett a mobil szolgáltatások révén igénybe vett szakképzett munkaerő hozzájárulhat a helyi vállalkozások tudásának és készségeinek bővítéséhez. Ezek az ismeretek és készségek azt követően is a cégeknél maradhatnak, hogy a mobil munkavállaló elhagyta a vállalkozást, így tartósan hatással van a helyi munkaerőre és vállalkozásokra.

               (23)

               A mentességi szabály a támogatható területen tevékenységet végző valamennyi gazdasági szereplő számára azonos feltételeket teremt. A helyi vállalkozások élvezhetik a verseny előnyeit a mobil szolgáltatások alacsonyabb árai tekintetében.

               (24)

               A támogatható területen ideiglenesen tartózkodó munkavállalók áruk és szolgáltatások vásárlása révén hozzájárulnak a helyi gazdasághoz. Amennyiben a mobil szolgáltatások ideiglenes projekthez kapcsolódnak, mindez ideiglenes hatásként jelentkezik. Amennyiben egy régióban a mobil szolgáltatások igénybevétele fenntartható, a hatás hosszú távú.

               (25)

               A központi területeken nyilvántartásba vett és a támogatható területen mobil szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások helyi munkaerőt alkalmazhatnak. Még ha ezek a munkahelyek átmeneti jellegűek is, hozzá fognak járulni a támogatható régiókban a jövedelmek növekedéséhez, ami a gazdasági tevékenységre ösztönzőleg hat. A norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a mentességi szabály csökkenti a munkaerőköltségeket, és előnyt biztosít a munka számára a tőkével szemben, ott, ahol azok egymással kicserélhetők. Ez hozzájárul a foglalkoztatás növekedéséhez.

         6.   Az érdekelt felek észrevételei

   6.1.   Kimek Offshore AS

               (26)

               A Kimek Offshore AS (a továbbiakban: Kimek) a kőolaj- és földgáziparban működő, a Kimek-csoporthoz tartozó szolgáltató vállalat. A Kimek székhelye Finnmark megyében, Kirkenes városában található. Ebben a térségben a társadalombiztosítási járulék nulla százalékos.

               (27)

               A Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatához fűzött észrevételeken túl a Kimek a norvég hatóságok fent összefoglalt észrevételeire vonatkozóan is nyújtott be észrevételeket.

               (28)

               A Kimek álláspontja szerint a norvég hatóságok lényegében nem bizonyították az alábbiakat: a mentességi szabály egy jól körülhatárolt közérdekű célkitűzés megvalósításához járul hozzá, szükség van állami beavatkozásra, a szabály megfelelő, ösztönző hatással bír, arányos, valamint, hogy nincsenek a versenyre és az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatásai.

               (29)

               A Kimek versenytársai túlnyomó részt a regionális támogatásra jogosult területeken kívül helyezkednek el. A Kimek ellenzi a mentességi szabályt, mivel az lehetővé teszi a támogatható zónákon kívüli vállalkozások számára, hogy részesüljenek a támogatási program előnyeiből, amikor a támogatható területeken belül fejtenek ki tevékenységet. A Kimek azt állítja, hogy e vállalkozások nem ugyanazokkal a kihívásokkal szembesülnek, mint amelyek a támogatható övezeteken belül találhatók. Álláspontja szerint a mentességi szabály nem alkalmas az elnéptelenedés megakadályozására és a támogatható területeken jellemző településszerkezet erősítésére. Ellenkezőleg, a mentességi szabály káros a támogatható területeken működő vállalkozások számára.

               (30)

               A Kimek nem ért egyet a norvég hatóságok azon álláspontjával, hogy a mentességi szabály a helyi vállalkozások számára alacsonyabb költségek mellett olyan szakképzett munkaerőhöz való hozzáférést biztosít, amely különben nem állna rendelkezésre. A Kimek azzal érvel, hogy ezt a norvég hatóságok nem fejtették ki és nem bizonyították.

               (31)

               A Kimek szerint fennáll annak a kockázata, hogy a mentességi szabály a támogatható területekről való „agyelszíváshoz” vezet, mivel a munkavállalók helyben nem lesznek képesek munkát találni.

               (32)

               A Kimek megjegyzi, hogy a norvég hatóságok nem bizonyították, hogy a nem helyben nyilvántartásba vett vállalkozások a támogatható területen élő munkavállalókat fognak foglalkoztatni.

               (33)

               A Kimek továbbá azzal érvel, hogy a nyílt tengeri mobil munkavállalók foglalkoztatása semmilyen lényegi módon nem járul hozzá a helyi gazdasághoz. Ők a fúrótorony platformján élnek, szabad idejük nagy részét ott töltik, és kizárólag ott étkeznek.

               (34)

               Ami a norvég hatóságok azon érvelését illeti, miszerint a mobil munkavállalók által hozott ismeretek és készségek a helyi vállalkozásoknál maradnak, a Kimek nem gondolja, hogy ez bármilyen módon az elnéptelenedés csökkenéséhez vagy megelőzéséhez vezetne.

               (35)

               A Kimek azzal érvel, hogy a norvég hatóságok nem bizonyították, hogy a mentességi szabály miként fokozza a versenyt. E tekintetben a Kimek a norvég munkajog azon sajátosságára utal, hogy a mobil munkavállalókat kiküldő társaságok engedélyezhetik alkalmazottaik számára a 12 órás műszakokban történő munkavégzést, míg a helyi vállalkozásokra a legfeljebb 8 óra munkavégzést előíró szabály vonatkozik. Ez jelentős hátrányt jelent a helyi vállalkozások számára.

         6.2.   NHO Finnmark

               (36)

               Az NHO Finnmark a Norvég Vállalkozói Szövetség regionális irodája. Támogatja a Kimek fent összefoglalt észrevételeit.

               (37)

               Az NHO Finnmark úgy véli, hogy regionális támogatást csak olyan vállalkozásoknak lehet nyújtani, amelyek regionális támogatásra jogosult területeken működnek. A támogatható területeken kívül bejegyzett vállalkozások nem ugyanazokkal a kihívásokkal szembesülnek, mint a támogatható területen létesített vállalkozások. A mentességi szabály nem alkalmas az elnéptelenedés megakadályozására és a településszerkezet erősítésére. Ellenkezőleg, az NHO Finnmark szerint a mentességi szabály káros a támogatható területeken működő vállalkozások számára.

               (38)

               A Kimekhez hasonlóan, az NHO Finnmark hangsúlyozza, hogy a norvég munkajog különös előnyt biztosít azon vállalkozások számára, amelyek nem támogatható területen vannak bejegyezve. Az NHO Finnmark úgy véli, hogy a mobil munkavállalók nem úgy járulnak hozzá a helyi gazdasághoz, mint a térségben élő munkavállalók.

         7.   A norvég hatóságok által az érdekelt felek észrevételeire tett észrevételek

               (39)

               Az érdekelt felek észrevételeire válaszolva a norvég hatóságok megjegyzik, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát nem a teljes támogatási program, hanem a mentességi szabály képezi. A norvég hatóságok kifejtik, hogy a mentességi szabály annak az általános elvnek a kifejeződése, mely szerint regionális támogatást a program által lefedett földrajzi területeken ténylegesen kifejtett gazdasági tevékenységekhez kell nyújtani.

               (40)

               A norvég hatóságok kiemelik, hogy sem az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja, sem az RTI nem követeli meg, hogy a regionális támogatások kedvezményezettjeinek bejegyzett székhelye a regionális támogatásra jogosult területen legyen. A norvég hatóságok egyetértenek a Kimekkel abban, hogy a hivatalosan a támogatható területeken nyilvántartásba vett vállalkozások nem pontosan ugyanolyan kihívásokkal szembesülnek, mint azok, amelyek hivatalosan az adott területen kívül kerültek bejegyzésre, de a támogatható területen belül nyújtanak mobil szolgáltatásokat. A norvég hatóságok azonban nem értenek egyet a Kimek azon állításával, miszerint a támogatható területen kívül bejegyzett vállalkozások nem ugyanazokkal a kihívásokkal szembesülnek, amikor a támogatható területen végeznek munkát. A vállalatok ugyanazokkal az éghajlati viszonyokkal néznek szembe és ugyanolyan távol vannak az alvállalkozóktól. Ezen túlmenően a mobil munkavállalókat kiküldő vállalkozások számára többletköltséget jelent a személyzet szállítása és elszállásolása. A norvég hatóságok megjegyzik, hogy a Kimek érvei a kőolajágazatból származnak; ez az a gazdasági ágazat, amelyben a társaság működik. A támogatás összeegyeztethetőségének értékelését azonban általánosabb szinten kell elvégezni, azoknak az egyedi vagy állandó hátrányoknak a figyelembevételével, amelyekkel a vállalkozásoknak valamennyi releváns ágazatban szembe kell nézniük.

               (41)

               A norvég hatóságok a három legészakibb megyében a szakképzett munkaerő felvételével kapcsolatos nehézségekre vonatkozó állításaikat a NAV Finnmark (21) – a Norvég Munkaügyi és Jóléti Hivatal Finnmark megyei kirendeltsége – jelentésével támasztják alá. Nordland és Troms megyében a jelentésben szereplő vállalkozások 14 %-ának szakképzett munkaerő hiányában problémát jelent a munkaerő-felvétel. Finnmark megyében ez a szám 11 % volt.

               (42)

               A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy a támogatható területen bejegyzett vállalkozások összes foglalkoztatási költségére alacsonyabb mértékű társadalombiztosítási járulék vonatkozik (kivéve, ha a támogatható területen kívül nyújtanak mobil szolgáltatásokat), míg a más zónában bejegyzett, mobil szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások csak abban az esetben alkalmazhatják a kedvezményes járulékmértéket, ha a munkavállaló a munkanapjainak legalább felét a támogatható zónában tölti, és ekkor is csak az ott ténylegesen elvégzett munkáért fizetett bérek tekintetében.

               (43)

               A regionális támogatás közvetett hatásainak bemutatása érdekében a norvég hatóságok két tanulmányra hivatkoznak, amelyek a Norvégia északi részén végzett kőolaj-feltárási és -kitermelési tevékenységek hatásait vizsgálták (22). A Finnmarkban folytatott Snøhvit kőolajprojektet bemutató első tanulmány szerint annak a foglalkoztatásra gyakorolt közvetlen hatása 230 emberév, közvetett hatása pedig további 170 emberév volt. A norvég hatóságok megjegyzik, hogy ezek a projekt hatásai, nem pedig egyetlen konkrét intézkedés közvetlen eredményei. A második tanulmányból kiderül, hogy a kőolajágazatból származó legjelentősebb közvetett hatás a „magánszolgáltatások” megjelölésű ágazatban jelentkezik, amely magában foglalja a következőket: szakmai, tudományos és műszaki tevékenységek, személyi állomány biztosítása, gépek és szállítóeszközök bérbeadása, jogi és könyvelési szolgáltatások, építészeti tevékenységek, szálloda- és éttermi szolgáltatások, szennyvízzel és hulladékkal kapcsolatos szolgáltatások.

               (44)

               A norvég hatóságok megkérdőjelezik a norvég munkajogi jogszabályok relevanciáját a mentességi szabály értékelése szempontjából. Mindenesetre megjegyzik, hogy a panaszos által hivatkozott, a 8 órás korlátozástól való eltérés jogalapja minden vállalkozás számára alkalmazható, függetlenül attól, hogy a munkavállaló és a munkáltató földrajzilag hol helyezkedik el. A korlátozás alkalmazhatósága a kollektív szerződéstől függ.

         II.   ÉRTÉKELÉS

   1.   Az állami támogatás megléte

               (45)

               Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének szövege a következő: „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet.”

               (46)

               Ez azt jelenti, hogy egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében, ha az alábbi feltételek együttesen teljesülnek: az intézkedést i. az állam nyújtja, vagy azt állami forrásból nyújtják; ii. szelektív gazdasági előnyt biztosít a kedvezményezett számára; iii. hatással van a szerződő felek közötti kereskedelemre és torzítja a versenyt.

               (47)

               A Hatóság a 225/14/COL sz. határozatban azt állapította meg, hogy a differenciált 2014–2020-as társadalombiztosítási járulékrendszer támogatási programnak minősül. A Hatóság az említett határozat 68–74. pontjában szereplő érvelésére utal. A mobil szolgáltatásokra vonatkozó mentességi szabály az e támogatási programot meghatározó rendelkezések részét képezi. Kiterjeszti a rendszer alkalmazási körét abban az értelemben, hogy a potenciális kedvezményezettek körébe azokat a vállalkozásokat is bevonja, amelyek nem a támogatható területeken vannak nyilvántartásba véve. A program keretében nyújtott egyéb támogatásokhoz hasonlóan, a támogatási programnak a támogatható területeken kívül nyilvántartásba vett vállalkozásokra történő kiterjesztése olyan helyzetet eredményez, amikor állami források egyes vállalkozásokat szelektív előnyhöz juttatnak. Ezek az előnyök befolyásolják a kereskedelmet és torzítják a versenyt.

         2.   Eljárási követelmények

               (48)

               A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint: „Az EFTA Felügyeleti Hatóságot időben kell értesíteni a támogatások nyújtása, illetve azok módosítása felől annak érdekében, hogy a Hatóságnak lehetősége legyen megjegyzéseinek benyújtására. … Amíg ebben az eljárásban végleges határozat nem születik, az érintett állam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre.”

               (49)

               A norvég hatóságok 2014. július 1-jétől kezdve alkalmazták a mentességi szabályt, azt követően, hogy a Hatóság 225/14/COL sz. határozatával jóváhagyta azt. A támogatás jogellenessé vált, amikor az EFTA-Bíróság megsemmisítette a Hatóságnak a szabályt jóváhagyó határozatát. A norvég hatóságok 2016. január 1-jei hatállyal, a hivatalos vizsgálati eljárás lezárultáig felfüggesztették a vizsgálat tárgyát képező mentességi szabály alkalmazását.

         3.   A támogatás összeegyeztethetősége

               (50)

               A Hatóságnak a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján, és az RTI-vel összhangban azt kell vizsgálnia, hogy a mentességi szabály összeegyeztethető-e az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

               (51)

               A mobil szolgáltatásokra vonatkozó mentességi szabály alapján olyan vállalkozások, amelyek nem a támogatható területen kerültek nyilvántartásba vételre, csökkentett társadalombiztosítási járulék fizetésére jogosultak, ha és amennyiben a támogatott térségben végeznek gazdasági tevékenységet. Sem az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, sem az RTI-ben (sem pedig az általános csoportmentességi rendelet (23) regionális támogatási szabályaiban) nem szerepel olyan követelmény, mely szerint a regionális támogatások kedvezményezettjeit a támogatott területeken kellett, hogy nyilvántartásba vegyék.

               (52)

               A regionális támogatások csak akkor lehetnek hatékonyak a hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének előmozdításában, ha a támogatás nyújtása e területeken további beruházások vagy a gazdasági tevékenység ösztönzése céljából történik (24). Az RTI regionális beruházási támogatást és regionális működési támogatást egyaránt lehetővé tesz. A regionális beruházási támogatásnak a Hatóság által jóváhagyott norvég regionális támogatási térképen (25) szereplő területeken végrehajtott beruházásokhoz kell vezetnie. A regionális működési támogatást kissé eltérő szempontok alapján kell vizsgálni. A regionális működési támogatás csak akkor tartozhat az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá, ha azt azoknak az egyedi vagy állandó hátrányoknak a kezelése céljából nyújtják, amelyekkel a hátrányos helyzetű régiókban gazdasági tevékenységeket végző vállalkozásoknak szembe kell nézniük (26). E tekintetben az RTI 16. pontja előírja: „A működési támogatás akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, ha célja (…) a rendkívül ritkán lakott térségekben az elnéptelenedés megelőzése vagy csökkentése.”

               (53)

               Nem kérdés, hogy magának a programnak a földrajzi hatálya hátrányos helyzetű régiókra szorítkozik. E határozat hatálya a mentességi szabályra korlátozódik. A kérdés az, hogy összeegyeztethető-e az állami támogatási szabályokkal az említett szabály, amely megengedi, hogy a program hatálya alá tartozó régiókon kívül nyilvántartásba vett vállalkozások igénybe vegyék a támogatást, amennyiben a hátrányos helyzetű régiókban végeznek gazdasági tevékenységet.

               (54)

               A Hatóság egyetért a norvég hatóságokkal abban, hogy a szabály nem értékelhető a differenciált 2014–2020-as társadalombiztosítási járulékrendszertől függetlenül, amelynek részét képezi. E tekintetben a Hatóság utal arra, hogy 225/14/COL sz. határozatában már értékelte az említett rendszert, és megállapította, hogy az az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. Ebben a határozatban a Hatóság megállapította, hogy a szabályozás egy jól körülhatárolt közérdekű célkitűzés megvalósításához járul hozzá (27), hogy szükség van állami beavatkozásra (28), hogy a szabály megfelelő (29), hogy ösztönző hatással bír (30), arányos (31), és nincsenek a versenyre és az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatásai (32). Ezek az általános értékelési elvek a támogatási programokra mint egészre vonatkoznak. A Hatóság ezen általános értékelési elvek alapján nem vizsgálja külön a támogatási programok egyes konkrét szabályait.

               (55)

               Az a tény, hogy az EFTA-Bíróság megállapította, hogy a mentességi szabály a támogatási program többi részétől elválasztható (33), nem jelenti azt, hogy magát a szabályt a programtól függetlenül kell értékelni. Az elválaszthatóság kérdése azt jelenti, hogy egy rendszer valamely eleme olyan szorosan kapcsolódik-e a rendszer egészéhez, hogy attól logikusan nem választható el. Bár a mentességi szabály logikusan elválasztható a differenciált 2014–2020-as társadalombiztosítási járulékrendszertől abban az értelemben, hogy azt ki lehet emelni a rendszerből anélkül, hogy megfosztaná azt egy alapvető, a rendszerként való működéshez szükséges elemétől, a Hatóságnak a mentességi szabály összeegyeztethetőségének elemzését annak figyelembevételével kell végeznie, hogy az egy általános támogatási program részét képezi.

               (56)

               Ez az általános támogatási program központi eleme annak a kontextusnak, amelyben a mentességi szabály alkalmazásra kerül. A mentességi szabály valóban csak az általános rendszer szabályai alóli kivételként jelenik meg (34). Tágabb értelemben véve, a Hatóságnak ezért azt is figyelembe kell vennie, hogy ezt az általános rendszert (a mentességi szabály kivételével) érvényesen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánították.

               (57)

               A norvég hatóságok áttekintést nyújtottak a mentességi szabály pénzügyi hatásairól (lásd a fenti (20) pontot és a táblázatot).

               (58)

               A mentességi szabály, csakúgy, mint az a program, amelynek részét képezi, regionális célt szolgál. Célja, hogy a támogatható területeken ösztönözze a munkahelyteremtést. A munkahelyteremtés ösztönzése azonban csak eszköz a támogatás céljának – az elnéptelenedés csökkentése vagy megelőzése – eléréséhez. A támogatás összeegyeztethetőségének értékelése során feltétlenül figyelembe kell venni az intézkedés szélesebb körű gazdasági hatásait.

               (59)

               A Hatóság véleménye szerint a norvég hatóságok már bizonyították, hogy a támogatható területeken állami beavatkozásra van szükség a gazdasági tevékenységek ösztönzése érdekében. Ez az igény a támogatható területeken gazdasági tevékenységet végző valamennyi vállalkozásra egyformán érvényes, függetlenül attól, hogy ott vannak-e nyilvántartásba véve vagy sem. Ezenkívül a norvég hatóságok beadványai megfelelően igazolták, hogy a mobil szolgáltatások támogatása ösztönzi a gazdasági tevékenységet a támogatható területeken. Ez összhangban van az RTI 6. és 71. pontjával, amelyek a gazdasági tevékenységet ösztönző támogatásokra vonatkoznak. A Kimek és az NHO Finnmark úgy vélték, hogy a támogatást a támogatható övezetekben bejegyzett vállalatokra kell korlátozni. A Hatóság ezzel szemben azon a véleményen van, hogy a mobil szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások ugyanazokkal a kihívásokkal (éghajlatváltozás, az alvállalkozóktól való távolság) szembesülnek, mint a helyben nyilvántartásba vett vállalkozások. E tekintetben a Hatóság megjegyzi, hogy az érdekelt felek, a Kimek és az NHO Finnmark egyetlen olyan konkrét kihívásra sem tudtak hivatkozni, amely a helyben bejegyzett vállalkozások számára jobban megnehezítené a működést, mint a támogatható területeken mobil szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások esetében.

               (60)

               Másrészt, a Hatóság azon a véleményen van, hogy a norvég hatóságok nem bizonyították, hogy a mobil szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások a támogatható területeken helyi munkaerőt hosszú távon alkalmaznak. A norvég hatóságok nem hivatkoztak olyan gazdasági elméletekre vagy általános megfontolásokra, amelyek alátámasztanák azt az állítást, hogy a munkavállalókat hosszú távon alkalmazzák. Ennek fényében a Hatóság úgy véli, a norvég hatóságok nem bizonyították, hogy a mentességi szabály állandó munkahelyek teremtéséhez vezet a támogatható területeken. Ez azonban a regionális támogatás összeegyeztethetősége tekintetében nem abszolút követelmény (35). Amint a Hatóság fentebb megjegyezte, a regionális támogatás nyújtásának célja a gazdasági tevékenység ösztönzése. Ez attól függetlenül érvényes, hogy a gazdasági tevékenységet végző vállalkozást az adott területen vették-e nyilvántartásba vagy sem.

               (61)

               A mentességi szabály közvetettebb hatásaival kapcsolatban a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a közvetett hatások nem csupán a mobil munkavállalók által az árukra és szolgáltatásokra fordított kiadások növekedésének formájában jelentkeznek, hanem a helyi vállalkozásoknak átadott ismeretek és készségek formájában is. A támogatási program nem egy adott ágazatra szabva került kialakításra, hanem az a norvégiai gazdasági ágazatok többségére vonatkozik (36). A Hatóság a program átfogó jellege miatt egyetért a norvég hatóságokkal abban, hogy az intézkedés közvetett hatásainak értékelését átfogó szemléletmóddal kell végezni. Ugyanakkor a mentességi szabály tényleges hatásainak vizsgálata céljából hasznos lehet egyes ágazatok tanulmányozása. A norvég hatóságok tanulmányokat nyújtottak be annak alátámasztására, hogy a mobil szolgáltatások közvetve kedvező hatást gyakorolnak a támogatható területekre. Amint a Hatóság fentebb megjegyezte, a norvég hatóságok két tanulmányra hivatkoztak, amelyek a Norvégia északi részén végzett kőolaj-feltárási és -kitermelési tevékenységek hatásait vizsgálták. A Finnmarkban folytatott Snøhvit kőolajprojektet bemutató első tanulmány szerint annak a foglalkoztatásra gyakorolt közvetlen hatása 230 emberév, közvetett hatása pedig további 170 emberév volt. A második tanulmányból kiderül, hogy a kőolajágazatból származó jelentős közvetett hatás a „magánszolgáltatások” megjelölésű ágazatban jelentkezik, amely magában foglalja a következőket: szakmai, tudományos és műszaki tevékenységek, személyi állomány biztosítása, gépek és szállítóeszközök bérbeadása, jogi és könyvelési szolgáltatások, építészeti tevékenységek, szálloda- és éttermi szolgáltatások, szennyvízzel és hulladékkal kapcsolatos szolgáltatások.

               (62)

               A Hatóság véleménye szerint ezek a vizsgálatok jelentős pozitív közvetett hatásokat mutatnak. Mivel azonban a közvetett hatásokat nem lehet könnyen elkülöníteni, a vizsgált intézkedéshez hasonló intézkedések hatásaira vonatkozó általános megfontolásoknak jelentős súllyal kell bírniuk. A Hatóság meggyőződése, hogy a mobil szolgáltatások támogatása hozzájárul a helyi áruk és szolgáltatások értékesítéséhez, és ezáltal a helyi gazdasághoz. Ez különösen azokra az alkalmazottakra vonatkozik, akik a rövid és középtávon ingáznak a helyszínre, mivel valószínűleg szállodában szállnak meg, vendéglőben étkeznek stb. Ennek fényében a Hatóság meg van győződve arról, hogy a mentességi szabály olyan jelentős közvetett hatásokkal jár, amelyek hozzájárulnak a rendkívül ritkán lakott területek elnéptelenedésének megelőzéséhez vagy csökkentéséhez.

               (63)

               A Kimek azzal érvel, hogy a nyílt tengeri mobil munkavállalók foglalkoztatása semmilyen lényegi módon nem járul hozzá a helyi gazdasághoz. Ők a fúrótorony platformján élnek, szabad idejük nagy részét ott töltik, és kizárólag ott étkeznek. A Hatóság megjegyzi, hogy bizonyos munkavállalók munkakörülményeik jellege miatt kevésbé járulnak hozzá a mentességi szabályok közvetett hatásaihoz. A mentességi szabály azonban nem korlátozódik egy bizonyos ágazatra, hanem inkább olyan horizontális szabály, amely minden ágazatban alkalmazandó.

               (64)

               Az a személy, aki bizonyos szintű ismereteket és készségeket igénylő mobil szolgáltatásokat nyújt, képes arra, hogy ezek az ismereteket és a készségeket helyi vállalkozásoknak átadja. A Hatóság utal arra a Kimek által tett észrevételre, mely szerint nem érti, miként előzheti meg vagy csökkentheti az elnéptelenedést az, hogy a mobil szolgáltatásokat nyújtó alkalmazottak ismereteket és készségeket adnak át a támogatható területeken működő vállalkozásoknak. A Hatóság véleménye szerint ismeretekre és készségekre számos gazdasági tevékenység végzéséhez szükség van, ezért ezek lényegesek a támogatható területeken a foglalkoztatás fenntartása céljából. Különösen azok a helyi vállalkozások, amelyek a mobil szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal közös projektekben vesznek részt (például nagy építési projektek), olyan helyzetben vannak, hogy ismereteket, készségeket és tapasztalatot szerezhetnek az ilyen típusú projektek által megkövetelt munka során. Ezek az előnyök aztán a helyben nyilvántartásba vett vállalkozásoknál maradnának. Ezen túlmenően a helyben nyilvántartásba vett vállalkozások ismereteket és készségeket szerezhetnek azáltal, hogy mobil tevékenységeket (például tanácsadási vagy más szakértői munkát) végző vállalkozásokkal dolgoznak együtt, amennyiben a norvég jog értelmében ezek a tevékenységek „mobil tevékenységeknek” minősíthetők. A Hatóság egyetért a norvég hatóságokkal abban, hogy az ismereteknek és készségeknek a mobil munkavállalók által helyben bejegyzett vállalkozások számára történő átadása fontos tényező lehet a szakképzett munkaerő foglalkoztatásának fenntartásában a támogatható területeken, és ezáltal jelentősen hozzájárulhat e területek elnéptelenedésének megelőzéséhez vagy csökkentéséhez.

               (65)

               Az ismeretek és készségek átadásán túlmenően a helyi vállalkozások olyan szakképzett munkaerőhöz tudnak alacsonyabb költséggel hozzájutni, amely egyébként nem állna rendelkezésre. Ez hasznos a helyi vállalkozások számára, mivel az olcsóbb mobil szolgáltatások vonzóbbá és nyereségesebbé teszik vállalkozások üzemeltetését a támogatható térségekben. Ezen túlmenően a mentességi szabály a támogatható területen működő valamennyi gazdasági szereplő részére azonos helyzetet teremt az e területen folytatott tevékenységük időtartamára vonatkozó társadalombiztosítási költségeik tekintetében.

               (66)

               Összefoglalva, a Hatóság úgy véli, hogy a norvég hatóságok megfelelően igazolták, hogy a mobil szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások hozzájárulnak a pozitív közvetett hatásokhoz a támogatható területeken árukra és szolgáltatásokra fordított kiadások növekedésének formájában, ami pedig előnyös a támogatható területek munkaerőpiacai számára. A Hatóság meggyőződése továbbá, hogy a mobil szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások hozzájárulnak a szakképzett munkaerő alacsonyabb költséggel történő biztosításához valamint az ismereteknek és készségeknek a helyben bejegyzett vállalkozások részére történő továbbításához, ami létfontosságú a támogatható területeken végzett számos gazdasági tevékenység folytatásához. Következésképpen a mentességi szabály hozzájárul a rendkívül ritkán lakott területek elnéptelenedésének megelőzéséhez vagy csökkentéséhez.

               (67)

               Ami a mentességi szabálynak a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatását illeti, a norvég hatóságok érvelése szerint a mentességi szabály egyenlő versenyfeltételeket teremt a hátrányos helyzetű térségekben tevékenykedő valamennyi vállalkozás számára, mivel bármely EGT-beli székhelyű vállalkozásra egyformán alkalmazandó. A Norvégia területén kívül nyilvántartásba vett társaságok, amelyek munkavállalókat küldenek a támogatható területekre és társadalombiztosítási járulék fizetésére kötelesek, igénybe vehetik a mentességi szabályt, ha a releváns feltételek teljesülnek. Ha a mentességi szabály nem létezne, ezek a társaságok kénytelenek lennének regisztrált telephelyet létrehozni a támogatható területen annak érdekében, hogy ugyanazok az adózási szabályok vonatkozzanak rájuk, mint a Norvégiában bejegyzett társaságokra. Ez akadályozná a piacra lépést, ami ellentétes lenne az RTI 134. pontjának logikájával, amely szerint: „Amennyiben a támogatás szükséges és arányos a (…) közös célkitűzés eléréséhez, a támogatás negatív hatásait valószínűleg ellensúlyozzák a pozitív hatások. Néhány esetben azonban a támogatás a piaci struktúra, illetve az ágazat vagy az iparág jellemzőinek változását eredményezheti, ami jelentősen torzíthatja a versenyt a piacra lépés vagy a piacról kilépés korlátai, a helyettesítő hatások, vagy a kereskedelmi forgalom eltolódása révén. Az ilyen esetekben az azonosított negatív hatásokat valószínűleg nem ellensúlyozzák a pozitív hatások.” Erre tekintettel a Hatóság úgy véli, a mentességi szabály biztosítja azt, hogy ne jelentkezzenek a versenyre és a piacra jutásra gyakorolt indokolatlan negatív hatások. Ez pozitív jellemző az RTI 3. pontja fényében, amely szerint a regionális támogatások értékelésekor a regionális fejlesztéshez nyújtott támogatások szükségességét kell mérlegelni, egyenlő feltételeket biztosítva az EGT-államok között. A Hatóság, mint fentebb is rámutatott, nem találja meggyőzőnek a Kimek azon állítását, miszerint a támogatható területen bejegyzett vállalkozások állandóbb jellegű nehézségekkel küzdenek, mint azok a vállalkozások, amelyek ideiglenesen küldik a térségbe dolgozni az alkalmazottaikat. Ellenkezőleg, a támogatható zónán kívül bejegyzett vállalkozások – többek között a személyzet szállítási és elszállásolási költségei miatt – versenyhátrányba kerülnek a helyi cégekkel szemben.

               (68)

               A mobil szolgáltatásokat végző vállalkozásoknak bizonyos mértékben lehetőségük van a támogatható térségben alegységeket bejegyeztetni. A támogatható térségben nyújtott mobil szolgáltatásokra vonatkozó mentességi szabály hiányában eltérő bánásmód valósulna meg annak függvényében, hogy a szolgáltatást nyújtó vállalkozás létrehozott-e alegységet a támogatható térségben. Fennáll annak a veszélye, hogy ez erőteljesebben érintené a külföldön bejegyzett vállalkozásokat, mint a Norvégiában bejegyzetteket. A nem Norvégiában bejegyzett vállalkozások – különösen a kkv-k – feltételezhetően kevésbé részletes ismeretekkel rendelkeznek a vállalkozások nyilvántartásba vételére vonatkozó norvég szabályok sajátosságairól és azoknak a társadalombiztosítási díjakra gyakorolt hatásairól. Ennek fényében a Hatóság álláspontja szerint a mentességi szabály biztosítja az EGT-államok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások (a piacra lépést gátló akadályok létrehozása és a kereskedelmi forgalom eltolódása) elkerülését, ami összhangban van az RTI 134. pontjával.

               (69)

               A norvég hatóságok legutóbbi észrevételei alapján úgy tűnik, hogy a norvég munkajog alapján nem tapasztalható indokolatlan különbség a mobil szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal és a helyben bejegyzett vállalkozásokkal szembeni bánásmód tekintetében, amint ezt az érdekelt felek állítják. A Hatóság ezért ezt az érvet a továbbiakban nem veszi figyelembe.

               (70)

               A fentiekre tekintettel a Hatóság megállapítja, hogy a mentességi szabály az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

         4.   Összegzés

               (71)

               A fentiek alapján a Hatóság megállapítja, hogy a differenciált 2014–2020-as társadalombiztosítási járulékrendszer keretén belül a mobil szolgáltatásokra vonatkozó mentességi szabály összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. Következésképpen a szabály a támogatási program Hatóság általi jóváhagyásának lejártáig, 2020. december 31-ig engedélyezett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A differenciált 2014–2020-as társadalombiztosítási járulékrendszer keretén belül a mobil szolgáltatásokra vonatkozó mentességi szabály az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. A hivatalos vizsgálati eljárás ezzel lezárul.
   2. cikk
   Az intézkedés alkalmazása ennek megfelelően engedélyezett.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a címzettje a Norvég Királyság.
   4. cikk
   E határozatnak csak az angol nyelvű változata hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 31-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Sven Erik SVEDMAN

            elnök

         Frank J. BÜCHEL

            testületi tag

      (1)  Dokumentumszámok: 702438-702440, 702442 és 702443.

      (2)  Lásd a 225/14/COL sz. határozat (HL C 344., 2014.10.2., 14. o. és 55. sz. EGT-kiegészítés, 2014.10.2., 4. o.) 2. pontját.

      (3)  E-23/14. sz., Kimek Offshore AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügy [2015], EFTA Ct. Rep. 412. o.

      (4)  Dokumentumszám: 776348.

      (5)  Dokumentumszámok: 779603 és 779604.

      (6)  Dokumentumszám: 787605.

      (7)  HL C 263., 2016.6.30., 21. o., valamint a 36. sz. EGT-kiegészítés, 2016.6.30., 3. o.

      (8)  Dokumentumszám: 804442.

      (9)  Dokumentumszám: 811491.

      (10)  Dokumentumszám: 813803.

      (11)  Dokumentumszám: 816653.

      (12)  LOV-1997-02-28-19.

      (13)  A támogatási program további részleteit lásd a Hatóság 225/14/COL sz. határozatában.

      (14)  A jogalanyok koordinált nyilvántartásáról szóló törvény (LOV-1994-06-03-15).

      (15)  Az E-23/14. sz., Kimek Offshore AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben [2015] hozott ítélet 116. pontja, EFTA Ct. Rep. 412. o.

      (16)  HL L 166., 2014.6.5., 44. o. és a 33. sz. EGT-kiegészítés, 2014.6.5., 1. o.

      (17)  Lásd az EFTA-Bíróság E-23/14. INT sz., Kimek Offshore AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben 2015. november 23-án hozott végzését [2015], EFTA Ct. Rep. 666. o.

      (18)  A norvég hatóságok által korábban benyújtott észrevételek összefoglalása megtalálható a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 489/15/COL sz. határozat 15–21. pontjában.

      (19)  Lásd a 225/14/COL sz. határozat 49. pontját.

      (20)  Az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1ea. pontjába foglalt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendeletet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

      (21)  NAV Finnmark Bedriftsundersøkelse 2016, Notat 1 2016, elérhető itt: https://www.nav.no/no/Lokalt/Finnmark/Statistikk+og+presse/bedriftsunders%C3%B8kelse--378352

      (22)  Snøhvit og andre eventyr készítette az NHO, elérhető itt: http://www.aksjonsprogrammet.no/vedlegg/Snohvit_12des.pdf és Ringvirkninger av petroleumsnæringen i norsk økonomi, készítette a Norvég Központi Statisztikai Hivatal, elérhető itt: https://www.ssb.no/nasjonalregnskap-og-konjunkturer/artikler-og-publikasjoner/_attachment/218398?_ts=14b82bba2f0

      (23)  Az általános csoportmentességi rendelet. Az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjába foglalt, a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU bizottsági rendelet (2014. június. 17.) (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.). A regionális támogatási szabályoknak az Európai Bizottság által 2017. május 17-én elvileg jóváhagyott módosításai ezen nem változtatnak. A módosító rendelet 15. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális működési támogatás nyújtása akkor megengedett, ha „a kedvezményezett gazdasági tevékenységét” nagyon ritkán lakott térségben végzi. A módosító rendelet megtekinthető itt: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:32017R1084

      (24)  Az iránymutatás (6) bekezdése.

      (25)  (lásd a 91/14/COL sz. határozatot (HL L 172., 2014.6.12., 52. o.).

      (26)  Az iránymutatás (16) bekezdése.

      (27)  Lásd a Hatóság 225/14/COL sz. határozatának 85–91. pontját.

      (28)  Lásd a Hatóság 225/14/COL sz. határozatának 92–99. pontját.

      (29)  Lásd a Hatóság 225/14/COL sz. határozatának 100–107. pontját.

      (30)  Lásd a Hatóság 225/14/COL sz. határozatának 108–112. pontját.

      (31)  Lásd a Hatóság 225/14/COL sz. határozatának 113–117. pontját.

      (32)  Lásd a Hatóság 225/14/COL sz. határozatának 118–121. pontját.

      (33)  Az E-23/14. sz., Kimek Offshore AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben [2015] hozott ítélet 58. pontja, EFTA Ct. Rep. 412. o.

      (34)  Ebben a tekintetben a Hatóság megjegyzi, hogy azokat a tevékenységeket, amelyekre a mentességi szabály potenciálisan alkalmazható, az üzleti tevékenységek nyilvántartásba vételéről szóló norvég törvény korlátozza (lásd a fenti 11. és 12. pontot).

      (35)  A regionális támogatás célja egyes hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének elősegítése (az RTI 1. pontja). Ez az adott területeken további gazdasági tevékenységek ösztönzése révén történik (az RTI 6. pontja). E cél elérésének egyik módja az állandó foglalkoztatás ösztönzése, de nem ez az egyetlen megoldás.

      (36)  Lásd a Hatóság 225/14/COL sz. határozatának 11–16. pontját.


title: A Tanács (EU) 2018/599 határozata (2018. április 16.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról

text:
               20.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 101/1

         A TANÁCS (EU) 2018/599 HATÁROZATA
   (2018. április 16.)
   az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló 37. jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikke első bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   különleges jogalkotási eljárás keretében,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 97. cikke értelmében a szerződés 2002. július 23-án lejárt. Az Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) összes eszköze és kötelezettsége 2002. július 24-ével az Unióra szállt.

               (2)

               A 37. jegyzőkönyv nyugtázza azt a kívánalmat, hogy az ESZAK eszközeit a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folytatott kutatásokra használják fel, és ezért e téren bizonyos különleges szabályok megállapítására van szükség. A 37. jegyzőkönyv 1. cikkének (1) bekezdése értelmében az eszközöknek és kötelezettségeknek az ESZAK 2002. július 23-i mérlege szerinti nettó értékét a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folytatott kutatások céljára szánt eszközöknek kell tekinteni „ESZAK felszámolás alatt” megjelöléssel. A felszámolási eljárás befejezését követően ezen eszközök a „Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei” megjelölést viselik.

               (3)

               A 37. jegyzőkönyv emellett úgy rendelkezik, hogy a „Szén- és Acélipari Kutatási Alap”-ként megjelölt eszközökből származó bevétel a 37. jegyzőkönyv és az az alapján elfogadott jogi aktusok rendelkezéseivel összhangban kizárólag a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folytatott, a kutatási keretprogramon kívüli kutatások céljára használható fel.

               (4)

               A Tanács 2003. február 1-jén elfogadta a 2003/76/EK határozatot (2), amely megállapítja a 37. jegyzőkönyv végrehajtásának szabályait.

               (5)

               Mivel az „ESZAK felszámolás alatt” megjelölésű eszközökből származó – a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folytatott kutatásokra elkülönített – bevételek a tőkepiacokon az elmúlt években tapasztalható alacsony kamatok miatt rendkívüli mértékben csökkentek, a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja (a továbbiakban: a program) keretében visszavont kötelezettségvállalásokra vonatkozó szabályokat felül kell vizsgálni az ilyen visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeknek a programban való elérhetővé tétele érdekében. Emellett a 2002. július 24. óta visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket szintén a Szén- és Acélipari Kutatási Alap rendelkezésére kell bocsátani.

               (6)

               Ugyanebből az okból a program keretében visszatérített összegekre vonatkozó szabályokat is felül kell vizsgálni azért, hogy az Európai Parlament és Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (3) címzett bevételekre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően ezek az összegek a program keretében átvihetők legyenek.

               (7)

               A 2003/76/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2003/76/EK határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 4. cikk (4) és (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(4)   A fel nem használt bevételeket és az e bevételekből származó, december 31-én még rendelkezésre álló előirányzatokat, valamint a visszatérített összegeket automatikusan át kell vinni a következő évre. Ezen előirányzatokat más költségvetési tételekbe nem lehet átcsoportosítani.
               (5)   A visszavont kötelezettségvállalásokhoz rendelt költségvetési előirányzatok a pénzügyi év végén automatikusan törlődnek. A visszavonások eredményeképpen felszabadult céltartalékokat a Szén- és Acélipari Kutatási Alap rendelkezésére kell bocsátani.”

               2.

               A következő cikk kerül beillesztésre:
               „4a. cikk
               A 2002. július 24. óta visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő összeget a 4. cikk (5) bekezdése értelmében 2018. május 10-án a Szén- és Acélipari Kutatási Alap rendelkezésére kell bocsátani.”

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Luxembourgban, 2018. április 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PORODZANOV

      (1)  2018. március 13-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 2003/76/EK határozata (2003. február 1.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról (HL L 29., 2003.2.5., 22. o.).

      (3)  Az Európai Parlamenti és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).


title: A Tanács (KKPB) 2018/611 határozata (2018. április 19.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat módosításáról

text:
               20.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 101/70

         A TANÁCS (KKPB) 2018/611 HATÁROZATA
   (2018. április 19.)
   a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2016. május 27-én elfogadta a (KKBP) 2016/849 határozatot (1), amely rendelkezik a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal (KNDK) szembeni korlátozó intézkedésekről.

               (2)

               A KNDK továbbra is folytatja nukleáris és ballisztikus programját, megszegve ezzel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának több határozatában foglalt kötelezettségét. E programok finanszírozását a KNDK részben jogellenes pénzátutalások és gazdasági erőforrások átadása segítségével finanszírozza.

               (3)

               A személyeknek és szervezeteknek a (KKBP) 2016/849 határozat II. mellékletében foglalt jegyzékére négy olyan további személyt kell felvenni, akik vagyontárgyaknak vagy erőforrásoknak az átadásával pénzügyileg hozzájárulhattak a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy egyéb tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjainak támogatásához.

               (4)

               A (KKBP) 2016/849 határozat II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2016/849 határozat II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. április 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács (KKBP) 2016/849 határozata (2016. május 27.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2013/183/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2016.5.28., 79. o.)

      MELLÉKLET
      A (KKBP) 2016/849 határozat II. melléklete a következőképpen módosul

                  1.

                  a II. cím helyébe a következő szöveg lép:„II.   Azon személyek és szervezetek, amelyek pénzügyi szolgáltatásaikkal vagy vagyontárgyak vagy erőforrások átadásával hozzájárulhatnak a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz”;

                  2.

                  a II. cím alatt, az „A. Személyek” alcím alatt szereplő jegyzék a következő bejegyzésekkel egészül ki:

                              Név

                              Egyéb ismert név

                              Azonosító adatok

                              A jegyzékbe vétel napja

                              Indokolás

                              „9.

                              KIM Yong Nam

                              KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon

                              Születési idő: 1947.12.2.
                              Születési hely: Sinidzsu, KNDK

                              2018.4.20.

                              A szakértői csoport KIM Yong Namot az ENSZ által jegyzékbe vett Reconnaissance General Bureau hírszerző szervezet ügynökeként azonosította. A szakértői csoport megállapította, hogy KIM Yong Nam és fia, KIM Su Gwang megtévesztő pénzügyi gyakorlatokat folytatnak, amelyek hozzájárulhatnak a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz. KIM Yong Nam diplomataként való tevékenysége során több folyószámlát és megtakarítási számlát nyitott az Unióban, és több nagy összegű – az Unióban és az Unión kívül fenntartott bankszámlára irányuló – átutalásban vett részt; az átutalások részben a saját nevén lévő számlákra, részben fia, KIM Su Gwang, illetve menye, KIM Kyong Hui nevén lévő számlákra irányultak.

                              10.

                              DJANG Tcheul Hy

                              Születési idő: 1950.5.11.
                              Születési hely: Kangvon

                              2018.4.20.

                              DJANG Tcheul Hy férjével, KIM Yong Nammal, fiával, KIM Su Gwanggal és menyével, KIM Kyong Huivel megtévesztő pénzügyi gyakorlatokban vett részt, amelyek hozzájárulhattak a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz. Számos bankszámla tulajdonosa volt az Unióban, melyeket fia, KIM Su Gwang nyitott a nevében. Emellett több banki átutalásban vett részt menye, KIM Kyong Hui bankszámláiról az Unió területén kívül fenntartott bankszámlákra.

                              11.

                              KIM Su Gwang

                              KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang

                              Születési idő: 1976.8.18.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK
                              a KNDK fehéroroszországi nagykövetségének diplomatája

                              2018.4.20.

                              A szakértői csoport KIM Su Gwangot az ENSZ által jegyzékbe vett Reconnaissance General Bureau hírszerző szervezet ügynökeként azonosította. A szakértői csoport megállapította, hogy apjával, KIM Yong Nammal megtévesztő pénzügyi gyakorlatokat folytatnak, amelyek hozzájárulhatnak a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz. KIM Su Gwang több tagállamban számos bankszámlát nyitott, többek között a családtagjai nevére. Diplomataként való tevékenysége során több, az Unióban és az Unión kívül fenntartott – többek között a felesége, KIM Kyong Hui nevén lévő – bankszámlára irányuló nagy összegű átutalásban vett részt.

                              12.

                              KIM Kyong Hui

                              Születési idő:1981.5.6.
                              Születési hely: Phenjan, KNDK

                              2018.4.20.

                              KIM Kyong Hui férjével. KIM Su Gwanggal, apósával, KIM Yong Nammal és anyósával, DJANG Tcheul Hyvel megtévesztő pénzügyi gyakorlatokban vett részt, amelyek hozzájárulhattak a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz. A férje, KIM Su Gwang és az apósa, KIM Yong Nam által indított több bankátutalás kedvezményezettje volt, és a saját, illetve anyósa, DJANG Tcheul Hy nevében pénzt utalt át az Unió területén kívül fenntartott számlákra.”


title: A Bizottság (EU) 2018/612 határozata (2016. április 7.) a Görögország által a pireuszi kikötő konténerterminálja javára nyújtott SA 28876 – 2012/C. (korábbi CP 202/2009.) számú állami támogatásról (az értesítés a C(2018) 1978. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               20.4.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 101/73

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/612 HATÁROZATA
   (2016. április 7.)
   a Görögország által a pireuszi kikötő konténerterminálja javára nyújtott SA 28876 – 2012/C. (korábbi CP 202/2009.) számú állami támogatásról

         (az értesítés a C(2018) 1978. számú dokumentummal történt)

   (Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               2015. március 23-án a Bizottság végső határozatot (1) hozott (a továbbiakban: végső határozat), amelyben megállapította, hogy Görögország jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtott végre összeegyeztethetetlen támogatási intézkedéseket a Piraeus Container Terminal S.A (a továbbiakban: PCT), továbbá annak anyavállalata és hitelezője, a Cosco Pacific Limited (a továbbiakban: Cosco) javára, és elrendelte az érintett intézkedések hatályon kívül helyezését és a támogatások visszafizettetését.

               (2)

               2015. június 2-án Görögország megtámadta a végső határozatot a Törvényszéken.

         2.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

   2.1.   A végső határozat

               (3)

               2009-ben a Bizottsághoz több panasz érkezett a 3755/2009. sz. törvénnyel (a továbbiakban: a törvény) a pireuszi kikötő egy részére vonatkozó koncesszió jogosultja, a Cosco és leányvállalata, a PCT javára hozott számos adóügyi intézkedés kapcsán (2). Ezek a mentességek a 2008-ban megadott eredeti koncessziót érintik. 2012. július 11-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított, amelynek során kétségeket fogalmazott meg ezen adómentességeket illetően (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (3). 2015. március 23-án a Bizottság lezárta az ügy hivatalos vizsgálatát, és az alábbi intézkedéseket jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősítette (4):

                           —

                           a III. rakpart üzemeltetésének kezdetéig felhalmozott kamat után fizetendő jövedelemadó alóli mentesség,

                           —

                           a héakülönbözet megtérítéséhez való jog, függetlenül a szerződés tárgyának teljesítési szintjétől; a „beruházási javak” fogalommeghatározása a héára vonatkozó szabályok alkalmazásában; késedelmi kamathoz való jog a héakülönbözet megtérítésére irányuló kérelemtől számított 60. napot követő első naptól fogva,

                           —

                           veszteségek időbeli elhatárolások nélküli átvitele,

                           —

                           választási lehetőség három értékcsökkenési módszer közül a II. rakpart felújításának és a III. rakpart megépítésének beruházási költségeit illetően,

                           —

                           bélyegilleték-mentesség a projekt finanszírozására szolgáló hitelszerződések vagy kiegészítő megállapodás után,

                           —

                           adómentesség, illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség, járulékmentesség, valamint a hitelszerződések szerinti hitelezők közötti, az e szerződésekből eredő jogok és kötelezettségek átruházásáról szóló szerződések alapján az államot vagy harmadik feleket megillető bármely jog tekintetében nyújtott mentesség,

                           —

                           illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a pireuszi kikötőhatóság (a továbbiakban: PPA) által a PCT-nek a koncessziós szerződés alapján fizetett bármilyen kompenzáció után, amely a héa-törvény hatályán kívül esik,

                           —

                           speciális rendszer által biztosított védelem külföldi beruházások részére.

               (4)

               Ugyanebben a határozatban a Bizottság azt is megállapította, hogy Görögország nem nyújtott állami támogatást azzal, hogy a PCT-t mentesítette a kényszerkisajátításra vonatkozó szabályok alól (5).

         2.2.   A vizsgált intézkedés: illetékbélyegeken fizetendő adók alóli mentesség a PPA által a PCT-nek fizetett bármilyen kompenzáció után
       (6)

               (5)

               Ami a PPA által a PCT-nek fizetett kompenzáció utáni bélyegilleték-mentességet illeti, a végső határozatban a Bizottság azt állapította meg, hogy e mentesség szelektív előnyt jelentett a PCT számára, mivel felmentette a bélyegilleték-fizetés alól a következő esetekben: a) ha a PPA-nak kötbért kellene fizetnie a koncessziós szerződés kötbérfizetési záradékának hatályba léptetése miatt, és b) ha a PPA a koncessziós szerződéshez kapcsolódó károkozás vagy nemzetközi szerződésszegés esetén kártérítést fizetne (7).

               (6)

               Különösen arra az esetre vonatkozóan, ha a PPA-nak kötbért kellene fizetnie a koncessziós szerződés kötbérfizetési záradékának hatályba léptetése miatt (azaz az előző preambulumbekezdés a) pontja értelmében), a Bizottság megállapította, hogy a PCT-nek juttatott előny abban áll, hogy ezekben az esetekben mentesül az állandó bélyegilleték (8) megfizetése alól. Ez a következtetés azon a megfontoláson alapult, hogy az általánosan alkalmazandó jogi keret, azaz a bélyegilletékről szóló törvénykönyv (9) 44/1987. sz. körlevél szerinti értelmezésének megfelelően a héa-köteles szerződésekkel kapcsolatos kiegészítő megállapodások hatályba léptetésére állandó bélyegilleték van érvényben (10).

               (7)

               Ugyanakkor, a végső határozat megsemmisítése iránt a Törvényszékhez benyújtott keresetében Görögország megjegyezte, hogy az állandó bélyegilletékeket 2001-ben általánosan megszüntették (11), azaz még mielőtt a 3755/2009. sz. törvény bevezette volna a szóban forgó mentességet a PCT javára.

         3.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

               (8)

               A végső határozathoz vezető igazgatási eljárásban a görög hatóságok egyetlenegyszer sem hívták fel a Bizottság figyelmét arra, hogy az állandó bélyegilletékek a 2873/2000. sz. törvény 25. cikkének értelmében 2001 óta nincsenek hatályban. A görög hatóságok soha nem említették ezt, noha az eljárás megindításáról szóló határozat az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást a PCT javára a törvény 2. cikkének (10) bekezdése értelmében odaítélt, a bélyegilletékek (ideértve az állandó és az arányos bélyegilletékeket) alóli általános mentességre tekintettel indította meg (12). Ezért a végső határozat elfogadásakor rendelkezésére álló információ alapján a Bizottság jogosan állapította meg, hogy a törvény 2. cikkének (10) bekezdése összeegyeztethetetlen állami támogatást nyújt a PCT-nek azáltal, hogy mentesíti azt a PPA által a PCT-nek a koncessziós szerződés alapján juttatott bármilyen kompenzáció után fizetendő állandó és arányos bélyegilletékek alól (13).

               (9)

               Még ha a görög hatóságok késedelmesen (14) is tájékoztatták a Bizottságot az állandó bélyegilletékek általános eltörléséről, a Bizottság a jó közigazgatás szellemében eljárva – jóllehet nem köteles a végső határozat módosítására – módosítani kívánja az említett végső határozatot, hogy az teljes mértékben tükrözze a fennálló helyzetet. Különösen, tekintettel a 2873/2000. sz. törvény 25. cikkére, a Bizottságnak a továbbiakban nincs oka feltételezni, hogy a törvény 2. cikkének (10) bekezdésében biztosított mentesség előnyhöz juttatja a PCT-t, amennyiben a PPA bármilyen kompenzációt fizet a PCT-nek a koncessziós szerződésben foglalt kötbérfizetési záradék hatályba léptetése miatt. Az ilyen típusú kompenzációra vonatkozó, általánosan alkalmazandó szabályok szerint a 3755/2009. sz. törvény elfogadásakor nem állt fenn bélyegilleték-fizetési kötelezettség. Ezért a bélyegilleték-fizetés alóli vonatkozó mentesség nem juttatta szelektív előnyhöz a PCT-t, ennélfogva nem minősül állami támogatásnak ebben a tekintetben.

               (10)

               Minthogy a Bizottság számára ezen információ csak a végső határozat elfogadását követően vált ismertté, a jó közigazgatás szellemében úgy döntött, hogy módosítja a 2015. március 23-i határozatát az intézkedés által juttatott e konkrét előny tekintetében. A végső határozat azonban semmi esetre sem módosul a PCT számára a PPA által juttatott más típusú kompenzációk után szokásosan fizetendő (arányos) bélyegilleték alóli mentesség vonatkozásában (azaz az e határozat (5) preambulumbekezdésének b) pontja szerinti esetben).

         4.   KÖVETKEZTETÉS

               (11)

               A Bizottság ennélfogva úgy határozott, hogy Görögország nem részesítette állami támogatásban a PCT-t olyan bélyegilleték-mentesség formájában, amely illeték a koncessziós szerződés kötbérfizetési záradékának hatályba léptetése miatt a PPA által a PCT-nek fizetett kötbér után járna. Ezért módosítja a 2015. március 23-i határozatot az intézkedés e vonatkozására tekintettel. Az említett határozat egyéb következtetései változatlanok maradnak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az SA.28876. számú ügyben a pireuszi kikötő konténerterminálja és a Cosco Pacific Limited vonatkozásában hozott határozat 1. cikke hetedik számozott pontja (HL L 269., 2015.10.15., 93. o.) a következőképpen módosul:

      „ez az intézkedés nem terjed ki a PCT-nek a koncessziós szerződés kötbérfizetési záradékának hatályba léptetése folytán járó kötbérre, minthogy ebben az esetben egyébként sem kell bélyegilletéket fizetni;”

   2. cikk
   Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2016. április 7-én.

            a Bizottság részéről

         Margrethe VESTAGER

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 269., 2015.10.15., 93. o.

      (2)  Lásd a végső határozat (10)–(19) preambulumbekezdését.

      (3)  HL C 301., 2012.10.5., 55. o.

      (4)  Lásd a végső határozat 1. cikkét.

      (5)  Lásd a végső határozat 2. cikkét.

      (6)  A 3755/2009. sz. törvény 2. cikkének (10) bekezdése.

      (7)  Lásd a végső határozat (195)–(209) preambulumbekezdését és különösen a (202)–(205) preambulumbekezdést.

      (8)  Lásd a végső határozat (201)–(203) preambulumbekezdését.

      (9)  1931. július 28-i elnöki rendelet, HL A239 1931.

      (10)  Lásd a végső határozat (197) preambulumbekezdését.

      (11)  A 2873/2000. sz. törvény 25. cikkének megfelelően.

      (12)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat 4.2.3.8. szakaszát ((194)–(203) preambulumbekezdés.

      (13)  Lásd még a Bíróság ítéletét, Nuova Agricast, C-390/06, EU:C:2008:224, 54. pont.

      (14)  Először a végső határozat megsemmisítése iránti, a Törvényszékhez benyújtott keresetben.