title: A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság H4. Határozata ( 2009. december 22. ) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság könyvvizsgáló bizottságának összetételéről és működésének módjáról (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

text:
               27.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 107/3

         A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG
   H4. HATÁROZATA
   (2009. december 22.)
   a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság könyvvizsgáló bizottságának összetételéről és működésének módjáról
   (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   2010/C 107/03
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. (1) cikkére, melynek értelmében az igazgatási bizottság állapítja meg a tagállamok intézményei által a rendelet alapján viselendő költségekkel kapcsolatos elszámolások elkészítése során figyelembe veendő tényezőket, és a 74. cikkben említett könyvvizsgáló bizottság jelentése alapján elfogadja az ilyen intézmények közötti éves elszámolást,
   tekintettel a 883/2004/EK rendelet 74. cikkére, melynek értelmében az igazgatási bizottság határozza meg annak a könyvvizsgáló bizottságnak az összetételét és munkamódszereit, amely az igazgatási tanács által a 72. cikk g) pontja alapján meghozandó határozatokhoz szükséges jelentéseket és indokolással ellátott véleményt biztosítja,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet 74. cikkében szereplő könyvvizsgáló bizottság a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság mellett működik.
   (2)   A könyvvizsgáló bizottság a 883/2004/EK rendelet 74. cikke a)–f) pontjában foglalt feladatainak végrehajtása során az igazgatási bizottság felügyelete alatt működik, melytől útmutatásokat kap. Ennek keretében a könyvvizsgáló bizottság hosszú távú munkaprogramot készít, melyet jóváhagyás céljából benyújt az igazgatási bizottsághoz.
   2. cikk
   (1)   A könyvvizsgáló bizottság általában írásos bizonyítékok alapján hozza meg határozatait. Az illetékes hatóságoktól minden olyan információt bekérhet vagy tájékoztatásra igényt tarthat, amelyet a feladatul kapott vizsgálatok lefolytatásához szükségesnek ítél. Indokolt esetben és az igazgatási bizottság elnökének előzetes hozzájárulása alapján a könyvvizsgáló bizottság megbízhatja a titkárság valamely tagját vagy a könyvvizsgáló bizottság bizonyos tagjait, hogy helyszíni vizsgálatokat végezzenek minden olyan esetben, amikor ezt munkája megköveteli. Az igazgatási bizottság elnöke értesíti az érintett tagállam igazgatási bizottságba delegált képviselőjét a kérdéses vizsgálat lefolytatásának tényéről.
   (2)   A könyvvizsgáló bizottság segítséget nyújt az elszámolási ügyek végleges lezárásához olyan esetekben, amikor az adott ügyet nem lehet a 987/2009/EK rendeletben előírt határidőn belül rendezni az Európai Parlament és a Tanács ( 2009. szeptember 16. ) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó (2). A könyvvizsgáló bizottság véleménye iránti, indokolással ellátott kérelmet a 987/2009/EK rendelet 67. cikke (7) bekezdésében említett valamely vitával kapcsolatban a felek egyikének kell benyújtania legkésőbb 25 nappal az ülés kezdete előtt.
   (3)   A könyvvizsgáló bizottság békéltető testületet állíthat fel, mely segíti a felek egyike által az e cikk 2. pontja szerint benyújtott, a könyvvizsgáló bizottság véleménye iránti, indokolással ellátott kérelemmel kapcsolatos munkát.
   A békéltető testület összetételét, megbízatásának idejét, feladatait, munkamódszereit és elnökségi rendszerét a könyvvizsgáló bizottság által meghatározott megbízás tartalmazza.
   3. cikk
   (1)   A könyvvizsgáló bizottságot az Európai Unió tagállamainak két-két, ezen tagállamok illetékes hatóságai által kijelölt képviselője alkotja.
   A könyvvizsgáló bizottság távollévő tagjainak feladatait a tagállamok illetékes hatóságai által e célra kijelölt helyettesek láthatják el.
   (2)   Az Európai Bizottság képviselője vagy annak igazgatási bizottságbeli helyettese tanácskozási jogkörrel vesz részt a könyvvizsgáló bizottság munkájában.
   (3)   A könyvvizsgáló bizottság munkáját független szakértő vagy szakértői csoport segíti, aki vagy amely szakképzettséggel és tapasztalattal rendelkezik a könyvvizsgáló bizottság működését érintő területeken, különös tekintettel a bizottság azon feladataira, melyekről a 987/2009/EGK rendelet 64., 65. és 69. cikke rendelkezik.
   4. cikk
   (1)   A könyvvizsgáló bizottság elnökének hivatalát azon tagállam képviselője tölti be, amelynek az igazgatási bizottságba delegált képviselője látja el az igazgatási bizottság elnökének feladatait.
   (2)   A könyvvizsgáló bizottság elnöke – a titkársággal együttműködve – minden szükséges lépést megtehet annak érdekében, hogy a könyvvizsgáló bizottság hatáskörébe tartozó valamennyi problémát késedelem nélkül megoldja.
   (3)   Rendes körülmények között a könyvvizsgáló bizottság elnöke tölti be az elnöki tisztséget azon munkacsoportok ülésein, amelyeket a könyvvizsgáló bizottság hatáskörébe tartozó problémák vizsgálata céljából hoztak létre; mindazonáltal akadályoztatása esetén, illetve abban az esetben, ha a bizottságnak speciális kérdéseket kell megvizsgálnia, az elnököt képviselheti más, általa kijelölt személy.
   5. cikk
   (1)   A bizottság tagjai a határozatokat egyszerű többségi szavazással fogadják el, melynek során mindegyik tagállam kizárólag egyetlen szavazattal rendelkezik.
   A könyvvizsgáló bizottság által elfogadott véleményben fel kell tüntetni, hogy azt a bizottsági tagok egyhangúlag vagy többséggel fogadták-e el. Indokolt esetben azt is ismertetni kell, milyen következtetéseket, illetve fenntartásokat fogalmaztak meg a szavazás során kisebbségben maradt bizottsági tagok.
   A könyvvizsgáló bizottság azokat a véleményeket, amelyeket tagjai nem egyhangúlag fogadtak el, benyújtja az igazgatási bizottságnak, mellékelve hozzá egy, az ellenvéleményeket és azok okait ismertető jelentést.
   A könyvvizsgáló bizottság ezenkívül előadót jelöl ki, akinek feladata, hogy az igazgatási bizottság rendelkezésére bocsásson minden olyan információt, melyet utóbbi bizottság szükségesnek ítél ahhoz, hogy a kérdéses vitás ügyet rendezze.
   A vitában érintett országok képviselői nem tölthetik be az előadó szerepét.
   (2)   A könyvvizsgáló bizottság határozatokat és indokolással ellátott véleményt írásbeli eljárással is elfogadhat, ha az ilyen eljárást a könyvvizsgáló bizottság egy megelőző ülésén jóváhagyták.
   E célból az elnök az elfogadandó szövegről tájékoztatja a könyvvizsgáló bizottság tagjait. A tagoknak legalább tíz munkanapos határidőt biztosítanak, melyen belül jelezhetik, hogy elutasítják a javasolt szöveget, vagy tartózkodnak a szavazástól. Ha a megadott határidőn belül a tag nem küld választ, azt támogató szavazatként kell értékelni.
   Az elnök dönthet úgy, hogy írásbeli eljárást indít akkor is, ha a könyvvizsgáló bizottság ülésén erről nem született előzetes megállapodás. Ilyen esetben legalább 15 munkanapos határidőt kell biztosítani, és kizárólag a javasolt szöveghez adott írásbeli beleegyezés tekinthető támogató szavazatnak.
   Az elnök a meghatározott határidő lejártát követően értesíti a tagokat a szavazás eredményéről. A megfelelő számú támogató szavazatot kapott döntés a tagok számára a visszajelzésre megszabott határidő utolsó napjával tekintendő elfogadottnak.
   (3)   Ha az igazgatási bizottság valamely tagja az írásbeli eljárás során javaslatot tesz a szöveg módosítására, az elnök:

               a)

               újrakezdi az írásbeli eljárást, és a tagokat a (2) bekezdésben szereplő eljárás szerint tájékoztatja a javasolt módosításról; vagy

               b)

               megszünteti az írásbeli eljárást, és az ügyet a következő ülésen tárgyalják meg,

         attól függően, hogy az elnök melyik eljárást tartja megfelelőnek a szóban forgó ügy esetében.
   (4)   Ha a könyvvizsgáló bizottság valamely tagja a válaszadásra adott határidő lejárta előtt kéri, hogy a javasolt szöveget a könyvvizsgáló bizottság ülésén vizsgálják meg, az írásbeli eljárást meg kell szüntetni.
   Az ügyet ezután a könyvvizsgáló bizottság legközelebbi ülésén vizsgálják meg.
   6. cikk
   A könyvvizsgáló bizottság korlátozott számú tagból álló eseti munkacsoportokat hozhat létre azzal a céllal, hogy konkrét kérdésekben javaslatot készítsen és nyújtson be elfogadásra a könyvvizsgáló bizottság számára.
   A könyvvizsgáló bizottság minden egyes eseti munkacsoport esetében döntést hoz az előadó személyéről, az elvégzendő feladatokról, valamint a határidőről, amelyen belül a csoportnak be kell nyújtania munkája eredményét a könyvvizsgáló bizottságnak. Ezeket a könyvvizsgáló bizottság által eldöntött írásos megbízásban kell meghatározni.
   7. cikk
   (1)   Az igazgatási bizottság titkársága készíti elő és szervezi meg a könyvvizsgáló bizottság üléseit, és készíti el azok jegyzőkönyvét. A titkárság látja el a könyvvizsgáló bizottság működéséhez szükséges feladatokat. A könyvvizsgáló bizottság üléseinek tervezett napirendjét, időpontját és időtartamát az elnökkel egyetértésben kell meghatározni.
   (2)   Az igazgatási bizottság titkársága a napirendet legalább tizenöt munkanappal az egyes ülések kezdete előtt megküldi a könyvvizsgáló bizottság és az igazgatási bizottság tagjainak. A napirendi pontokkal kapcsolatos dokumentumokat az ülés kezdete előtt legalább tíz munkanappal hozzáférhetővé kell tenni. Ez nem vonatkozik az általános információkat tartalmazó dokumentumokra, melyeket nem kell jóváhagyni.
   (3)   A könyvvizsgáló bizottság legközelebbi ülésével kapcsolatos feljegyzéseket az ülés kezdete előtt legalább húsz munkanappal meg kell küldeni az igazgatási bizottság titkárságának. Ez nem vonatkozik az általános információkat tartalmazó dokumentumokra, melyeket nem kell jóváhagyni.
   A 987/2009/EK rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett éves elszámolások kimutatásához szükséges adatokat tartalmazó feljegyzéseknek az e határozat 3. cikke (3) bekezdésében említett független szakértő vagy szakértői csoport által meghatározott formátumot kell követniük, és tartalmazniuk kell a szakértő vagy szakértői csoport által meghatározott adatokat. Az egyes küldöttségek e feljegyzést a vonatkozó évet követő év július 31-ig megküldik a titkárságnak.
   8. cikk
   Amennyiben indokolt, a könyvvizsgáló bizottság esetében az igazgatási bizottság szabályzatát kell alkalmazni.
   9. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni. A határozat a végrehajtási rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Lena MALMBERG

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/767 határozata (2015. május 12.) az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam között létrejött monetáris megállapodás mellékletének módosításáról

text:
               13.5.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 120/58

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/767 HATÁROZATA
   (2015. május 12.)
   az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam között létrejött monetáris megállapodás mellékletének módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam között létrejött, 2009. december 17-i monetáris megállapodásra (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam között létrejött monetáris megállapodás (a továbbiakban: a monetáris megállapodás) 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a Vatikánvárosi Államnak végre kell hajtania az euróbankjegyekre és -érmékre, a pénzmosás megelőzésére, a készpénzes és a nem készpénzes fizetőeszközökkel kapcsolatos csalás és hamisítás megelőzésére, az érmekre és zsetonokra, valamint a statisztikai adatszolgáltatási követelményekre vonatkozó uniós jogi aktusokat és előírásokat. E jogi aktusok és előírások jegyzékét a monetáris megállapodás melléklete tartalmazza.

               (2)

               A vonatkozó új uniós jogi aktusoknak és előírásoknak, valamint a hatályos előírások módosításának figyelembevétele céljából a Bizottságnak évente módosítania kell a monetáris megállapodás mellékletét.

               (3)

               A monetáris megállapodás mellékletére vonatkozó módosításnak továbbá figyelembe kell vennie a hatályon kívül helyezett jogi aktusokat és előírásokat.

               (4)

               A monetáris megállapodás mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam között létrejött monetáris megállapodás mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. május 12-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL C 28., 2010.2.4., 13. o.

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET

                        A végrehajtandó jogi rendelkezések

                        A végrehajtás határideje

                        A pénzmosás megelőzése

                        1.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelve a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.)
                        Módosította:

                        2010. december 31.

                        2.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 11-i 2008/20/EK irányelve a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005/60/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról (HL L 76., 2008.3.19., 46. o.)
                        Kiegészítette:

                        3.

                        A Tanács 2001. június 26-i 2001/500/IB kerethatározata a pénzmosásról, valamint a bűncselekményhez felhasznált eszközök és az abból származó jövedelmek azonosításáról, felkutatásáról, befagyasztásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról (HL L 182., 2001.7.5., 1. o.)

                        4.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2005. október 26-i 1889/2005/EK rendelete a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 9. o.)

                        5.

                        A Bizottság 2006. augusztus 1-jei 2006/70/EK irányelve a politikai közszereplők fogalmát, valamint az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások és az alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon folytatott pénzügyi tevékenység alapján nyújtott mentesség technikai követelményeit illetően a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról (HL L 214., 2006.8.4., 29. o.)

                        6.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2006. november 15-i 1781/2006/EK rendelete a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról (HL L 345., 2006.12.8., 1. o.)

                        7.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 3-i 2014/42/EU irányelve a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról (HL L 127., 2014.4.29., 39. o.)

                        2016. december 31. (2)

                        A csalás és hamisítás megelőzése

                        8.

                        A Tanács2001. május 28-i 2001/413/IB kerethatározata a nem készpénzes fizetőeszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről (HL L 149., 2001.6.2., 1. o.)

                        2010. december 31.

                        9.

                        A Tanács2001. június 28-i 1338/2001/EK rendelete az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról (HL L 181., 2001.7.4., 6. o.)
                        Módosította:

                        2010. december 31.

                        10.

                        A Tanács 2008. december 18-i 44/2009/EK rendelete az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet módosításáról (HL L 17., 2009.1.22., 1. o.)

                        11.

                        A Tanács2004. december 6-i 2182/2004/EK rendelete az euróérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról (HL L 373., 2004.12.21., 1. o.)
                        Módosította:

                        2010. december 31.

                        12.

                        A Tanács 2008. december 18-i 46/2009/EK rendelete az euróérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló 2182/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 17., 2009.1.22., 5. o.)

                        13.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/62/EU irányelve az euro és más pénznemek hamisítás elleni, büntetőjog általi védelméről, valamint a 2000/383/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 151., 2014.5.21., 1. o.)

                        2016. december 31. (2)

                        Az euróbankjegyekre és -érmékre vonatkozó előírások

                        14.

                           A Tanács 1998. november 23-i és 2002. november 5-i következtetései a gyűjtők számára kibocsátott érmékről

                        2010. december 31.

                        15.

                           A Tanács 1999. május 10-i következtetései az euróérmék minőségbiztosítási rendszeréről

                        2010. december 31.

                        16.

                           A Bizottság 2001. október 22-i 2001/C 318/03 közleménye az euróérmék közös oldalának formatervezési mintájára vonatkozó szerzői jogi védelemről (COM(2001) 600 végleges) (HL C 318., 2001.11.13., 3. o.)

                        2010. december 31.

                        17.

                           Az Európai Központi Bank2003. március 20-i EKB/2003/5 iránymutatása a szabálytalan euróbankjegy-utánzatok készítése elleni intézkedések végrehajtásáról, valamint az euróbankjegyek cseréjéről és bevonásáról (HL L 78., 2003.3.25., 20. o.)
                        Módosította:

                        2010. december 31.

                        18.

                        Az Európai Központi Bank 2013. április 19-i EKB/2013/11 iránymutatása a szabálytalan euróbankjegy-utánzatok készítése elleni intézkedések végrehajtásáról, valamint az euróbankjegyek cseréjéről és bevonásáról szóló EKB/2003/5 iránymutatás módosításáról (HL L 118., 2013.4.30., 43. o.)

                        2014. december 31. (1)

                        19.

                           Az Európai Központi Bank2010. szeptember 16-i EKB/2010/14 határozata az euróbankjegyek valódiság- és forgalomképesség szerinti vizsgálatáról, illetve visszaforgatásáról (HL L 267., 2010.10.9., 1. o.)
                        Módosította:

                        2012. december 31.

                        20.

                           Az Európai Központi Bank2012. szeptember 7-i EKB/2012/19 határozata az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképesség szerinti vizsgálatáról, illetve visszaforgatásáról szóló EKB/2010/14 határozat módosításáról (HL L 253., 2012.9.20., 19. o.)

                        2013. december 31. (1)

                        21.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2010. december 15-i 1210/2010/EU rendelete az euróérmék hitelesítéséről és a pénzforgalom céljára alkalmatlan euróérmék kezeléséről (HL L 339., 2010.12.22., 1. o.)

                        2012. december 31.

                        22.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 651/2012/EU rendelete az euróérmék kibocsátásáról (HL L 201., 2012.7.27., 135. o.).

                        2013. december 31. (1)

                        23.

                           Az Európai Központi Bank2013. április 19-i EKB/2013/10 határozata az eurobankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról (HL L 118., 2013.4.30., 37. o.)

                        2014. december 31. (1)

                        24.

                           A Tanács2014. június 24-i 729/2014/EU rendelete a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és műszaki előírásairól (HL L 194., 2014.7.2., 1. o.)

                        2013. december 31. (2)

               A monetáris megállapodás mellékletének a vegyes bizottság által a Szentszék és a Vatikánvárosi Állam kérésére hozott, a hivatásos alapon pénzügyi tevékenységeket folytató gazdálkodó egységekre alkalmazandó vonatkozó előírások beillesztéséről szóló ad hoc rendelkezés szerinti szakasza

                        A következő jogi eszközök vonatkozó részei

                        A végrehajtás határideje

                        25.

                        A 78/660/EGK, a 83/349/EGK és a 86/635/EGK irányelvnek az egyes társaságok, illetve a bankok, valamint egyéb pénzügyi intézmények éves és összevont (konszolidált) beszámolójára vonatkozó értékelési szabályok tekintetében történő módosításáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 283., 2001.10.27., 28. o.), a meghatározott jogi formájú társaságok, a bankok és más pénzügyi intézmények, illetve biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló 78/660/EGK, 83/349/EGK, 86/635/EGK és 91/674/EGK irányelvek módosításárólszóló, 2003. június 18-i 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.) és a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK, az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló 83/349/EGK, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló 86/635/EGK, valamint a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló, 91/674/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló,2006. június 14-i 2006/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 224., 2006.8.16., 1. o.) módosított, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelv (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).

                        2016. december 31. (2)

                        26.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.)

                        2017. december 31. (2)

                        27.

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.)

                        2017. december 31. (2)

                        A statisztikai adatgyűjtésre vonatkozó jogi szabályozás

                        28.

                           Az Európai Központi Bank2013. július 25-i EKB/2013/24 iránymutatása az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről (HL L 2., 2014.1.7., 34. o.)

                        2016. december 31. (2)

                        29.

                           Az Európai Központi Bank2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU rendelete a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).

                        2016. december 31. (2)

                        30.

                           Az Európai Központi Bank2013. szeptember 24-i 1072/2013/EU rendelete a monetáris-pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (EKB/2013/34) (HL L 297., 2013.11.7., 51. o.).

                        2016. december 31. (2)

                        31.

                           Az Európai Központi Bank2014. április 4-i EKB/2014/15 iránymutatása a monetáris és pénzügyi statisztikákról (HL L 340., 2014.11.26., 1. o.)

                        2016. december 31. (2)

         (1)  Ezekről a határidőkről a 2013. évi vegyes bizottság állapodott meg.

         (2)  Ezekről a határidőkről a 2014. évi vegyes bizottság állapodott meg.”


title: 2008/871/EK: A Tanács határozata ( 2008. október 20. ) az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991-ben aláírt espoo-i ENSZ–EGB-egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról

text:
               19.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/33

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2008. október 20.)
   az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991-ben aláírt espoo-i ENSZ–EGB-egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról
   (2008/871/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               2003. május 21-én, a 2003. május 21–23. között Kijevben (Ukrajna) tartott ötödik „Környezet Európáért” miniszteri konferencia alkalmával a Bizottság a Közösség nevében aláírta az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991-ben aláírt espoo-i ENSZ–EGB-egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: az SKV-jegyzőkönyv).

               (2)

               Az SKV-jegyzőkönyv azáltal járul hozzá a környezet védelméhez, hogy rendelkezik a tervek és programok valószínűsíthetően jelentős környezeti hatásainak vizsgálatáról, az egészségre gyakorolt hatásokat is beleértve, valamint törekszik annak biztosítására, hogy a szakpolitikai intézkedésekre és a jogszabályokra vonatkozó javaslatok előkészítése során a környezetvédelmi megfontolásokat – az egészséggel kapcsolatos kérdéseket is ideértve – a megfelelő mértékig figyelembe vegyék és a javaslatokba beépítsék.

               (3)

               A Közösségnek és tagállamainak meg kell tenniük a szükséges lépéseket a megerősítési, a jóváhagyási, illetve az elfogadási okiratok lehetőség szerint egy időben történő letétbe helyezése érdekében.

               (4)

               Az SKV-jegyzőkönyvet a Közösségnek jóvá kell hagynia,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   Az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i ENSZ–EGB-egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: az SKV-jegyzőkönyv) az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   (2)   A SKV-jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   (1)   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) az SKV-jegyzőkönyv jóváhagyásáról szóló okiratot az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál mint letéteményesnél a jegyzőkönyv 22. cikkével összhangban letétbe helyezni.
   (2)   Ezzel egyidejűleg a kijelölt személy(ek) letétbe helyezi(k) az e határozat mellékletében foglalt hatásköri nyilatkozatot, az SKV-jegyzőkönyv 23. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

      Kelt Luxemburgban, 2008. október 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-L. BORLOO

      (1)  A 2008. július 8-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).
   MELLÉKLET
   Az Európai Közösség nyilatkozata az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló 1991-ben aláírt espoo-i ENSZ–EGB-egyezményhez kapcsolódó, a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jegyzőkönyv 23. cikkének (5) bekezdése értelmében
   Az Európai Közösség kijelenti, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésével összhangban, hatásköre kiterjed olyan nemzetközi megállapodások megkötésére és az azokból eredő kötelezettségek teljesítésére, amelyek a következő célkitűzések eléréséhez járulnak hozzá:

               —

               a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása,

               —

               az emberi egészség védelme,

               —

               a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása,

               —

               a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések nemzetközi szinten való ösztönzése.

         Az Európai Közösség továbbá úgy nyilatkozik, hogy már elfogadta az ezen jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyeket szabályozó, tagállamaira nézve kötelező hatállyal bíró jogszabályokat, ideértve a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, és e jogszabályok listáját, a jegyzőkönyv 23. cikke (5) bekezdésének megfelelően, a jegyzőkönyv Letéteményeséhez be fogja nyújtani és azt szükség esetén frissíti.
   Az Európai Közösség felelős a jegyzőkönyvből eredő, a közösségi jogszabályok hatálya alá tartozó kötelezettségek teljesítéséért.
   A közösségi hatáskör gyakorlása – természetéből adódóan – folyamatosan fejlődik.
    ---documentbreak---

               19.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/35

         JEGYZŐKÖNYV
   az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Egyezményhez kapcsolódó stratégiai környezeti vizsgálatról
   E JEGYZŐKÖNYV RÉSZES FELEI,
   FELISMERVE annak fontosságát, hogy a környezeti, ezen belül az egészséget érintő szempontok beépüljenek a tervek és programok, és – a megfelelő mértékig – a szakpolitikák és a jogalkotás előkészítésébe és elfogadásába,
   ELKÖTELEZVE MAGUKAT a fenntartható fejlődés előmozdítása mellett, és így az ENSZ Környezet és Fejlődés Konferenciája (Rio de Janeiro, Brazília, 1992.) következtetéseinek talaján állva, különösen a Riói Nyilatkozat a Környezetről és a Fejlődésről 4. és 10. elvére és az Agenda 21 cselekvési programra hivatkozással, utalva továbbá a harmadik Környezet és Egészség Miniszteri Konferencia (London, 1999.) és a Fenntartható Fejlődés Világkonferencia (Johannesburg, Dél-Afrikai Köztársaság, 2002.) eredményeire,
   SZEM ELŐTT TARTVA a finnországi Espooban 1991. február 25-én aláírt, az Országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Egyezményt, valamint a részes felek által Szófiában 2001. február 26-án és 27-én elfogadott II/9. számú döntést, amelynek értelmében jogilag kötelező erejű jegyzőkönyvet kell készíteni a stratégiai környezeti vizsgálatról,
   FELISMERVE azt, hogy a stratégiai környezeti vizsgálatnak fontos szerepet kell játszania a tervek, programok, és – a megfelelő mértékig – a szakpolitikák és a jogalkotás előkészítésében és elfogadásában, továbbá azt, hogy a környezeti hatásvizsgálat elveinek a tervekre, programokra, szakpolitikákra és a jogalkotásra történő szélesebb körű alkalmazása tovább erősíti azok jelentős környezeti hatásainak rendszerszemléletű vizsgálatát,
   ELISMERVE a dániai Aarhusban 1998. június 25-én kötött, a Környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményt, és tudomásul véve a részes felek első találkozóján elfogadott luccai nyilatkozat vonatkozó rendelkezéseit,
   ANNAK TUDATÁBAN ezáltal, hogy a stratégiai környezeti vizsgálatban fontos a társadalmi részvétel biztosítása,
   ELISMERVE azokat a ma és a jövő generációinak egészségét és életminőségét érintő előnyöket, amelyek az emberi egészség megóvása és javítása szükségességének a stratégiai környezeti vizsgálatban való integrált figyelembevételéből fakadnak, és elismerve az Egészségügyi Világszervezet által e tekintetben folytatott munkát,
   ANNAK TUDATÁBAN, hogy a javasolt tervek, programok, és – a megfelelő mértékig – a szakpolitikák és a jogalkotás országhatáron átterjedő környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatásainak vizsgálata szempontjából mennyire szükséges és fontos a nemzetközi együttműködés fejlesztése,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Cél
   E jegyzőkönyv célja, hogy a környezet, ezen belül az egészség magas szintű védelmét biztosítsa:

               a)

               annak biztosítása révén, hogy a tervek és programok előkészítése során a környezeti, ezen belül az egészséget érintő szempontok alapos megfontolásra kerüljenek;

               b)

               a környezeti, ezen belül az egészséget érintő szempontoknak a szakpolitikák és a jogalkotás előkészítésében történő figyelembevételéhez való hozzájárulás révén;

               c)

               a stratégiai környezeti vizsgálatra vonatkozó egyértelmű, átlátható és hatékony eljárási szabályok megalkotása révén;

               d)

               a stratégiai környezeti vizsgálatban a társadalmi részvétel biztosítása révén; és

               e)

               ezen lépéseken keresztül beépítve a környezeti, ezen belül az egészséget érintő szempontokat a fenntartható fejlődés előmozdítását célzó intézkedésekbe és eszközökbe.

         2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E jegyzőkönyv alkalmazásában:

               1.

               „Egyezmény”: az Országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló egyezmény.

               2.

               „Fél”: hacsak a szöveg másképp nem jelzi, e jegyzőkönyv részes fele.

               3.

               „Kibocsátó fél”: e jegyzőkönyv azon részes fele vagy felei, amelyek joghatósága alatt egy terv vagy program elkészítését előirányozták.

               4.

               „Hatásviselő fél”: e jegyzőkönyv azon részes fele vagy felei, amelyekre egy terv vagy program országhatáron átterjedő környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatása várhatóan befolyást fog gyakorolni.

               5.

               „Tervek és programok”: azok a tervek és programok, vagy azok bármilyen módosítása, amelyeket:

                           a)

                           törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés ír elő; és

                           b)

                           hatóság készít elő és/vagy fogad el, illetve hatóság készít elő hivatalos eljárás keretében történő, parlament vagy kormány általi elfogadásra.

               6.

               „Stratégiai környezeti vizsgálat”: a lehetséges környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatások értékelése, amely magában foglalja egy környezeti jelentés tárgyának meghatározását és annak elkészítését, a nyilvánosság részvételének biztosítását és a konzultációk lefolytatását, valamint a környezeti jelentésnek és a nyilvánosság részvételének folyamatából, illetve a konzultációkból származó eredményeknek egy tervben vagy programban való figyelembevételét.

               7.

               „Környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatás”: a környezetre – beleértve az emberi egészséget, a növény- és állatvilágot, a biológiai sokféleséget, a talajt, az éghajlatot, a levegőt, a vizet, a tájat, a természeti területeket, az anyagi javakat, a kulturális örökséget és ezen tényezők egymás közötti kölcsönhatását – gyakorolt bármilyen hatás.

               8.

               „A nyilvánosság”: egy vagy több természetes vagy jogi személy, és – a nemzeti joggal vagy gyakorlattal összhangban – ezek szövetségei, szervezetei vagy csoportjai.

         3. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   E jegyzőkönyv rendelkezéseinek egyértelmű, átlátható keretben történő megvalósítása érdekében valamennyi fél meghozza a szükséges jogi, szabályozásbeli és egyéb megfelelő intézkedéseket.
   (2)   Valamennyi fél törekszik annak biztosítására, hogy a jegyzőkönyv által szabályozott kérdésekben a tisztségviselők és a hatóságok nyújtsanak segítséget és útmutatást a nyilvánosságnak.
   (3)   E jegyzőkönyv összefüggésében valamennyi fél gondoskodik a környezet, ezen belül az egészség védelmét elősegítő szövetségek, szervezetek és csoportok megfelelő elismeréséről és támogatásáról.
   (4)   E jegyzőkönyv rendelkezései nem befolyásolják a felek azon jogát, hogy a jegyzőkönyv által szabályozott kérdésekben további intézkedéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be.
   (5)   Valamennyi fél elősegíti a jegyzőkönyv céljainak megvalósulását a vonatkozó nemzetközi döntéshozatali folyamatokban, valamint a vonatkozó nemzetközi szervezetek keretein belül.
   (6)   Valamennyi fél biztosítja, hogy a jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban jogaikat gyakorló személyeket ne büntessék, ne üldözzék és semmilyen más módon ne zaklassák részvételük miatt. E rendelkezés nem vonatkozik a nemzeti bíróságok azon hatáskörére, hogy a bírósági eljárásokban ésszerű költségviselési kötelezettséget állapítsanak meg.
   (7)   E jegyzőkönyv vonatkozó rendelkezéseinek keretein belül a nyilvánosság számára biztosítani kell, hogy jogait állampolgárságra, nemzetiségre vagy lakóhelyre, illetve – jogi személyek esetén – bejegyzési helyre és a tevékenység tényleges központjára való tekintet nélkül gyakorolhassa.
   4. cikk
   A terveket és programokat érintő alkalmazási terület
   (1)   Valamennyi fél biztosítja, hogy a (2), (3) és (4) bekezdésekben hivatkozott azon tervekre és programokra, amelyeknek valószínűleg jelentős környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatásai lesznek, stratégiai környezeti vizsgálatot végezzenek.
   (2)   Stratégiai környezeti vizsgálatot kell végezni azon tervek és programok esetében, amelyek a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás, a halászat, az energetika, az ipar (beleértve a bányászatot), a közlekedés, a területfejlesztés, a hulladékgazdálkodás, a vízgazdálkodás, a távközlés, az idegenforgalom, a területrendezés vagy a földhasználat terén készülnek, és amelyek az I. mellékletben felsorolt beruházások, illetve minden olyan, a II. mellékletben felsorolt egyéb, a nemzeti jog alapján környezeti hatásvizsgálat-köteles beruházás esetében meghatározzák annak jövőbeni engedélyezésének kereteit.
   (3)   Azon egyéb tervekre és programokra, amelyek nem esnek a (2) bekezdés hatálya alá, és amelyek egyes beruházások jövőbeni engedélyezésének kereteit határozzák meg, abban az esetben kell stratégiai környezeti vizsgálatot végezni, amennyiben valamely részes fél az 5. cikk (1) bekezdése alapján ekként határoz.
   (4)   A (2) bekezdésben említett azon tervekre és programokra, amelyek kis területek helyi szintű használatát veszik tervbe, továbbá a (2) bekezdésben említett tervek és programok kis mértékű módosításaira csak abban az esetben kell stratégiai környezeti vizsgálatot végezni, amennyiben valamely részes fél az 5. cikk (1) bekezdése alapján ekként határoz.
   (5)   Az alábbi tervek és programok nem tartoznak ennek a jegyzőkönyvnek a hatálya alá:

               a)

               a kizárólag honvédelmi vagy polgári védelmi célokat szolgáló tervek és programok;

               b)

               a pénzügyi vagy költségvetési tervek és programok.

         5. cikk
   Előzetes vizsgálat
   (1)   Valamennyi fél eseti vizsgálattal, a tervek és programok típusának meghatározásával, vagy e kétféle megközelítés ötvözésével meghatározza, hogy a 4. cikk (3) és (4) bekezdésében említett terveknek és programoknak várhatóan lesz-e jelentős környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatása. Ebből a célból valamennyi fél minden esetben figyelembe veszi a III. mellékletben meghatározott szempontokat.
   (2)   Valamennyi fél gondoskodik arról, hogy a fenti (1) bekezdésben említett eljárás lefolytatásakor kikérjék a 9. cikk (1) bekezdésében említett környezetvédelmi és egészségügyi hatóságok véleményét.
   (3)   A megfelelő mértékig valamennyi fél törekszik arra, hogy az érintett nyilvánosság részvételi lehetőséget kapjon a tervek és programok e cikkben említett előzetes vizsgálatában.
   (4)   Valamennyi fél biztosítja, hogy az (1) bekezdés szerinti következtetések, beleértve azokat az okokat, amelyek alapján nem írták elő stratégiai környezeti vizsgálat végzését, időben hozzáférhetőek legyenek a nyilvánosság számára, akár közlemények útján, akár más egyéb megfelelő módon, például az elektronikus médián keresztül.
   6. cikk
   Tartalommeghatározás
   (1)   Valamennyi fél gondoskodik a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően a környezeti jelentésbe foglalandó releváns információk meghatározásával kapcsolatos intézkedésekről.
   (2)   Valamennyi fél biztosítja, hogy a környezeti jelentésbe foglalandó releváns információk meghatározásakor kikérjék a 9. cikk (1) bekezdésében említett környezetvédelmi és egészségügyi hatóságok véleményét.
   (3)   A megfelelő mértékig valamennyi fél törekszik arra, hogy az érintett nyilvánosság részvételi lehetőséget kapjon a környezeti jelentésbe foglalandó releváns információk meghatározásában.
   7. cikk
   Környezeti jelentés
   (1)   Valamennyi fél biztosítja, hogy a stratégiai környezeti vizsgálati kötelezettség alá eső tervekkel és programokkal kapcsolatban környezeti jelentés készüljön.
   (2)   A környezeti jelentés a 6. cikkben foglalt meghatározással összhangban azonosítja, leírja és értékeli egy terv vagy program, illetve az ésszerű alternatívák megvalósításának valószínűsíthető jelentős környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatásait. A jelentés tartalmazza azokat a IV. mellékletben meghatározott információkat, amelyek ésszerűen előírhatók, figyelembe véve:

               a)

               a jelenlegi ismereteket és vizsgálati módszereket;

               b)

               a terv vagy program tartalmát és részletességét, valamint a döntéshozatali folyamatban pillanatnyilag elfoglalt helyét;

               c)

               a nyilvánosság érdekeit; és

               d)

               a döntéshozó szerv rendelkezésére bocsátandó információk körét.

         (3)   Valamennyi fél biztosítja, hogy e jegyzőkönyv követelményeinek teljesítése érdekében a környezeti jelentések megfelelő minőségűek legyenek.
   8. cikk
   A nyilvánosság részvétele
   (1)   Valamennyi fél lehetőséget biztosít arra, hogy a nyilvánosság minél hamarabb, időben, hatékony módon, és akkor, amikor az összes választási lehetőség még nyitott, vehessen részt a tervek és programok stratégiai környezeti vizsgálatában.
   (2)   Valamennyi fél, az elektronikus média vagy egyéb megfelelő eszközök felhasználásával biztosítja, hogy a tervek vagy programok tervezetei, illetve a környezeti jelentések a nyilvánosság számára időben hozzáférhetőek legyenek.
   (3)   Valamennyi fél biztosítja, hogy az (1) és (4) bekezdés alkalmazása céljából meghatározza az érintettek körét, beleértve a releváns nem-kormányzati szervezeteket is.
   (4)   Valamennyi fél biztosítja, hogy a (3) bekezdésben említett nyilvánosság részére ésszerű határidővel lehetőséget biztosít arra, hogy kifejthesse véleményét a terv vagy program tervezetéről és a környezeti jelentésről.
   (5)   Valamennyi fél biztosítja, hogy a nyilvánosság tájékoztatására és az érintett nyilvánossággal történő konzultációra részletes intézkedéseket határozzanak meg és azok nyilvánosan hozzáférhetőek legyenek. Ebből a célból valamennyi fél a megfelelő mértékben figyelembe veszi az V. mellékletben felsorolt szempontokat.
   9. cikk
   Konzultáció a környezetvédelmi és egészségügyi hatóságokkal
   (1)   Valamennyi fél kijelöli azokat a konzultációba bevonandó hatóságokat, amelyeket sajátos környezeti vagy egészségügyi felelősségük folytán a terv vagy program megvalósításának környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatásaival valószínűleg foglalkoznak.
   (2)   A terv vagy program tervezetét és a környezeti jelentést az (1) bekezdésben említett hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.
   (3)   Valamennyi fél lehetőséget biztosít arra, hogy az (1) bekezdésben említett hatóságok minél korábban, időben és hatékony módon kifejthessék véleményüket a terv vagy program tervezetéről és a környezeti jelentésről.
   (4)   Valamennyi fél részletes rendelkezéseket határoz meg az (1) bekezdésben említett környezetvédelmi és egészségügyi hatóságok tájékoztatása és a velük való konzultáció tekintetében.
   10. cikk
   Országhatáron átterjedő konzultációk
   (1)   Amennyiben egy kibocsátó fél úgy ítéli meg, hogy valamely terv vagy program megvalósítása valószínűleg jelentős országhatáron átterjedő környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatást fog gyakorolni, illetve amennyiben a valószínűleg jelentősen érintett felek egyike ezt kéri, a kibocsátó fél a terv vagy program elfogadását megelőző lehető legkorábbi időpontban értesíti a hatásviselő felet.
   (2)   Az értesítésnek többek között az alábbiakat kell tartalmaznia:

               a)

               A terv vagy program tervezetét és a környezeti jelentést, ezen belül az előbbiek lehetséges országhatáron átterjedő környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatásaival kapcsolatos információkat; és

               b)

               A döntéshozatali eljárással kapcsolatos információkat, ezen belül az észrevételek továbbításához rendelkezésre álló ésszerű időtartamot.

         (3)   A hatásviselő fél az értesítésben megjelölt határidőn belül jelzi a kibocsátó félnek, hogy a terv vagy program elfogadása előtt kíván-e konzultációt folytatni, és amennyiben igen, akkor az érintett felek konzultációt kezdenek a terv vagy program megvalósításának valószínűsíthető országhatáron átterjedő környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatásairól, illetve a kedvezőtlen hatások megelőzésére, csökkentésére vagy enyhítésére irányuló tervezett intézkedésekről.
   (4)   Abban az esetben, ha ilyen konzultációkra kerül sor, az érintett felek részletes rendelkezéseket határoznak meg annak biztosítására, hogy a hatásviselő fél érintett nyilvánossága és a 9. cikk (1) bekezdésében említett hatóságai tájékoztatásban részesüljenek és lehetőséget kapjanak arra, hogy ésszerű határidőn belül előterjeszthessék véleményüket a terv vagy program tervezetéről és a környezeti jelentésről.
   11. cikk
   Döntés
   (1)   Valamennyi fél biztosítja, hogy a tervek vagy programok elfogadásakor megfelelően figyelembe vegyék:

               a)

               a környezeti jelentés következtetéseit;

               b)

               a környezeti jelentésben azonosított kedvezőtlen hatások megelőzésére, csökkentésére vagy enyhítésére irányuló intézkedéseket; és

               c)

               a 8. és 10. cikkek szerint kapott észrevételeket.

         (2)   Valamennyi fél biztosítja, hogy amikor egy terv vagy program elfogadásra kerül, arról a nyilvánosságot, a 9. cikk (1) bekezdésében említett hatóságokat és a 10. cikk alapján a konzultációba bevont feleket tájékoztatja, és hogy a tervet vagy programot részükre hozzáférhetővé teszi azzal az állásfoglalással együtt, amely összefoglalja a környezeti, ezen belül az egészséget érintő megfontolások beépítésének módját, azt, hogy a 8. és 10. cikkeknek megfelelően kapott észrevételeket miként vették figyelembe, valamint a vizsgált ésszerű alternatívák ismeretében a terv elfogadásának indokait.
   12. cikk
   Nyomon követés
   (1)   Valamennyi fél nyomon követi a 11. cikk alapján elfogadott tervek és programok végrehajtásának jelentős környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatásait, többek között azért, hogy korai stádiumban azonosíthassák az előre nem látott kedvezőtlen hatásokat és megtehessék a megfelelő helyreigazító intézkedéseket.
   (2)   A végrehajtott nyomon követés eredményeit a nemzeti joggal összhangban hozzáférhetővé kell tenni a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott hatóságok és a nyilvánosság számára.
   13. cikk
   Szakpolitikák és jogalkotás
   (1)   Valamennyi fél törekszik annak biztosítására, hogy a környezeti, ezen belül az egészséget érintő szempontokat a megfelelő mértékig megfontolják és beépítsék minden olyan szakpolitikai és jogalkotási javaslat előkészítése során, amelynek valószínűleg jelentős környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatása van.
   (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásakor valamennyi fél megfontolja e jegyzőkönyv megfelelő elveit és rendelkezéseit.
   (3)   Amennyiben indokolt, valamennyi fél meghatározza a környezeti, ezen belül az egészséget érintő szempontok megfontolásának és beépítésének gyakorlati teendőit az (1) bekezdéssel összhangban, figyelembe véve a döntéshozatal átláthatóságára vonatkozó követelményeket.
   (4)   E cikk végrehajtásáról valamennyi fél jelentést tesz az egyezmény részes feleinek találkozójának, amely e jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként is szolgál.
   14. cikk
   Az egyezmény részes feleinek találkozója, mint a jegyzőkönyv részes feleinek találkozója
   (1)   Az egyezmény részes feleinek találkozója e jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául is szolgál. Az egyezmény részes feleinek találkozóját, mint a jegyzőkönyv részes feleinek találkozóját első alkalommal e jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontját követő egy éven belül kell megtartani, az egyezmény részes feleinek találkozójával együtt, amennyiben ez utóbbira az említett időszak alatt kerül sor. Az egyezmény részes feleinek találkozója, mint a jegyzőkönyv részes feleinek találkozója a továbbiakban együtt kerül megtartásra az egyezmény részes feleinek találkozójával, kivéve ha az egyezmény részes feleinek találkozója, mint a jegyzőkönyv részes feleinek találkozója másként határoz.
   (2)   Az egyezmény azon részes felei, akik e jegyzőkönyvnek nem részes felei, megfigyelőként vehetnek részt a jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, az egyezmény részes feleinek találkozójának bármely ülésén. Amikor az egyezmény részes feleinek találkozója a jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgál, a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó döntéseket csak a jegyzőkönyv részes felei hozzák.
   (3)   Amikor az egyezmény részes feleinek találkozója a jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgál, a részes felek találkozója hivatalának bármely olyan tagja helyett, aki az egyezmény olyan részes felét képviseli, aki ebben az időpontban nem részes fele e jegyzőkönyvnek, a jegyzőkönyv részes felei maguk közül egy másik tagot választanak.
   (4)   Az egyezmény részes feleinek találkozója, mint a jegyzőkönyv részes feleinek találkozója rendszeresen áttekinti a jegyzőkönyv végrehajtását, és ebből a célból:

               a)

               a jegyzőkönyvben foglalt eljárások további javítása érdekében áttekinti a stratégiai környezeti vizsgálat elveit és módszertani megközelítéseit;

               b)

               információt cserél a stratégiai környezeti vizsgálat és a jegyzőkönyv végrehajtása során szerzett tapasztalatokról;

               c)

               indokolt esetben igénybe veszi a jegyzőkönyv céljainak megvalósítása szempontjából tapasztalattal rendelkező kompetens nemzetközi testületek szolgáltatásait, és velük együttműködik;

               d)

               amennyiben azt a jegyzőkönyv végrehajtásához szükségesnek ítéli, ilyen kisegítő testületeket hoz létre;

               e)

               amennyiben szükséges, módosítási javaslatokat vizsgál meg és fogad el a jegyzőkönyvre vonatkozóan; és

               f)

               megvizsgál és végrehajt minden olyan további lépést, beleértve a jegyzőkönyv és az egyezmény értelmében közösen végrehajtandó lépéseket is, amely a jegyzőkönyv céljainak megvalósításához szükséges.

         (5)   Az egyezmény részes feleinek találkozójának eljárási szabályait e jegyzőkönyvre is értelemszerűen alkalmazni kell, kivéve ha a jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló részes felek találkozója konszenzussal másként nem határoz.
   (6)   Az egyezmény részes feleinek találkozója, mint a jegyzőkönyv részes feleinek találkozója első ülése alkalmával megvizsgálja és elfogadja azokat a szabályokat, amelyekkel az egyezmény betartásának felülvizsgálati eljárása e jegyzőkönyvre alkalmazhatóvá válik.
   (7)   Valamennyi fél a jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, az egyezmény részes feleinek találkozója által meghatározott időszakonként jelentést tesz a jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, az egyezmény részes felei találkozójának azokról az intézkedésekről, amelyeket a jegyzőkönyv végrehajtása érdekében tett.
   15. cikk
   Egyéb nemzetközi szerződésekkel való kapcsolat
   E jegyzőkönyv vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása nem érinti az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, illetve a Környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló ENSZ–EGB-egyezmények hatályát.
   16. cikk
   Szavazati jog
   (1)   Az e cikk (2) bekezdésében megállapított kivételtől eltekintve e jegyzőkönyv részes feleinek mindegyike egy szavazattal rendelkezik.
   (2)   A regionális gazdasági integrációs szervezetek – a hatáskörükbe tartozó ügyekben – szavazati jogukat azon tagállamaik számával azonos számú szavazattal gyakorolják, ahányan e tagállamok közül e jegyzőkönyv részes felei. E szervezetek nem gyakorolhatják szavazati jogukat, ha tagállamaik saját maguk élnek szavazati jogukkal, és ez fordítva is érvényesül.
   17. cikk
   Titkárság
   Az egyezmény 13. cikke által felállított titkárság egyben e jegyzőkönyv titkárságaként is szolgál, illetve az egyezménynek a titkárság feladatait szabályozó 13. cikkének a)–c) bekezdéseit e jegyzőkönyvre is értelemszerűen alkalmazni kell.
   18. cikk
   Mellékletek
   E jegyzőkönyv mellékletei a jegyzőkönyv szerves részét képezik.
   19. cikk
   A jegyzőkönyv módosítása
   (1)   Bármely fél javasolhatja e jegyzőkönyv módosítását.
   (2)   A (3) bekezdésre is figyelemmel, az egyezmény 14. cikkének (2)–(5) bekezdéseiben szereplő, az egyezmény módosításainak előterjesztési, elfogadási és hatályba léptetési eljárására vonatkozó szabályokat e jegyzőkönyv módosításaira is értelemszerűen alkalmazni kell.
   (3)   E jegyzőkönyv alkalmazása szempontjából a felek háromnegyede, amely ahhoz szükséges, hogy egy módosítás az azt ratifikáló, jóváhagyó vagy elfogadó felek számára hatályba lépjen, a feleknek a módosítás elfogadásának időpontjában érvényes száma alapján kerül kiszámításra.
   20. cikk
   A vitás kérdések rendezése
   Az egyezmény 15. cikkének a vitás kérdések rendezésére vonatkozó rendelkezéseit e jegyzőkönyvre is értelemszerűen alkalmazni kell.
   21. cikk
   Aláírás
   E jegyzőkönyv Kijevben (Ukrajna) 2003. május 21-től23-ig, valamint ezt követően az Egyesült Nemzetek székhelyén, New York-ban, 2003. december 31-ig áll nyitva aláírásra az Európai Gazdasági Bizottság tagországai, továbbá a Gazdasági és Társadalmi Tanács 1947. március 28-i, 36. (IV) számú határozatának (8) és (11) bekezdése alapján az Európai Gazdasági Bizottságban konzultatív státusszal rendelkező államok, valamint az Európai Gazdasági Bizottság szuverén tagországaiból álló olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek számára, amelyeket tagországaik az e jegyzőkönyvben foglalt kérdésekben illetékességgel ruházták fel, beleértve az egyezménykötési kompetenciát is e kérdések vonatkozásában.
   22. cikk
   Letéteményes
   E jegyzőkönyv letéteményese az Egyesült Nemzetek Főtitkára.
   23. cikk
   Ratifikáció, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás
   (1)   E jegyzőkönyvet a 21. cikkben említett aláíró államok és regionális gazdasági integrációs szervezetek ratifikálják, fogadják el vagy hagyják jóvá.
   (2)   E jegyzőkönyvhöz a 21. cikkben említett államok és regionális gazdasági integrációs szervezetek 2004. január 1-jétől csatlakozhatnak.
   (3)   A (2) bekezdésben nem említett bármely más állam, amely tagja az Egyesült Nemzeteknek, szintén csatlakozhat a jegyzőkönyvhöz, a jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, az egyezmény részes feleinek találkozója jóváhagyásával.
   (4)   A 21. cikkben említett olyan regionális gazdasági integrációs szervezetekre, amelyek e jegyzőkönyvnek úgy válnak részes feleivé, hogy egyik tagállamuk sem részes fele az egyezménynek, az e jegyzőkönyv értelmében fennálló valamennyi kötelezettség kötelező érvénnyel bír. Olyan szervezetek esetében, amelyeknek egy vagy több tagállama e jegyzőkönyv részes fele, az adott szervezet és annak tagállamai döntik el azt, hogy kinek milyen felelőssége van az e jegyzőkönyv keretében fennálló kötelezettségeik teljesítésében. Ilyen esetekben az adott szervezet és annak tagországai e jegyzőkönyv értelmében fennálló jogaikat párhuzamosan nem gyakorolhatják.
   (5)   A 21. cikkben említett regionális gazdasági integrációs szervezetek ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratukban nyilatkoznak arról, hogy az e jegyzőkönyv hatáskörébe tartozó kérdésekben milyen mértékben rendelkeznek kompetenciával. E szervezetek a letéteményest a kompetenciájuk mértékében bekövetkező bárminemű jelentős változásról is tájékoztatják.
   24. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   E jegyzőkönyv a tizenhatodik ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése utáni 90. napon lép hatályba.
   (2)   E cikk (1) bekezdésének alkalmazása céljából egy, a 21. cikkben említett regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett okirat nem számítható hozzá e szervezet tagállamai által letétbe helyezett okiratok számához.
   (3)   Minden olyan, a 21. cikkben említett állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet számára, amely e jegyzőkönyvet a tizenhatodik ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése után ratifikálja, fogadja el, hagyja jóvá vagy csatlakozik hozzá, e jegyzőkönyv az illető állam vagy szervezet saját ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezését követő 90. napon lép hatályba.
   (4)   E jegyzőkönyv hatálya azokra a tervekre, programokra, szakpolitikákra és jogalkotásra terjed ki, amelyek első hivatalos előkészítő intézkedésére e jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja után kerül sor. Amennyiben arra a félre, amelynek joghatósága alatt egy terv, program, szakpolitika vagy jogalkotás előkészítését előirányozták, a (3) bekezdés alkalmazandó, e jegyzőkönyv hatálya azokra a tervekre, programokra, szakpolitikákra és jogalkotásra terjed ki, amelyek első hivatalos előkészítő intézkedésére e jegyzőkönyvnek a szóban forgó félre vonatkozó hatálybalépésének időpontja után kerül sor.
   25. cikk
   Visszalépés
   Valamennyi fél e jegyzőkönyvnek a rá vonatkozó hatálybalépését követő négy év elteltével a letéteményesnek eljuttatott írásbeli visszalépési nyilatkozattal e jegyzőkönyvtől bármikor visszaléphet. Minden ilyen visszalépés a letéteményeshez eljuttatott nyilatkozat kézhezvételétől számított 90. nappal lép hatályba. Egyik ilyen visszalépés sem érinti az 5–9., 11. és 13. cikkek alkalmazását az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó olyan stratégiai környezeti vizsgálatokra nézve, amelyek már megindultak, illetve e jegyzőkönyv 10. cikkének alkalmazását olyan értesítésre vagy kérelemre nézve, amelyet a szóban forgó visszalépés hatálybalépése előtt terjesztettek elő.
   26. cikk
   Hiteles szövegek
   E jegyzőkönyv eredeti példánya, amelynek az angol, a francia és az orosz nyelvű szövege egyaránt hiteles, az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál kerül letétbe helyezésre.

      A FENTIEK HITELÉÜL az erre szabályszerűen feljogosított alulírottak ezt a jegyzőkönyvet aláírták.
      KÉSZÜLT Kijevben (Ukrajna), a kettőezerharmadik év május havának huszonegyedik napján.

   I. MELLÉKLET
   A 4. cikk (2) bekezdésében említett projektek jegyzéke

               1.

               Nyersolaj-finomítók (kivéve azon üzemeket, amelyek csupán kenőanyagokat gyártanak nyersolajból) és a naponta 500 tonna vagy annál több szenet vagy bitumenpalát gázosító vagy cseppfolyósító létesítmények.

               2.

               Hőerőművek és más égetőművek 300 megawatt vagy annál nagyobb hőteljesítménnyel, valamint atomerőművek és egyéb atomreaktorok (kivéve az olyan kutatási létesítményeket, amelyek hasadóképes és szaporító anyagok termelésére, illetve átalakítására szolgálnak, és maximális teljesítményük nem haladja meg az 1 kilowatt folyamatos hőterhelést).

               3.

               Kizárólag nukleáris fűtőanyag termelésére vagy dúsítására, kiégett nukleáris fűtőanyag reprocesszálására vagy radioaktív hulladék tárolására, elhelyezésére és feldolgozására szolgáló létesítmények.

               4.

               Nyersvas és acél beolvasztására, valamint nemvas fémek termelésére szolgáló nagyobb létesítmények.

               5.

               Azbeszt kinyerésére és azbeszt vagy azbeszttartalmú termékek feldolgozására és átalakítására szolgáló létesítmények: azbesztcement termékek esetében az évente több mint 20 000 tonna készterméket előállító létesítmények, súrlódó anyagok esetében az évente több mint 50 tonna készterméket előállító üzemek, más azbesztfelhasználás esetében a 200 tonna/év fölötti teljesítményű létesítmények.

               6.

               Komplex vegyiművek.

               7.

               Autópályák, gyorsforgalmi utak (1), távolsági vasúti pályák és legalább 2 100 méter alaphosszúságú kifutópályával rendelkező repülőterek (2) építése.

               8.

               Nagy átmérőjű olaj- és gázvezetékek.

               9.

               Olyan kereskedelmi kikötők, valamint belvízi hajóutak és a belvízi hajóutak kikötői, amelyek lehetővé teszik 1 350 tonna fölötti hajók áthaladását.

               10.

               Hulladékártalmatlanító létesítmények mérgező és veszélyes hulladékok égetésére, kémiai kezelésére vagy lerakására.

               11.

               Nagy gátak és víztározók.

               12.

               Felszín alatti vízkivételi tevékenységek azon esetekben, amikor a vízkitermelés éves mennyisége 10 millió köbméter vagy annál több.

               13.

               Cellulóz- és papírgyártás, napi 200 tonna vagy annál több légszáraz anyag termelésével.

               14.

               Fémtartalmú ércek és szén nagyobb mértékű bányászata, helyszíni kitermelése és dúsítása.

               15.

               Tengeri szénhidrogén termelés.

               16.

               Kőolaj, petrokémiai és vegyi termékek tárolására szolgáló nagyobb létesítmények.

               17.

               Erdőirtás nagy területeken.

      (1)  E jegyzőkönyv alkalmazásában:

               —

               Az „autópálya” kifejezetten gépjárművek számára tervezett és épített közút, amely nem a közút mentén elhelyezkedő ingatlanokat szolgálja ki, és amely:

                           a)

                           egyes pontoktól, illetve időleges helyzetektől eltekintve a két forgalmi irány számára külön forgalmi sávokkal rendelkezik, amelyeket elválasztósáv vagy kivételes esetben egyéb eszköz határol el egymástól;

                           b)

                           szintben nem keresztez semmiféle utat, vasúti vagy villamosvágányt vagy gyalogutat; és

                           c)

                           kifejezetten autópályaként van jelölve.

               —

               A „gyorsforgalmi út” gépjárművek számára fenntartott olyan út, amelyre csak bizonyos pontokon vagy szabályos kereszteződésekben lehet ráhajtani, és amelynek a forgalmi sávján (sávjain) megállni és várakozni tilos.

      (2)  E jegyzőkönyv alkalmazásában a „repülőtér” olyan repülőtér, amely megfelel az 1944-ben megkötött, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet létrehozó Chicagói Egyezményben (a 14. mellékletben) szereplő meghatározásnak.
   II. MELLÉKLET
   A 4. cikk (2) bekezdésében említett egyéb projektek

               1.

               Birtokrendezési projektek.

               2.

               Művelés alatt nem álló vagy félig természetes állapotú földterületek intenzív mezőgazdasági hasznosítását célzó projektek.

               3.

               Mezőgazdasági vízgazdálkodási projektek, beleértve az öntözést és a vízelvezetést.

               4.

               Intenzív állattartásra (beleértve a baromfitartást) szolgáló létesítmények.

               5.

               Erdő (első) telepítése és erdőirtás más földhasználatra történő áttérés céljából.

               6.

               Intenzív haltenyésztés.

               7.

               Az I. mellékletben nem szereplő atomerőművek és egyéb atomreaktorok (1), (kivéve az olyan kutatási létesítményeket, amelyek hasadóképes és szaporító anyagok termelésére, illetve átalakítására szolgálnak, és maximális teljesítményük nem haladja meg az 1 kilowatt folyamatos hőterhelést) ideértve az ilyen erőművek és reaktorok leszerelését és üzemen kívül helyezését is.

               8.

               220 kV vagy annál nagyobb feszültségű és legalább 15 km hosszú nagyfeszültségű villamos légvezetékek építése, illetve légvezetékeken keresztül történő villamosenergia-szállításra irányuló egyéb projektek.

               9.

               Villamosenergia, gőz és melegvíz előállítására szolgáló ipari létesítmények.

               10.

               Gáz, gőz és melegvíz szállítására szolgáló ipari létesítmények.

               11.

               Fosszilis tüzelőanyagok és földgáz felszíni tárolása.

               12.

               Éghető gázok felszín alatti tárolása.

               13.

               Szén és lignit ipari brikettezése.

               14.

               Vízerőművek.

               15.

               Energiatermelés céljából szélenergiát hasznosító létesítmények (szélerőműparkok).

               16.

               Az I. mellékletben nem szereplő, alábbi célokra tervezett létesítmények:

                           —

                           Nukleáris fűtőtőanyag termelése vagy dúsítása;

                           —

                           Kiégett nukleáris fűtőanyag feldolgozása;

                           —

                           Kiégett nukleáris fűtőanyag végleges elhelyezése;

                           —

                           Kizárólag radioaktív hulladék végleges elhelyezése;

                           —

                           Kizárólag kiégett nukleáris fűtőanyagok (10 évnél hosszabb időre tervezett) termelési helytől eltérő helyen történő tárolása; vagy

                           —

                           Radioaktív hulladék feldolgozása és tárolása.

               17.

               Kőbányák, külszíni bányák és tőzegkitermelés (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               18.

               Mélyművelésű bányák (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               19.

               Ásványi anyagok kitermelése tengeri vagy folyami kotrással.

               20.

               Mélyfúrások (különösen a geotermikus fúrás, a nukleáris hulladék tárolásával összefüggő fúrás, a vízellátással összefüggő fúrás), a talaj tömörségének vizsgálatára irányuló fúrások kivételével.

               21.

               Felszíni ipari létesítmények szén, kőolaj, földgáz és ércek, valamint bitumenes pala kitermelésére.

               22.

               Öntöttvas és acél olvasztására szolgáló integrált kohók (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               23.

               Nyersvas vagy acél gyártására szolgáló létesítmények (elsődleges vagy másodlagos olvasztás), beleértve a folyamatos öntést.

               24.

               Vasfémek feldolgozására szolgáló létesítmények (meleghengerművek, kovácsüzemek kalapácsokkal, olvasztott fém védőbevonatok felhordása).

               25.

               Vasfém-öntödék.

               26.

               Kohászati, vegyi vagy elektrolitikus eljárással nemvas nyersfémek ércből, dúsított ércből vagy másodlagos nyersanyagokból történő előállítására szolgáló létesítmények (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               27.

               Olvasztásra szolgáló létesítmények, ideértve a nemvasfémek ötvözését és a visszanyert termékeket is (finomítás, öntés stb.), kivéve a nemesfémeket (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               28.

               Fémek és műanyagok felületi kezelésére elektrolitikus vagy vegyi eljárást alkalmazó létesítmények.

               29.

               Gépjárművek gyártása és összeszerelése, valamint gépjárműmotorok gyártása.

               30.

               Sólyaterek.

               31.

               Légi járművek gyártására és javítására szolgáló létesítmények.

               32.

               Vasúti berendezések gyártása.

               33.

               Süllyesztékes kovácsolás robbanóanyaggal.

               34.

               Fémércek pörkölésére és szinterelésére szolgáló létesítmények.

               35.

               Kokszolókemencék (száraz szénlepárlás).

               36.

               Cementgyártó létesítmények.

               37.

               Üveggyártó létesítmények, ideértve az üvegszál gyártását.

               38.

               Ásványi anyagok olvasztására szolgáló létesítmények, ideértve az ásványi szálak gyártását.

               39.

               Égetéssel előállított kerámia termékek, különösen tetőcserép, tégla, tűzálló tégla, csempe, kőedény vagy porcelán gyártása.

               40.

               Vegyi anyagok előállítására vagy köztes vegyipari termékek kezelésére szolgáló létesítmények (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               41.

               Peszticidek és gyógyszeripari termékek, festékek és lakkok, elasztomerek és peroxidok gyártása.

               42.

               Kőolaj, petrokémiai és vegyipari termékek tárolására szolgáló létesítmények (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               43.

               Növényi és állati olajok és zsírok gyártása.

               44.

               Növényi és állati termékekből konzerv gyártása.

               45.

               Tejtermékek gyártása.

               46.

               Sörfőzés és malátagyártás.

               47.

               Édesség- és szirupgyártás.

               48.

               Vágóhidak.

               49.

               Ipari keményítőgyártás.

               50.

               Halliszt és halolaj gyártása.

               51.

               Cukorgyárak.

               52.

               Papírpép, papír- és kartongyártás ipari létesítményei (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               53.

               Szálak és textilanyagok előkezelését vagy festését végző üzemek.

               54.

               Bőr és irha cserzését végző létesítmények.

               55.

               Cellulóz feldolgozására és gyártására szolgáló létesítmények.

               56.

               Elasztomer alapú termékek gyártása és feldolgozása.

               57.

               Mesterséges ásványi szálak előállítására szolgáló létesítmények.

               58.

               A robbanásveszélyes anyagok visszanyerésére vagy megsemmisítésére szolgáló létesítmények.

               59.

               Azbeszt és azbeszt termékek gyártására szolgáló létesítmények (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               60.

               Állatihulladék-ártalmatlanító létesítmények.

               61.

               Próbapadok motorokhoz, turbinákhoz és reaktorokhoz.

               62.

               Állandó verseny- és tesztpályák gépjárművek részére.

               63.

               Gáz vagy kőolaj szállítására szolgáló vezetékek (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               64.

               Vegyi anyagok szállítására szolgáló vezetékek, amelyek átmérője meghaladja a 800 mm-t, hossza pedig a 40 km-t.

               65.

               Vasútépítés, intermodális átrakodó állomások és intermodális terminálok építése (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               66.

               Villamospályák, magas- vagy földalatti vasutak, függővasutak vagy hasonló különleges, kizárólag vagy elsősorban személyszállításra használt vasutak építése.

               67.

               Új utak építése, ideértve a meglévő utak áthelyezését és/vagy kiszélesítését is (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               68.

               Kikötők és kikötői létesítmények építése, ideértve a halászkikötőket is (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               69.

               Belvízi hajóutak és a belvízi közlekedés kikötői (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               70.

               Kereskedelmi tengeri kikötők, parthoz vagy előkikötőhöz kapcsolódó be- és kirakó kikötőhelyek (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               71.

               Folyócsatornázás és árvízvédelmi művek.

               72.

               Repülőterek (2) építése (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               73.

               Hulladékártalmatlanító létesítmények, ideértve a hulladéklerakókat is (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               74.

               Nem veszélyes hulladékok égetésére vagy kémiai kezelésére szolgáló hulladékártalmatlanító létesítmények.

               75.

               Ócskavastárolók, ideértve a járműroncsokat is.

               76.

               Szennyvíziszap-lerakó telepek.

               77.

               Felszín alatti vízkivétel és a felszín alatti vízbe való mesterséges víz-visszatáplálás (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               78.

               A folyók vízgyűjtői közötti, a vízkészletek átvezetését szolgáló létesítmények.

               79.

               Szennyvíztisztító telepek.

               80.

               Duzzasztógátak és víz visszatartására, illetve hosszú távú vagy állandó tározására tervezett más létesítmények (az I. mellékletben nem szereplő projektek).

               81.

               Erózió ellen védő tengerparti művek és a tengerben épült létesítmények, amelyek például védőgát, kikötőgát, móló, vagy más parti védelmi művek építése révén alkalmasak a tengerpart módosítására, kivéve az ilyen művek fenntartását és helyreállítását.

               82.

               Víztávvezetékek.

               83.

               Sípályák, sífelvonók, drótkötélpályák és azok kiegészítő létesítményei.

               84.

               Kishajókikötők.

               85.

               A városi területeken kívül található üdülőtelepek, szállodakomplexumok és azok kiegészítő létesítményei.

               86.

               Egész évben üzemelő kempingek és lakókocsiparkok.

               87.

               Szabadidőparkok.

               88.

               Ipari területek fejlesztésére vonatkozó projektek.

               89.

               Városfejlesztési projektek, ideértve a bevásárlóközpontok építését és parkolóhelyek létesítését.

               90.

               Földterület visszanyerése a tengertől.

      (1)  E jegyzőkönyv alkalmazásában az atomerőművek és egyéb nukleáris reaktorok attól kezdve nem minősülnek ilyen létesítménynek, hogy a nukleáris fűtőanyag és egyéb radioaktívan szennyezett elemek teljes mennyiségét véglegesen eltávolították a létesítmény helyszínéről.

      (2)  E jegyzőkönyv alkalmazásában a „repülőtér” olyan repülőtér, amely megfelel az 1944-ben megkötött, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet létrehozó Chicagói Egyezményben (a 14. mellékletben) szereplő meghatározásnak.
   III. MELLÉKLET
   Az 5 cikk (1) bekezdésében szereplő, valószínűsíthető jelentős környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatások meghatározására szolgáló kritériumok

               1.

               A terv vagy program jelentősége a környezettel, ezen belül az egészséggel kapcsolatos szempontok beillesztése szempontjából, különös tekintettel a fenntartható fejlődés elősegítésére.

               2.

               A terv vagy program milyen mértékben szabja meg a projektek és egyéb tevékenységek kereteit, azok helyszínére, jellegére, méretére és működési feltételeire való tekintettel, vagy az erőforrások igénybevétele szerint.

               3.

               A terv vagy program milyen mértékben befolyásol egyéb terveket és programokat, beleértve a valamely terv- vagy programhierarchián belülieket.

               4.

               A terv vagy program szempontjából lényeges környezeti, ezen belül az egészséget érintő problémák.

               5.

               A környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatások jellege: köztük azok valószínűsége, időtartama, gyakorisága, visszafordíthatósága, nagyságrendje és mértéke (például azon földrajzi terület kiterjedése vagy a népesség száma, amelyet a probléma várhatóan érinteni fog).

               6.

               A környezetet, ezen belül az egészséget érintő kockázatok.

               7.

               A hatások országhatárokon átnyúló jellege.

               8.

               A terv vagy program milyen mértékben fogja befolyásolni az értékes vagy veszélyeztetett területeket, ideértve az elismert nemzeti vagy nemzetközi védettséget élvező tájakat.

         IV. MELLÉKLET
   A 7. cikk (2) bekezdésében említett információk

               1.

               A terv vagy program tartalma, fő céljai, valamint egyéb tervekkel és programokkal való kapcsolata.

               2.

               A környezet jelenlegi állapotának lényeges jellemzői, beleértve az egészséggel kapcsolatos szempontokat is, és azok valószínűsíthető alakulása a terv vagy program megvalósulásának elmaradása esetén.

               3.

               A valószínűleg jelentősen érintett területek környezeti jellemzői, beleértve az egészséggel kapcsolatos szempontokat is.

               4.

               A terv vagy program szempontjából lényeges környezeti, ezen belül az egészséget érintő problémák.

               5.

               A terv vagy program szempontjából lényeges nemzetközi, nemzeti, illetve egyéb szinteken kitűzött környezeti, ezen belül az egészséget érintő célok, és az, hogy a terv vagy program kidolgozása során miképpen vették figyelembe ezeket, illetve egyéb környezeti, ezen belül az egészséget érintő szempontokat.

               6.

               A valószínűleg jelentős környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatások (1), a 7. cikk 2. bekezdésében meghatározottak szerint.

               7.

               A terv vagy program végrehajtása során a környezetre, ezen belül az egészségre gyakorolt jelentős kedvezőtlen hatások megelőzését, csökkentését vagy enyhítését célzó tervezett intézkedések.

               8.

               Azoknak az okoknak a felvázolása, amelyek miatt az adott megoldásokat választották, és a vizsgálat elvégzésének leírása, beleértve a szükséges információk összeállítása során felmerült nehézségeket (pl. technikai hiányosságok vagy az ismeretek hiánya).

               9.

               A terv vagy program végrehajtása során a környezetre, ezen belül az egészségre gyakorolt hatások nyomon követésére tervezett intézkedések.

               10.

               A valószínűleg jelentős, országhatáron átterjedő környezeti, ezen belül az egészséget érintő hatások.

               11.

               A megadott információk nem technikai jellegű összefoglalása.

      (1)  Ezek lehetnek másodlagos, halmozott, szinergiát eredményező, rövid, közép- és hosszú távú, végleges vagy átmeneti, illetve pozitív vagy negatív hatások.
   V. MELLÉKLET
   A 8. cikk (5) bekezdésében említett információk

               1.

               A javasolt terv vagy program, és annak jellege.

               2.

               A terv vagy program elfogadásáért felelős hatóság.

               3.

               A tervezett eljárás, ezen belül az alábbiak:

                           a)

                           az eljárás megkezdésének időpontja;

                           b)

                           a nyilvánosság részvételi lehetőségei;

                           c)

                           adott esetben a várható közmeghallgatás időpontja és helye;

                           d)

                           azon hatóság, amelytől releváns információk beszerezhetők, illetve ahol azokat elhelyezték avégett, hogy a nyilvánosság azokat megvizsgálhassa;

                           e)

                           azon hatóság, amelyhez megjegyzések vagy kérdések nyújthatók be, valamint a megjegyzések vagy kérdések várható továbbítási ideje; és

                           f)

                           a javasolt terv vagy program vonatkozásában rendelkezésre álló, a környezettel, ezen belül az egészséggel kapcsolatos információk köre.

               4.

               Az a tény, hogy a tervet vagy programot várhatóan alá kell-e vetni országhatáron átterjedő környezeti hatásvizsgálatnak.


title: 2006/379/EK: A Tanács határozata ( 2006. május 29. ) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/930/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               31.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 144/21

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. május 29.)
   a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/930/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2006/379/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK rendeletre (1), és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005. december 21-én elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról, és a 2005/848/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/930/EK határozatot (2).

               (2)

               Határozat született arról, hogy el kell fogadni azon személyek, csoportok és szervezetek naprakésszé tett listáját, akikre, illetve amelyekre a 2580/2001/EK rendelet vonatkozik,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lista helyébe a következő lép:

      „1.   Személyek

                  1.

                  ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  2.

                  ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria), (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  3.

                  AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

                  4.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

                  5.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

                  6.

                  ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  7.

                  ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  8.

                  ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  9.

                  ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  10.

                  ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár

                  11.

                  DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  12.

                  DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  13.

                  EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

                  14.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  15.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár

                  16.

                  LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  17.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555

                  18.

                  MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született:1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  19.

                  MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz), a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon)

                  20.

                  NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  21.

                  RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  22.

                  SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  23.

                  SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  24.

                  SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  25.

                  SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt vezetője), született: 1939.2.08., Cabugao, Fülöp-szigetek

                  26.

                  TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

            2.   Csoportok és szervezetek

                  1.

                  Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete)

                  2.

                  Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja

                  3.

                  Al-Aqsa e.V.

                  4.

                  Al-Takfir és al-Hidzsra

                  5.

                  Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph)

                  6.

                  Babbar Khalsa

                  7.

                  Az Új Néphadsereget (NPA) is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt, Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódva (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt vezetője)

                  8.

                  Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

                  9.

                  Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – IBDA-C)

                  10.

                  Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

                  11.

                  Hezb-i-Mudzsahedin (HM)

                  12.

                  Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development)

                  13.

                  Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF)

                  14.

                  Kahane Chai (Kach)

                  15.

                  Khaliszán Zindabad Erő (Khalistan Zindabad Force — KZF)

                  16.

                  Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL)

                  17.

                  A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei (LTTE)

                  18.

                  Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága)

                  19.

                  Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional)

                  20.

                  Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF)

                  21.

                  Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

                  22.

                  Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP

                  23.

                  Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC)

                  24.

                  Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC)

                  25.

                  Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol)

                  26.

                  Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL)

                  27.

                  Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland)

                  28.

                  Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)”

   2. cikk
   A 2005/930/EK határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   Ez a határozat a kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. május 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BARTENSTEIN

      (1)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o. A legutóbb az 1957/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 314., 2005.11.30., 16. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 340., 2005.12.23., 64. o.


title: A Bizottság határozata (1995. június 28.) az Európai Közösségek Bizottsága által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Kanada kormánya által végrehajtásra jogosult képviselőnek kijelölt Atomic Energy of Canada Limited között az Európai Atomenergia-közösségnek a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktorral (ITER) kapcsolatos műszaki tervezési tevékenységhez (EDA) való hozzájárulásában történő kanadai részvételről szóló végrehajtási megállapodásnak a Bizottság által a Közösség nevében történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31995D0356

Hivatalos Lap L 211 , 06/09/1995 o. 0039 - 0039

		A Bizottság határozata(1995. június 28.)az Európai Közösségek Bizottsága által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Kanada kormánya által végrehajtásra jogosult képviselőnek kijelölt Atomic Energy of Canada Limited között az Európai Atomenergia-közösségnek a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktorral (ITER) kapcsolatos műszaki tervezési tevékenységhez (EDA) való hozzájárulásában történő kanadai részvételről szóló végrehajtási megállapodásnak a Bizottság által a Közösség nevében történő megkötéséről(95/356/Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 101. cikke (3) bekezdésére,mivel 1995. július 25-én megkötötték az Európai Atomenergia-közösség és Kanada kormánya között létrejött, a szabályozott magfúzió terén folytatott együttműködésről szóló szándéknyilatkozatot [1];mivel 1992. július 22-én megkötötték az Európai Atomenergia-közösség, Japán kormánya, az Orosz Föderáció kormánya és az Amerikai Egyesült Államok kormánya között létrejött, a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktorhoz (ITER) kapcsolódó műszaki tervezési tevékenységekre vonatkozó együttműködésről szóló megállapodást [2],A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösségek Bizottsága által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Kanada kormánya által végrehajtásra jogosult képviselőnek kijelölt Atomic Energy of Canada Limited között az Európai Atomenergia-közösségnek a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktorral (ITER) kapcsolatos műszaki tervezési tevékenységhez (EDA) való hozzájárulásában történő kanadai részvételről szóló végrehajtási megállapodást a Közösség nevében a Bizottság megköti.A végrehajtási megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Bizottság tudományért, kutatásért és fejlesztésért felelős tagja, vagy annak kijelölt képviselője jogosult a végrehajtási megállapodásnak az Európai Atomenergia-közösséget jogilag kötelező aláírására.Kelt Brüsszelben, 1995. június 28-án.a Bizottság részérőlÉdith Cresson[1] HL L 211., 1995.9.6., 31. o.[2] HL L 244., 1992.8.26., 13. o.--------------------------------------------------


title: 2010/31/: A Tanács határozata ( 2010. január 18. ) a Régiók Bizottsága három belga tagjának és két belga póttagjának kinevezéséről

text:
               20.1.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 14/8

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. január 18.)
   a Régiók Bizottsága három belga tagjának és két belga póttagjának kinevezéséről
   (2010/31/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a belga kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Geert BOURGEOIS, Dirk VAN MECHELEN és Jos CHABERT hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett. Evelyne HUYTEBROECK és Pascal SMET hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki (újólag):

               a)

               tagként:

                           —

                           Geert BOURGEOIS, viceminister-president van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Bestuurszaken, Binnenlands Bestuur, Inburgering, Toerisme en Vlaamse Rand (megbízatás-változás),

                           —

                           Dirk VAN MECHELEN, Vlaams volksvertegenwoordiger (megbízatás-változás),

                           —

                           Jos CHABERT, opvolger in het Brussels Parlement (megbízatás-változás),

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Yaron PESZTAT, Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale,

                           —

                           Jean-Luc VANRAES, Minister van Financiën, Begroting, Openbaar Ambt en Externe Betrekkingen van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. január 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ESPINOSA

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.