title: A Tanács (EU) 2016/357 határozata (2016. január 15.) Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a 168/2007/EK rendelet 4. és 5. cikkében rögzített keretek között az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel – beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételt, az anyagi hozzájárulást és a személyzeti kérdéseket is – kapcsolatban az EU–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
               12.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 67/31

         A TANÁCS (EU) 2016/357 HATÁROZATA
   (2016. január 15.)
   Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a 168/2007/EK rendelet 4. és 5. cikkében rögzített keretek között az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel – beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételt, az anyagi hozzájárulást és a személyzeti kérdéseket is – kapcsolatban az EU–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban az Európai Unió által képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az említett Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az uniós „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.

               (2)

               A 168/2007/EK tanácsi rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) a 4. és 5. cikkben meghatározott keretek között nyitva áll a tagjelölt országok részvétele előtt.

               (3)

               Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság osztja az Ügynökség céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért feladatainak a 168/2007/EK rendeletbe foglalt terjedelmével és tartalmával.

               (4)

               Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság végső célja, hogy az Unió tagjává váljon; az Ügynökségében való részvétel segíteni fogja e cél elérésében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT::
   Egyetlen cikk
   Az Európai Unió az EU–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanács e határozathoz csatolt határozattervezete alapján fogadja el a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel kapcsolatban az EU–Macedónai Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő álláspontját.

      Kelt Brüsszelben, 2016. január 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).

      TERVEZET
      AZ EU–MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS …/…/2016 HATÁROZATA
      (…)
      Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. és 5. cikkében rögzített keretek között az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről, beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételt, az anyagi hozzájárulást és a személyzeti kérdéseket
      AZ EU–MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,
      tekintettel egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1),
      tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007 február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 28. cikke (2) bekezdésére,
      mivel

                  (1)

                  Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az említett Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.

                  (2)

                  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság osztja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért feladatainak a 168/2007/EK rendeletbe foglalt terjedelmével és tartalmával.

                  (3)

                  Helyénvaló lehetővé tenni, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megfigyelőként részt vehessen az Ügynökség munkájában, illetve lefektetni e részvétel feltételeit, beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételre, az anyagi hozzájárulásra és a személyzeti kérdésekre vonatkozó rendelkezéseket.

                  (4)

                  Helyénvaló továbbá, hogy az Ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel foglalkozzon Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, a 168/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.

                  (5)

                  Az Ügynökség igazgatója engedélyezheti Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság azon állampolgárai alkalmazását, akik nincsenek korlátozva állampolgári jogaikban, összhangban az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak, a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben meghatározott alkalmazási feltételei 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjával,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, mint tagjelölt ország megfigyelőként vesz részt Európai Unió Alapjogi Ügynökségében, amelyet az 168/2007/EK rendelet hozott létre.
      2. cikk
      (1)   Az Ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel is foglalkozhat Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, a 168/2007/EK rendelet 3. cikk (1) bekezdésének hatályán belül.
      (2)   E célból az Ügynökség jogosult lesz arra, hogy végrehajtsa a 168/2007/EK rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott feladatokat Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban.
      3. cikk
      Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság az e határozat mellékletében foglalt rendelkezéseknek megfelelően pénzügyi hozzájárulást nyújt az Ügynökség 168/2007/EK rendelet 4. cikkében említett tevékenységeihez.
      4. cikk
      (1)   Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megfigyelőnek, illetve helyettes megfigyelőnek jelöl ki olyan személyeket, akik megfelelnek a 168/2007/EK rendelet 12. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. E személyek az igazgatótanács munkájában a tagállamok által kijelölt tagokkal és helyetteseikkel azonos módon, de szavazati jog nélkül vehetnek részt.
      (2)   Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kijelöl egy kormánytisztviselőt nemzeti összekötő tisztviselőnek a 168/2007/EK rendelet 8. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint.
      (3)   E határozat hatálybalépésétől számított négy hónapon belül Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tájékoztatja az Európai Bizottságot az (1) és (2) bekezdésben említett személyek nevéről, képzettségéről és elérhetőségéről.
      5. cikk
      Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott vagy az Ügynökségtől származó adatok közzétehetők és a nyilvánosság számára hozzáférhetők, feltéve, hogy a bizalmas információk ugyanolyan adatvédelmi minősítésben részesülnek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, mint amilyent a Unión belül kapnak.
      6. cikk
      Az Ügynökség Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban ugyanolyan jogokkal rendelkezik, mint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság belső jogának hatálya alá tartozó jogi személyek.
      7. cikk
      Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 1–4., 5., 6., 10–13., 15., 17–18. cikkében szereplő kiváltságokkal és mentességekkel azonos kiváltságokat és mentességeket biztosít az Ügynökség és személyzete számára annak érdekében, hogy azok el tudják látni feladataikat.
      8. cikk
      A felek minden olyan általános vagy különös intézkedést megtesznek, amelyek szükségesek az e határozatban rögzített kötelezettségeik teljesítéséhez, és ezekről bejelentést tesznek a Stabilizációs és Társulási Tanácsnál.
      9. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napját követő második hónap első napján lép hatályba.

         Kelt …-ban/ben,

               a Stabilizációs és Társulási Tanács részéről

               az elnök

         (1)  HL L 84., 2004.3.20., 13. o.

         (2)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

         MELLÉKLET

            MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI ÜGYNÖKSÉGÉHEZ

                     1.

                     Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által az Európai Unió Alapjogi Ügynökségében (az Ügynökségben) a 2. pont szerinti részvételért az Európai Unió általános költségvetésébe fizetendő pénzügyi hozzájárulás a részvétel összes költségét jelenti.

                     2.

                     Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a következő módon kell pénzügyi hozzájárulást nyújtania az Európai Unió általános költségvetéséhez:

                                 1. év:

                                 165 000 EUR

                                 2. év:

                                 170 000 EUR

                                 3. év:

                                 175 000 EUR

                     3.

                     A uniós támogatási programok keretében nyújtható lehetséges pénzügyi támogatásokról külön kell megállapodni, az adott uniós programnak megfelelően.

                     4.

                     Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet (1) szerint kezelik.

                     5.

                     Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság képviselőinek és szakértőinek az Ügynökség tevékenységében vagy az Ügynökség munkaprogramjának végrehajtásával kapcsolatos üléseken történő részvételével kapcsolatban felmerülő utazási és tartózkodási költségeit az Ügynökség az Unió tagállamaira jelenleg hatályos eljárásokkal megegyező alapon és azoknak megfelelően téríti meg.

                     6.

                     E határozat hatálybalépése után és minden egyes azt követő év elején a Bizottság pénzügyi hozzájárulási felhívást küld Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a határozatban meghatározott, az Ügynökség számára teljesítendő hozzájárulásának megfelelően. Részvételének első naptári évére Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a részvétel napjától az év végéig terjedő időszakra arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulás fizetésére e határozat rendelkezései szerint kerül sor.

                     7.

                     Ez a hozzájárulás euróban értendő és a Bizottság eurobankszámlájára fizetendő.

                     8.

                     Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a fizetési meghagyás alapján fizeti be hozzájárulását, a Bizottság fizetési meghagyásának kiküldésétől számított 30 napon belül.

                     9.

                     A hozzájárulás befizetésében bekövetkező bármilyen késedelem azt vonja maga után, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a lejárat napjától fennmaradó kinnlevőségre kamatot fizet. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveleteiért alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal.

            (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2016/21 határozata (2015. december 23.) az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének meghatározásáról szóló EKB/2008/17 határozat módosításáról (EKB/2015/51)

text:
               9.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 6/5

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/21 HATÁROZATA
   (2015. december 23.)
   az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének meghatározásáról szóló EKB/2008/17 határozat módosításáról (EKB/2015/51)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. és 128. cikkére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1., 5., 16. és 24. cikkével összefüggésben értelmezett 12.1. cikkére,
   mivel:

               (1)

               2014. július 10-én a Kormányzótanács úgy határozott, hogy 2019. december 31-ig meghosszabbítja az Eurorendszer Beszerzési Koordinációs Irodájának (Eurosystem Procurement Coordination Office, EPCO) megbízatását. A Kormányzótanács 2015. január 7-én a Banque centrale du Luxembourgot jelölte ki erre az időszakra az EPCO befogadására.

               (2)

               A nemzeti központi bankok mellett a tagállamok nemzeti hatóságai, uniós intézmények és szervek vagy nemzetközi szervezetek is érdekeltek lehetnek az EPCO tevékenységeiben és közös pályázati eljárásaiban való részvételben. Ennek a részvételnek a Kormányzótanács által meghatározott feltételek mellett kell megvalósulnia. E feltételeknek hasonlóaknak kell lenniük a központi bankokra irányadó feltételekhez.

               (3)

               2014. november 13-án a Kormányzótanács az eurobankjegyek beszerzéséről szóló iránymutatást (1) fogadott el. Ezenkívül az uniós közbeszerzési jogszabályokat a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) felülvizsgálták, amely ösztönzi az áruk és szolgáltatások közös beszerzését, valamint bizonyos központosított beszerzési technikák igénybevételét. A Kormányzótanács a közös beszerzésekben való részvétel előmozdítása révén ki kívánja aknázni az aktualizált jogszabály nyújtotta előnyöket.

               (4)

               Az EPCO feladatainak felsorolásában a potenciális közös beszerzések azonosítása és értékelése elsőbbséget élvez, és a közös közbeszerzésektől való elállásra előre meghatározott határidők vonatkoznak.

               (5)

               Az EPCO költségvetési eljárásainak áramvonalasítása, valamint a közös beszerzések vezetésével összefüggésben a további erőfeszítések támogatása érdekében a Kormányzótanács 2015. január 7-én jóváhagyta a többéves költségvetésre kiterjedő pénzügyi keretösszeg alkalmazását. A Kormányzótanács továbbá a rugalmasabbá tétel érdekében módosította a beszerzések tervezését, így az EPCO gördülő beszerzési tervet fog kidolgozni, amelyet a Kormányzótanácsnak évente jóvá kell hagynia.

               (6)

               Az EPCO eredményességét és hatékonyságát a megbízatásának vége előtt értékelni kell.

               (7)

               Ezért az EKB/2008/17 határozatot (3) ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EKB/2008/17 határozat módosításai
   Az EKB/2008/17 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               a 2. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   Ez a határozat nem érinti az (EU) 2015/280 európai központi banki iránymutatást (4).

                  (4)  Az Európai Központi Bank 2014. november 13-i (EU) 2015/280 iránymutatása az eurorendszer előállítási és beszerzési rendszerének létrehozásáról (EKB/2014/44) (HL L 47., 2015.2.20., 29. o.).”;"

               2.

               a 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az EPCO a következő alapvető feladatokat látja el:

                           a)

                           a központi bankok EPCO-hoz intézett beszerzési igénye alapján olyan potenciális beszerzések azonosítása, amelyek e határozat hatálya alá vagy azon kívül esnek;

                           b)

                           az a) pont szerinti értékelés alapján éves beszerzési terv készítése és szükség esetén aktualizálása a közös pályázati eljárások tekintetében;

                           c)

                           a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankokkal együttműködésben közös követelmények kidolgozása;

                           d)

                           a központi bankok támogatása a közös beszerzési eljárásokban;

                           e)

                           a központi bankok támogatása a Központi Bankok Európai Rendszerének közös projektjeihez kapcsolódó beszerzésekben, ha ezt a projektvezető központi bank(ok) kéri(k);

                     Az EPCO a fentiekben megjelöltektől eltérő feladatokat is elláthat, nevezetesen az eurorendszeren belül a legjobb beszerzési gyakorlatok elfogadásának elősegítése és a közös beszerzéshez szükséges infrastruktúra (például készségek, funkcionális eszközök, információs rendszerek, folyamatok) kialakítása érdekében.”;

               3.

               a 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(4)   Az EPCO költségvetését a központi bankok finanszírozzák a Kormányzótanács által elfogadott szabályokkal összhangban, és e költségvetés alapulhat több évre kiterjedő pénzügyi keretösszegen vagy éves költségvetési javaslaton, továbbá tartalmazhat a közös beszerzési projektek vezetését előmozdító ösztönzőket.”;

               4.

               a 3. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(7)   Az EPCO Irányítóbizottság az EPCO megbízatásának lejárta előtt megfelelő időben elvégzi az EPCO tevékenységeinek eredményességi és hatékonysági értékelését. A Kormányzótanács ezen értékelés alapján dönt arról, hogy szükséges-e kiválasztási eljárást lefolytatni új fogadó központi bank kiválasztására.”;

               5.

               a 4. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Egy potenciális közös beszerzés azonosítása után az EPCO felkéri a központi bankokat a közös pályázati eljárásban való részvételre. A központi bankok kellő időben tájékoztatják az EPCO-t arról, hogy részt kívánnak-e venni a közös pályázati eljárásban, és ha igen, közlik üzleti követelményeiket az EPCO-val. Amennyiben hirdetmény közzététele nem kötelező, úgy a központi bank mindaddig elállhat a közös beszerzésben való részvételtől, amíg formálisan nem vállalat kötelezettséget a részvételre. Amennyiben hirdetményt kell közzétenni, a központi bank a hirdetmény közzététele előtt bármikor elállhat a részvételtől.”;

               6.

               a 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   Az EPCO a közös pályázati eljárások tekintetében évente a vezető központi bankok nevét is tartalmazó aktualizált beszerzési tervet nyújt be a Kormányzótanácshoz jóváhagyásra. A Kormányzótanács a beszerzési tervről és annak végrehajtásáról az EPCO Irányítóbizottsággal folytatott konzultációt követően határoz.”;

               7.

               az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „5. cikk
               Más intézmények részvétele
               A Kormányzótanács felkérheti az eurót még nem bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjait, hogy az EPCO tevékenységeiben és a közös pályázati eljárásokban az eurorendszerbeli központi bankokra irányadóakkal azonos feltételek mellett részt vegyenek. Emellett a Kormányzótanács a tagállamok nemzeti hatóságait, uniós intézményeket és szerveket vagy nemzetközi szervezeteket is felkérhet arra, hogy a Kormányzótanács által a meghívásban meghatározott feltételek mellett vegyenek részt az EPCO tevékenységeiben és a közös pályázati eljárásokban. Az ilyen meghívásnak a központi bankok és a meghívott szervezetek közös igényeinek kielégítését szolgáló áruk és szolgáltatások közös beszerzésére kell korlátozódnia, és a feltételeknek hasonlóaknak kell lenniük azokhoz, mint amelyek az eurorendszerbeli központi bankokra irányadóak.”.

         2. cikk
   Záró rendelkezések
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. december 23-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/280 iránymutatása (2014. november 13.) az eurorendszer előállítási és beszerzési rendszerének létrehozásáról (EKB/2014/44) (HL L 47., 2015.2.20., 29. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

      (3)  Az Európai Központi Bank 2008. november 17-i EKB/2008/17 határozata az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének meghatározásáról (HL L 319., 2008.11.29., 76. o.).


title: 2006/442/EK: 207. határozat ( 2006. április 7. ) a családi ellátások és a családi támogatások halmozódására vonatkozóan az 1408/71/EGK rendelet 76. cikkének, 79. cikke (3) bekezdésének és az 574/72/EGK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének értelmezéséről (EGT vonatkozású és az EU–Svájc megállapodást érintő szöveg)

text:
               29.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 175/83

         207. HATÁROZAT

   (2006. április 7.)
   a családi ellátások és a családi támogatások halmozódására vonatkozóan az 1408/71/EGK rendelet 76. cikkének, 79. cikke (3) bekezdésének és az 574/72/EGK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének értelmezéséről
   (EGT vonatkozású és az EU–Svájc megállapodást érintő szöveg)
   (2006/442/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK MIGRÁNS MUNKAVÁLLALÓK SZOCIÁLIS BIZTONSÁGÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁGA,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (1) 81. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság feladata az 1408/71/EGK rendelet és a későbbi rendeletek kapcsán felmerülő értelmezési kérdések kezelése,
   tekintettel az említett rendelet 76. cikkére és 79. cikkének (3) bekezdésére, valamint az 574/72/EGK rendelet (2) 10. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Mivel tisztázni kell, hogy mire terjed ki a családi ellátás vagy a családi támogatás, amelyeket az 1408/71/EGK rendelet 76. cikke és 79. cikk (3) bekezdése szerinti „foglalkozás folytatása” vagy „keresőtevékenység folytatása” jogcímen fizetnek ki.

               (2)

               Amennyiben a családi ellátás vagy a családi támogatás két különböző személynek is kifizethető jár ugyanarra az időszakra és ugyanazon családtag vonatkozásában, egyrészt az illetékes állam jogszabályai alapján, másrészt annak az államnak a jogszabályai alapján is, amelynek területén a családtagok lakóhellyel rendelkeznek, akkor az 1408/71/EGK 76. cikkének értelmében a családi ellátásra vagy a családi támogatásra az elsőként említett állam jogszabályai szerint fennálló jogosultságot az utóbb említett állam jogszabályai szerint nyújtott családi ellátás összegének mértékéig fel kell függeszteni, amennyiben a családi ellátás vagy a családi támogatás a másik állam jogszabályai szerinti „kereső tevékenység folytatása” jogcímen fizetendő. Az 1408/71/EGK 79. cikk (3) bekezdése hasonló rendelkezéseket tartalmaz a nyugdíjasok és az árvák esetében.

               (3)

               Az 1408/71/EGK rendelet 76. cikke és 79. cikkének (3) bekezdése nem tesz különbséget a nem bérjellegű juttatással járó keresőtevékenység, illetve bérjellegű juttatással járó keresőtevékenység jogcímen kifizetendő családi ellátások vagy családi támogatás között.

               (4)

               Továbbá, egyes tagállamok jogszabályai úgy rendelkeznek, hogy a tényleges foglalkozás vagy keresőtevékenység felfüggesztését vagy félbeszakítását, amelyre szabadságolás, munkanélküliség, átmeneti munkaképtelenség, sztrájkok vagy kizárások miatt kerül sor, úgy kell kezelni a családi ellátásra vagy családi támogatásra való jogosultság megszerzése szempontjából, mint a foglalkozás vagy keresőtevékenység időszakait, vagy mint olyan inaktív időszakokat, amelyek per se vagy a megelőző foglalkozás vagy keresőtevékenység alapján teszik lehetővé a családi ellátás vagy a családi támogatás kifizetését.

               (5)

               Az értelmezésbeli bizonytalanságok vagy különbségek elkerülése érdekében fontos annak meghatározása, hogy mire terjed ki a „foglalkozás folytatása” és a „keresőtevékenység folytatásának következtében” fogalom a Közösséggel, mint egésszel kapcsolatban.

               (6)

               Fontos tisztázni azt is, hogy mire terjed ki az 574/72/EGK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett „keresőtevékenység” kifejezés.

               (7)

               Amennyiben a családi ellátás vagy a családi támogatás két különböző személynek is kifizethető ugyanarra az időszakra és ugyanazon családtag vonatkozásában, egyrészt az illetékes állam jogszabályai alapján, másrészt egy másik állam jogszabályai alapján is, amelyek alapján a ellátáshoz való jogosultság nem függ a biztosítást, a munkavállalást vagy önálló vállalkozást szabályozó feltételektől, akkor az 574/72/EGK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. albekezdése értelmében a családi ellátásokra vagy a családi támogatásra az illetékes állam jogszabályai szerint fennálló jogosultságot az utóbb említett állam jogszabályai szerint nyújtott családi ellátás összegének mértékéig fel kell függeszteni, amennyiben az utóbb említett államban keresőtevékenységet végeznek, az 574/72/EGK rendelet 10. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii. albekezdése hasonló rendelkezéseket tartalmaz a nyugdíjasok és az árvák ellátásaira vonatkozóan is.

               (8)

               A családi ellátások vagy a családi támogatások halmozódása ügyében a 10. cikk (1) bekezdésének célja az, hogy egy olyan tagállamban, ahol a családi ellátásra vagy a családi támogatásra való jogosultságot nem alapozza meg az ilyen tevékenység végzése, ugyanazt a keresőtevékenység folytatásához azt a következményt rendelje, mint amelyet egy olyan tagállam rendel hozzá, ahol ez a jogosultság az ilyen tevékenység folytatásából ered. Az 1408/71/EGK 76. cikke és 79. cikkének (3) bekezdése és az 574/72/EGK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése hasonlóképpen értelmezendő.

               (9)

               Amennyiben a munkavállaló aktív foglalkoztatási státuszát gyermek születését követően, illetve e gyermek nevelése céljából e személy fizetés nélküli szabadsága miatt függesztették fel, az Európai Közösségek Bírósága az 1408/71/EGK rendelet (3) 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben a 73. cikkre hivatkozott. Az ilyen fizetés nélküli szabadságok az 1408/71/EGK rendelet 76. cikke és 79. cikkének (3) bekezdése, valamint az 574/72/EGK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában foglalkozás folytatásának vagy keresőtevékenységnek minősülnek. Ebben az összefüggésben a Bíróság megismételte, hogy a fent említett rendelkezések csak addig alkalmazandók, amíg az érintett személy munkavállalói illetve önálló vállalkozói státuszban van az 1408/71/EGK rendelet 1. cikkének a) pontja értelmében, amely előírja, hogy az érintett személy a szociális biztonsági rendszer legalább egy ágában biztosított. Ez kizárja a fizetés nélküli szabadságon levő, a vonatkozó tagállamban szociális biztonsági rendszerben tovább már nem biztosított munkavállalókat.

               (10)

               A tagállamokban fennálló fizetés nélküli szabadságolási rendszerek sokfélesége és a nemzeti jogszabályok jelenleg is zajló változásai miatt korlátozni kell azon esetek számát, amikor a szabadságon levő munkavállaló úgy tekintendő, mint foglalkozást vagy keresőtevékenységet gyakoroló személy. Ezért nem szükséges minden olyan esetet meghatározni, amikor az ilyen fizetés nélküli szabadság foglalkozással illetve keresőtevékenységgel egyenértékű, illetve amikor nem áll fönn szoros kapcsolat a jövedelemszerző tevékenységgel.
               Az 1408/71/EGK rendelet 80. cikke (3) bekezdésében megállapított feltételek figyelembevételével történő mérlegelést követően,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1.

               Az 1408/71/EGK rendelet 76. cikkének és 79. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában családi ellátást vagy családi támogatást „valamely foglalkozás folytatása indokával” vagy „keresőtevékenység folytatása következtében” különösen a következő esetekben fizethető:

                           a)

                           valamely foglalkozás tényleges folytatása vagy bármilyen keresőtevékenység tényleges folytatása esetén, akár bérjellegű jövedelemben részesül akár nem; és

                           b)

                           az ilyen foglalkozás vagy keresőtevékenység ideiglenes felfüggesztése során

                                       i.

                                       amire betegség, anyaság, munkahelyi baleset, foglalkozási megbetegedés vagy munkanélküliség folytán került sor, amennyiben a felsorolt biztosítási események tekintetében a nyugdíjak kivételével bért vagy ellátást kell fizetni; vagy

                                       ii.

                                       amire fizetett szabadság, sztrájk, vagy kizárás folytán kerül sor; vagy

                                       iii.

                                       a fizetés nélküli szabadság ideje alatt gyermeknevelés céljából, amíg e szabadság a vonatkozó jogszabályok értelmében ilyen foglalkozással vagy keresőtevékenységgel egyenértékűnek tekintendő.

               2.

               Az 574/72/EGK rendelet 10. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában „keresőtevékenység” folytatásának kell tekinteni különösen az alábbiakat:

                           a)

                           bármilyen keresőtevékenység tényleges folytatását, akár bérjellegű jövedelemben részesül, akár nem és

                           b)

                           az ilyen keresőtevékenység ideiglenes felfüggesztését

                                       i.

                                       amire betegség, anyaság, munkahelyi baleset, foglalkozási megbetegedés vagy munkanélküliség folytán került sor, amennyiben a felsorolt biztosítási események tekintetében a nyugdíjak kivételével bért vagy ellátást kell fizetni; vagy

                                       ii.

                                       amire fizetett szabadság, sztrájk, vagy kizárás folytán kerül sor; vagy

                                       iii.

                                       a fizetés nélküli szabadság ideje alatt gyermeknevelés céljából, amíg e szabadság a vonatkozó jogszabályok értelmében ilyen foglalkozással vagy keresőtevékenységgel egyenértékűnek tekintendő.

               3.

               Ez a határozat az 1983. február 24-i 119. határozat helyébe lép. Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő első napon lép hatályba.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Bernhard SPIEGEL

      (1)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o. A legutóbb a 629/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 114., 2006.4.27., 1. o.). módosított rendelet.

      (2)  HL L 74., 1972.3.27., 1. o. A legutóbb a 629/2006/EK rendelettel módosított rendelet.

      (3)  A C-543/03 számú ügyben 2005. június 7-én hozott ítélet, „Dodl and Oberhollenzer/Tiroler Gebietskrankenkasse”


title: A Tanács 2012/711/KKBP határozata ( 2012. november 19. ) a fegyverkivitel ellenőrzésének és a 2008/944/KKBP közös álláspont elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenységek támogatásáról

text:
               20.11.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 321/62

         A TANÁCS 2012/711/KKBP HATÁROZATA
   (2012. november 19.)
   a fegyverkivitel ellenőrzésének és a 2008/944/KKBP közös álláspont elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenységek támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az állam- és kormányfők által 2003. december 12-én elfogadott Európai Biztonsági Stratégia öt kulcsfontosságú kihívást ismertet, amelyeket az Uniónak a hidegháborút követően kialakult környezetben kezelnie kell: a terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek elterjedése, a regionális konfliktusok, az állam összeomlása és a szervezett bűnözés. A hagyományos fegyverek ellenőrizetlen forgalma következményeinek az öt kihívás közül négy esetében van központi szerepe. A stratégia hangsúlyozza, hogy a kivitel ellenőrzésének fontos szerepe van a fegyverek elterjedésének mérséklésében.

               (2)

               Az Unió 1998. június 5-én politikailag kötelező erejű magatartási kódexet fogadott el a fegyverkivitelre vonatkozóan, amely közös kritériumokat határoz meg a hagyományos fegyverek legális kereskedelmének szabályozására vonatkozóan. Ezt a magatartási kódexet rendszeresen frissítették.

               (3)

               Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén elfogadott, a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek (SALW), valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia előírja, hogy az Uniónak regionális és nemzetközi szinten támogatnia kell a kivitel-ellenőrzést és a fegyverkivitelről szóló magatartási kódex előírásait többek közt azzal, hogy segít a harmadik országoknak a vonatkozó nemzeti jogi szabályozás megalkotásában, és előmozdítja az átláthatóságot segítő intézkedéseket.

               (4)

               A fegyverkivitelről szóló magatartási kódex helyébe 2008. december 8-án a jogilag kötelező erejű 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont (1) lépett, amely közös szabályokat határoz meg a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére. A 2008/944/KKBP közös álláspont nyolc kritériumot határoz meg a hagyományos fegyverek kivitelére vonatkozó kérelmek értékeléséhez. Magában foglal ezenkívül egy értesítési és konzultációs mechanizmust a fegyverkivitelek elutasításaira vonatkozóan, továbbá az átláthatóságot szolgáló intézkedéseket tartalmaz, köztük a fegyverkivitelről szóló uniós jelentés éves közzétételét.

               (5)

               A 2008/944/KKBP közös álláspont 7. cikkével összhangban, valamint a közös álláspont eredményességének maximalizálása érdekében a tagállamok megállapodtak abban, hogy a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) keretein belül azon fognak munkálkodni, hogy erősítsék az együttműködésüket és elősegítsék álláspontjaik közelítését a katonai technológia és felszerelések kivitelének területén. A 2008/944/KKBP közös álláspont elveit és kritériumait több harmadik ország hivatalosan támogatta.

               (6)

               A 2008/944/KKBP közös álláspont 11. cikke szerint a tagállamok minden igyekezetükkel törekednek arra, hogy a fegyvereket exportáló egyéb országokat is ösztönözzék a közös álláspont kritériumainak alkalmazására.

               (7)

               Az Uniót és tagállamait titoktartási kötelezettség terheli a fegyverkiviteli szakpolitikával kapcsolatos információcsere során, különös tekintettel a kedvezményezett harmadik országokkal folytatott információcserére.

               (8)

               Az Egyesült Nemzetek (ENSZ) Közgyűlése 2006. december 6-án az Európai Unió valamennyi tagállamának támogatásával elfogadta az „Egy fegyverkereskedelmi szerződés felé: A hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó közös nemzetközi normák megállapítása” című, 61/89. sz. határozatot, amellyel az ENSZ hivatalosan elindította a fegyverkereskedelmi szerződésre vonatkozó tárgyalási folyamatot.

               (9)

               Az ENSZ Közgyűlése 2010. január 12-én az Európai Unió valamennyi tagállamának támogatásával elfogadta a „Fegyverkereskedelmi szerződés” című 64/48. sz. határozatot, amelyben 2012-ben négy egymást követő hétre összehívta a fegyverkereskedelmi szerződésről szóló ENSZ-konferenciát a hagyományos fegyverek transzfere tekintetében a lehető legmagasabb szintű nemzetközi normákat megállapító, jogilag kötelező erejű eszköz kidolgozása céljából.

               (10)

               Bár a fegyverkereskedelmi szerződésről 2012. júliusában rendezett ENSZ-konferencia nem jutott megállapodásra a szerződés végleges szövegéről, de jelentős előrelépések történtek, amit a konferencia elnöke által 2012. július 26-án benyújtott szerződéstervezet szövege is jelez. Az Unió teljes mértékben támogatja a tárgyalások gyors lezárulását 2013 elején, a fegyverkereskedelmi szerződés kapcsán összehívott, végső és rövidebb ENSZ-konferencia keretében, amely arra hivatott, hogy az első konferencián követett szabályok mentén, az elnök 2012. július 26-i szövegtervezete alapján lezáruljanak a tárgyalások.

               (11)

               A Tanács 2005-ben, 2006-ban, 2007-ben, 2010-ben és 2012-ben következtetéseket fogadott el a fegyverkereskedelmi szerződésről folytatott tárgyalások támogatására, kiemelve annak a jelentőségét, hogy ebben a folyamatban más államokkal és regionális szervezetekkel együttműködést folytassanak.

               (12)

               A Tanács 2008. március 17-én elfogadta a fegyverkivitel ellenőrzésének és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról szóló 2008/230/KKBP együttes fellépést (2). Az együttes fellépés keretében négy regionális szemináriumot szerveztek a délkelet-európai, kelet-európai, dél-kaukázusi és észak-afrikai országokban.

               (13)

               A Tanács 2009. december 22-én elfogadta a fegyverkivitel ellenőrzésének és a 2008/944/KKBP közös álláspont elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról szóló 2009/1012/KKBP határozatot (3). A 2009/1012/KKBP határozat keretében öt regionális szemináriumot szerveztek a délkelet-európai, kelet-európai, dél-kaukázusi és észak-afrikai országokban. A 2009/1012/KKBP határozat emellett az uniós tagjelölt országok számára a tagállamok által rendezendő négy tanulmányi látogatásról rendelkezett.

               (14)

               Az elmúlt években az Unió harmadik országokban támogatást nyújtott a kettős felhasználású termékek exportellenőrzésének javításához olyan projektek keretében, amelyeket a KKBP-költségvetésen kívüli egyéb uniós pénzügyi eszközökre épülve indítottak.

               (15)

               A Tanács a 2009/1012/KKBP határozat technikai végrehajtásával a német Gazdasági és Exportellenőrzési Szövetségi Hivatalt (a továbbiakban: BAFA) bízta meg, amely 2012. januárjában sikeresen megszervezte az abban előírt összes tevékenységet. Emellett a Stabilitási Eszköz a BAFA-t a kettős felhasználású termékek kivitelének ellenőrzésére vonatkozó, az Unió által finanszírozott projektek végrehajtó ügynökségeként jelölte meg. A fentiek fényében a BAFA-nak a vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása és harmadik országokban való előmozdítása terén szerzett tapasztalata, képesítései és szükséges szakértelme indokolja azt, hogy a BAFA-t válasszák az exportellenőrzések területén végzett további uniós tevékenységek végrehajtó ügynökségének, ami erősíteni fogja az ezen a területen megvalósuló uniós segítségnyújtás folytonosságát és általános koherenciáját,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A béke és a biztonság előmozdítása érdekében, valamint az európai biztonsági stratégiával összhangban az Unió az alábbi célok elérésére törekszik:

               a)

               a 2008/944/KKBP közös álláspontban meghatározott elveknek megfelelően elő kell mozdítani a fegyverexport harmadik országok általi hatékonyabb ellenőrzését, továbbá kiegészítő jellegre és szinergiákra kell törekedni a kettős felhasználású termékekre vonatkozó exportellenőrzések területén indított uniós segítségnyújtási projektekkel;

               b)

               támogatni kell a harmadik országok arra irányuló nemzeti és regionális szintű erőfeszítéseit, hogy a hagyományos fegyverekkel való kereskedelmet felelősségteljesebbé és átláthatóbbá tegyék.

         (2)   Az Unió az (1) bekezdésben említett célokat az alábbi projekttevékenységek révén igyekszik elérni:

               a)

               a 2008/944/KKBP közös álláspontban szereplő kritériumok és elvek további előmozdításával a harmadik országokban, a 2009/1012/KKBP határozat és a 2008/230/KKBP együttes fellépés végrehajtása révén elért eredményekre építve;

               b)

               a harmadik országok támogatásával azzal kapcsolatban, hogy szükség szerint kialakítsák, naprakésszé tegyék és végrehajtsák azokat a vonatkozó jogalkotási és igazgatási intézkedéseket, amelyek célja, hogy a hagyományos fegyverek exportellenőrzésére vonatkozóan hatékony rendszert hozzanak létre;

               c)

               a harmadik országok támogatásával az engedélyeket kiállító és a végrehajtásban részt vevő tisztviselők képzése terén a fegyverkivitel-ellenőrzés megfelelő végrehajtásának és érvényesítésének biztosítása érdekében;

               d)

               a nemzetközi fegyverkereskedelem átláthatóságának és felelősségteljesebbé tételének előmozdításával többek között azoknak a nemzeti és regionális intézkedéseknek a támogatása révén, amelyek elősegítik a hagyományos fegyverek kivitelének átláthatóságát és megfelelő ellenőrzését;

               e)

               a harmadik országok arra való ösztönzésével, hogy támogassák egy olyan, jogilag kötelező erejű fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozását és végrehajtását, amely közös nemzetközi normákat határoz meg a hagyományos fegyverek globális kereskedelmére vonatkozóan.

         Az e bekezdésben említett projekttevékenységek részletes ismertetése a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitika főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felelős.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekttevékenységek technikai végrehajtását a német Gazdasági és Exportellenőrzési Szövetségi Hivatal (a továbbiakban: a BAFA) végzi.
   (3)   A BAFA ezt a feladatát a főképviselő irányítása mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a BAFA-val.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 860 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Unió költségvetésére vonatkozó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi referenciaösszeg megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból finanszírozási megállapodást köt a BAFA-val. A finanszírozási megállapodás rendelkezik arról, hogy a BAFA-nak biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságához mérten.
   (4)   A Bizottság e határozat hatálybalépését követően a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás mihamarabbi megkötésére törekszik. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   A főképviselő a BAFA által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. E jelentések alapul szolgálnak a Tanács által végzendő értékeléshez. A Bizottság jelentést tesz az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követő 24 hónap elteltével, vagy ha ezen az időtartamon belül ilyen finanszírozási megállapodás megkötésére nem került sor, az elfogadását követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2012. november 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

      (2)  HL L 75., 2008.3.18., 81. o.

      (3)  HL L 348., 2009.12.29., 16. o.

      MELLÉKLET

         AZ 1. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PROJEKTTEVÉKENYSÉGEK

      1.   Célok

      E határozat célja, hogy előmozdítsa a fegyverexport harmadik országok általi hatékonyabb ellenőrzését, és mind nemzeti, mind regionális szinten támogassa a harmadik országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a hagyományos fegyverekkel való nemzetközi kereskedelmet felelősségteljesebbé és átláthatóbbá tegyék. E célok megvalósítását a 2008/944/KKBP közös álláspontban meghatározott elveknek megfelelően kell végezni, kiegészítő jellegre és szinergiákra törekedve a kettős felhasználású termékekre vonatkozó exportellenőrzések területén indított uniós segítségnyújtási projektekkel.
      A fenti célok elérése érdekében az Unió továbbra is előmozdítja a 2008/944/KKBP közös álláspontban szereplő kritériumokat és elveket, a 2009/1012/KKBP határozat és a 2008/230/KKBP együttes fellépés végrehajtása révén elért eredményekre építve. Ennek érdekében segítséget nyújt a harmadik országoknak ahhoz, hogy szükség szerint kialakítsák, naprakésszé tegyék és végrehajtsák azokat a vonatkozó jogalkotási és igazgatási intézkedéseket, amelyek célja, hogy a hagyományos fegyverek exportellenőrzésére vonatkozóan hatékony rendszert hozzanak létre. Támogatni kell továbbá a harmadik országokban az engedélyeket kiállító és a végrehajtásban részt vevő azon tisztviselők képzését, akik a fegyverkivitel-ellenőrzés megfelelő végrehajtásáért és érvényesítéséért felelnek, továbbá azokat a nemzeti és regionális intézkedéseket, amelyek elősegítik a hagyományos fegyverek kivitelének átláthatóságát és megfelelő ellenőrzését.
      Törekedni kell annak a célnak az elérésére is, hogy a hagyományos fegyverekkel való nemzetközi kereskedelmet felelősségteljesebbé és átláthatóbbá tegyék azáltal, hogy a harmadik országok körében előmozdítják egy olyan, jogilag kötelező erejű fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozását és végrehajtását, amely közös nemzetközi normákat határoz meg a hagyományos fegyverek globális kereskedelmére vonatkozóan.
      2.   A projekttevékenységek leírása

      2.1.   A projekt célja

      Technikai segítségnyújtás azon érdekelt harmadik országoknak, amelyek késznek mutatkoztak a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó előírásaik és gyakorlatuk javítására, valamint arra, hogy előírásaikat és gyakorlatukat a tagállamok által megállapított és alkalmazott, és a 2008/944/KKBP közös álláspontban és az ahhoz tartozó felhasználói útmutatóban lefektetett előírásokhoz és gyakorlatokhoz igazítsák.
      2.2.   A projekt leírása

      2.2.1.   Regionális szakmai találkozók

      A projekt a harmadik országok állami tisztviselői számára szervezett, nyolc kétnapos szakmai találkozóból áll, amelyen képzést tartanak a hagyományos fegyverek kivitelének ellenőrzése szempontjából releváns kérdésekről. A szeminárium résztvevői harmadik országok állami tisztviselői lesznek, így például vámtisztviselők és a végrehajtásban részt vevő tisztviselők, az érintett minisztériumok és a végrehajtásban részt vevő hivatalok tisztviselői, a nemzeti parlamentek képviselői, valamint az ipar és a civil társadalom képviselői. A képzést a tagállamok nemzeti közigazgatásaiban dolgozó szakértők, a 2008/944/KKBP közös állásponthoz csatlakozott országok képviselői, az érintett uniós intézmények tisztviselői, illetve a magánszektor és a civil társadalom képviselői tartják majd.
      A szakmai találkozók megrendezésére valamely kedvezményezett országban vagy pedig a Tanács hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportjával (COARM) és a főképviselő szolgálataival konzultálva kijelölt valamely más helyen is sor kerülhet.
      A regionális szakmai találkozókat az alábbi országok számára rendezik meg:

                  a)

                  legfeljebb 3 szakmai találkozó a délkelet-európai országok számára;

                  b)

                  legfeljebb 3 szakmai találkozó a kelet-európai országok, valamint az európai szomszédságpolitika kaukázusi országai számára;

                  c)

                  legfeljebb 2 szakmai találkozó az európai szomszédságpolitika észak-afrikai mediterrán országai számára.

            2.2.2.   Személyzeti csereprogramok

      A projektre a kormányzati, vámügyi és/vagy engedélyezéssel foglalkozó tisztviselők által a tagállamok megfelelő hatóságaihoz legfeljebb hat alkalommal tett tanulmányi látogatás keretében, valamint a tagállamok kormányzati és/vagy engedélyezéssel foglalkozó tisztviselői által a kedvezményezett országok megfelelő hatóságaihoz legfeljebb nyolc alkalommal tett, maximum egy hónapos tanulmányi látogatás keretében kerül sor.
      2.2.3.   Egyéni segítségnyújtás a kedvezményezett országoknak

      A projekt legfeljebb tíz, kétnapos, az egyes kedvezményezett országokkal folytatott szakmai találkozó formájában zajlik, melyre a kedvezményezett ország állami tisztviselőit – beleértve a kormányzati, az engedélyezéssel foglalkozó és a végrehajtásban részt vevő tisztviselőit – kell meghívni. Ezekre az eseményekre lehetőség szerint a kedvezményezett országokban kerül sor, ahol a tagállamok szakértői megosztják a résztvevőkkel a szaktudásukat.
      2.2.4.   A fegyverkivitel ellenőrzésének harmadik országokban való javítását célzó weboldal

      A projekt a tagállamok és a harmadik országok tisztviselői számára hozzáférhető olyan weboldal kifejlesztését foglalja magában, amelynek célja, hogy a 2008/944/KKBP közös álláspont elveinek és paramétereinek megfelelően előmozdítsák a fegyverkivitel ellenőrzését. A weboldal állandó hozzáférést biztosít a kedvezményezett államok számára a fegyverkivitelük ellenőrzésének végrehajtását és javítását szolgáló technikai erőforrásokhoz, és megkönnyíti az e határozatban szereplő más uniós tájékoztatási tevékenységekkel kapcsolatos információknak azon kedvezményezett országok tisztviselőivel való megosztását, amelyek nem tudnak közvetlenül részt venni a segítségnyújtási és tájékoztatási tevékenységekben. A weboldal az uniós tagállamok és a kedvezményezett országok export-ellenőrzési rendszereivel kapcsolatos részletes technikai információkat is tartalmazni fog, amelyek segédanyagként szolgálhatnak majd az e határozat szerinti segítségnyújtási tevékenységek során.
      A weboldal mellett több olyan tevékenységre is sor kerül majd, amelyek célja az uniós tájékoztatási tevékenység láthatóságának növelése, valamint a 2008/944/KKBP közös állásponthoz való igazodás előmozdítása. Ezek a tevékenységek többek között rendszeres hírlevelek megjelentetését és megfelelő médiakampányokat foglalnak majd magukban.
      2.2.5.   Az értékelésre szolgáló események

      A COARM ülése alkalmával, a kedvezményezett országok és a tagállamok részvételével legfeljebb kettő, kétnapos értekezletet kell szervezni Brüsszelben abból a célból, hogy elvégezzék a határozat keretében végzett tevékenységek félidős és záró értékelését. Ezekre az értekezletekre a kedvezményezett országoknak a fegyverkivitel ellenőrzéséért felelős legfeljebb két-két képviselőjét lehet meghívni.
      3.   Koordináció az exportellenőrzések területén indított más uniós segítségnyújtási projektekkel

      A kettős felhasználású termékek és a hagyományos fegyverek exportellenőrzéseinek területén végzett korábbi uniós tájékoztatási tevékenységek tapasztalataira építve maximális szinergiára és kiegészítő jellegre kell törekedni a harmadik országoknak való segítségnyújtás során annak érdekében, hogy biztosított legyen az uniós tevékenységek lehető legnagyobb hatékonysága és koherenciája. Ezért lehetővé kell tenni azt, hogy a 2.2.1–2.2.4. pontban említett tevékenységek némelyikét a kettős felhasználású termékek kivitelének ellenőrzését szolgáló, a KKBP-költségvetéstől eltérő uniós pénzügyi eszköz által finanszírozott más tevékenységekkel együtt végezzék. Ennek során maradéktalanul tiszteletben kell tartani az adott uniós pénzügyi eszköz felhasználására meghatározott jogi és pénzügyi korlátokat.
      4.   Kedvezményezettek

      A projekttevékenységek kedvezményezettjei az alábbi országok állami tisztviselői, illetve az ipar és a civil társadalom ezen országokból származó képviselői:

                  i.

                  a délkelet-európai országok (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia);

                  ii.

                  az európai szomszédságpolitika észak-afrikai mediterrán országai (Algéria, Egyiptom, Líbia, Marokkó és Tunézia);

                  iii.

                  az európai szomszédságpolitika kelet-európai és kaukázusi országai (Azerbajdzsán, Fehéroroszország, Grúzia, Moldovai Köztársaság, Örményország és Ukrajna).

            Az e határozat szerinti tevékenységek egyes típusainak konkrét kedvezményezett országait egyebek mellett a következő kritériumok alapján fogják kiválasztani:

                  —

                  a harmadik ország az iránti elkötelezettsége, hogy javítsa a hagyományos fegyverek exportjának ellenőrzését, és azt összhangba hozza az uniós előírásokkal,

                  —

                  az adott harmadik ország szerepe a globális fegyverkereskedelemben,

                  —

                  a korábbi uniós segítségnyújtás hatása a harmadik országnak a hagyományos fegyverek exportjával kapcsolatos nemzeti rendszerére, valamint a további segítségnyújtás várható hosszú távú és fenntartható hatásai.

            A COARM a főképviselő javaslatára úgy határozhat, hogy kellő indokolás mellett módosítja a kedvezményezett országok listáját.
      5.   Hatásvizsgálat

      E határozat hatásairól technikai felmérést kell készíteni, miután a benne előirányzott utolsó tevékenység is lezárult. A hatásvizsgálatot a főképviselő készíti el, együttműködve az illetékes tanácsi munkacsoportokkal, és szükség szerint a kedvezményezett országokban található uniós küldöttségekkel, valamint az egyéb érintett felekkel.
      6.   Időtartam

      A projekt becsült teljes időtartama 24 hónap.
      7.   Technikai végrehajtó szerv

      E határozat technikai végrehajtására a BAFA kap megbízást, amely e feladatát a főképviselő irányítása alatt hajtja végre.
      8.   Jelentéstétel

      A BAFA rendszeresen, illetve az egyes tevékenységek befejezését követően jelentést készít. A jelentéseket legkésőbb hat héttel az adott tevékenység befejezését követően be kell nyújtani a főképviselő részére.
      9.   A projekt és az uniós pénzügyi hozzájárulás becsült teljes költsége

      A projekt teljes költsége 1 860 000 EUR.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52004DP0384

Hivatalos Lap 085 E , 07/04/2005 o. 0050 - 0051

		P5_TA(2004)0384A Bizottság új formában történő jóváhagyásaHatározat a Bizottság új formában történő jóváhagyásárólAz Európai Parlament,- tekintettel az EK-Szerződés 214. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére és 215. cikkére,- tekintettel a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság csatlakozásának feltételeiről és az Európai Unió alapját képező Szerződések kiigazításáról szóló okmányra [1], különösen annak 45. cikkére,- tekintettel a jelöltekre, akiket a tíz új tagállam javasolt a Bizottság tagjává történő kinevezésre, azaz Balázs Péterre, Joe Borgra, Ján Figelre, Dalia Grybauskaitė-re, Danuta Hübnerre, Siim Kallasra, Sandra Kalniete-re, Markosz Kiprianura, Janez Potočnikra és Pavel Telička-ra,- tekintettel a jelölteknek a Bizottsági Elnökök Értekezlete által 2004. április 13- 15-én szervezett meghallgatásaira,- tekintettel a Tanács azon törekvésére, hogy legkésőbb 2004. május 5-re kinevezze a Bizottság 10 új tagját, amint azt 2004. február 26-án az Európai Parlament elnökéhez intézett levelében kinyilvánította,- tekintettel Michel Barnier bizottsági tagságról történő lemondására, amelyet 2004. március 31-én nyújtott be,- tekintettel Jacques Barrot a Francia Köztársaság kormánya által 2004. április 1-jén a Bizottság tagjává történő jelölésére,- tekintettel Pedro Solbes Mira bizottsági tagságról történő lemondására, amelyet 2004. április 17-én nyújtott be,- tekintettel Joaquín Almunia a Spanyol Királyság által 2004. április 19-én a Bizottság tagjává történő jelölésére,- tekintettel Barnier és Solbes biztosok helyét elfoglaló jelöltek 2004. április 26-i, illetve 2004. április 27-i meghallgatásaira,- tekintettel az új, kibővült Bizottságnak az elnöke által 2004. május 5-én történő bemutatására,- tekintettel Eljárási Szabályzata 33. cikkére,A. figyelembe véve az új tagállamokból származó tíz biztosjelölt meghallgatásának az egyes parlamenti bizottságok elnökei által a Bizottsági Elnökök Értekezletéhez intézett értékelő levélben összefoglalt eredményeit, valamint a Bizottsági Elnökök Értekezletének az Elnökök Értekezletéhez intézett ajánlásait,B. B. emlékeztetve arra, hogy a Szerződésekben megállapított eljárásoknak és a Parlament Eljárási Szabályzatának megfelelően a Parlamentnek az új Bizottságot 2004. november 1-jei működésének megkezdését megelőzően el kell fogadnia, valamint, hogy a Parlament bizottságai abban a szakaszban átfogó és meghatározó meghallgatásokat fognak tartani,C. elismerve, hogy a Prodi vezette Bizottságnak mandátuma lejártáig továbbra is eleget kell tennie a 2004-es jogalkotási és munkaprogramban megfogalmazott kötelezettségeinek, valamint a Parlament e tárgyban [2] készült állásfoglalásának, azonban elvárva, hogy a választásokat követő időszakban ne hozzon politikailag jelentős új intézkedéseket a mandátumának lejártát követő időszak vonatkozásában,D. emlékeztetve arra, hogy a Tanács 1999. július 9-i határozata [3] értelmében a lemondásukat benyújtó biztosok helyettesítésére vonatkozó eljárás nem alkalmazandó; szorgalmazva, hogy a tagállamok és a Tanács ne jelöljön ki mást a Bizottság azon jelenlegi tagjai helyett, akik a Bizottság hivatali idejének lejártát megelőzően mennek nyugdíjba,E. megismételve az Európai Parlament és a Bizottság hivatali ideje közötti párhuzamosság előnyeire vonatkozó felhívását,F. kérve az olyan esetekre vonatkozó eljárás felülvizsgálatát, amikor a Bizottság egyes tagjai a hivatali idejük lejártát megelőzően mennek nyugdíjba,1. jóváhagyja a Bizottságot annak új formájában, 2004. október 31-ig tartó hivatali idejének fennmaradó részére,2. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a tagállamok kormányaihoz.[1] HL L 236., 2003.9.23., 33. o.[2] P5_TA(2003)0585.[3] HL L 192., 1999.7.24., 53. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/2210 határozata (2015. október 27.) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               1.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 314/34

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/2210 HATÁROZATA
   (2015. október 27.)
   az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT

               —

               tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Intézet válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében az Európai Innovációs és Technológiai Intézet számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

               —

               tekintettel a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatot elhalasztó 2015. április 29-i határozatára (3), valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézet igazgatójának válaszaira,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (4),

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló, 2008. március 11-i 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 21. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (7),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második jelentésére (A8-0282/2015),

               1.

               mentesítést ad az Európai Innovációs és Technológiai Intézet igazgatója számára az Intézet 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Innovációs és Technológiai Intézet igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, továbbá hogy gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 442., 2014.12.10., 184. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 255., 2015.9.30., 409. o.

      (4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (6)  HL L 97., 2008.4.9., 1. o.

      (7)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (8)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.