title: Az eljárási szabályzat általános felülvizsgálata Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról (2007/2124(REG)

text:
               5.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 212/145

         2009. május 6., szerdaAz eljárási szabályzat általános felülvizsgálata
   P6_TA(2009)0359
   Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról (2007/2124(REG)
   2010/C 212 E/26

      Az Európai Parlament,
   tekintettel eljárási szabályzata 201. és 202. cikkére,
   tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0273/2009),

               1.

               úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

               2.

               úgy határoz, hogy az együttdöntési ügyek tárgyalására vonatkozó, az Elnökök Értekezlete által 2008. szeptember 18-án jóváhagyott magatartási kódexet XVIe. mellékletként belefoglalja eljárási szabályzatába;

               3.

               úgy határoz, hogy a módosítások a hetedik parlamenti ciklus első napján lépnek hatályba;

               4.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

               HATÁLYOS SZÖVEG

               MÓDOSÍTÁS

                  Módosítás 1

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  9 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

                           (1)

                           A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat
                                 határozhat
                               meg, amelyeket mellékletként csatolnak az eljárási szabályzathoz.

                           (1)

                           A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat
                                 határoz
                               meg, amelyeket mellékletként csatolni kell az eljárási szabályzathoz.

                  Módosítás 2

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  10 a cikk (új)

                     10a. cikk

                     Megfigyelők

                                 (1)

                              Az Európai Unióhoz való csatlakozási szerződés aláírásakor az elnök az Elnökök Értekezletének jóváhagyásával felkérheti a csatlakozó ország parlamentjét, hogy az adott országnak járó képviselői helyekkel megegyező számú, a nemzeti parlamentben képviselői tisztet betöltő megfigyelőt küldjön az Európai Parlamentbe.

                                 (2)

                              A megfigyelők a csatlakozási szerződés hatálybalépéséig részt vesznek a Parlament munkájában, és a bizottságok és képviselőcsoportok ülésein felszólalhatnak. Szavazati joguk nincs, és választott tisztséget sem tölthetnek be a Parlamentben. Részvételük a Parlament munkájára jogkövetkezménnyel nem járhat.

                                 (3)

                              Megfigyelői tevékenységük során a felmerülő költségek megtérítése és a Parlament létesítményei által nyújtott szolgáltatások igénybevétele tekintetében ugyanabban a bánásmódban kell részesíteni őket, mint az európai parlamenti képviselőket.

                  Módosítás 51

                  A Parlament eljárási szabályzata

                  11. cikk

                     A korelnök

                     Ideiglenes elnök

                           (1)

                           A 127. cikk (2) bekezdésében meghatározott, valamint az elnök és az Elnökség megválasztása céljából tartott bármely más ülésen az elnök megválasztásáig
                                 korelnökként a jelen levő legidősebb
                               képviselő elnököl.

                           (1)

                           A 127. cikk (2) bekezdésében meghatározott, valamint az elnök és az Elnökség megválasztása céljából tartott bármely más ülésen az elnök megválasztásáig
                                 a leköszönő elnök, illetve távollétében – a rangsor szerint – valamelyik leköszönő alelnök, illetve az alelnökök távollétében a leghosszabb ideje hivatalban lévő
                               képviselő elnököl.

                           (2)

                           Amíg
                                 a korelnök
                               elnököl, nem lehet olyan ügyeket megvitatni, amelyek tárgya nem az elnökválasztás vagy a mandátumok vizsgálata.

                           (2)

                           Amíg
                                 az elnöki feladatokat az (1) bekezdésnek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselő
                               elnököl, nem lehet olyan ügyeket megvitatni, amelyek tárgya nem az elnökválasztás vagy a mandátumok vizsgálata.

               Az elnök 3. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említett jogköreit
                     a korelnök
                   gyakorolja.
                     A korelnök
                   irányítása alatt a mandátumok vizsgálatával kapcsolatosan felmerülő minden más ügyet a mandátumvizsgáló-bizottsághoz utalják.

               Az elnök 3. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említett jogköreit az elnöki feladatokat az (1) bekezdésnek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselő gyakorolja.
                     Az ő
                   irányítása alatt a mandátumok vizsgálatával kapcsolatosan felmerülő minden más ügyet a mandátumvizsgáló-bizottsághoz utalják.

                  Módosítás 52

                  A Parlament eljárási szabályzata

                  13. cikk

                           (1)

                           Először az elnököt választják meg. A jelöléseket a szavazás valamennyi fordulója előtt a
                                 korelnöknek
                               adják át, aki ezeket kihirdeti a Parlamentben. Ha három fordulót követően egy jelölt sem nyerte el a leadott szavazatok abszolút többségét, a negyedik fordulóban az a két képviselő szerepel, akik a harmadik fordulóban a legtöbb szavazatot kapták. Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelöltet nyilvánítják megválasztottnak.

                           (1)

                           Először az elnököt választják meg. A jelöléseket a szavazás valamennyi fordulója előtt
                                 az elnöki feladatokat
                               a
                                 11. cikknek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselőnek
                               adják át, aki ezeket kihirdeti a Parlamentben. Ha három fordulót követően egy jelölt sem nyerte el a leadott szavazatok abszolút többségét, a negyedik fordulóban az a két képviselő szerepel, akik a harmadik fordulóban a legtöbb szavazatot kapták. Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelöltet nyilvánítják megválasztottnak.

                           (2)

                           Amint az elnököt megválasztották, a
                                 korelnök
                               átadja neki az elnökséget. Kizárólag a megválasztott elnök tarthat megnyitóbeszédet.

                           (2)

                           Amint az elnököt megválasztották,
                                 az elnöki feladatokat
                               a
                                 11. cikknek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselő
                               átadja neki az elnökséget. Kizárólag a megválasztott elnök tarthat megnyitóbeszédet.

                  Módosítás 3

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  24 cikk – 4 a bekezdés (új)

                                 (4a)

                              Az Elnökök Értekezlete felelős a főbb témákról az európai civil társadalommal folytatott strukturált konzultáció megszervezéséért. Rendezhet többek között nyilvános vitákat az általános európai jelentőségű témákról az érdeklődő polgárok részvételével. Az Elnökség a konzultáció végrehajtásáért felelős alelnököt nevez ki, aki jelentést tesz az Elnökök Értekezletének.

                  Módosítás 4

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  28 cikk – 2 bekezdés

                           (2)

                           Bármely képviselő jogosult kérdést feltenni az Elnökség, az Elnökök Értekezlete és a quaestorok munkájával kapcsolatban. Az ilyen kérdéseket az elnökhöz kell írásban benyújtani; a kérdéseket a benyújtástól számított harminc napon belül a
                                 Parlamenti Közlönyben
                               a válaszokkal együtt közzéteszik.

                           (2)

                           Bármely képviselő jogosult kérdést feltenni az Elnökség, az Elnökök Értekezlete és a quaestorok munkájával kapcsolatban. Az ilyen kérdéseket az elnökhöz kell írásban benyújtani
                                 , és arról a képviselőket tájékoztatni kell
                              ; a kérdéseket a benyújtástól számított harminc napon belül a
                                 Parlament honlapján
                               a válaszokkal együtt közzé kell tenni.

                  Módosítás 5

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  30 a cikk (új)

                     30a. cikk

                     Közös munkacsoportok

                                 (1)

                              A parlamenti képviselők közös munkacsoportokat vagy egyéb, nem hivatalos csoportosulásokat hozhatnak létre, hogy a parlamenti bizottságok tagjainak munkájára támaszkodva nem hivatalos eszmecseréket tartsanak a különböző képviselőcsoportokat érintő kérdésekkel kapcsolatban, valamint ösztönözzék a képviselők és a civil társadalom közötti kapcsolattartást.

                                 (2)

                              Ezek a csoportosulások nem végezhetnek olyan tevékenységet, amely a Parlament és testületei hivatalos tevékenységeivel összetéveszthető. A létrehozásukra vonatkozóan az Elnökség által elfogadott szabályok tiszteletben tartása mellett a képviselőcsoportok logisztikai támogatást nyújtva elősegíthetik tevékenységüket. A csoportosulások az I. melléklet értelmében kötelesek nyilatkozni minden külső támogatásról.

                  Módosítás 6

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  36 cikk – 1 bekezdés

                           (1)

                           A 40. cikk sérelme nélkül az illetékes bizottság megvizsgálja, hogy a Bizottság javaslata vagy bármely jogalkotási természetű dokumentum pénzügyi szempontból összeegyeztethető-e a pénzügyi
                                 tervvel
                              .

                           (1)

                           A 40. cikk sérelme nélkül az illetékes bizottság megvizsgálja, hogy a Bizottság javaslata vagy bármely jogalkotási természetű dokumentum pénzügyi szempontból összeegyeztethető-e a
                                 többéves
                               pénzügyi
                                 kerettel
                              .

                  (Az egész szöveget érintő módosítás: a „pénzügyi terv” szavak helyébe az eljárási szabályzat teljes szövegében a „többéves pénzügyi keret” szavak lépnek.)

                  Módosítás 7

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  39 cikk – 1 bekezdés

                           (1)

                           A Parlament az illetékes bizottság saját kezdeményezésű jelentése alapján készült állásfoglalás elfogadásával az EK-Szerződés 192. cikk második bekezdése értelmében felkérheti a Bizottságot megfelelő, új jogszabály elfogadására vagy meglévő jogszabály módosítására irányuló javaslatok benyújtására. Az állásfoglalást a parlamenti képviselők többségének szavazatával fogadják el. A Parlament egyúttal határidőt tűzhet az ilyen javaslat benyújtására.

                           (1)

                           A Parlament az illetékes bizottság saját kezdeményezésű jelentése alapján készült állásfoglalás elfogadásával az EK-Szerződés 192. cikk második bekezdése értelmében felkérheti a Bizottságot megfelelő, új jogszabály elfogadására vagy meglévő jogszabály módosítására irányuló javaslatok benyújtására. Az állásfoglalást
                                 a zárószavazáson
                               a parlamenti képviselők többségének szavazatával fogadják el. A Parlament egyúttal határidőt tűzhet az ilyen javaslat benyújtására.

                  Módosítás 8

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  45 cikk – 2 bekezdés

                           (2)

                           A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 131a. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz
                                 nem
                               fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából,
                                 kivéve
                              , ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő;
                                 ugyanakkor
                               alternatív állásfoglalási indítványokat elő
                                 lehet terjeszteni
                               a 151. cikk (4) bekezdésének megfelelően. Ez a bekezdés nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 38a. vagy a 39. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentés az Elnökök Értekezlete által megállapított kritériumok szerint stratégiai jelentésnek tekinthető.

                           (2)

                           A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 131a. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz
                                 csak akkor
                               fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából, ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő
                                 , vagy legalább a parlamenti képviselők egytizede terjeszti elő
                              .
                                 A képviselőcsoportok
                               alternatív állásfoglalási indítványokat
                                 terjeszthetnek
                               elő a 151. cikk (4) bekezdésének megfelelően. Ez a bekezdés nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 38a. vagy a 39. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentés az Elnökök Értekezlete által megállapított kritériumok szerint stratégiai jelentésnek tekinthető.

                  Módosítás 9

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  47 cikk –3 francia bekezdés

                           —

                           az érintett bizottsági elnökök, előadók és a vélemények előadói közösen
                                 törekszenek
                               a szöveg azon
                                 területeinek azonosítására
                              , amelyek kizárólagos vagy közös hatáskörükbe tartoznak, és megállapodnak az együttműködés pontos módjáról;

                           —

                           az érintett bizottsági elnökök, előadók és a vélemények előadói közösen
                                 azonosítják
                               a szöveg azon
                                 területeit
                              , amelyek kizárólagos vagy közös hatáskörükbe tartoznak, és megállapodnak az együttműködés pontos módjáról;
                                 a hatáskörök meghatározása kapcsán felmerülő vitás kérdések esetén az érintett bizottságok bármelyikének kérésére az ügyet az Elnökök Értekezlete elé kell terjeszteni, amely határoz a hatáskörök kérdésében, illetve dönthet úgy is, hogy a 47a. cikkben említett, közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárást kell alkalmazni; a 179. cikk (2) bekezdésének második és harmadik mondata értelemszerűen alkalmazandó;

                  Módosítás 10

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  47 cikk –4 francia bekezdés

                           —

                           az illetékes bizottság szavazás nélkül fogad el módosításokat a társbizottságtól, ha azok olyan ügyekre vonatkoznak,
                                 amelyeket a VI. melléklet alapján az illetékes bizottság elnöke – a társbizottság elnökével való konzultációt követően –
                               a társbizottság kizárólagos hatáskörébe
                                 tartozónak ítél, és amelyek nem mondanak ellent a jelentés többi részének
                              .
                                 Az illetékes bizottság elnöke figyelembe veszi a harmadik franciabekezdés értelmében létrejött megállapodásokat;

                           —

                           az illetékes bizottság szavazás nélkül fogad el módosításokat a társbizottságtól, ha azok olyan ügyekre vonatkoznak,
                                 amelyek
                               a társbizottság kizárólagos hatáskörébe
                                 tartoznak
                              .
                                 Ha az illetékes bizottság és a társbizottság közös hatáskörébe tartozó ügyekre irányuló módosításokat az illetékes bizottság elutasítja, a társbizottság közvetlenül benyújthatja azokat a Parlamentnek;

                  Módosítás 11

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  47 a cikk (új)

                     47a. cikk

                     Közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárás

                     Ha a 46. cikk (1) bekezdésében és a 47. cikkben említett feltételek teljesülnek, kiemelkedő fontosságú ügyek esetén az Elnökök Értekezlete dönthet úgy, hogy közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárást és együttes szavazást kell alkalmazni. Ebben az esetben az illetékes előadók közös jelentéstervezetet készítenek, amelyet az illetékes bizottságok elnökeinek közös elnökletével tartott közös bizottsági üléseken vizsgálnak és szavaznak meg. Az érintett bizottságok bizottságközi munkacsoportokat állíthatnak fel a közös bizottsági ülések és a szavazás előkészítése céljából.

                  Módosítás 12

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  51 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

               A jogalkotási állásfoglalás-tervezet elfogadásával
                     a konzultációs eljárás
                   lezártnak tekintendő. Ha a Parlament nem fogadja el a jogalkotási állásfoglalást, a javaslatot visszautalják az illetékes bizottsághoz.

               A jogalkotási állásfoglalás-tervezet elfogadásával
                     az első olvasat
                   lezártnak tekintendő. Ha a Parlament nem fogadja el a jogalkotási állásfoglalást, a javaslatot visszautalják az illetékes bizottsághoz.

                  Módosítás 13

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  51 cikk – 3 bekezdés

                           (3)

                           A javaslat Parlament által jóváhagyott szövegét és a kapcsolódó állásfoglalást az elnök a Parlament
                                 véleményeként
                               továbbítja a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

                           (3)

                           A javaslat Parlament által jóváhagyott szövegét és a kapcsolódó állásfoglalást az elnök a Parlament
                                 álláspontjaként
                               továbbítja a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

                  (Az egész szöveget érintő módosítás: az együttdöntési eljárásra vonatkozó valamennyi rendelkezésben a „Parlament véleménye” kifejezést a „Parlament álláspontja” kifejezés váltja fel az eljárási szabályzat teljes szövegében.)

                  Módosítás 14

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  52 cikk – 1 bekezdés

                           (1)

                           Ha a Bizottság javaslata nem szerzi meg a leadott szavazatok többségét, az elnök a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő parlamenti szavazást megelőzően a javaslat visszavonására kéri fel a Bizottságot.

                           (1)

                           Ha a Bizottság javaslata nem szerzi meg a leadott szavazatok többségét,
                                 vagy ha az elutasítására irányuló indítványt fogadnak el, amelyet az illetékes bizottság vagy legalább negyven képviselő nyújthat be,
                               az elnök a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő parlamenti szavazást megelőzően a javaslat visszavonására kéri fel a Bizottságot

                  Módosítás 15

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  52 cikk – 2 bekezdés

                           (2)

                           Ha a Bizottság visszavonja a javaslatot, az elnök
                                 a javaslatról szóló konzultációs
                               eljárást
                                 tárgytalannak
                               nyilvánítja és a Tanácsot erről tájékoztatja.

                           (2)

                           Ha a Bizottság visszavonja a javaslatot, az elnök
                                 az
                               eljárást
                                 lezártnak
                               nyilvánítja
                                 ,
                               és a Tanácsot erről tájékoztatja.

                  Módosítás 16

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  52 cikk – 3 bekezdés

                           (3)

                           Ha a Bizottság nem vonja vissza javaslatát, a Parlament azt a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő szavazás nélkül az illetékes bizottsághoz utalja vissza.

                           (3)

                           Ha a Bizottság nem vonja vissza javaslatát, a Parlament azt a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő szavazás nélkül az illetékes bizottsághoz utalja vissza
                                 , kivéve, ha a Parlament az illetékes bizottság elnökének vagy előadójának vagy egy képviselőcsoportnak, vagy legalább negyven képviselőnek a javaslatára szavaz a jogalkotási állásfoglalásról
                              .

                     Ez esetben
                   az illetékes bizottság a Parlament által meghatározott határidőn belül, amely a két hónapot nem haladhatja meg, szóban vagy írásban jelentést tesz a Parlamentnek.

                     Visszautalás esetén
                   az illetékes bizottság a Parlament által meghatározott határidőn belül, amely a két hónapot nem haladhatja meg, szóban vagy írásban jelentést tesz a Parlamentnek.

                  Módosítás 59

                  A Európai Parlament eljárási szabályzata

                  65 a cikk (új) (A 6. fejezetbe (A jogalkotási eljárás lezárása) illesztendő be)

                     65 a. cikk

                     Intézményközi tárgyalások a jogalkotási eljárások során

                                 (1)

                              A más intézményekkel a jogalkotási eljárás során megállapodás elérése céljából folytatott tárgyalásokat az együttdöntési eljárások keretében folytatott tárgyalásokra vonatkozó magatartási kódex (XVIe. melléklet) figyelembevételével kell lefolytatni.

                                 (2)

                              Ilyen tárgyalások megkezdése előtt az illetékes bizottság – elvben – többségi határozatot hoz és megbízatást, iránymutatásokat vagy elsőbbségi szempontokat fogad el.

                                 (3)

                              Ha a tárgyalások a bizottság által elfogadott jelentést követően kompromisszumhoz vezetnek a Tanáccsal, a bizottsággal minden esetben ismételten konzultálni kell a plenáris ülésen történő szavazást megelőzően.

                  Módosítás 18

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  66 cikk

                                 (1)

                           Ha az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács értesíti a Parlamentet
                                 módosításai
                               jóváhagyásáról,
                                 a Bizottság javaslatát azonban továbbiakban nem módosítja, vagy ha e két intézmény egyike sem módosította a Bizottság javaslatát
                              , az elnök a plenáris ülésen bejelenti a javaslat
                                 végleges
                               elfogadását.

               Ha az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács értesíti a Parlamentet
                     a Parlament álláspontja
                   jóváhagyásáról, az elnök
                     – a 172a. cikk szerinti véglegesítés után
                   – a plenáris ülésen bejelenti a
                     javaslatnak a Parlament álláspontját tükröző megfogalmazásban történő
                   elfogadását.

                                 (2)

                              E bejelentés megtétele előtt az elnök megbizonyosodik arról, hogy a Tanácsnak a javaslatot érintő bármely technikai jellegű kiigazítása nem érinti-e a javaslat érdemi részét. Kétség esetén az elnök konzultál az illetékes bizottsággal. Ha bármely változtatást érdeminek tekintenek, az elnök tájékoztatja a Tanácsot, hogy a Parlament az 57. cikkben megállapított feltételek teljesülését követően második olvasatot tart.

                                 (3)

                              Az (1) bekezdésben említett bejelentés megtételét követően a 68. cikknek megfelelően az elnök a Tanács elnökével együtt aláírja a javasolt jogszabályt, és intézkedik az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésről.

                  Módosítás 19

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  68 cikk – cím

                  Módosítás 20

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  68 cikk – 1 bekezdés

                                 (1)

                              A Parlament és a Tanács által közösen elfogadott jogszabályok szövegét az elnök és a főtitkár írja alá, miután megvizsgálták, hogy valamennyi eljárás megfelelően lezárult-e.

                     törölve

                  Módosítás 21

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  68 cikk – 7 bekezdés

                                 (7)

                              A fent említett jogszabályokat a Parlament és a Tanács főtitkárai az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

                     törölve

                  Módosítás 22

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  68 a cikk (új) (A 6. fejezetbe (A jogalkotási eljárás lezárása) illesztendő be)

                     68a. cikk

                     Az elfogadott jogszabályok aláírása

                     Az elfogadott szövegeknek a 172a. cikkel összhangban történő véglegesítését követően, és miután ellenőrizték, hogy valamennyi eljárás megfelelően lezárult, az EK-Szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban elfogadott szövegeket az elnök és a főtitkár aláírja, és azokat a Parlament és a Tanács főtitkárai az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik.

                  Módosítás 68

                  A Európai Parlament eljárási szabályzata

                  80 a cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

                     A változatlanul maradt részekre vonatkozó módosításokat azonban kivételesen és eseti jelleggel e bizottság elnöke elfogadhatja, ha úgy ítéli meg, hogy a szöveg belső koherenciája vagy más elfogadható módosításokhoz való kapcsolatuk folytán erre szükség van. Ezen okoknak szerepelniük kell a módosításokhoz fűzött írásos indokolásban.

                     Ha azonban az intézményközi megállapodás 8. pontjával összhangban az illetékes bizottság módosításokat kíván benyújtani a bizottsági javaslat kodifikált részeihez is, e szándékáról haladéktalanul értesítenie kell a Tanácsot és a Bizottságot, és ez utóbbinak az 50. cikk szerinti szavazást megelőzően tájékoztatnia kell a bizottságot a módosításokkal kapcsolatos álláspontjáról és arról, hogy vissza szándékozik-e vonni az átdolgozásra irányuló javaslatot.

                  Módosítás 23

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  83 cikk – 1 bekezdés

                           (1)

                           Ha nemzetközi megállapodások – beleértve meghatározott területeket, mint például a pénzügyeket vagy a kereskedelmet érintő megállapodásokat – megkötésére, megújítására vagy módosítására irányuló tárgyalásokat szándékoznak kezdeni, az illetékes bizottság
                                 biztosítja, hogy a Bizottság
                               a tárgyalási felhatalmazásra vonatkozó ajánlásairól
                                 teljes körűen
                               – adott esetben bizalmas formában –
                                 tájékoztassa a Parlamentet
                              .

                           (1)

                           Ha nemzetközi megállapodások – beleértve meghatározott területeket, mint például a pénzügyeket vagy a kereskedelmet érintő megállapodásokat – megkötésére, megújítására vagy módosítására irányuló tárgyalásokat szándékoznak kezdeni, az illetékes bizottság
                                 úgy dönthet
                              , hogy
                                 jelentést készít, vagy egyéb módon figyelemmel kíséri az eljárást, és erről a döntéséről tájékoztatja a Bizottsági Elnökök Értekezletét
                              .
                                 Szükség esetén más bizottságok véleményét kérheti a 46. cikk (1) bekezdése értelmében. A 179. cikk (2) bekezdése, a 47. cikk és a 47a. cikk megfelelően alkalmazandó.

                     Az illetékes bizottság, és adott esetben a társbizottság elnökei és előadói együttesen megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a Bizottság teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet
                   a tárgyalási felhatalmazásra vonatkozó ajánlásairól – adott esetben bizalmas formában –,
                     valamint a (3) és (4) bekezdésben említett információkról
                  .

                  Módosítás 24

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  83 cikk – 6 a bekezdés (új)

                                 (6a)

                              A hozzájárulásról szóló szavazás előtt az illetékes bizottság, valamelyik képviselőcsoport vagy a képviselők legalább egytizede javasolhatja, hogy a Parlament kérjen véleményt a Bíróságtól arról, hogy valamely nemzetközi megállapodás megfelel-e a Szerződéseknek. Ha a Parlament jóváhagyja e javaslatot, a hozzájárulásról szóló szavazást a Bíróság véleménynyilvánításáig elnapolják.

                  Módosítás 25

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  97 cikk – 3 bekezdés

                           (3)

                           A Parlament nyilvántartást készít dokumentumairól.
                                 Az eljárási szabályzat mellékletében szereplő jogalkotási
                               és egyéb
                                 dokumentumok
                               az 1049/2001/EK rendelettel összhangban közvetlenül elérhetők a nyilvántartáson keresztül. A Parlament más dokumentumaira történő hivatkozásokat lehetőség szerint bevezetik a nyilvántartásba.

                           (3)

                           A Parlament nyilvántartást készít dokumentumairól.
                                 Jogalkotási
                               és
                                 bizonyos
                               egyéb
                                 dokumentumtípusok
                               az 1049/2001/EK rendelettel összhangban közvetlenül elérhetők a nyilvántartáson keresztül. A Parlament más dokumentumaira történő hivatkozásokat lehetőség szerint bevezetik a nyilvántartásba.

               A közvetlenül elérhető dokumentumok kategóriáját a Parlament
                   által elfogadott jegyzékben sorolják fel, amelyet
                     az eljárási szabályzathoz mellékelnek
                  . E jegyzék nem korlátozza a felsorolt kategóriák alá nem tartozó dokumentumokhoz való hozzáférés jogát.

               A közvetlenül elérhető dokumentumok kategóriáit az Elnökség
                   által elfogadott jegyzékben sorolják fel, amelyet
                     a Parlament internetes honlapján tesznek közzé
                  . E jegyzék nem korlátozza a felsorolt kategóriák alá nem tartozó dokumentumokhoz való hozzáférés jogát
                     ; e
                   dokumentumokat írásbeli kérelemre hozzáférhetővé teszik.

                     A nyilvántartáson keresztül közvetlenül nem hozzáférhető parlamenti
                   dokumentumokat írásbeli kérelemre hozzáférhetővé teszik.

               Az Elnökség az 1049/2001/EK rendelet szerint a hozzáférés feltételeit megállapító szabályokat fogadhat el, amelyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetnek ki.

               Az Elnökség az 1049/2001/EK rendelet szerint a hozzáférés feltételeit megállapító szabályokat fogadhat el, amelyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetnek ki.

                  (A XV. melléklet törlésre kerül.)

                  Módosítás 26

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  103 cikk – 1 bekezdés

                           (1)

                           A Bizottság, a Tanács és az Európai Tanács tagjai bármikor engedélyt kérhetnek
                                 az elnöktől
                               nyilatkozattételre. A nyilatkozat megtételének időpontját, illetve azt, hogy ezt követően teljes vitára vagy a képviselők által harminc percben feltett rövid és lényegre törő kérdésekre kerül-e sor,
                                 az elnök
                               határozza meg.

                           (1)

                           A Bizottság, a Tanács és az Európai Tanács tagjai bármikor engedélyt kérhetnek
                                 a Parlament elnökétől
                               nyilatkozattételre.
                                 Az Európai Tanács elnöke a Tanács minden ülése után nyilatkozatot tesz.
                               A nyilatkozat megtételének időpontját, illetve azt, hogy ezt követően teljes vitára vagy a képviselők által harminc percben feltett rövid és lényegre törő kérdésekre kerül-e sor,
                                 a Parlament elnöke
                               határozza meg.

                  Módosítás 60

                  A Parlament eljárási szabályzata

                  116 cikk – 1 bekezdés

                           (1)

                           Az Európai Unió
                                 tevékenységi körébe
                               tartozó témában legfeljebb öt képviselő, 200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be. Az írásbeli nyilatkozatokat a hivatalos nyelveken kinyomtatják és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános, és az ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll.

                           (1)

                           Az Európai Unió
                                 hatáskörébe
                               tartozó
                                 olyan
                               témában
                                 , amely nem képezi folyamatban lévő jogalkotási eljárás tárgyát,
                               legfeljebb öt képviselő, 200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be.
                                 Erre az elnök eseti jelleggel ad engedélyt.
                               Az írásbeli nyilatkozatokat a hivatalos nyelveken kinyomtatják és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános, és az ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll.

                  Módosítás 27

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  116 cikk – 3 bekezdés

                           (3)

                           Ha valamely nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláír, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet, és az aláírók nevét
                                 közzéteszi
                               a jegyzőkönyvben.

                           (3)

                           Ha valamely nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláírja, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet, és az aláírók nevét a jegyzőkönyvben
                                 , a nyilatkozatot pedig elfogadott szöveg formájában közzéteszi
                              .

                  Módosítás 28

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  116 cikk – 4 bekezdés

                           (4)

                                 Az ilyen nyilatkozatot
                               az aláírók nevével együtt az ülés végén továbbítják a benne megnevezett intézményekhez.
                                 A nyilatkozat azon ülésnap jegyzőkönyvében szerepel, amelyen bejelentik. A jegyzőkönyvben történő közzététellel az eljárás lezárul.

                           (4)

                                 Az eljárás a nyilatkozatnak
                               az aláírók nevével együtt az ülés végén
                                 a címzettek részére történő továbbításával zárul le
                              .

                  Módosítás 29

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  131 a cikk

               A Parlament az előadó kérésére vagy az Elnökök Értekezlete javaslatára úgy is dönthet, hogy teljes vitát nem igénylő jelentést az előadó röviden ismertessen a plenáris ülésen. Ebben az esetben a Bizottság részére meg kell adni a lehetőséget a
                     hozzászólásra, és minden képviselőnek jogában áll reagálni egy további írásos nyilatkozattal a 142. cikk (7) bekezdése értelmében
                  .

               A Parlament az előadó kérésére vagy az Elnökök Értekezlete javaslatára úgy is dönthet, hogy a teljes vitát nem igénylő jelentést az előadó röviden ismertessen a plenáris ülésen. Ebben az esetben a Bizottság részére meg kell adni a lehetőséget a
                     válaszadásra, amelyet legfeljebb tízperces vita követ, amelynek során az elnök legfeljebb egy percre szót adhat bármely felszólalásra jelentkező képviselőnek
                  .

                  Módosítás 30 és 66

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  142 cikk

               Beszédidő felosztása

                  A beszédidő felosztása
                     és a felszólalók listája

                           (1)

                           Az Elnökök Értekezlete a Parlamentnek javasolhatja az egyes viták lefolytatására a beszédidő felosztását. A Parlament e javaslatról vita nélkül határoz.

                           (1)

                           Az Elnökök Értekezlete a Parlamentnek javasolhatja az egyes viták lefolytatására a beszédidő felosztását. A Parlament e javaslatról vita nélkül határoz.

                                 (1a)

                              A képviselő csak akkor szólalhat fel, ha az elnök megadja a szót. A képviselő a saját helyén szólal fel, és a felszólalást a levezető elnökhöz intézi. Ha a felszólaló eltér a tárgytól, az elnök rendreutasítja.

                                 (1b)

                              Valamely adott vita első részéhez az elnök listát készíthet a felszólalókról, amely minden egyes hozzászólni kívánó képviselőcsoportból azok nagysága szerinti sorrendben egy vagy több felszólalót és egy független képviselőt tartalmaz.

                           (2)

                           A beszédidőt az alábbi feltételek szerint osztják fel:

                           (2)

                           A beszédidőt
                                 a vita e részében
                               az alábbi feltételek szerint osztják fel:

                           a)

                           a beszédidő első részét a képviselőcsoportok között egyenlő arányban osztják fel;

                           a)

                           a beszédidő első részét a képviselőcsoportok között egyenlő arányban osztják fel;

                           b)

                           a következő részt a képviselőcsoportok között teljes taglétszámuk arányában osztják el;

                           b)

                           a következő részt a képviselőcsoportok között teljes taglétszámuk arányában osztják el;

                           c)

                           a független képviselők részére együttes beszédidőt állapítanak meg, amely az a) és b) pontoknak megfelelően a képviselőcsoportok számára megállapított hányadon alapul.

                           c)

                           a független képviselők részére együttes beszédidőt állapítanak meg, amely az a) és b) pontoknak megfelelően a képviselőcsoportok számára megállapított hányadon alapul.

                           (3)

                           Ha a teljes beszédidőt a különböző napirendi pontokra vonatkozóan együttesen osztják el, a képviselőcsoportok tájékoztatják az elnököt a részükre rendelkezésre álló idő egyes napirendi pontokra vonatkozó felosztásáról. Az elnök gondoskodik a beszédidő betartásáról.

                           (3)

                           Ha a teljes beszédidőt a különböző napirendi pontokra vonatkozóan együttesen osztják el, a képviselőcsoportok tájékoztatják az elnököt a részükre rendelkezésre álló idő egyes napirendi pontokra vonatkozó felosztásáról. Az elnök gondoskodik a beszédidő betartásáról.

                                 (3a)

                              A vita fennmaradó részének idejét nem osztják fel előzetesen. Ehelyett az elnök közli a képviselőkkel, hogy általános szabályként legfeljebb egy percre kaphatnak szót. Az elnök – amennyire lehetséges – biztosítja, hogy az eltérő politikai nézetű és különböző tagállamokból származó felszólalók felváltva kapjanak szót.

                                 (3b)

                              Az illetékes bizottság elnökének vagy előadójának és a képviselőcsoportoknak a csoport nevében szólni kívánó vezetőinek, illetve az őket helyettesítő felszólalóknak kérelemre elsőbbség adható.

                                 (3c)

                              Az elnök megadhatja a szót azoknak a képviselőknek, akik egy másik képviselő felszólalása alatt kék kártya felemelésével jelzik azon szándékukat, hogy e képviselőnek fél percnél nem hosszabb kérdést kívánnak feltenni, amennyiben a felszólaló ehhez hozzájárul, és az elnök úgy ítéli meg, hogy ez nem zavarja meg a vitát.

                           (4)

                           A következőkről egy képviselő sem beszélhet egy percet meghaladóan:
                                 a jegyzőkönyv
                              , az eljárási indítványok, a végleges napirendtervezet vagy a napirendtervezet módosítása.

                           (4)

                           A következőkről egy képviselő sem beszélhet egy percet meghaladóan:
                                 az ülések jegyzőkönyve
                              , az eljárási indítványok, a végleges napirendtervezet vagy a napirendtervezet módosítása.

                                 (4a)

                              Egyéb fegyelmezési jogkörének sérelme nélkül az elnök az ülések vitáiról készült szószerinti jegyzőkönyvből töröltetheti azon képviselő felszólalását, akinek nem adta meg a szót, illetve, aki a felszólalásra engedélyezett idő lejárta után tovább beszél.

                           (5)

                           A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni. A Bizottság, a Tanács és az előadó újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából.

                           (5)

                           A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni. A Bizottság, a Tanács és az előadó újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából.

                           (6)

                           Az EK-Szerződés 197. cikkének sérelme nélkül az elnök a Bizottsággal és a Tanáccsal a beszédidő megfelelő felosztásáról való megegyezésre törekszik.

                           (6)

                           Az EK-Szerződés 197. cikkének sérelme nélkül az elnök a Bizottsággal és a Tanáccsal a beszédidő megfelelő felosztásáról való megegyezésre törekszik.

                           (7)

                           Azok a képviselők, akik a vitában nem szólaltak fel, ülésenként legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb 200 szó terjedelmű írásos nyilatkozatot nyújthatnak be, amelyet a vita szó szerinti jegyzőkönyvéhez mellékelnek.

                           (7)

                           Azok a képviselők, akik a vitában nem szólaltak fel, ülésenként legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb 200 szó terjedelmű írásos nyilatkozatot nyújthatnak be, amelyet a vita szó szerinti jegyzőkönyvéhez mellékelnek.

                  (A 141. és 143. cikk hatályát veszti.)

                  Módosítás 32

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  150 cikk – 6 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

                     Ha száznál kevesebb képviselő van jelen, a Parlament nem hozhat ettől eltérő határozatot, ha ez ellen legalább a jelen lévő képviselők tizede kifogást emel.

                  Módosítás 33

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  156 cikk

               Ha egy jelentéshez több mint ötven módosítást terjesztettek elő parlamenti megfontolásra, az elnök a bizottság elnökével való konzultációt követően felkérheti az illetékes bizottságot, hogy
                     a
                   módosítások vizsgálata céljából ülést hívjon össze. Az olyan módosításokat, amelyek ebben a szakaszban a bizottság tagjai legalább egytizedének támogató szavazatát nem nyerik el, nem bocsátják szavazásra a Parlamentben.

               Ha egy jelentéshez több mint ötven módosítást
                     és részenkénti vagy külön szavazásra irányuló kérelmet
                   terjesztettek elő parlamenti megfontolásra, az elnök a bizottság elnökével való konzultációt követően felkérheti az illetékes bizottságot, hogy
                     e
                   módosítások
                     vagy kérelmek
                   vizsgálata céljából ülést hívjon össze. Az olyan módosításokat,
                     illetve részenkénti vagy külön szavazásra irányuló kérelmeket,
                   amelyek ebben a szakaszban a bizottság tagjai legalább egytizedének támogató szavazatát nem nyerik el, nem bocsátják szavazásra a Parlamentben.

                  Módosítás 34

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  157 cikk – 1 bekezdés

                           (1)

                           Bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő részenkénti szavazást kérhet, ha a szavazásra bocsátandó szöveg több rendelkezést tartalmaz vagy több pontra vonatkozik, illetve több, önálló értelemmel, illetve normatív értékkel bíró részre osztható.

                           (1)

                           Bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő részenkénti szavazást kérhet, ha a szavazásra bocsátandó szöveg több rendelkezést tartalmaz vagy több pontra vonatkozik, illetve több, önálló értelemmel
                                 és/vagy
                               normatív értékkel bíró részre osztható.

                  Módosítás 35

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  159 a cikk (új)

                     159a. cikk

                     Zárószavazás

                     Jogalkotási javaslatról történő szavazás esetén, függetlenül attól, hogy egyszeri és/vagy zárószavazásra kerül-e sor, a Parlament név szerint szavaz az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával.

                  Módosítás 36

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  160 cikk – 1 bekezdés

                           (1)

                           A 99. cikk (4) bekezdésében
                                 és
                               a 100. cikk (5) bekezdésében megállapított eseteken kívül név szerint szavaznak, ha azt bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő írásban kéri a szavazást megelőző este, kivéve ha az elnök más határidőt állapít meg.

                           (1)

                           A 99. cikk (4) bekezdésében
                                 ,
                               a 100. cikk (5) bekezdésében
                                 és a 159a. cikkben
                               megállapított eseteken kívül név szerint szavaznak, ha azt bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő írásban kéri a szavazást megelőző este, kivéve, ha az elnök más határidőt állapít meg.

                  Módosítás 37

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  160 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

                           (2)

                                 A
                               név szerinti szavazás egy, sorsolás útján kiválasztott képviselő nevével kezdve, betűrendben történik. Az elnök utolsóként adja le szavazatát.

                           (2)

                                 A név szerinti szavazás az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával történik. Ha a rendszer műszaki okok miatt nem használható, a
                               szavazás egy, sorsolás útján kiválasztott képviselő nevével kezdve, betűrendben történik. Az elnök utolsóként adja le szavazatát.

                  Módosítás 38

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  162 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

                           (4)

                           A titkos szavazás során leadott szavazatot
                                 kettő-hat
                              , sorsolással kiválasztott képviselő számolja meg.

                           (4)

                           A titkos szavazás során leadott szavazatot
                                 kettő–nyolc
                              , sorsolással kiválasztott képviselő számolja meg
                                 , kivéve, ha elektronikus szavazásra kerül sor
                              .

                  Módosítás 39

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  172 cikk

                           (1)

                           Az ülésekről készült, a Parlament
                                 határozatait
                               és a felszólalók nevét tartalmazó jegyzőkönyvet legalább fél órával a következő délutáni ülés megkezdése előtt kiosztják.

                           (1)

                           Az ülésekről készült, a Parlament
                                 ügymenetének és határozatainak részleteit
                               és a felszólalók nevét tartalmazó jegyzőkönyvet legalább fél órával a következő délutáni ülés megkezdése előtt kiosztják.

                  A jogalkotási eljárások keretében e
                  bekezdés
                  értelmében a Parlament által elfogadott valamennyi módosítás határozatnak minősül, még akkor is, ha a Bizottság vonatkozó javaslatát vagy a Tanács
                  közös
                  álláspontját végül a 52. cikk (1) bekezdésének, illetve a 61. cikk (3) bekezdésének megfelelően elutasítják.

                  A jogalkotási eljárások keretében e
                  rendelkezés
                  értelmében a Parlament által elfogadott valamennyi módosítás határozatnak minősül, még akkor is, ha a Bizottság vonatkozó javaslatát vagy a Tanács álláspontját végül az 52. cikk (1) bekezdésének, illetve a 61. cikk (3) bekezdésének megfelelően elutasítják.

                     A Parlament által elfogadott szövegeket külön-külön osztják ki. Ha a Parlament által elfogadott jogalkotási szövegek módosításokat tartalmaznak, azokat egységes szerkezetbe foglalva teszik közzé.

                           (2)

                           Az ülések délutáni időszakának megkezdésekor az elnök a korábbi ülés jegyzőkönyvét jóváhagyás végett a Parlament elé terjeszti.

                           (2)

                           Az ülések délutáni időszakának megkezdésekor az elnök a korábbi ülés jegyzőkönyvét jóváhagyás végett a Parlament elé terjeszti.

                           (3)

                           Ha a jegyzőkönyvvel kapcsolatban kifogás merül fel, a Parlament szükség esetén határoz a kért változtatások figyelembevételéről. A
                                 jegyzőkönyvvel
                               kapcsolatban egy-egy képviselő legfeljebb egy percre kaphat szót.

                           (3)

                           Ha a jegyzőkönyvvel kapcsolatban kifogás merül fel, a Parlament szükség esetén határoz a kért változtatások figyelembevételéről. A
                                 témával
                               kapcsolatban egy-egy képviselő legfeljebb egy percre kaphat szót.

                           (4)

                           A jegyzőkönyvet az elnök és a főtitkár írja alá és a Parlament irattárában őrzik. A jegyzőkönyvet
                                 egy hónapon belül kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

                           (4)

                           A jegyzőkönyvet az elnök és a főtitkár írja alá, és a Parlament irattárában őrzik. A jegyzőkönyvet az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik.

                  Módosítás 40

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  172 a cikk (új)

                     172a. cikk

                     Elfogadott szövegek

                                 (1)

                              A Parlament által elfogadott szövegeket közvetlenül a szavazás után közzé kell tenni. Az adott ülés jegyzőkönyvével együtt a Parlament elé kell terjeszteni őket, és meg kell őrizni őket a Parlament irattárában.

                                 (2)

                              A Parlament által elfogadott szövegek jogász-nyelvészi véglegesítés tárgyát képezik az elnök felelősségi körében. Ha ilyen szövegeket a Parlament és a Tanács közötti megállapodás alapján fogadnak el, az ilyen véglegesítést a két intézmény végzi szoros együttműködésben és kölcsönös megegyezéssel.

                                 (3)

                              A 204a. cikkben foglalt eljárás alkalmazandó, ha a Parlament kérésének megfelelően a szöveg egységességének és minőségének biztosítása érdekében olyan kiigazítások szükségesek, amelyek túlmutatnak a gépelési hibák kijavításán, vagy olyan javítások szükségesek, amelyek valamennyi nyelvi változat megegyezését, valamint nyelvi helyességüket és terminológiai egységességüket biztosítják.

                                 (4)

                              A Parlament által az EK-Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás szerint elfogadott szövegek egységes szerkezetbe foglalt szövegek formáját öltik. Ha a Parlament szavazása nem a Tanáccsal kötött megállapodáson alapul, az egységes szerkezetbe foglalt szövegben fel kell tüntetni az elfogadott módosításokat.

                                 (5)

                              Véglegesítés után az elfogadott szövegeket az elnök és a főtitkár aláírja, és közzé kell tenni őket a Hivatalos Lapban.

                  Módosítás 41

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  175 cikk

                     Ideiglenes bizottságok
                   felállítása

                     Különbizottságok
                   felállítása

               Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament bármikor felállíthat
                     ideiglenes bizottságokat
                  , amelyek hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottságot létrehozó határozat meghozatalával egyidejűleg határozzák meg;
                     az ideiglenes bizottságok
                   megbízatása nem haladhatja meg a tizenkét hónapot, kivéve ha a Parlament a megbízatást lejártakor meghosszabbítja.

               Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament bármikor felállíthat
                     különbizottságokat
                  , amelyek hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottságot létrehozó határozat meghozatalával egyidejűleg határozzák meg;
                     a különbizottságok
                   megbízatása nem haladhatja meg a tizenkét hónapot, kivéve, ha a Parlament a megbízatást lejártakor meghosszabbítja.

                  Mivel
                  az ideiglenes bizottságok
                  hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottság létrehozásával egyidejűleg határozzák meg, a Parlament a hatáskör megváltoztatásáról – sem kibővítéséről, sem szűkítéséről – később nem határozhat.

                  Mivel
                  a különbizottságok
                  hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottság létrehozásával egyidejűleg határozzák meg, a Parlament a hatáskör megváltoztatásáról – sem kibővítéséről, sem szűkítéséről – később nem határozhat.

                  Módosítás 42

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  177 cikk – 1 bekezdés – értelmező rész (új)

                     A képviselőcsoportok közötti arányosság nem térhet el a legközelebbi megfelelő egész számtól. Ha egy képviselőcsoport úgy határoz, hogy nem tölti be egy bizottságban a neki járó helyeket, a szóban forgó helyek üresen maradnak, és a bizottság létszámát a megfelelő számmal csökkenteni kell. A képviselőcsoportok közötti helycserék nem megengedhetők.

                  Módosítás 43

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  179 cikk – 2 bekezdés

                           (2)

                           Ha egy állandó bizottság egy kérdés vizsgálatára vonatkozóan megállapítja illetékessége hiányát, illetve kettő vagy több állandó bizottság illetékességének összeütközése esetén az illetékesség kérdését a bizottsághoz való utalás parlamenti bejelentését követő négy munkahéten belül az Elnökök Értekezletéhez utalják.
                                 A Bizottsági
                               Elnökök
                                 Értekezletét tájékoztatják és az ajánlást tehet
                               az Elnökök
                                 Értekezletének
                              .
                                 Az
                               Elnökök Értekezlete
                                 az illetékesség kérdésével kapcsolatban az utalástól számított hat munkahéten belül hoz határozatot
                              . Egyéb esetben a kérdést határozathozatal céljából a következő ülés napirendjére tűzik.

                           (2)

                           Ha egy állandó bizottság egy kérdés vizsgálatára vonatkozóan megállapítja illetékessége hiányát, illetve kettő vagy több állandó bizottság illetékességének összeütközése esetén az illetékesség kérdését a bizottsághoz való utalás parlamenti bejelentését követő négy munkahéten belül az Elnökök Értekezletéhez utalják.
                                 Az
                               Elnökök
                                 Értekezlete a Bizottsági
                               Elnökök
                                 Értekezlete javaslatára, vagy ilyen javaslat hiányában saját elnöke javaslatára hat héten belül hoz határozatot
                              .
                                 Ha az
                               Elnökök Értekezlete
                                 ezen időszakon belül nem hozza meg döntését, az ajánlás elfogadottnak tekintendő
                              .

                  Módosítás 44

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  179 cikk – 2 bekezdés – értelmező rész (új)

                     A bizottsági elnökök megállapodást köthetnek más bizottságok elnökeivel egy napirendi pontnak egy adott bizottsághoz való utalásáról, szükség esetén a 47. cikk szerinti társbizottsági eljárásban történő engedélyezéstől függően.

                  Módosítás 45

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  182 a cikk (új)

                     182a. cikk

                     Bizottsági koordinátorok és árnyékelőadók

                                 (1)

                              A képviselőcsoportok tagjaik közül kijelölhetnek egy koordinátort.

                                 (2)

                              A bizottsági koordinátorokat szükséges esetben az elnök hívja össze a bizottság által meghozandó döntések előkészítésére, különös tekintettel az ügyrendi és az előadók kijelölésével kapcsolatos döntésekre. A bizottság felhatalmazhatja a koordinátorokat bizonyos döntések meghozatalára, ami alól kivételt képeznek a jelentések, a vélemények és a módosítások elfogadásával kapcsolatos döntések. Az alelnököket felkérhetik, hogy konzultatív szerepben részt vegyenek a bizottsági koordinátorok ülésein. A koordinátorok konszenzus kialakítására törekednek. Ha nem sikerült konszenzust kialakítani, a koordinátorok a bizottság jelentős többségét képviselő többséggel járhatnak el, figyelembe véve az egyes képviselőcsoportok egymáshoz viszonyított súlyát.

                                 (3)

                              A képviselőcsoportok minden jelentés esetében árnyékelőadót jelölhetnek ki, aki nyomon követi az adott jelentés menetét, és a képviselőcsoport nevében a bizottságon belül kompromisszumok kialakítására törekszik. Az árnyékelőadók nevét közlik az elnökkel. A bizottság, a koordinátorok javaslata alapján, dönthet úgy, hogy az árnyékelőadókat bevonja az együttdöntési eljárásban a Tanáccsal történő megállapodás kialakításának folyamatába.

                  Módosítás 46

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  184 cikk

               A bizottság üléseiről készült jegyzőkönyvet a bizottság valamennyi tagjának kiosztják, és a bizottsághoz
                     következő ülésén
                   jóváhagyásra benyújtják.

               A bizottság üléseiről készült jegyzőkönyvet a bizottság valamennyi tagjának kiosztják, és a bizottsághoz jóváhagyásra benyújtják.

                  Módosítás 47

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  186 cikk

               A bizottsági ülésekre a 11., 12., 13., 16., 17., 140., 141., 143. cikk (1) bekezdése, a 146., 148., 150–153., 155., 157. cikk (1) bekezdése, a 158., 159., 161., 162., 164–167., 170. és a 171. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

               A bizottsági ülésekre a 11., 12., 13., 16., 17.,
                     34–41.,
                   140., 141., 143. cikk (1) bekezdése, a 146., 148., 150–153., 155., 157. cikk (1) bekezdése, a 158., 159., 161., 162., 164–167., 170. és a 171. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

                  Módosítás 48

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  188 cikk – 6 a bekezdés (új)

                                 (6a)

                              A küldöttség elnöke számára lehetőséget kell biztosítani a bizottságban való felszólalásra, ha olyan pont van napirenden, amely a küldöttség hatáskörébe tartozó területet érint. Ugyanez vonatkozik a küldöttség ülésein e bizottság elnökére vagy előadójára.

                  Módosítás 49

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  192 cikk – 1 a bekezdés (új)

                                 (1a)

                              Ha a jelentés különösen az Európai Unió jogának alkalmazásával vagy értelmezésével, illetve a létező jog javasolt módosításaival foglalkozik, a tárgyban illetékes bizottságot a 46. cikk (1) bekezdésével és a 47. cikk első és második bekezdésével összhangban be kell vonni a munkába. Az illetékes bizottság szavazás nélkül fogadja el a tárgyban illetékes bizottságtól kapott, az állásfoglalási indítvány azon részeire irányuló javaslatot, amelyek az Európai Unió jogának alkalmazásával vagy értelmezésével, illetve a létező jog javasolt módosításaival foglalkozik. Ha az illetékes bizottság nem fogadja el e javaslatokat, a társbizottság közvetlenül előterjesztheti azokat a Parlamentnek.

                  Módosítás 50

                  Az Európai Parlament eljárási szabályzata

                  204 cikk – c a pont (új)

                                 ca)

                                 a Parlament megfelelő szervei által elfogadott iránymutatások és magatartási kódexek (XVIa., XVIb. és XVIe. melléklet).


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1814 határozata (2015. október 6.) az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               9.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 264/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/1814 HATÁROZATA
   (2015. október 6.)
   az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) az üvegházhatású gázkibocsátás költséghatékony és gazdaságos csökkentésének előmozdítása érdekében létrehozta az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerét (uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer).

               (2)

               A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 23–24-i európai tanácsi következtetések szerint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló uniós cél elérésének legfontosabb európai eszköze egy jól működő, megújított uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer és egy, a piacot stabilizáló eszköz lesz.

               (3)

               A 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottságnak minden évben jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai szén-dioxid-piac működéséről.

               (4)

               A Bizottság „Az európai szén-dioxid-piac helyzete 2012-ben” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott jelentése megállapította, hogy a kereslet és a kínálat strukturális egyensúlyhiányának megoldásához intézkedésekre van szükség. A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai kerettel kapcsolatos hatásvizsgálat azt jelzi, hogy ez az egyensúlyhiány várhatóan továbbra is fennáll, és nem kezelhető kielégítően azzal, ha ezen a kereten belül szigorúbb célkitűzéshez igazítják a lineáris pályát. A lineáris tényező megváltoztatása csak fokozatosan módosítja a kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségét (az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer összkvótáját). Ennek megfelelően a többlet is csak fokozatosan csökkenne, és a piacnak több mint egy évtizedig továbbra is mintegy 2 milliárd vagy még annál is több kibocsátási egységnyi többlettel kellene működnie, ami megakadályozná, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer közvetítse a szén-dioxid-kibocsátás költséghatékony csökkentését ösztönző szükséges beruházási üzenetet, valamint előmozdítsa a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez hozzájáruló alacsony szén-dioxid-kibocsátású innovációt.

               (5)

               E probléma megoldása érdekében, valamint azért, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer ellenállóbbá váljon a kereslet és a kínálat egyensúlyproblémáival szemben, képessé téve azt ezáltal arra, hogy rendezett piacként működjön, piaci stabilizációs tartalékot (a továbbiakban: tartalék) indokolt létrehozni 2018-ban, és ennek 2019-től működnie kell. A tartalék az egyéb éghajlat- és energiapolitikákkal való szinergiát is fokozni fogja. A lehető legnagyobb fokú kiszámíthatóság megőrzése érdekében egyértelmű szabályokat kell megállapítani a kibocsátási egységek tartalékba helyezésére, valamint a tartalékból való felszabadítására vonatkozóan. A tartaléknak az árverésre kerülő éves mennyiség kiigazítása révén kell működnie. Amennyiben a feltételek teljesülnek, 2019-től kezdődően a forgalomban levő kibocsátási egységek Bizottság által legutóbb közzétett teljes mennyisége 12 %-ának megfelelő számú kibocsátási egységet kell évente kivonni az árverésre bocsátandó mennyiségből, és kell a tartalékba helyezni. Minden évben a tartalékba helyezéssel azonos arányban és sorrendben megfelelő számú kibocsátási egységet kell felszabadítani a tartalékból a tagállamok számára, és azokat hozzá kell adni az árverésre bocsátandó mennyiséghez, amennyiben a forgalomban levő kibocsátási egységek vonatkozó teljes száma nem éri el a 400 milliót.

               (6)

               Ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok, miután a Bizottság az adott év május 15-ig közzétette a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát, indokolatlan késedelem nélkül gondoskodnak a közös árverési platform és adott esetben a saját árverési platformok aukciós eseménynaptárainak oly módon történő kiigazításáról, hogy azok figyelembe vegyék a tartalékba helyezendő vagy abból felszabadítandó egységek számát. Az árverésre bocsátandó kibocsátási egységek számának kiigazítását az adott aukciós eseménynaptár megváltoztatását követő 12 hónap leforgása alatt kell végrehajtani. Mivel az árverési folyamatnak zökkenőmentesen kell zajlania, szükség esetén a kiigazítással kapcsolatos további részleteket az 1031/2010/EU bizottsági rendeletben (4) kell rögzíteni.

               (7)

               Ezenkívül a tartalék létrehozása mellett és annak következtében néhány módosítást is végre kell hajtani a 2003/87/EK irányelven, hogy biztosított legyen az egységesség és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer zökkenőmentes működése. Így különösen a 2003/87/EK irányelv végrehajtásának eredményeként bekövetkezhet az, hogy az egyes kereskedési időszakok végén nagy mennyiségű kibocsátási egységet értékesítenek árverés útján, ez pedig alááshatja a piaci stabilitást. Ezért azt elkerülendő, hogy egy kereskedési időszak végén és a következő időszak elején a piacon a kibocsátási egységek kínálata vonatkozásában megbomoljon az egyensúly, ami megzavarhatja a piac működését, rendelkezni kell arról, hogy egy kereskedési időszak végén jelentkező kínálatnövekmény egy részét a következő kereskedési időszak első két évében értékesítsék árverésen. Az európai szén-dioxid-piac stabilitásának további fokozása érdekében, illetve azt elkerülendő, hogy a 2013-ban kezdődött kereskedési időszak vége felé mesterségesen megnövekedjen a kínálat, a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdése értelmében létesítmények számára ki nem osztott kibocsátási egységeket és az irányelv 10a. cikke (19) és (20) bekezdésének alkalmazása miatt létesítmények számára ki nem osztott kibocsátási egységeket (a továbbiakban: ki nem osztott kibocsátási egységek) 2020-ban tartalékba kell helyezni. A Bizottságnak a ki nem osztott kibocsátási egységek vonatkozásában felül kell vizsgálnia a 2003/87/EK irányelvet, és szükség esetén javaslatot kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a további lehetséges intézkedésekről.

               (8)

               Amennyiben a 176/2014/EU bizottsági rendeletben (5) meghatározottak alapján 2019-ben 300 millió, 2020-ban pedig 600 millió kibocsátási egységet a terveknek megfelelően piacra bocsátanának, akkor a tartalék nem tudná teljesíteni célját, vagyis nem lenne képes a kereslet és a kínálat strukturális egyensúlyhiányának orvoslására. Ennek megfelelően ezt a 900 millió kibocsátási egységet nem lehet árverésre bocsátani 2019-ben és 2020-ban, hanem tartalékba kell helyezni.

               (9)

               Fontos, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer alacsony szén-dioxid-kibocsátású növekedést ösztönözzön, továbbá a kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett uniós ágazatok versenyképessége védelmet élvezzen. A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, fent említett európai tanácsi következtetések egyértelmű iránymutatással szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a kibocsátási egységek ingyenes kiosztására és a kibocsátásáthelyezésre vonatkozó rendelkezéseket 2020 után is fenn kell tartani. E stratégiai iránymutatásra építve a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a 2003/87/EK irányelvet, és különösen annak 10a. cikkét, és e határozat elfogadásától számítva hat hónapon belül javaslatot kell tennie az említett irányelv felülvizsgálatára. Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a felülvizsgálat annak vizsgálatára is kiterjed, hogy milyen összehangolt szabályok révén lehet uniós szinten kompenzálni a közvetett költségeket. A felülvizsgálat során azt is meg kell fontolni, hogy célszerű-e 2021 előtt a meglévő források kiegészítéseként legfeljebb 50 millió ki nem osztott kibocsátási egységet felhasználni az említett irányelv 10a. cikke (8) bekezdésében említett projektek és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású ipari innovációs projektek ösztönzésére, valamennyi tagállamra kiterjedően, ideértve a kisebb léptékű projekteket is.

               (10)

               A Bizottságnak az éves szén-dioxid-piaci jelentése keretében nyomon kell követnie a tartalék működését. Az említett jelentésnek vizsgálnia kell a versenyképességre gyakorolt hatásokat, különös tekintettel az ipari ágazat tekintetében, ideértve a GDP-vel, a foglalkoztatással és a beruházásokkal kapcsolatos mutatókat. A Bizottságnak továbbá a tartalék működése megkezdésének időpontjától számított három éven belül, majd azt követően rendszeres időközönként felül kell vizsgálnia a tartalék működését a tartalék alkalmazása során szerzett tapasztalatok tükrében. A tartalék működésére vonatkozó felülvizsgálatnak különösen azt kell megvizsgálnia, hogy megfelelőek-e a kibocsátási egységek tartalékba helyezésére és tartalékból való felszabadítására vonatkozó szabályok abból a szempontból, hogy elérik-e a kitűzött célt, azaz megoldják-e a kereslet és a kínálat strukturális egyensúlyhiányát. A felülvizsgálat során elemezni kell a piac egyensúlyát, ideértve a kínálatot és a keresletet befolyásoló valamennyi fontos szempontot, az árverésre kerülő éves mennyiség kiigazítását maga után vonó, előre meghatározott tartomány megfelelőségét, valamint a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számára alkalmazott százalékos arányt. Amennyiben az elemzés arra enged következtetni, hogy a tartomány a piaci fejleményekben bekövetkezett változások és a felülvizsgálat idején rendelkezésre álló új információk fényében már nem megfelelő, a Bizottságnak késlekedés nélkül javaslatot kell tennie a helyzet orvoslása érdekében. A felülvizsgálat során vizsgálni kell a tartalék által a növekedésre, a foglalkoztatásra, az Unió ipari versenyképességére és a kibocsátásáthelyezés kockázatára gyakorolt hatásokat. A tartalék működésének felülvizsgálata objektív módon kell, hogy történjen, figyelembe véve, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés folyamán fenn kell tartani a szabályozási stabilitást, és biztosítani kell a hosszú távú kiszámíthatóságot.

               (11)

               Mivel e határozat céljait, nevezetesen az Unióban egy piaci stabilizációs tartalék létrehozását és működtetését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelmük és hatásaik miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (12)

               A 2003/87/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Piaci stabilizációs tartalék
   (1)   A piaci stabilizációs tartalék 2018-ban jön létre, a kibocsátási egységek pedig 2019. január 1-jétől helyezhetők tartalékba.
   (2)   A 2003/87/EK irányelv 10. cikke (4) bekezdésének megfelelően a 176/2014/EK rendeletben előírtak szerint a 2014–2016-os időszakban az árverésre bocsátandó mennyiségekből levont 900 millió kibocsátási egységet nem lehet hozzáadni a 2019-ben és 2020-ban árverésre bocsátandó mennyiségekhez, hanem ehelyett tartalékba kell helyezni.
   (3)   A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdése értelmében létesítmények számára ki nem osztott kibocsátási egységeket és az irányelv 10a. cikke (19) és (20) bekezdésének alkalmazása miatt létesítmények számára ki nem osztott kibocsátási egységeket 2020-ban tartalékba kell helyezni. A Bizottság e ki nem osztott kibocsátási egységek vonatkozásában felülvizsgálja a 2003/87/EK irányelvet, és adott esetben javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
   (4)   A Bizottság az adott évben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát a következő év május 15-ig teszi közzé. Az adott évben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma a 2008. január 1-je óta eltelt időszakban kiutalt kibocsátási egységek összesített száma, beleértve a szóban forgó időszakban a 2003/87/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdése értelmében kiutalt kibocsátási egységek számát és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények által az adott év december 31-ig a kibocsátások tekintetében nemzetközi jóváírás igénybevételére vonatkozóan gyakorolt jogokat, valamint levonva az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények 2008. január 1. és az adott év december 31. közötti ellenőrzött kibocsátásának tonnában kifejezett összesített mennyiségét, a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése értelmében törölt kibocsátási egységek számát, valamint a tartalékban található kibocsátási egységek számát. Nem kell figyelembe venni a 2005-től 2007-ig bezárólag tartó hároméves időszakban bekövetkezett kibocsátásokat és a szóban forgó kibocsátások tekintetében kiutalt kibocsátási egységeket. Az első közzétételre 2017. május 15-ig kerül sor.
   (5)   Minden évben az e cikk (4) bekezdésében említett legfrissebb közzététel szerint forgalomban levő kibocsátási egységek teljes száma 12 %-ának megfelelő számú kibocsátási egységet le kell vonni a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesíteni kívánt kibocsátási egységek mennyiségéből, és az adott év szeptember 1-jével kezdődő 12 hónapos időszak időtartama alatt tartalékba kell helyezni, kivéve ha a tartalékba helyezendő kibocsátási egységek száma kevesebb lenne, mint 100 millió. A tartalék működésének első évében a tartalékba helyezésre az adott év január 1-je és szeptember 1-je között is sor kerül a legfrissebb közzététel szerint forgalomban levő kibocsátási egységek teljes száma 8 %-ának (naptári hónaponként 1 %-ának) megfelelő számú kibocsátási egység vonatkozásában.
   Az e bekezdés értelmében levonandó kibocsátási egységek teljes számának sérelme nélkül, a 2003/87/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett kibocsátási egységeket 2025. december 31-ig nem kell figyelembe venni az egyes tagállamoknak az említett teljes számban való részesedése meghatározásakor.
   (6)   Minden évben fel kell szabadítani 100 millió kibocsátási egységet a tartalékból, amennyiben a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma kevesebb, mint 400 millió, és ezt a 100 millió kibocsátási egységet hozzá kell adni a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesíteni kívánt kibocsátási egységek mennyiségéhez. Amennyiben a tartalék 100 milliónál kevesebb kibocsátási egységet tartalmaz, e bekezdés értelmében a tartalékban lévő valamennyi kibocsátási egységet fel kell szabadítani.
   (7)   Ha valamely évben nem alkalmazható e cikk (6) bekezdése, és a 2003/87/EK irányelv 29a. cikke értelmében intézkedéseket fogadnak el, a tartalékból fel kell szabadítani 100 millió kibocsátási egységet, és ezt a 100 millió kibocsátási egységet hozzá kell adni a tagállamok által a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése szerint árverés útján értékesíteni kívánt kibocsátási egységek mennyiségéhez. Amennyiben a tartalék 100 milliónál kevesebb kibocsátási egységet tartalmaz, e bekezdés értelmében a tartalékban lévő valamennyi kibocsátási egységet fel kell szabadítani.
   (8)   Amennyiben a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának közzétételét követően intézkedésre kerül sor az (5), (6) vagy (7) bekezdés értelmében, az aukciós eseménynaptárak figyelembe veszik a tartalékba helyezett vagy onnan felszabadítandó kibocsátási egységeket. A kibocsátási egységek tartalékba helyezését vagy tartalékból való felszabadítását 12 hónap leforgása alatt kell végrehajtani. Amennyiben a (6) vagy (7) bekezdés értelmében kibocsátási egységek felszabadítására kerül sor, a felszabadításnak annak végrehajtási időszakától függetlenül igazodnia kell a kibocsátási egységek tartalékba helyezésének idején érvényes tagállamok közötti megosztáshoz, valamint a kibocsátási egységek tartalékba helyezésének sorrendjéhez.
   2. cikk
   A 2003/87/EK irányelv módosítása
   A 2003/87/EK irányelv a következőképpen módosul:

               1.

               A 10. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(1)   A tagállamok 2019-től kezdődően a 10a. és 10c. cikkel összhangban ingyenesen ki nem osztott és az (EU) 2015/1814 európai parlamenti és tanácsi határozattal (6) létrehozott piaci stabilizációs tartalékban el nem helyezett valamennyi kibocsátási egységet árverés útján értékesítik.

                              (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. október 6-i (EU) 2015/1814 határozata az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (HL L 264., 2015.10.9., 1. o.).”;"

                           b)

                           a cikk az (1) bekezdést követően a következő bekezdéssel egészül ki:
                           „(1a)   Amennyiben az ezen irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében említett egyes időszakok utolsó évében a tagállamok által árverés útján értékesíteni kívánt kibocsátási egységek mennyisége több mint 30 %-kal meghaladja a következő időszak első két évében árverés útján értékesítendő kibocsátási egységek mennyiségének az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikke (5) bekezdésének alkalmazása előtt várható átlagát, a mennyiségek közötti különbség kétharmadát le kell vonni az időszak utolsó évében árverésre kerülő mennyiségből, és két egyenlő részletben hozzá kell adni a tagállamok által a következő időszak első két évében árverésre bocsátandó mennyiségekhez.”.

               2.

               A 13. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „A tagállamok az első albekezdésnek megfelelően törölt egységeket birtokló személyeknek a törölt egységek helyett a folyó időszakra érvényes egységeket utalnak ki. Hasonlóképpen, a piaci stabilizációs tartalékban tartott, már nem érvényes kibocsátási egységeket a folyó időszakra érvényes kibocsátási egységekkel kell felváltani.”.

         3. cikk
   Felülvizsgálat
   A Bizottság a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (5) bekezdése szerinti jelentés keretében nyomon követi a tartalék működését. A jelentésnek vizsgálnia kell a versenyképességre gyakorolt hatásokat, különös tekintettel az ipari ágazat tekintetében, ideértve a GDP-vel, a foglalkoztatással és a beruházásokkal kapcsolatos mutatókat. A Bizottság az európai szén-dioxid-piac szabályos működésének elemzése alapján a tartalék működése megkezdésének időpontját követő három éven belül, majd ezt követően ötévente felülvizsgálja a tartalékot, és adott esetben javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Valamennyi felülvizsgálat során különös figyelmet kell fordítani az e határozat 1. cikkének (5) bekezdése szerint tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számára vonatkozó százalékos értékre, valamint a forgalomban lévő összes kibocsátási egység teljes számára vonatkozó küszöbértékre és az e határozat 1. cikkének (6) vagy (7) bekezdése alapján a tartalékból felszabadítandó kibocsátási egységek számára. A felülvizsgálat során a Bizottság továbbá megvizsgálja a tartalék által a növekedésre, a foglalkoztatásra, az Unió ipari versenyképességére és a kibocsátásáthelyezés kockázatára gyakorolt hatásokat.
   4. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   A 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7) módosított 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (1) bekezdését 2018. december 31-ig továbbra is alkalmazni kell.
   5. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Strasbourgban, 2015. október 6-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. SCHMIT

      (1)  HL C 424., 2014.11.26., 46. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2015. július 8-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2015. szeptember 18-i határozata.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

      (4)  A Bizottság 1031/2010/EU rendelete (2010. november 12.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól (HL L 302., 2010.11.18., 1. o.).

      (5)  A Bizottság 176/2014/EU rendelete (2014. február 25.) az 1031/2010/EU rendeletnek különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeiből a 2013–2020 közötti időszakban árverés útján értékesítendő mennyiségek meghatározása céljából történő módosításáról (HL L 56., 2014.2.26., 11. o.).

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/23/EK irányelve (2009. április 23.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 63. o.).


title: A Bizottság (EU) 2016/547 határozata (2016. április 7.) az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyv módosításának jóváhagyásáról

text:
               8.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 94/14

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/547 HATÁROZATA
   (2016. április 7.)
   az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyv módosításának jóváhagyásáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló, 2013. december 16-i 2013/785/EU tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 764/2006/EK tanácsi rendelettel (2) jóváhagyott, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti halászati partnerségi megállapodás (3) (a továbbiakban: megállapodás) 10. cikke vegyes bizottságot hoz létre, amelynek feladata az említett megállapodás alkalmazásának ellenőrzése és különösen a megállapodás végrehajtásának, értelmezésének és megfelelő alkalmazásának a felügyelete. A 2013/785/EU határozattal jóváhagyott, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) 5. cikke felhatalmazza a vegyes bizottságot a jegyzőkönyvet érintő módosítások elfogadására.

               (2)

               A vegyes bizottságnak a 2015. október 14–16-án kellett ülést tartania egyes, a jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges technikai intézkedések módosításainak elfogadására, nevezetesen a „tengerfenéki halászat” kategóriában engedélyezett horogsoros hajók számának és tonnatartalmának elosztására vonatkozóan – mivel megállapítást nyert, hogy a szóban forgó kategória kihasználatlan maradt –, valamint az „Ipari célú nyílt tengeri halászat” összetételének módosítására abból a célból, hogy az említett kategóriában folytatható legyen a halászati tevékenység.

               (3)

               A Bizottság a vegyes bizottság említett ülése előtt elküldött a Tanácsnak egy előkészítő dokumentumot, amely részletesen bemutatta az Unió álláspontjának konkrét elemeit.

               (4)

               Az Unió álláspontját a Tanács a 2013/785/EU határozat mellékletének 3. pontjával összhangban elfogadta.

               (5)

               A horogsoros hajók számával és tonnatartalmával kapcsolatos intézkedéseket a vegyes bizottság említett ülésén felvették a jegyzőkönyvbe, az „Ipari célú nyílt tengeri halászat” kategóriába tartozó fogások összetételével kapcsolatos intézkedéseket pedig a mezőgazdaságért és tengeri halászatért felelős marokkói minisztérium 2015. november 13-án kelt, 510/11. sz. levelében megerősítette.

               (6)

               A fogásmennyiségnek a szardínia/szardinella fajcsoportot érintő növelését a fattyúmakréla/makréla/szardella fajcsoportot érintő azonos arányú csökkentés ellensúlyozza, miközben a járulékos fogások aránya változatlan marad.

               (7)

               Ezeket a módosításokat az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni.

               (8)

               Rendelkezni kell ezen intézkedések 2015. november 13-tól történő visszamenőleges hatályú alkalmazásáról,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyv 4. és 6. adatlapját érintő, az említett megállapodás 10. cikkével létrehozott vegyes bizottság által elfogadott, a jegyzőkönyv és az 510/11. sz. levél e határozat I., illetve II. mellékletben szereplő kivonatából eredő módosítások az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerülnek.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2015. november 13-tól kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2016. április 7-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 349., 2013.12.21., 1. o.

      (2)  A Tanács 2006. május 22-i 764/2006/EK rendelete az Európai Közösség és Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről (HL L 141., 2006.5.29., 1. o.).

      (3)  HL L 141., 2006.5.29., 4. o.

      I. MELLÉKLET

         Az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottság 2015. október 14–16-án tartott üléséről készült jegyzőkönyv kivonata

      Miután megállapítást nyert, hogy a horogsoros hajók alkategóriája kihasználatlan maradt, valamint azt követően, hogy az Európai Uniónak kérelmet nyújtott be az engedélyezett űrtartalom felülvizsgálatára vonatkozóan, a marokkói fél az alábbiak szerint javaslatot tesz az engedélyezett hajók számának és űrtartalmának új elosztására, mégpedig a 4. kategória horogsoros szegmense tekintetében előírt általános kapacitás betartása mellett: 5, legfeljebb 150 BT űrtartalmú horogsoros hajó és 4, legfeljebb 200 BT űrtartalmú horogsoros hajó. A marokkói fél az átfogó felső határérték tükrében a továbbiakban is elemzi ezt a kérést, valamint megvizsgálja a 200 BT-nél nagyobb űrtartalmú hajók engedély iránti kérelmeit.

      II. MELLÉKLET

         A mezőgazdaságért és tengeri halászatért felelős marokkói minisztérium 2015. november 13-i 510/11. sz. levelének kivonata

      A vegyes bizottság 2015. október 14–16-án Brüsszelben tartott második ülése során megfogalmazott, a 6. kategóriába tartozó kisméretű nyílt tengeri fajok hasznosítására vonatkozó egyes technikai szabályok felülvizsgálatát érintő kérelem nyomán ezúton tisztelettel tájékoztatom Önt arról, hogy az INRH tudományos szakvéleménye szerint a szardínia/szardinella fajcsoportban a fogások arányát az odaítélt kvóta 37 %-ra kell módosítani és ezen a szinten kell tartani az állomány túlhalászásának elkerülése érdekében.


title: A Tanács határozata (2015. április 20.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy szlovén tagjának és egy svéd póttagjának kinevezéséről

text:
               22.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 130/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2015. április 20.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy szlovén tagjának és egy svéd póttagjának kinevezéséről
   (2015/C 130/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai, valamint a munkavállalói és munkáltatói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott jelöltlistákra,
   tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak listáira,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2013. december 2-i (2), 2014. június 12-i (3), 2014. november 18-i (4), valamint 2014. december 15-i határozatával (5) kinevezte az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2016. november 7-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ) munkavállalói szervezet jelölést nyújtott be két megüresedett helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjává, illetve póttagjává a 2016. november 7-ig terjedő időszakra az alábbi személyeket nevezi ki:
   II.   MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tag

               Póttag

               Szlovénia

               Lučka BÖHM

               Svédország

               Karin FRISTEDT

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. április 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         Jānis DŪKLAVS

      (1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (2)  A Tanács 2013. december 2-i határozata az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 360., 2013.12.10., 8. o.).

      (3)  A Tanács 2014. június 12-i határozata az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa litván és máltai tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 182., 2014.6.14., 14. o.); a Tanács 2014. június 12-i határozata az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa francia tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 186., 2014.6.18., 5. o.).

      (4)  A Tanács 2014. november 18-i határozata az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy lett tagjának és egy lett póttagjának kinevezéséről (HL C 420., 2014.11.22., 6. o.).

      (5)  A Tanács 2014. december 15-i határozata az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy német tagjának kinevezéséről (HL C 453., 2014.12.17., 2. o.).