title: A Tanács határozata (2001. március 19.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti kereskedelmi és együttműködési keretmegállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0248

Hivatalos Lap L 090 , 30/03/2001 o. 0045 - 0045

		A Tanács határozata(2001. március 19.)az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti kereskedelmi és együttműködési keretmegállapodás megkötéséről(2001/248/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, valamint 133. és 308. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,mivel:az e határozatban említett megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti kereskedelmi és együttműködési keretmegállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikk(1) A tagállamok képviselőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviselője képviseli a keretmegállapodás 19. cikke (3) bekezdésében előírt vegyes bizottságban.(2) A Közösség által a vegyes bizottságban ajánlás megfogalmazásakor képviselendő álláspontot a Bizottság javaslatára a Tanács határozza meg, az Európai Közösséget létrehozó szerződés megfelelő rendelkezéseivel összhangban.3. cikkA keretmegállapodás 21. cikkében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 2001. március 19-én.a Tanács részérőlaz elnökA. Lindh[1] HL C 188., 1996.6.28., 11. o.[2] HL C 104., 1999.4.14., 59. o.--------------------------------------------------


title: 2005/223/EK: A Bizottság határozata (2005. február 25.) a csalások megelőzésének koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság létrehozásáról szóló, 1994. február 23-i 94/140/EK bizottsági határozat módosításáról

text:
               17.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 71/67

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. február 25.)
   a csalások megelőzésének koordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottság létrehozásáról szóló, 1994. február 23-i 94/140/EK bizottsági határozat módosításáról
   (2005/223/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A 94/140/EK bizottsági határozat (1) értelmében a Bizottság saját keretein belül létrehozott egy, a csalások megelőzésének kordinációjával foglalkozó tanácsadó bizottságot (a továbbiakban „bizottság”), melynek feladata minden, a csalások megelőzésével és visszaszorításával, a szabálytalanságokkal, a tagállamok egymás közötti és a Bizottsággal történő együttműködésével, illetve a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó kérdést érintő, a Bizottság számára nyújtott tanácsadás.

               (2)

               A bizottság felállítása óta a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló közösségi eszközök nagy mértékű fejlődésen mentek keresztül és megszilárdultak, különösképpen a Bizottságon belül életbe lépő új jogszabályi intézkedéseknek és szervezésbeli változásoknak köszönhetően.

               (3)

               A 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (2) olyan általános szabályozás került elfogadásra, mely a szabálytalanság fogalmát, illetve az Európai Közösségek pénzügyi érdekvédelmének területén felmerülő szükséges intézkedéseket és adminsztratív szankciókat határozza meg, a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) pedig olyan speciális szabályozást vezet be, mely alkalmazható minden közösségi tevékenységi körben, és amely a Bizottság által végzett helyszíni adminisztratív ellenőrzésre és vizsgálatra vonatkozik.

               (4)

               Az Amszterdami Szerződés által az EK-Szerződésbe bevezetett 280. cikk foglalta intézményes keretek közé a csalás elleni küzdelmet. Az új szöveg előírja a hatáskör a Bizottság és a tagállamok közötti megoszlását, továbbá a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság közötti szoros és rendszeres együttműködést a közösségi pénzügyi érdekek védelmében.

               (5)

               Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (4) a Bizottságon belül létrehozta az Európai Csalásellenes Hivatalt (OLAF), melynek feladata csalásellenes adminisztratív vizsgálatok végzése. Ezen szolgálat felelőssége kiterjed a közösségi érdekek adminisztratív vagy büntetőjogi eljárás alá vonható, szabálytalan viselkedés elleni védelméhez kapcsolódó minden tevékenységre.

               (6)

               Az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet (6) rögzíti az OLAF tevékenységének jogi kereteit, elsődleges feladatai közt megjelölve a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság közötti olyan együttműködés biztosítását, mely kordinálná a közösségi pénzügyi érdekek csalás elleni védelmére irányuló tevékenységeket.

               (7)

               Az euró pénzhamisítás elleni védelmével kapcsolatban az 1338/2001/EK tanácsi rendelet (7) szoros és rendszeres együttműködést hozott létre nevezetesen a nemzeti hatóságok és a Bizottság között. A rendelet a Bizottságot bízza meg azzal a küldetéssel, hogy megfelelő tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációk útján az egységes európai valuta globális védelmét biztosítsa. A 2001/923/EK tanácsi határozat (8) olyan közösségi program kidolgozásával bízta meg a Bizottságot, mely az euró pénzhamisítás elleni védelme érdekében folytatott eszmecserére, támogatásra és képzésre irányul, és amely végrehajtása a tagállamok együttműködésével történik („Pericles-program”).

               (8)

               Tekintettel a közösségi eszközök fent említett új irányultságaira és a bizottság horizontális funkciójára, szükséges a bizottság tanácsadói hatáskörének elfogadása, csakúgy mint a bizottságon belül a tagállamok képviselete, a tagállamok képviselőinek pedig lehetőséget kell nyújtani arra, hogy az illetékes nemzeti hatóságoktól segítséget kérjenek és kapjanak. A még rugalmasabb bizottsági munkavégzés érdekében szektorspecifikus szakmai munkacsoportok létrehozásának lehetőségét is meg kell teremteni.

               (9)

               Következésképpen a 94/140/EK határozatot módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 94/140/EK határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A Bizottság konzultálhat a bizottsággal a csalások és szabálytalanságok megakadályozásával vagy visszaszorításával, illetve minden olyan törvénytelen tevékenységgel kapcsolatban, amely a Közösség pénzügyi érdekeit veszélyezteti, továbbá a tagállamok illetékes hatóságai közötti, vagy a tagállamok és a Bizottság közötti, a Közösség pénzügyi érdekeit védő együttműködéssel kapcsolatos minden kérdésben, a csalásellenes küzdelem területén illetékes hatóságok közötti szoros és rendszeres együttműködés megszervezése érdekében.
               A Bizottság a Közösség pénzügyi érdekeinek jogi védelmével kapcsolatos tevékenységre, illetve a bankjegy vagy pénzérme formában kibocsátott euro pénzhamisítás elleni védelmére vonatkozó bármely kérdésben konzultálhat a bizottsággal.
               A Bizottság a Közösség pénzügyi érdekeinek jogi védelmével kapcsolatos bármely kérdésben – ideértve a csalásellenes küzdelem területén történő koncepció-kialakítási és együttműködési tevékenységek rendőrségi és bírósági aspektusaihoz kapcsolódó kérdéseket – szintén konzultálhat a bizottsággal.”

               2.

               A 3. cikk a következők szerint módosul:

                           a)

                           Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(1)   A bizottság minden egyes tagállam két-két képviselőjéből áll; a képviselőket az érintett és illetékes nemzeti hatóságok két-két képviselője segítheti.”

                           b)

                           A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(3)   A Bizottság beleegyezésével a bizottság létrehozhat a szektorspecifikus területeken végzett munkáját segítő, megfelelő szakértelemmel rendelkező munkacsoportokat.
                           A bizottság számára a titkársági teendőket a Bizottság látja el.”

               3.

               A 6. cikkben a szerződés 214. cikkére történő hivatkozás helyébe a szerződés 287. cikkére történő hivatkozás lép.

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 25-én.

            a Bizottság részéről

         Siim KALLAS

            alelnök

      (1)  HL L 61., 1994.3.4., 27. o.

      (2)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

      (3)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

      (4)  HL L 136., 1999.5.31., 20. o.

      (5)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

      (6)  HL L 136., 1999.5.31., 8. o.

      (7)  HL L 181., 2001.7.4., 6. o.

      (8)  HL L 339., 2001.12.21., 50. o.


title: 2005/356/EK: A Tanács határozata (2004. december 22.) az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás megkötéséről

text:
               4.5.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 114/9

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. december 22.)
   az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás megkötéséről
   (2005/356/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 94. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével, (3) bekezdésének első albekezdésével és (4) bekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               2001. október 16-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat az Andorrai Hercegséggel egy olyan megállapodásról, amely alkalmas annak biztosítására, hogy az Andorrai Hercegség a megtakarításokból származó kamatjövedelem tényleges megadóztatására a Közösségen belül alkalmazandó intézkedésekkel egyenértékű intézkedéseket fogadjon el.

               (2)

               A tárgyalások eredményeként keletkezett megállapodás szövege összhangban van a Tanács által kiadott tárgyalási irányelvekkel. A megállapodáshoz szándéknyilatkozatot csatolnak, amely egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Andorrai Hercegség között jött létre, és amelynek a szövegét 2004/828/EK tanácsi határozat (2) tartalmazza.

               (3)

               A 2003/48/EK irányelv (3) rendelkezéseinek alkalmazása függ az ezen irányelv intézkedéseivel egyenértékű intézkedéseknek az Andorrai Hercegség általi, az Andorrai Hercegség és a Közösség által kötött megállapodással összhangban történő alkalmazásától.

               (4)

               A 2004/828/EK tanácsi határozatnak megfelelően, valamint a megállapodás megkötéséről szóló, egy későbbi időpontban elfogadandó határozatra is figyelemmel, a megállapodás az Európai Közösség nevében 2004. november 15-én aláírásra került.

               (5)

               A megállapodást a Közösség nevében jóvá kell hagyni.

               (6)

               A megállapodás I. és II. mellékletének kiigazítása érdekében egy egyszerű és gyors eljárás megállapítása szükséges,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és az Andorrai Hercegség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezéseket megállapító megállapodást az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   A megállapodás (4) szövege ezen határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség nevében jóváhagyja a megállapodás mellékleteinek azon módosításait, amelyek biztosítják, hogy azok a 2003/48/EK irányelv 5. cikke a) pontjában hivatkozott bejelentés szerinti illetékes hatóságra vonatkozó adatoknak, valamint az irányelv mellékletébe foglalt adatoknak megfeleljenek.
   3. cikk
   A Közösség nevében a Tanács elnöke megteszi a megállapodás 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott értesítést (5).
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. december 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. VEERMAN

      (1)  Az Európai Parlament 2004. november 17-i véleménye (A Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 359., 2004.12.4., 32. o.

      (3)  HL L 157., 2003.6.26., 38. o. A legutóbb a 2004/66/EK irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.

      (4)  HL L 359., 2004.12.4., 33. o.

      (5)  A megállapodás hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Tanács Főtitkársága teszi közzé.


title: A Tanács határozata ( 2006. március 9. ) az építészeti oktatási és képzési tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
               21.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 68/6

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. március 9.)
   az építészeti oktatási és képzési tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
   (2006/C 68/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az építészeti oktatási és képzési tanácsadó bizottság létrehozásáról szóló, 1985. június 10-i 85/385/EGK tanácsi határozatra és különösen annak 3. és 4. cikkére (1),
   tekintettel a 2003-as csatlakozási okmányra és különösen annak 52. cikke (1) bekezdésére,
   mivel az említett határozat 3. cikkének értelmében a szóban forgó bizottság minden tagállam három szakértőjéből áll, valamint minden tag tekintetében egy póttagból; mivel ugyanezen határozat 4. cikkének értelmében e szakértők és póttagok hivatali ideje három év;
   mivel a Tanács 2001. október 23-i (2) és 2002. március 1-jei (3) határozatában kinevezte az építészeti oktatási és képzési tanácsadó bizottság tagjait és póttagjait a 2004. október 22-ig terjedő időszakra;
   mivel a huszonkét tagállam kormánya megnevezte a tagok és póttagok kinevezésére, helyettesítésére vagy megbízatásuk megújítására jelölteket,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács az e határozat dátumától számított hároméves időszakra az építészeti képzési és oktatási tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak az alábbi személyeket nevezi ki:
   A.   A hivatást gyakorló szakértők

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Belgium

               Jos LEYSSENS

               Michel DE KEYSER

               Cseh Köztársaság

               Petr BÍLEK

               Michal KOHOUT

               Németország

               Ralf NIEBERGALL

               Wolfgang SCHNEIDER

               Észtország

               Tõnu LAIGU

               Veljo KAASIK

               Görögország

               Dionyssios DIGENIS

               Sotiris PAPADOPOULOS

               Spanyolország

               Don Jordi QUEROL i PIERA

               Írország

               John E. O'REILLY

               Eoin O'COFAIGH

               Olaszország

               Leopoldo FREYRIE

               Pierluigi MISSIO

               Ciprus

               Vasos CRISTOU

               Sokratis STRATIS

               Lettország

               Sergejs ŅIKIFOROVS

               Dace KALVĀNE

               Litvánia

               Kęstutis PEMPĖ

               Linas TULEIKIS

               Magyarország

               MAKOVÉNYI Ferenc

                PÁLFI Sándor

               Málta

               David PACE

               David FELICE

               Hollandia

               S. D. NIEUWENDIJK

               R. van der SLUYS

               Ausztria

               Alexander RUNSER

               Johannes Simon STEINER

               Lengyelország

               Tomasz TACZEWSKI

               Stanislaw DEŃKO

               Szlovénia

               Viktor PUST

               Vladimir KRAJCAR

               Szlovákia

               Branislav SOMORA

               Maria LICHVÁROVÁ

               Finnország

               Veikko VASKO

               Pekka SALMINEN

               Svédország

               Anders BODIN

               Katarina NILSSON

               Egyesült Királyság

               R. C. SHRIMPLIN

               Ken TAYLOR

         B.   Az építészeti egyetemi oktatási intézményekből vagy azokkal egyenértékű képzési intézményekből származó szakértők

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Belgium

               Yvon CLOSSEN

               Johan RUTGEERTS

               Cseh Köztársaság

               Ladislav LÁBUS

               Alois NOVÝ

               Németország

               H. BÜHLER

               Rudolf SCHÄFER

               Észtország

               Jüri SOOLEP

               Andres ALVERI

               Görögország

               Constantin-Victor SPYRIDONIDIS

               Írország

               James HORAN

               Loughlin KEALY

               Olaszország

               Mario DOCCI

               Piero ALBISINNI

               Ciprus

               Christos CHATZICHRISTOS

               Mario FOKAS

               Lettország

               Jānis KRASTIŅŠ

               M. Jānis BRIŅĶIS

               Litvánia

               Gintaras ČAIKAUSKAS

               Juozas PALAIMA

               Magyarország

               BALOGH Balázs

               BACHMANN Bálint

               Málta

               Joseph FALZON

               Dennis DE LUCCA

               Hollandia

               L. VAN DUIN

               Aart OXENAAR

               Ausztria

               Christian KÜHN

               Wolf D. PRIX

               Lengyelország

               Stefan WRONA

               Andrzej KADŁUCZKA

               Szlovénia

               Peter GABRIJELČIČ

               Tadeja ZUPANČIČ STROJAN

               Szlovákia

               Julián KEPPL

               Lubica VITKOVÁ

               Finnország

               Juhani KATAINEN

               Simo PAAVILAINEN

               Svédország

               Finn WERNE

               Hasse ERNEFELDT

               Egyesült Királyság

               James A. LOW

               Lawrence JOHNSTON

         C.   A tagállam illetékes hatóságainak szakértői

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Belgium

               Olivier REMACLE

               Benjamin HOUET

               Cseh Köztársaság

               Zuzana BĚHOUNKOVÁ

               Lenka RUDÁ

               Németország

               Vera STAHL

               Michael ELZER

               Észtország

               Priit ENOK

               Martin LEPP

               Görögország

               Nikolaos KATSIMBINIS

               Margarita KARAVASSILI

               Írország

               Michael McCARTHY

               Nancy CALLAGHAN

               Olaszország

               Teresa CUOMO

               Ciprus

               Lilia PAPADOURY

               Antroula FLORIDOU

               Lettország

               Dainis OZOLIŅŠ

               Gunta ARĀJA

               Litvánia

               Gintautas TIŠKUS

               Gediminas BUDREIKA

               Magyarország

               BÁNÓNÉ NYÉKHELYI Mária

               SZABÓ Zsuzsanna

               Málta

               Raymond FARRUGIA

               Carmel MIFSUD BORG

               Hollandia

               M. VAN HECK

               Portugália

               António Vasco MASSAPINA

               Fernando Rocha PINTO

               Ausztria

               Wolfgang LENTSCH

               Evelyn NOWOTNY

               Lengyelország

               Kazimierz Andrzej KOBYLECKI

               Monika MAJEWSKA

               Szlovénia

               Pavli KOC

               Saša GALONJA

               Szlovákia

               Milan MARHAVÝ

               Viktória KOSÁROVÁ

               Finnország

               Anita LEHIKOINEN

               Svédország

               Nina KOWALEWSKA

               Karin DAHL BERGENDORFF

               Egyesült Királyság

               Jon LEVETT

               David PETHERICK

      Kelt Brüsszelben, 2006. március 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. PRÖLL

      (1)  HL L 223., 1985.8.21., 26. o.

      (2)  HL C 320., 2001.11.15., 2. o.

      (3)  HL C 72., 2002.3.21., 1. o.


title: 2002/262/: Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 262/02/COL ( 2002. december 18. ) az átállási költségekhez kapcsolódó állami támogatások vizsgálati módszertanára vonatkozó új iránymutatások bevezetésével az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak harmincötödik alkalommal történő módosításáról

text:
               10.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 123/1

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

   262/02/COL
   (2002. december 18.)
   az átállási költségekhez kapcsolódó állami támogatások vizsgálati módszertanára vonatkozó új iránymutatások bevezetésével az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak harmincötödik alkalommal történő módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére és 3. jegyzőkönyvének 1. cikkére,
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében az állami támogatások tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatósága foganatosítja az EGT-megállapodást,
   MIVEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság értesítéseket vagy iránymutatásokat bocsát ki az EGT-megállapodásban foglalt ügyekben, amennyiben erről az EGT-megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten rendelkezik, vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság szükségesnek ítéli,
   EMLÉKEZTETVE az állami támogatás anyagi jogi és eljárásjogi szabályaira (3), amelyeket az EFTA Felügyeleti Hatóság 1994. január 19-én fogadott el (4);
   MIVEL az Európai Bizottság 2001. július 26-án közleményt fogadott el a villamosenergia-ágazat átállási költségeihez kapcsolódó állami támogatások vizsgálatára vonatkozó elvek meghatározásáról (5),
   MIVEL ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti,
   MIVEL az egész Európai Gazdasági Térségben biztosítani kell az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását,
   MIVEL az EGT-megállapodás XV. mellékletének végén található „ÁLTALÁNOS” fejezet II. pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az egyenlő versenyfeltételek fenntartása érdekében a Bizottsággal folyatott konzultáció után olyan jogi aktusokat kell elfogadnia, amelyek megfelelnek az EK-Bizottságnál elfogadott jogi aktusoknak,
   AZ EURÓPAI Bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   EMLÉKEZTETVE arra, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság e tárgyban 2001. október 19-én többoldalú találkozón konzultált az EFTA-államokkal,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1.

               Az állami támogatásokról szóló iránymutatások új, 21. fejezettel egészülnek ki, amelynek címe Az átállási költségekhez kapcsolódó állami támogatások vizsgálatának módszertana. Az új fejezet szövege e határozat I. mellékletében található.

               2.

               Az EFTA-államokat levélben kell értesíteni a módosításról, elküldve nekik a határozat és az I. melléklet egy példányát. Az EFTA-államokat fel kell kérni, hogy az értesítéstől számított 20 munkanapon belül jelezzék, egyetértenek-e az I. mellékletben javasolt megfelelő intézkedéssel (a 21.4. pont (5) bekezdésének c) pontjában szereplő beszámolási kötelezettség).

               3.

               Az Európai Bizottságot az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyvének d) pontja szerint e határozat és az I. melléklet egy példányának elküldésével kell tájékoztatni.

               4.

               Amennyiben az EFTA-államok jelezték, hogy egyetértenek a megfelelő intézkedésekkel, a határozatot és vele együtt az I. mellékletet közzé kell tenni az Európai Közösségek Hivatalos Lapja EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében.

               5.

               A határozat angol nyelvű szövege hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2002. december 18-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Einar M. BULL

            az elnök

         Hannes HAFSTEIN

            bizottsági testületi tag

      (1)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

      (2)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: állami támogatásokról szóló iránymutatások.

      (4)  Első közzététel: HL L 231., 1994.9.3., 32. EGT-kiegészítés.

      (5)  A közlemény megtalálható a Bizottság alábbi internetes oldalán:
   http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

      MELLÉKLET

         „21.   AZ ÁTÁLLÁSI KÖLTSÉGEKHEZ KAPCSOLÓDÓ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK VIZSGÁLATÁNAK MÓDSZERTANA
         21.1.   BEVEZETÉS

                     (1)

                     A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: az irányelv vagy a 96/92/EK irányelv) meghatározta azokat az elveket, amelyek meghatározzák az európai villamosenergia-ágazat verseny előtti megnyitását.

                     (2)

                     Ezt az irányelvet a 168/1999 EGT-vegyesbizottsági határozat (2) belefoglalta az EGT-megállapodásba is.

                     (3)

                     Az erősen korlátozott versenyről a valódi EGT-szintű versenyre való fokozatos áttérést elfogadható gazdasági körülmények között kell véghezvinni, figyelembe véve a villamosenergia-ágazatra jellemző sajátosságokat. Ezt a szempontot magának az irányelvnek a szövege is kiemeli.

                     (4)

                     Mivel az EFTA-államoknak egyedileg kell megbirkózniuk különféle helyzetekkel, az irányelv 24. cikke lehetővé teszi, hogy az irányelv egyes rendelkezéseinek alkalmazását átmeneti időszakra elhalasszák. A 24. cikkben meghatározott eltérések nem vonatkoznak azokra az állami támogatási mechanizmusokra, amelyek lehetővé teszik a villamosenergia-vállalkozások számára a verseny bevezetéséhez kedvező körülmények között való alkalmazkodást.

                     (5)

                     Ezen iránymutatások célja annak tisztázása, hogy a Hatóság a 96/92/EK irányelvre figyelemmel hogyan kívánja alkalmazni az ilyen állami támogatásokra az EGT-megállapodás szabályait. Ezek az iránymutatások nem érintik a más ide vonatkozó keretszabályokból, iránymutatásokból és értesítésekből származó állami támogatási szabályokat. A Hatóság tehát például a regionális támogatást és a környezetvédelmi támogatást továbbra is a megfelelő iránymutatások szerint engedélyezi. Azok a támogatások pedig, amelyeket az EGT-megállapodás 61. cikke alapján nem lehet engedélyezni, adott esetben továbbra is megvizsgálhatók lesznek az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése alapján.

               21.2.   AZ ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK ÉS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK

                     (1)

                     Az 1999. november 26-i 168/1999 EGT-vegyesbizottsági határozat 1. cikkének i) pontjával kiigazított 96/92/EK irányelv 24. cikke szerint a Hatóság átmeneti intézkedéseket engedélyezhet az irányelvtől való eltérésre (3):
                     »Azok az EFTA-államok, amelyekben az 1999. november 26-i 168/1999 EGT-vegyesbizottsági határozat hatálybalépése előtt nyújtott kötelezettségvállalásokat vagy üzemeltetési garanciákat ezen határozat rendelkezései következtében nem lehet betartani, a 24. cikk (1) és (2) bekezdése alapján átmeneti szabályozást kérhetnek. Az átmeneti időszakra vonatkozó kérelmeket az EFTA Felügyeleti Hatóságnak legkésőbb hat hónappal az 1999. november 26-i 168/1999 EGT-vegyesbizottsági határozat hatálybalépése után kell bejelenteni.«

                     (2)

                     A jelenlegi helyzetet figyelembe véve a Hatóság úgy véli, hogy csak akkor hozhat a 24. cikk értelmében határozatot átmeneti időszakról, ha előzőleg bebizonyosodott, hogy az EFTA-tagállamok által e cikk szerint bejelentett intézkedések nem férnek össze az irányelv IV., V., VI. és VII. fejezetében meghatározott rendelkezésekkel. Az irányelv 24. cikke szerint a rendelkezésektől való eltérést egyedül a Hatóság engedélyezheti.

                     (3)

                     Ennek megfelelően amennyiben valamely EFTA-állam a 168/1999 határozat következtében be nem tartható kötelezettségvállalások és garanciák költségeinek ellensúlyozására egy alapon keresztül járulékrendszert vezet be, erre az intézkedésre a Hatóság a 96/92/EK irányelv 24. cikke szerint nem adhat átmeneti időszakot engedélyező határozatot; az ilyen intézkedéshez nem szükséges az irányelv vonatkozó fejezetei alóli eltérés. Másrészt állami támogatást jelenthet az EGT-megállapodás 61. cikke és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve értelmében.

                     (4)

                     Ezen iránymutatás célja, hogy megmutassa, hogy a Hatóság hogyan kívánja alkalmazni az EGT-megállapodás állami támogatási szabályait a 168/1999 határozat következtében be nem tartható kötelezettségvállalások és garanciák költségeinek ellensúlyozására nyújtott támogatási intézkedések esetén. Az iránymutatások nem vonatkoznak azokra az intézkedésekre, amelyek az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak.

               21.3.   A TÁMOGATHATÓ ÁTÁLLÁSI KÖLTSÉGEK MEGHATÁROZÁSA

                     (1)

                     Az ilyen kötelezettségvállalásokat vagy üzemeltetési garanciákat általában »átállási költségnek« nevezzük. A valóságban számos formában előfordulhatnak: hosszú távú adásvételi szerződések, kifejezett vagy hallgatólagos értékesítési garanciával vállalt beruházások, a rendes tevékenységi körön kívül vállalt beruházások stb. Az ilyen kötelezettségvállalások vagy garanciák akkor minősülhetnek a Hatóság által is elismert támogatható átállási költségeknek, ha megfelelnek az alábbi feltételeknek:

                                 (a)

                                 Az átállási költségeknek számító »kötelezettségvállalások vagy üzemeltetési garanciák«1999. november 27., azaz a 168/1999 határozat hatálybalépése előtt jöttek létre.

                                 (b)

                                 Az ilyen kötelezettségvállalások vagy garanciák meglétét és érvényességét a megfelelő jogi és szerződéses rendelkezésekre és a létrejöttük törvényi összefüggéseire figyelemmel kell igazolni.

                                 (c)

                                 Fennáll annak a veszélye, hogy a 96/92/EK irányelv rendelkezéseinek következtében a kötelezettségvállalásokat vagy üzemeltetési garanciákat nem tartják be. Tehát akkor minősülhetnek a kötelezettségvállalások vagy garanciák átállási költségnek, ha az irányelv hatásai következtében gazdaságtalanná válnak, és jelentősen befolyásolják az érintett vállalkozás versenyképességét. A vállalkozásnak egyebek között könyvelési tételekkel (pl. rendelkezések) kell kimutatnia a kötelezettségvállalás vagy garancia várható hatását.
                                 Amennyiben a szóban forgó kötelezettségvállalás vagy garancia következtében – és támogatás vagy átmeneti intézkedések hiányában – veszélyben forog a vállalkozás életképessége, a kötelezettségvállalás vagy a garancia megfelel a megelőző bekezdésben megállapított feltételeknek.
                                 Az ilyen kötelezettségvállalások vagy garanciák hatását az érintett vállalkozások versenyképességére vagy életképességére összevontan kell megvizsgálni. Ahhoz, hogy egy kötelezettségvállalás vagy garancia átállási költségnek minősüljön, szükséges, hogy ok-okozati összefüggés legyen megállapítható a 168/1999 határozat hatálybalépése és aközött, hogy az érintett vállalkozás nehézen tudja betartani vagy biztosítani az ilyen kötelezettségvállalásokat vagy garanciákat. Az ilyen ok-okozati összefüggés megállapítása során a Hatóság figyelembe veszi az érintett vállalkozást sújtó villamosenergia-árcsökkenést vagy a piaci részesedés elvesztését. Nem minősülnek átállási költségnek azok a kötelezettségvállalások vagy garanciák, amelyeket a 168/1999 határozat hatálybalépésétől függetlenül nem lehet betartani.

                                 (d)

                                 A kötelezettségvállalásoknak vagy garanciáknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben egy vállalkozás fizetés ellenében visszavonhatja vagy módosíthatja az ilyen kötelezettségvállalásokat vagy garanciákat, ezt a támogatható átállási költségek kiszámításánál figyelembe kell venni.

                                 (e)

                                 Azok a kötelezettségvállalások vagy garanciák, amelyek egyazon csoporthoz tartozó vállalkozásokat kötnek össze, nem tekinthetők átállási költségeknek.

                                 (f)

                                 Az átállási költségek az adott kötelezettségvállalások vagy garanciák alapján ténylegesen befektetett, kifizetett vagy fizetendő összegeknek megfelelő gazdasági költségek: átalányszámítás tehát csak abban az esetben fogadható el, ha az bizonyítottan tükrözi a gazdasági valóságot.

                                 (g)

                                 Az átállási költségekhez nem számítható be a kötelezettségvállalásokhoz vagy garanciákhoz kapcsolódó bevétel, haszon vagy hozzáadott érték.

                                 (h)

                                 Az átállási költségekhez nem számítható be semmilyen, a vonatkozó eszközök tekintetében kifizetett vagy fizetendő támogatás. Amennyiben egy kötelezettségvállalás vagy üzemeltetési garancia állami támogatással támogatott beruházásra vonatkozik, a támogatás értékét le kell vonni a kötelezettségvállalásból vagy garanciából származó átállási költségekből.

                                 (i)

                                 Amennyiben a 168/1999 határozat következtében a kötelezettségvállalások vagy garanciák betartása nehézségekbe ütközik, és emiatt átállási költségek merülnek fel, a támogatható átállási költségek kiszámítása során figyelembe kell venni a nemzeti és közösségi villamosenergia-piacokon fennálló gazdasági és versenyfeltételek tényleges időbeli változását. Amennyiben tehát a kötelezettségvállalások vagy garanciák a villamosenergia-árak várható esése miatt minősülhetnek átállási költségeknek, az átállási költségek kiszámítása során figyelembe kell venni a villamosenergia-árak tényleges mozgását.

                                 (j)

                                 Nem adhatnak okot átállási költségekre a 168/1999 határozat nemzeti jogba történő átültetése előtt leírt költségek. Azonban megfelelhetnek az átállási költségeknek az olyan rendelkezések vagy az érintett vállalkozás mérlegében feltüntetett eszközökre vonatkozó értékcsökkenések, amelyeknek kifejezett célja a határozat várható hatásainak figyelembevétele.

                                 (k)

                                 A támogatható átállási költségek nem haladhatják meg az ahhoz szükséges minimális szintet, hogy az érintett vállalkozás továbbra is betarthassa a 168/1999 határozattal kétségbe vont (4) kötelezettségvállalásokat vagy garanciákat, vagy biztosíthassa az azoknak való megfelelést. Következésképpen kiszámításuk során az érintett vállalkozás szempontjából (támogatás nélkül) leggazdaságosabb megoldást kell figyelembe venni. Ez többek között jelentheti az átállási költségekre okot adó kötelezettségvállalások vagy garanciák megszüntetését is, vagy az átállási költségekre okot adó eszközök részbeni vagy teljes megszüntetését (amennyiben ez nem ellentétes maguknak a kötelezettségvállalásoknak vagy garanciáknak az elveivel).

                                 (l)

                                 E módszertan értelmében nem minősülhetnek támogatható átállási költségeknek azok a költségek, amelyeket egy adott vállalkozásnak az irányelv 26. cikkében jelzett határidőn (2006. november 26.) túl kell viselnie (5). Azonban amennyiben szükségesnek tűnik, a Hatóság a kellő időben figyelembe vehet ilyen kötelezettségvállalásokat vagy garanciákat, és adott esetben a közös villamosenergia-piac megnyitásának következő szakaszában támogatható átállási költségeknek tekintheti azokat.

                                 (m)

                                 Amennyiben egy EFTA-állam a 168/1999 EGT-vegyesbizottsági határozatban előírtnál gyorsabban nyitja meg piacát, a Hatóság támogatható átállási költségnek tekintheti e módszertan szerint azokat a költségeket, amelyeket egyes vállalkozásoknak az irányelv 26. cikkében jelzett idő után kell viselniük, amennyiben az ilyen költség a fenti 21.3 szakasz a)–l) pontjának megfelelő kötelezettségvállalásokból vagy garanciákból származik, feltéve, hogy ezek időtartama nem lépi túl 2010. december 31-ét.

               21.4.   AZ ÁTÁLLÁSI KÖLTSÉGEK ÉS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK

                     (1)

                     Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében foglalt általános elv szerint tilos az állami támogatás. Azonban a cikk (2) és (3) bekezdése ettől az általános szabálytól néhány eltérésről rendelkezik. Továbbá az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése szerint »az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások« olyan mértékben tartoznak az EGT-megállapodás szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelmet ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a szerződő felek érdekeivel.

                     (2)

                     Az ezen irányelvben meghatározott támogatható átállási költségeknek megfelelő állami támogatás célja, hogy megkönnyítse a villamosenergia-vállalkozások átállását a villamos energia versenyző piacára. A Hatóság olyan mértékben egyezhet bele az ilyen támogatásba, amennyiben az ellensúlyozza a verseny torzulását azáltal, hogy hozzájárul azon közös cél eléréséhez, amelyet a piaci erők nem tudtak elérni. A villamosenergia-vállalkozások számára a nagymértékben zárt piacról a részben liberalizált piacra való átállást megkönnyítő támogatás nem jelenthet a közös érdekkel ellentétes versenytorzulást, mivel időben és hatásában korlátozott, és mivel a villamosenergia-piac liberalizációja az EGT-piac általános érdeke, és kiegészíti a belső piac létrehozására irányuló lépéseket. A Hatóság továbbá azon a nézeten van, hogy az átállási költségekre nyújtott támogatás lehetővé teszi, hogy a villamosenergia-vállalkozások csökkentsék a jelentős kötelezettségvállalásaikhoz vagy beruházásaikhoz kapcsolódó kockázatokat, és így ösztönözheti őket arra, hogy hosszú távon fenntartsák beruházásaikat. Végül az átállási költségek kompenzációja nélkül nagyobb lenne annak a kockázata, hogy az érintett vállalkozás teljes egészében a végfogyasztókra hárítaná a gazdaságtalan kötelezettségvállalás vagy garancia költségét.

                     (3)

                     Más liberalizált piacokhoz képest a villamosenergia-piaci átállási költségeket kompenzáló támogatást indokolhatja az is, hogy a villamosenergia-piac liberalizációját nem kíséri sem gyorsabb technológiai fejlődés, sem megnövekedett kereslet, és a környezetvédelem, az ellátás biztonsága és az EGT-országok gazdaságának zökkenőmentes működése szempontjából aligha képzelhető el, hogy az állami támogatás megfontolásával a Hatóság addig várjon, amíg a villamosenergia-vállalkozások nehézségekkel találják magukat szemben.

                     (4)

                     Mindezek alapján a Hatóság azon a véleményen van, hogy az átállási költségek ellensúlyozására nyújtott támogatásra rendesen eltérés alkalmazható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, amennyiben megkönnyíti bizonyos gazdasági tevékenységek fejlődését anélkül, hogy a közös érdekkel ellentétes mértékben hátrányosan befolyásolná a kereskedelmi feltételeket.

                     (5)

                     A Hatóság az EGT állami támogatási rendelkezéseiről szóló iránymutatásaiból – ideértve a környezetvédelmi állami támogatásról szóló iránymutatásokat (6) – származó konkrét rendelkezések sérelme nélkül elvileg az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethetőnek fogadhatja el a támogatható átállási költségek ellensúlyozására nyújtott támogatást, amennyiben az megfelel az alábbi feltételeknek:

                                 (a)

                                 A támogatás célja, hogy egyértelműen meghatározott és elkülönített támogatható átállási költségeket ellensúlyozzon. A támogatás semmiképpen nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét.

                                 (b)

                                 A támogatás kifizetésére irányuló rendelkezésekben figyelembe kell venni a verseny későbbi fejleményeit. Az ilyen fejleményeket mennyiségileg kifejezhető tényezőkkel lehet mérni (árak, piaci részesedések, az EFTA-államok által jelzett egyéb releváns tényezők). Mivel a versenyfeltételek változása közvetlenül befolyásolja a támogatható átállási költségek összegét, a kifizetett támogatás összege szükségszerűen függ a verseny valós alakulásától, és az idővel kifizetett támogatás kiszámítása során figyelembe kell venni az érintett tényezők változását, hogy fel lehessen mérni az elért verseny mértékét.

                                 (c)

                                 Az EFTA-államnak éves beszámolót kell küldenie a Hatóságnak, amelyben leírja a villamosenergia-piacán fennálló versenyhelyzet alakulását, és többek között jelzi a releváns, mennyiségileg meghatározható tényezők megfigyelt változásait. Az éves beszámolóban részletesen le kell írni, hogy hogyan számították ki az adott évre figyelembe vett átállási költségeket, és fel kell tüntetni a kifizetett támogatás összegeit.

                                 (d)

                                 A Hatóság kedvezően veszi a vizsgálat során, ha az átállási költségek ellensúlyozására nyújtott támogatás degresszív jellegű; mivel ez hozzájárul ahhoz, hogy az érintett vállalkozás felgyorsítsa a liberalizált villamosenergia-piacra való felkészülést.

                                 (e)

                                 Előre meg kell határozni az egy vállalkozásnak az átállási költségek ellensúlyozására kifizethető támogatás maximális összegét. Ennek során figyelembe kell venni a vállalkozás termelékenységében elérhető javulást.
                                 Szintén egyértelműen meg kell határozni előre az átállási költségek ellensúlyozására nyújtott támogatás kiszámításának és finanszírozásának részletes szabályait és a támogatás nyújtásának maximális időtartamát. A támogatásról szóló értesítésben le kell írni, hogy az átállási költségek kiszámításánál hogyan kell figyelembe venni a b) pontban említett különböző tényezők változásait.

                                 (f)

                                 A támogatások halmozásának elkerülése érdekében az EFTA-államnak előre vállalnia kell, hogy nem fizet megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást azoknak a vállalkozásoknak, amelyek részesülnek az átállási költségekkel kapcsolatos támogatásból. A Hatóság véleménye szerint a várhatóan nem hosszú életképességű eszközberuházásokhoz kapcsolódó átállási költségek kompenzációja nem könnyíti meg a villamosenergia-ipar átállását a liberalizált piacra, ezért nem alkalmazható rá az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt eltérés.

                     (6)

                     Azonban a Hatóság legkomolyabb kétségének az olyan támogatással kapcsolatban ad hangot, amelynek célja a fenti kritériumoknak meg nem felelő vagy olyan átállási költségek ellensúlyozása, amelyek révén a verseny a közös érdekkel ellentétesen torzulhat az alábbi okokból:

                                 (a)

                                 A támogatás nem kapcsolódik a fenti meghatározásnak megfelelő támogatható átállási költségekhez vagy világosan meghatározott és elkülönített átállási költségekhez, vagy meghaladja a támogatható átállási költségek összegét.

                                 (b)

                                 A támogatás célja, hogy részben vagy egészben a 168/1999 határozat hatálybalépése előtti bevételeket biztosítsa, anélkül, hogy szigorúan a verseny bevezetéséből fakadó támogatható átállási költségeket venné figyelembe.

                                 (c)

                                 A támogatás összegét nem igazítják ki az átállási költségek megbecslésekor kialakult eredeti gazdasági és piaci feltevések és az idővel bekövetkezett valós változások közti különbségeknek megfelelően.

               21.5.   AZ ÁTÁLLÁSI KÖLTSÉGEK ELLENSÚLYOZÁSÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁS FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDSZEREI

                     (1)

                     Az EFTA-államok szabadon választhatják meg az átállási költségeket ellensúlyozó támogatás finanszírozására általuk legmegfelelőbbnek ítélt módszereket. Azonban a Hatóság a támogatás engedélyezésekor meggyőződik arról, hogy a finanszírozási módszerek nem ellentétes hatásúak-e a 96/92/EK irányelv célkitűzéseivel és a szerződő felek érdekeivel. A szerződő felek érdekei között figyelembe kell venni a fogyasztóvédelmet, az áruk és szolgáltatások szabad mozgását és a versenyt.

                     (2)

                     A finanszírozási módszerek nem téríthetik el a külső vállalkozásokat vagy az új szereplőket attól, hogy bizonyos nemzeti vagy regionális piacokon fellépjenek. Az átállási költségek ellensúlyozására nyújtott támogatás ezért nem finanszírozható az EGT-államok között szállított villamos energiára kivetett járulékokból vagy a termelő és a fogyasztó közti távolsághoz kapcsolódó járulékokból.

                     (3)

                     A Hatóság azt is biztosítja, hogy az átállási költségek ellensúlyozására nyújtott támogatás finanszírozása során a támogatható és a nem támogatható fogyasztók igazságos bánásmódban részesülnek. Ezért a 21.4. szakasz c) pontjában említett éves jelentésben támogatható és nem támogatható fogyasztók szerint részletesen le kell bontani az átállási költségek ellensúlyozására szánt finanszírozási forrásokat. Amennyiben a nem támogatható fogyasztók a villamosenergia-díj révén közvetlenül részt vesznek az átállási költségek finanszírozásában, ezt egyértelműen jelezni kell. A támogatható és a nem támogatható csoportra kivetett hozzájárulás nem haladhatja meg az adott fogyasztókra eső piaci részesedésnek megfelelő ellensúlyozandó átállási költségek arányát.

                     (4)

                     Amennyiben magánvállalkozás gyűjti az átállási költségeket ellensúlyozó támogatási mechanizmusokat finanszírozó pénzeszközöket, az alap vezetőségének ezeket egyértelműen el kell különítenie a vállalkozás rendes forrásaitól. Az ilyen beruházások nem termelhetnek hasznot az azokat irányító vállalkozásnak.

               21.6.   EGYÉB ÉRTÉKELÉSI TÉNYEZŐK

                     (1)

                     Az átállási költségek ellensúlyozására nyújtott állami támogatás vizsgálatakor a Hatóság figyelembe veszi az érintett hálózat összekapcsolódását és a villamosenergia-ágazat szerkezetét is. A kisebb, az EGT többi részével kismértékben összekapcsolt hálózatoknak nyújtott támogatás kevésbé torzíthatja a versenyt.

                     (2)

                     Ez az átállási költségekre vonatkozó módszertan nem érinti az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartozó régiókban a nemzeti regionális támogatásról szóló iránymutatások (7) alkalmazását. Az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése szerint amennyiben az állami támogatások szabályainak az átállási költségekre való alkalmazása jogilag vagy ténylegesen akadályozza az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozásokra bízott sajátos feladatok végrehajtását, e szabályoktól el lehet térni, feltéve, hogy a kereskedelmet ez nem befolyásolja olyan mértékben, amely ellentétes a szerződő felek érdekeivel.

                     (3)

                     A 168/1999 határozatból következő átállási költségek ellensúlyozására szóló állami támogatásra e módszertanban meghatározott szabályok attól függetlenül alkalmazandók, hogy az érintett vállalkozások állami vagy magántulajdonban vannak-e.”

         (1)  HL L 27., 1997.1.30., 20. o.

         (2)  HL L 61., 2001.3.1., 23. o. és 11. EGT-kiegészítés, 2001.3.1., 221. o.

         (3)  A 168/1999 határozat 3. cikke így szól: »Ez a határozat 1999. november 27-én lép hatályba, amennyiben az EGT-Vegyesbizottság a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerinti minden értesítést megkapott.«

         (4)  Hosszú távú értékesítési vagy vételi szerződés esetén tehát az átállási költségeket úgy kell kiszámolni, hogy össze kell hasonlítani azokkal a feltételekkel, amelyekkel egy liberalizált piacon, minden más feltétel változatlansága mellett a vállalkozás rendesen képes lett volna értékesíteni vagy beszerezni az érintett terméket.

         (5)  Úgy kell értelmezni, hogy azok a beruházások, amelyek nem téríthetők vissza, vagy gazdaságilag nem életképesek a villamos energia belső piacának liberalizációja következtében, e módszer értelmében átállási költségeknek minősülhetnek, beleértve azokat az eseteket, amelyek elvileg meghosszabbítandóak 2006 után is. Továbbá indokolt esetben támogatható átállási költségnek minősülhetnek e módszertan szerint azok a kötelezettségvállalások vagy garanciák, amelyeket 2006. november 26. után is mindenképpen be kell tartani, mert ennek hiányában komoly veszélybe kerül a környezetvédelem, a közbiztonság, a dolgozók szociális védelme vagy a villamosenergia-hálózat biztonsága.

         (6)  HL L 237., 2001.9.6., 16. o.

         (7)  HL L 111., 1999.4.29. és 18. EGT-kiegészítés. Ezzel összefüggésben lásd az állami támogatásról szóló iránymutatások 25. fejezetét.


title: 2011/407/EU: A Tanács határozata ( 2011. június 6. ) az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) és 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontjáról

text:
               12.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 182/12

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. június 6.)
   az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) és 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontjáról
   (2011/407/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 48. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikkének (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) VI. melléklete tartalmazza a szociális biztonságra vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat, és a 37. jegyzőkönyv tartalmazza azon bizottságok listáját, amelyekben az EGT EFTA-államok részt vesznek.

               (2)

               Helyénvaló a megállapodásba belefoglalni a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2), a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 988/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4). Helyénvaló továbbá belefoglalni a megállapodásba az igazgatási bizottság néhány határozatát és ajánlását. Továbbá, módosítani kell a 37. jegyzőkönyvet, hogy annak a bizottságokat felsoroló listája tartalmazza a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságot, amit a 883/2004/EK rendelet hozott létre.

               (3)

               Az EGT-megállapodás VI. mellékletét és 37. jegyzőkönyvét megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyetlen cikk
   Az Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) és 37. jegyzőkönyvének tervezett módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontja az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.

      Kelt Brüsszelben, 2011. június 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         RÉTHELYI M.

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (3)  HL L 284., 2009.10.30., 43. o.

      (4)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

      TERVEZET
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2011 HATÁROZATA
      (…)
      az EGT-megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) és 37. jegyzőkönyvének módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra és különösen annak 98. cikkére és 101. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) VI. mellékletét a …-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

                  (2)

                  A megállapodás 37. jegyzőkönyvét a …-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat (2) módosította.

                  (3)

                  A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (4)

                  A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 988/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (5)

                  A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (6)

                  A dokumentumok érvényességére, az alkalmazandó jogszabályok meghatározására és a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellátások biztosítására vonatkozó, párbeszéden alapuló és békéltető eljárás létrehozásáról szóló, 2009. június 12-i A1. határozatot (6) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (7)

                  A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiküldött munkavállalókra és az illetékes államon kívül ideiglenesen munkát végző önálló vállalkozókra alkalmazandó jogszabályokról szóló 12. cikke értelmezéséről szóló, 2009. június 12-i A2. határozatot (7) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (8)

                  A 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében említett elektronikus úton történő adatcserével kapcsolatos átmeneti időszakra vonatkozó gyakorlati rendelkezésekről szóló, 2009. június 12-i E1. határozatot (8) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (9)

                  A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a családi ellátások halmozódása esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokról szóló 68. cikke értelmezéséről szóló, 2009. június 12-i F1. határozatot (9) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (10)

                  Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletről a 883/2004/EK és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való áttérés keretéről, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság határozatainak és ajánlásainak alkalmazásáról szóló, 2009. június 12-i H1. határozatot (10) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (11)

                  A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési módszereiről és összetételéről szóló, 2009. június 12-i H2. határozatot (11) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (12)

                  A rokkantsági, az öregségi és a túlélő hozzátartozói ellátások odaítélése esetén a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (4) bekezdésének, 58. cikkének és 87. cikke (5) bekezdésének értelmezéséről szóló, 2009. június 12-i P1. határozatot (12) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (13)

                  Az európai egészségbiztosítási kártyáról szóló, 2009. június 12-i S1. határozatot (13) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (14)

                  Az európai egészségbiztosítási kártyára vonatkozó technikai előírásokról szóló, 2009. június 12-i S2. határozatot (14) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (15)

                  A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke (1) bekezdésének és 27. cikke (1) bekezdésének, valamint a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke A) pontja (3) bekezdésének hatálya alá tartozó ellátások meghatározásáról szóló, 2009. június 12-i S3. határozatot (15) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (16)

                  A 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az eltartott családtagok számára tekintettel nyújtott munkanélküli ellátás emelésére vonatkozó 54. cikke (3) bekezdéséről szóló, 2009. június 12-i U1. határozatot (16) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (17)

                  A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (2) bekezdésének a határ menti munkavállalóktól eltérő, a legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói időszakuk során az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén lakóhellyel rendelkező teljes munkanélküli személyek munkanélküli ellátásokra való jogosultságára vonatkozó hatályáról szóló, 2009. június 12-i U2. határozatot (17) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (18)

                  A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett munkanélküli személyekre alkalmazandó „részleges munkanélküliség” fogalmának hatályáról szóló, 2009. június 12-i U3. határozatot (18) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (19)

                  A valamely állam saját állampolgárai által a szociális biztonság tárgyában harmadik országgal megkötött kétoldalú egyezmény alapján élvezett előnyök más tagállamok állampolgárságával rendelkező munkavállalók számára történő biztosításáról rendelkező Gottardo-ítéletről szóló, 2009. június 12-i P1. ajánlást (19) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (20)

                  A lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató munkanélküli személyekre alkalmazandó jogszabályokról szóló, 2009. június 12-i U1. ajánlást (20) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (21)

                  A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (1) bekezdése a) pontjának az illetékes államtól eltérő tagállamban szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató házastársukat vagy élettársukat kísérő munkanélküli személyekre történő alkalmazásáról szóló, 2009. június 12-i U2. ajánlást (21) bele kell foglalni a megállapodásba.

                  (22)

                  A megállapodás rendelkezéseinek érvényesülése érdekében a megállapodás 37. jegyzőkönyve kiegészül a 883/2004/EK rendelet által létrehozott, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottsággal, és módosítani kell a VI. mellékletet az említett bizottságban és a mellette működő testületekben való részvételre vonatkozó eljárások meghatározása céljából.

                  (23)

                  A 883/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 1408/71/EGK tanácsi rendeletet (22), amely ebből következően a megállapodást illetően hatályát veszti.

                  (24)

                  A 987/2009/EK rendelet 2010. május 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 574/72/EGK tanácsi rendeletet (23), amely ebből következően a megállapodást illetően hatályát veszti.

                  (25)

                  A „Jogi aktusok, amelyeket a szerződő felek kellően figyelembe vesznek” és a „Jogi aktusok, amelyeket a szerződő felek tudomásul vesznek” fejezetben szereplő összes jogi aktus elavult, ennélfogva azok a megállapodás értelmében hatályukat vesztik,

            ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A megállapodás VI. melléklete az e határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul.
      2. cikk
      A megállapodás 37. jegyzőkönyve (mely tartalmazza a 101. cikkben említett listát) 5. pontjának (A migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság) szövege helyébe a következő szöveg lép:

         „A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság (883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet).”.

      3. cikk
      A 883/2004/EK, a 987/2009/EK és a 988/2009/EK rendeletnek, az A1., A2., E1., F1., H1., H2., P1., S1., S2., S3., U1., U2. és U3. határozatoknak, valamint a P1., U1. és U2. ajánlásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
      4. cikk
      Ez a határozat azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megkapta (24).
      5. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt Brüsszelben,

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

               az EGT Vegyes Bizottság

               titkárai

         (1)  HL L …

         (2)  HL L …

         (3)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

         (4)  HL L 284., 2009.10.30., 43. o.

         (5)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

         (6)  HL C 106., 2010.4.24., 1. o.

         (7)  HL C 106., 2010.4.24., 5. o.

         (8)  HL C 106., 2010.4.24., 9. o.

         (9)  HL C 106., 2010.4.24., 11. o.

         (10)  HL C 106., 2010.4.24., 13. o.

         (11)  HL C 106., 2010.4.24., 17. o.

         (12)  HL C 106., 2010.4.24., 21. o.

         (13)  HL C 106., 2010.4.24., 23. o.

         (14)  HL C 106., 2010.4.24., 26. o.

         (15)  HL C 106., 2010.4.24., 40. o.

         (16)  HL C 106., 2010.4.24., 42. o.

         (17)  HL C 106., 2010.4.24., 43. o.

         (18)  HL C 106., 2010.4.24., 45. o.

         (19)  HL C 106., 2010.4.24., 47. o.

         (20)  HL C 106., 2010.4.24., 49. o.

         (21)  HL C 106., 2010.4.24., 51. o.

         (22)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o.

         (23)  HL L 74., 1972.3.27., 1. o.

         (24)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

         MELLÉKLET

            AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG … HATÁROZATÁHOZ

         A VI. melléklet szövegének helyébe a következő szöveg lép:

            „BEVEZETÉS
            Amennyiben az ebben a mellékletben hivatkozott jogi aktusok a Közösség jogrendjére jellemző olyan fogalmakat tartalmaznak vagy eljárásokra hivatkoznak, mint:

                        —

                        preambulumok,

                        —

                        a közösségi jogi aktusok címzettjei,

                        —

                        hivatkozások az EU területeire vagy nyelveire,

                        —

                        hivatkozások az EU-tagállamok, közintézményeik, vállalkozásaik vagy magánszemélyeik egymás vonatkozásában fennálló jogaira és kötelezettségeire, és

                        —

                        hivatkozások az információs és bejelentési eljárásokra,

                  úgy a horizontális kiigazításokról szóló 1. jegyzőkönyvet kell alkalmazni, hacsak ez a melléklet másként nem rendelkezik.
            ÁGAZATI KIIGAZÍTÁSOK

                        I.

                        E melléklet alkalmazásában és az 1. jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül a „tagállam(ok)” kifejezésbe a hivatkozott jogi aktusokban említett államok mellett bele kell érteni Izlandot, Liechtensteint és Norvégiát is.

                        II.

                        Az ebben a mellékletben a megállapodás értelmében hivatkozott jogi aktusok rendelkezéseinek alkalmazásában az EU-Bizottság mellett működő, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság jogai és kötelezettségei, valamint az említett igazgatási bizottság mellett működő könyvvizsgáló bizottság és Adatkezelési Technikai Bizottság jogai és kötelezettségei a megállapodás VII. része értelmében átszállnak az EGT Vegyes Bizottságra.

                  I.   ÁLTALÁNOS SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI KOORDINÁCIÓ

            HIVATKOZOTT JOGSZABÁLYOK

                        1.

                           32004 R 0883: az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 883/2004/EK rendelete a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 166., 2004.4.30., 1. o.), az alábbi módosítással:

                                    —

                                       32009 R 0988: az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 988/2009/EK rendelete (HL L 284., 2009.10.30., 43. o.).

                              E megállapodás alkalmazásában a 883/2004/EK rendelet rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

                                    a)

                                    A 87. cikk (10) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                                    „Liechtenstein tekintetében a 65. cikk (2) és (3) bekezdésének második mondata legkésőbb 2012. május 1-jétől alkalmazandók.”

                                    b)

                                    Az I(I). melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND
                                    Tartásdíj megelőlegezése a szociális biztonságról szóló 100/2007 törvény szerint.
                                    LIECHTENSTEIN
                                    Tartásdíj megelőlegezése a tartásdíjak megelőlegezéséről szóló 1989. június 21-i módosított törvény szerint.
                                    NORVÉGIA
                                    Gyermektartásdíj megelőlegezése a gyermektartásdíj megelőlegezéséről szóló 1989. február 17-i 2. törvény szerint.”

                                    c)

                                    Az I(II). melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND
                                    A nemzetközi örökbefogadás költségeinek fedezését szolgáló átalányösszegű támogatások az örökbefogadási támogatásokról szóló 152/2006 törvény szerint.
                                    NORVÉGIA
                                    A nemzeti biztosítási törvény szerint szüléskor kifizetendő átalányösszegű támogatások.
                                    A nemzeti biztosítási törvény szerint örökbefogadáskor kifizetendő átalányösszegű támogatások.”

                                    d)

                                    A II. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND–DÁNIA
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
                                    IZLAND–FINNORSZÁG
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
                                    IZLAND–SVÉDORSZÁG
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
                                    IZLAND–NORVÉGIA
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
                                    NORVÉGIA–DÁNIA
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
                                    NORVÉGIA–FINNORSZÁG
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
                                    NORVÉGIA–SVÉDORSZÁG
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).”

                                    e)

                                    A III. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND
                                    NORVÉGIA”.

                                    f)

                                    A IV. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND
                                    LIECHTENSTEIN”.

                                    g)

                                    A VIII. melléklet 1. része a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND
                                    Valamennyi kérelem az öregségialapnyugdíj-rendszerből és a közszolgálati alkalmazottak számára meghatározott ellátások rendszeréből.
                                    LIECHTENSTEIN
                                    Valamennyi öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági biztosítással kapcsolatos, a kötelező nyugdíjrendszerből származó nyugdíj iránti kérelem, valamint az üzemi nyugdíjbiztosítási rendszerből származó öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági nyugdíj iránti kérelem, amennyiben az adott nyugdíjalap szabályzata nem tartalmaz levonásra vonatkozó rendelkezéseket.
                                    NORVÉGIA
                                    Valamennyi öregségi nyugdíj iránti kérelem, kivéve a IX. mellékletben említett nyugdíjakat.”

                                    h)

                                    A VIII. melléklet 2. része a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND
                                    Öregségi foglalkoztatási nyugdíjrendszer.
                                    LIECHTENSTEIN
                                    Öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági nyugdíjak az üzemi nyugdíjbiztosítási rendszerből.”

                                    i)

                                    A IX(I). melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND
                                    A szociális biztonságról szóló 100/2007 törvény szerinti gyermek utáni pótlék és a kötelező nyugdíjbiztosításról és a nyugdíjalapok működéséről szóló 129/1997 törvény szerinti gyermek utáni pótlék.”

                                    j)

                                    A IX(II). melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND
                                    A szociális biztonságról szóló 100/2007 törvény szerinti, alapnyugdíj, nyugdíjpótlék és korhoz kötött nyugdíjpótlék formájában nyújtott rokkantsági nyugdíj.
                                    A kötelező nyugdíjbiztosításról és a nyugdíjalapok működéséről szóló 129/1997 törvény szerinti rokkantsági nyugdíj.
                                    NORVÉGIA
                                    A norvég rokkantsági nyugdíjak, abban az esetben is, ha azokat öregségi nyugdíjjá alakítják át a nyugdíjkorhatár elérésekor, és valamennyi (túlélő hozzátartozói és öregségi) nyugdíj, amelyeket az elhalálozott személy nyugdíjjövedelme alapján határoznak meg.”

                                    k)

                                    A X. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „LIECHTENSTEIN

                                                a)

                                                Vak személyeknek nyújtott támogatások (a vak személyeknek nyújtott támogatásokról szóló, 1970. december 17-i törvény módosítása).

                                                b)

                                                Anyasági támogatások (az anyasági támogatásokról szóló, 1981. november 25-i törvény módosítása).

                                                c)

                                                Az öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági kiegészítő ellátások (az öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági kiegészítő ellátásokról szóló, 1965. december 10-i törvény módosítása).

                                          NORVÉGIA

                                                a)

                                                A nemzeti biztosítási törvénnyel összhangban olyan személyeknek nyújtott garantált minimális kiegészítő nyugdíj, akik fogyatékossággal születtek, vagy fiatal korban lettek fogyatékosok.

                                                b)

                                                Különleges ellátások a Norvégiában rövid ideig tartózkodó személyeknek adott kiegészítő juttatásokról szóló, 2005. április 29-i 21. számú törvénnyel összhangban.”

                                    l)

                                    A XI. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND

                                                1.

                                                            a)

                                                            A 6. cikkben foglalt rendelkezések ellenére azok a személyek, akik nem álltak munkaviszonyban egy vagy több EU-tagállamban vagy EFTA-államban, csak akkor jogosultak izlandi szociális nyugdíjra, ha jelenleg vagy korábban legalább három évig Izlandon állandó lakóhellyel rendelkeznek/rendelkeztek, feltéve, ha megfelelnek az izlandi jogszabályok által előírt korhatároknak.

                                                            b)

                                                            A fent említett rendelkezések nem alkalmazandók az izlandi szociális nyugdíjjogosultságra olyan személyek családtagjai esetében, akik jelenleg vagy korábban Izlandon munkaviszonyban állnak/álltak, vagy diákok, illetve családtagjaik számára.

                                                2.

                                                Ha a munkaviszony vagy önálló vállalkozás Izlandon megszűnt, és a biztosítási esemény egy olyan másik tagállamban folytatott munkaviszony vagy önálló vállalkozás folyamán merül fel, amelyre ezt a rendeletet alkalmazni kell, és ahol az izlandi társadalombiztosítási és kiegészítő biztosítási rendszerekből (nyugdíjalapokból) származó, keresőképtelenség esetén járó nyugdíj már nem foglalja magába a biztosítási esemény és a nyugdíjkorhatár közötti időt (jövő időszak), akkor egy másik, a rendelet hatálya alá tartozó tagállam jogszabályai szerinti biztosítási időszakokat úgy kell figyelembe venni a jövő időszak követelménye szempontjából, mintha azok izlandi biztosítási időszakok lennének.

                                          LIECHTENSTEIN

                                                1.

                                                A természetbeni ellátásokra vonatkozó liechtensteini betegbiztosítási rendszer szerinti kötelező biztosítás („Krankenpflegeversicherung”) és lehetséges kivételek:

                                                            a)

                                                            A természetbeni ellátásokra vonatkozó kötelező betegbiztosítási rendszert szabályozó liechtensteini jogszabályok alkalmazandók a következő, Liechtensteinben lakóhellyel nem rendelkező személyekre:

                                                                        i.

                                                                        a rendelet II. címe szerint a liechtensteini jog hatálya alá tartozó személyek;

                                                                        ii.

                                                                        azok a személyek, akik esetében Liechtenstein viseli az ellátások költségeit a rendelet 24., 25. és 26. cikke szerint;

                                                                        iii.

                                                                        liechtensteini munkanélküli ellátásban részesülő személyek;

                                                                        iv.

                                                                        az i. és az iii. pontban említett személyek, vagy liechtensteini lakóhellyel rendelkező, a liechtensteini betegbiztosítási rendszerben biztosított munkavállalók vagy önálló vállalkozók családtagjai;

                                                                        v.

                                                                        az ii. pontban említett személyek, vagy liechtensteini lakóhellyel rendelkező, a liechtensteini betegbiztosítási rendszerben biztosított nyugdíjas családtagjai.

                                                                  Családtagnak azok a személyek minősülnek, akik a lakóhely szerinti állam jogszabályai szerint családtagnak minősülnek.

                                                            b)

                                                            Az a) pontban meghatározott személyek kérelemre mentesülhetnek a természetbeni ellátásokra vonatkozó kötelező biztosítás alól, ha és amennyiben Ausztriában lakóhellyel rendelkeznek, és betegség esetére bizonyítani tudják, hogy kötelező betegbiztosítás vagy azzal egyenértékű betegbiztosítás alapján ellátásra jogosultak: a kivétel csak munkáltatóváltás esetén vonható vissza.

                                                      E kérelem:

                                                            i.

                                                            a liechtensteini biztosítási kötelezettség felmerülését követő három hónapon belül nyújtandó be; azonban indokolt esetben a kérelem e határidő letelte után is benyújtható, ilyenkor a mentesség a biztosítási kötelezettség kezdetétől áll fenn. Azok a személyek, akik Ausztriában már biztosítottak voltak abban az időpontban, amikor a rendelet az EGT területén hatályba lépett, mentesülnek a természetbeni ellátásokra vonatkozó liechtensteini kötelező biztosítás alól;

                                                            ii.

                                                            az egyazon államban lakóhellyel rendelkező valamennyi családtagra vonatkozik.

                                                2.

                                                A Liechtensteinben dolgozó, de Liechtensteinben lakóhellyel nem rendelkező személyekre, akik az 1. pont b) alpontja értelmében a lakóhelyük szerinti államban kötelező biztosítással vagy azzal egyenértékű biztosítással rendelkeznek, továbbá a családtagjaikra a liechtensteini tartózkodásuk ideje alatt vonatkoznak a rendelet 19. cikkének rendelkezései.

                                                3.

                                                A rendelet 18., 19., 20. és 27. cikkének Liechtenstein területén való alkalmazása érdekében az illetékes biztosító viseli az összes számlával igazolt költséget.

                                                4.

                                                Ha a rendelet II. címe szerint liechtensteini jogszabályok hatálya alá tartozó személy – az 1. pont b) alpontjának alkalmazásában – a betegbiztosítás céljai érdekében e megállapodással érintett másik állam jogszabályainak hatálya alá tartozik, a munkahelyi balesetnek nem minősülő balesetekkel kapcsolatos természetbeni ellátások költségét egyenlően meg kell osztani a munkahelyi és nem munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések liechtensteini biztosítója és az illetékes betegbiztosítási intézmény között, ha mindkét szerv természetbeni ellátásaira való jogosultság fennáll. A munkahelyi és nem munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések liechtensteini biztosítója munkahelyi baleset, munkába történő utazás közben bekövetkezett baleset vagy foglalkozási megbetegedés esetén a teljes költséget akkor is viseli, ha a lakóhely szerinti állam betegbiztosítási intézményének ellátására való jogosultság fennáll.

                                          NORVÉGIA

                                                1.

                                                A norvégiai jogszabályok az 1937. előtt született személyek teljes kiegészítő nyugdíjához megkövetelt biztosítási időszak csökkentésével járó átmeneti rendelkezései alkalmazandók a rendelet hatálya alá tartozó személyekre, feltéve, hogy azok a tizenhatodik születésnapjukat követően és 1967. január 1-je előtt bizonyos megkívánt számú éven keresztül Norvégiában lakóhellyel rendelkeztek, vagy ott munkaviszony keretében vagy önálló vállalkozóként jövedelemszerző tevékenységet folytattak. Ez a bizonyos megkívánt szám az adott személy 1937-et megelőző minden egyes életéve után egy év.

                                                2.

                                                Egy, a norvég nemzeti biztosítási törvény szerint biztosított olyan személy, aki biztosított, gondozásra szoruló idős, fogyatékossággal élő vagy beteg személyeket gondoz, bizonyos feltételek mellett erre az időszakokra nyugdíjpontokat kap. Ehhez hasonlóan és a 987/2009/EK rendelet 44. cikkének sérelme nélkül az a személy, aki egy másik, a rendelet hatálya alá tartozó államban gyermekeket gondoz, hasonlóképpen nyugdíjpontokat kap, feltéve, hogy az érintett személy a norvég munkajog szerint szülői szabadságon van.

                                                3.

                                                            a)

                                                            A 6. cikkben foglalt rendelkezések ellenére azok a személyek, akik nem álltak munkaviszonyban egy vagy több EU-tagállamban vagy EFTA-államban, csak akkor jogosultak norvég szociális nyugdíjra, ha jelenleg vagy korábban legalább három évig Norvégiában állandó lakóhellyel rendelkeznek/rendelkeztek, feltéve, ha megfelelnek a norvég jogszabályok által előírt korhatároknak.

                                                            b)

                                                            A fent említett rendelkezések nem alkalmazandók a norvég szociális nyugdíjjogosultságra olyan személyek családtagjai esetében, akik jelenleg vagy korábban Norvégiában munkaviszonyban állnak/álltak, vagy diákok, illetve családtagjaik esetében.”

                              AZ EFTA-ÁLLAMOK RÉSZVÉTELE A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁGBAN, VALAMINT AZ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG MELLETT MŰKÖDŐ ADATKEZELÉSI TECHNIKAI BIZOTTSÁGBAN ÉS A KÖNYVVIZSGÁLÓ BIZOTTSÁGBAN A MEGÁLLAPODÁS 101. CIKKÉVEL ÖSSZHANGBAN TÖRTÉNIK:
                        Izland, Liechtenstein és Norvégia egy-egy képviselőt küldhet tanácsadó (megfigyelő) szerepben az Európai Bizottság mellett működő, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglakozó igazgatási bizottság, valamint az igazgatási bizottság mellett működő Adatkezelési Technikai Bizottság és a könyvvizsgáló bizottság üléseire.

                        2.

                           32009 R 0987: a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet (HL L 284., 2009.10.30., 1. o.).
                        E megállapodás alkalmazásában a 987/2009/EK rendelet rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

                                    a)

                                    Az 1. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „IZLAND–DÁNIA
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
                                    IZLAND–LUXEMBURG
                                    A szociális biztonság terén felmerülő költségek megtérítéséről szóló 2001. november 30-i megállapodás.
                                    IZLAND–FINNORSZÁG
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
                                    IZLAND–SVÉDORSZÁG
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
                                    IZLAND–NORVÉGIA
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
                                    NORVÉGIA–DÁNIA
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
                                    NORVÉGIA–LUXEMBURG
                                    A szociális biztonság terén felmerülő költségek megtérítéséről szóló 1998. március 19-i megállapodás 2–4. cikke.
                                    NORVÉGIA–HOLLANDIA
                                    Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet szerint biztosított természetbeni ellátások költségeinek megtérítéséről szóló 2007. január 23-i megállapodás.
                                    NORVÉGIA–PORTUGÁLIA
                                    Az 1408/71/EGK rendelet 36. cikke (3) bekezdése és 63. cikke (3) bekezdése, valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (2) bekezdése szerinti, a betegség és anyaság, munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések tekintetében nyújtott természetbeni ellátások költségei és az igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei megtérítéséről való, e rendeletekben foglalt kölcsönös lemondásról szóló 2000. november 24-i megállapodás.
                                    NORVÉGIA–FINNORSZÁG
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
                                    NORVÉGIA–SVÉDORSZÁG
                                    A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
                                    NORVÉGIA–EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
                                    Az 1997. március 20-i, illetve 1997. április 3-i levélváltás az 1408/71/EK rendelet 36. cikkének (3) bekezdéséről és 63. cikkének (3) bekezdéséről (a természetbeni ellátások költségeinek megtérítése vagy a megtérítésről való lemondás), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikkéről (az igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségeinek megtérítéséről való lemondás).”

                                    b)

                                    A 3. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „NORVÉGIA”.

                                    c)

                                    Az 5. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
                                    „LIECHTENSTEIN
                                    NORVÉGIA”.

                  JOGI AKTUSOK, AMELYEKET A SZERZŐDŐ FELEK KELLŐEN FIGYELEMBE VESZNEK

                        3.1.

                           32010 D 0424(01): A1. határozat (2009. június 12.) a dokumentumok érvényességére, az alkalmazandó jogszabályok meghatározására és a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellátások biztosítására vonatkozó, párbeszéden alapuló és békéltető eljárás létrehozásáról (HL C 106., 2010.4.24., 1. o.).

                        3.2.

                           32010 D 0424(02): A2. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiküldött munkavállalókra és az illetékes államon kívül ideiglenesen munkát végző önálló vállalkozókra alkalmazandó jogszabályokról szóló 12. cikke értelmezéséről (HL C 106., 2010.4.24., 5. o.).

                        4.1.

                           32010 D 0424(03): E1. határozat (2009. június 12.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében említett elektronikus úton történő adatcserével kapcsolatos átmeneti időszakra vonatkozó gyakorlati rendelkezésekről (HL C 106., 2010.4.24., 9. o.).

                        5.1.

                           32010 D 0424(04): F1. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a családi ellátások halmozódása esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokról szóló 68. cikke értelmezéséről (HL C 106., 2010.4.24., 11. o.).

                        6.1.

                           32010 D 0424(05): H1. határozat (2009. június 12.) az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletről a 883/2004/EK és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való áttérés keretéről, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság határozatainak és ajánlásainak alkalmazásáról (HL C 106., 2010.4.24., 13. o.).

                        6.2.

                           32010 D 0424(06): H2. határozat (2009. június 12.) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési módszereiről és összetételéről (HL C 106., 2010.4.24., 17. o.).

                        7.1.

                           32010 D 0424(07): P1. határozat (2009. június 12.) a rokkantsági, az öregségi és a túlélő hozzátartozói ellátások odaítélése esetén a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (4) bekezdésének, 58. cikkének és 87. cikke (5) bekezdésének értelmezéséről (HL C 106., 2010.4.24., 21. o.).

                        8.1.

                           32010 D 0424(08): S1. határozat (2009. június 12.) az európai egészségbiztosítási kártyáról (HL C 106., 2010.4.24., 23. o.).

                        8.2.

                           32010 D 0424(09): S2. határozat (2009. június 12.) az európai egészségbiztosítási kártyára vonatkozó technikai előírásokról (HL C 106., 2010.4.24., 26. o.).
                        E megállapodás alkalmazásában az S2. határozat rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
                        A határozat mellékletének 3.3.2. pontja ellenére az EFTA-államoknak lehetősége van arra, hogy az általuk kiállított európai egészségbiztosítási kártyán feltüntessék az európai csillagokat.

                        8.3.

                           32010 D 0424(10): S3. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke (1) bekezdésének és 27. cikke (1) bekezdésének, valamint a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke A) pontja (3) bekezdésének hatálya alá tartozó ellátások meghatározásáról (HL C 106., 2010.4.24., 40. o.).

                        9.1.

                           32010 D 0424(11): U1. határozat (2009. június 12.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az eltartott családtagok számára tekintettel nyújtott munkanélküli ellátás emelésére vonatkozó 54. cikke (3) bekezdéséről (HL C 106., 2010.4.24., 42. o.).

                        9.2.

                           32010 D 0424(12): U2. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (2) bekezdése hatályáról a határ menti munkavállalóktól eltérő, a legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói időszakuk során az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén lakóhellyel rendelkező teljes munkanélküli személyek munkanélküli ellátásokra való jogosultságára vonatkozóan (HL C 106., 2010.4.24., 43. o.).

                        9.3.

                           32010 D 0424(13): U3. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett munkanélküli személyekre alkalmazandó „részleges munkanélküliség” fogalmának hatályáról (HL C 106., 2010.4.24., 45. o.).

                  JOGI AKTUSOK, AMELYEKET A SZERZŐDŐ FELEK TUDOMÁSUL VESZNEK

                        10.1.

                           32010 H 0424(01): P1. ajánlás (2009. június 12.) a valamely állam saját állampolgárai által a szociális biztonság tárgyában harmadik országgal megkötött kétoldalú egyezmény alapján élvezett előnyök más tagállamok állampolgárságával rendelkező munkavállalók számára történő biztosításáról rendelkező Gottardo-ítéletről (HL C 106., 2010.4.24., 47. o.).

                        11.1.

                           32010 H 0424(02): U1. ajánlás (2009. június 12.) a lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató munkanélküli személyekre alkalmazandó jogszabályokról (HL C 106., 2010.4.24., 49. o.).

                        11.2.

                           32010 H 0424(03): U2. ajánlás (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (1) bekezdése a) pontjának az illetékes államtól eltérő tagállamban szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató házastársukat vagy élettársukat kísérő munkanélküli személyekre történő alkalmazásáról (HL C 106., 2010.4.24., 51. o.).

                  II.   A KIEGÉSZÍTŐ NYUGDÍJRA VALÓ JOGOSULTSÁG VÉDELME

            HIVATKOZOTT JOGSZABÁLYOK

                        12.

                           398 L 0049: a Tanács 98/49/EK irányelve (1998. június 29.) a Közösségen belül mozgó munkavállalók és önálló vállalkozók kiegészítő nyugdíjra való jogosultságának védelméről (HL L 209., 1998.7.25., 46. o.).”