title: 2007/467/EK: A Bizottság határozata ( 2007. június 28. ) a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról

text:
               6.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 176/25

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. június 28.)
   a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról
   (2007/467/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 153. cikke az Európai Közösség feladatául szabja a fogyasztóvédelem magas színvonalának biztosítását, ennek érdekében a fogyasztók tájékoztatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogának megerősítését. A 163. cikk értelmében a Közösség köteles ösztönözni az ipar nemzetközi versenyképességének erősödését, és segíteni a vállalkozásokat abban, hogy – egyebek mellett közös szabványok meghatározása útján – teljes mértékben kihasználhassák a belső piac lehetőségeit. A 157. cikk a Közösség és a tagállamok feladataként jelöli meg a kezdeményezéseknek kedvező környezet kialakításának ösztönözését, valamint a szakpolitikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználásának elősegítését.

               (2)

               „Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé” című közleményében (a továbbiakban: közlemény) (1) a Bizottság bejelentette, hogy létre kívánja hozni a rádiófrekvenciás azonosítással (a továbbiakban: RFID) foglalkozó szakértői csoportot, amelynek keretében az érdekeltek – a körülmények teljes megértése, valamint a közleményben megfogalmazott aggályokkal összefüggő teendőkről nyújtandó tanácsadás céljából – párbeszédet folytathatnak egymással.

               (3)

               Ezért szakértői csoportot kell létrehozni az RFID területén, és meg kell határozni feladatait és felépítését.

               (4)

               Kívánatos, hogy a csoport lehetővé tegye a fogyasztói szervezetek, a piaci szereplők, valamint a nemzeti és az európai hatóságok – ideértve az adatvédelmi hatóságokat is – közötti párbeszédet.

               (5)

               A csoport tagjaival kapcsolatos személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell kezelni.

               (6)

               Célszerű meghatározni azt az időtartamot, amelyen belül ezt a határozatot alkalmazni kell. A Bizottság kellő időben meg fogja vizsgálni az alkalmazási időtartam meghosszabbításának lehetőségét,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport
   2007.1.7-i hatállyal létrejön „a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport” elnevezésű szakértői csoport (a továbbiakban: csoport).
   2. cikk
   Feladatok
   A csoport feladatai a következők:

               a)

               tartalmi tanácsokat ad a Bizottságnak a közszervek és más érdekeltek által az RFID használata tekintetében alkalmazandó elvekről elfogadandó ajánláshoz, valamint a területet érintő egyéb bizottsági kezdeményezésekhez;

               b)

               iránymutatásokat dolgoz ki az RFID-alkalmazások kívánatos működéséről, ennek során figyelembe veszi az érdekeltek álláspontját, a hosszú távú felhasználókat érintő kérdéseket, valamint az RFID-technológiák gazdasági és társadalmi vonatkozásait;

               c)

               támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa az RFID-ben rejlő lehetőségekre és kihívásokra irányuló tagállami és lakossági szintű tudatosságnövelő kezdeményezéseket;

               d)

               objektív információkat ad és elősegíti a tapasztalatok és a helyes gyakorlati megoldások cseréjét az RFID-technológiákban rejlő lehetőségek és kihívások terén, ideértve az európai gazdaságot és társadalmat szolgáló alkalmazásokat is; objektív információkat ad az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó, valamint az egyéb politikai aggályokkal összefüggő közösségi és nemzeti keretszabályozásokról.

         3. cikk
   Konzultáció
   A Bizottság bármely olyan kérdésben kikérheti a csoport állásfoglalását, amely összefügg az RFID biztonsági, védelmi és magánélet-védelmi szempontból kielégítő, hatékony európai megvalósításával.
   4. cikk
   Tagság, a tagok felkérése
   (1)   A csoport legfeljebb 35 tagból állhat.
   (2)   A (csoport tevékenységében részt vevő tagokat és megfigyelőket a szakértőjelölésre felkért szervezetek javaslatára, a 2. cikkben és a 3. cikk (1) bekezdésében megjelölt területeken kellő jártassággal rendelkező szakemberek köréből az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság főigazgatója vagy az ő képviseletében eljáró személy kéri fel. A csoport tagjai mellé a tagokéval azonos számban és feltételek mellett póttagokat kell felkérni. A tagot távollét vagy akadályoztatás esetén automatikusan a póttag helyettesíti.
   (3)   A tagok felkérése során gondoskodni kell a különböző érdekeltek kiegyensúlyozott képviseletéről, különösen pedig a következő területek képviselőinek részvételéről:

               a)

               a civil társadalom részéről:

                           i.

                           az RFID-rendszerekkel kapcsolatba kerülő végfelhasználói közösségek (lakosság, fogyasztók, betegek, alkalmazottak);

                           ii.

                           a magánélet védelmével foglalkozó szervezetek;

               b)

               az érdekeltek részéről:

                           i.

                           a különböző alkalmazó ágazatok (például a logisztika, a gépjárműipar, a repülés, az egészségügy, a kiskereskedelem, a gyógyszeripar) felhasználói;

                           ii.

                           az RFID-rendszerek kiépítésében aktív szerepet vállaló érdekeltek (például az RFID-csipek gyártói, a címkecsomagok és a leolvasók tervezői és gyártói, a szoftver- és rendszerintegrátorok, a szolgáltatók, valamint a magánélet-védelmi és a biztonsági megoldások előállítói);

                           iii.

                           a szabványosító testületek.

         (4)   A csoport működésében való részvételre a közszervek köréből megfigyelőként fel kell kérni:

               a)

               azoknak a tagállamoknak a képviselőit, amelyek a szakértői csoport megbízatási ideje alatt az Európai Unió elnökségét adják;

               b)

               az adatvédelmi hatóságok képviselőit.

         (5)   A csoport működésében való részvételre szakértői minőségben, megfigyelőként fel kell kérni:

               a)

               elméleti és gyakorlati szakembereket;

               b)

               műszaki szakértőket, különösen a hálózatba szervezett RFID-rendszerek következő generációja („a tárgyak internete”) tekintetében;

               c)

               jogi szakértőket, akik a hatályos jogról adnak szakvéleményt.

         (6)   A tagok megbízatása két évre szól, és megújítható. A tagok a helyükre lépő új tag felkéréséig, illetve megbízatásuk lejártáig maradnak hivatalban.
   (7)   Megbízatásának hátralévő idejére új tag kérhető fel azon tag helyett, aki már nem tud érdemben hozzájárulni a csoport működéséhez, aki megbízatásáról lemond, valamint aki nem felel meg az e cikk (3)–(5) bekezdésében vagy a Szerződés 287. cikkében foglaltaknak.
   (8)   Az e cikk (2) bekezdésében említett szervezetek nevét közzé kell tenni az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság internetes honlapján. A tagok adatainak összegyűjtésére, feldolgozására és közzétételére a 45/2001/EK rendelet rendelkezései irányadók.
   5. cikk
   Működés
   (1)   A csoportban az elnöki tisztséget a Bizottság képviselője tölti be.
   (2)   A Bizottság egyetértésével egyes kérdések tanulmányozására alcsoportok hozhatók létre; az alcsoportok működésének feltételeit a csoport állapítja meg. Megbízatásuk teljesítésével az alcsoportokat fel kell oszlatni.
   (3)   Ha hasznosnak vagy szükségesnek mutatkozik, a Bizottság képviselője szakértői vagy megfigyelői minőségben a csoport vagy az alcsoport működésébe bevonhat olyan személyt, aki valamelyik napirendi kérdésben konkrét jártassággal rendelkezik.
   (4)   Ha a Bizottság véleménye szerint a szóban forgó információk bizalmas kérdéshez kapcsolódnak, a csoport vagy alcsoport tevékenységében való részvétel keretében szerzett információkat nem szabad másnak átadni.
   (5)   A csoport és alcsoportjai a Bizottság által megállapított eljárásoknak és ütemezésnek megfelelően, rendesen a Bizottság épületeiben üléseznek. Titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújt. Az üléseken részt vehetnek a Bizottság egyéb olyan tisztviselői, akiket a csoport munkája érint.
   (6)   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta alapján saját eljárási szabályzatot fogad el.
   (7)   A Bizottság a kérdéses dokumentum eredeti nyelvén közzéteheti a csoport által készített összefoglalót, következtetést, részleges következtetést vagy munkadokumentumot.
   6. cikk
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
   A csoport tevékenységével összefüggésben a tagok, a szakértők és a megfigyelők részéről felmerülő utazási és – szükség esetén – tartózkodási költségeket a Bizottság a külső szakértőknek nyújtandó költségtérítésre irányadó bizottsági szabályoknak megfelelően visszatéríti.
   A tagok szolgálataikért díjazásban nem részesülnek.
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat azon éves költségvetés keretein belül kell visszatéríteni, amelyet a Bizottság felelős szolgálatai a csoport tevékenységére elkülönítettek.
   7. cikk
   Alkalmazhatóság
   Ez a határozat 2009. március 31-ig alkalmazandó.

      Kelt Brüsszelben, 2007. június 28-án.

            a Bizottság részéről

         Viviane REDING

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2007) 96 végleges.

      (2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      MELLÉKLET
      A RÁDIÓFREKVENCIÁS AZONOSÍTÁSSAL (RFID) FOGLALKOZÓ SZAKÉRTŐI CSOPORT ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA
      A rádiófrekvenciás azonosítással (RFID) foglalkozó SZAKÉRTŐI CSOPORT,
      tekintettel a rádiófrekvenciás azonosítással (RFID) foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról szóló bizottsági határozatra és különösen annak 1. cikkére,
      tekintettel a Bizottság által közzétett eljárásiszabályzat-mintára,
      ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOT:
      1. cikk
      Ülés összehívása
      (1)   A csoport üléseit az elnök hívja össze vagy saját kezdeményezésére, vagy – a Bizottság beleegyezését követően – a tagok egyszerű többségének indítványára.
      (2)   Feladatkörükben felmerülő közös kérdések megvitatása céljából a csoport más csoportokkal együttes ülést is tarthat.
      2. cikk
      Napirend
      (1)   A titkárság az elnök felelősségi körében elkészíti és a csoport tagjainak megküldi a napirendet.
      (2)   A napirendet a csoport az ülés kezdetén elfogadja.
      3. cikk
      Iratok megküldése a csoport tagjainak
      (1)   Az ülésre szóló meghívót és a napirend tervezetét a titkárság az ülés napja előtt legkésőbb harminc naptári nappal megküldi a csoport tagjainak.
      (2)   Azokat a dokumentumokat, amelyekről a csoport állásfoglalását kérik, valamint minden más munkadokumentumot a titkárság az ülés napja előtt legkésőbb tizennégy naptári nappal megküldi a csoport tagjainak.
      (3)   Sürgős vagy kivételes esetekben az (1) és a (2) bekezdésben megjelölt iratok megküldési határnapja legkésőbb az ülés napját megelőző ötödik naptári nap lehet.
      4. cikk
      A csoport véleménye
      (1)   A csoport a véleményét lehetőség szerint egyhangúlag fogadja el.
      (2)   Ha a csoport nem tud egyhangú döntést hozni, akkor az ellentétes álláspontokat és ezek hátterét jelentésbe kell foglalni, hogy a különböző álláspontok egyértelműen kifejezésre jussanak.
      5. cikk
      Alcsoportok
      (1)   A Bizottság egyetértésével a csoport egyes kérdések tanulmányozására alcsoportokat hozhat létre; az alcsoportok működésének feltételeit a csoport állapítja meg, és az alcsoportokat közvetlenül feladataik teljesítése után fel kell oszlatni.
      (2)   Az alcsoportok a csoportnak tesznek jelentést.
      6. cikk
      Külső személyek részvétele
      (1)   Ha hasznosnak vagy szükségesnek mutatkozik, a Bizottság képviselője szakértői vagy megfigyelői minőségben a csoport vagy az alcsoport működésébe bevonhat olyan személyt, aki a napirend tervezetében szereplő valamelyik kérdésben konkrét szakértelemmel rendelkezik.
      (2)   A csoport véleményeinek és jelentéseinek elfogadásakor a szakértők és a megfigyelők nem lehetnek jelen.
      7. cikk
      Írásos eljárás
      (1)   Szükség esetén a csoport a véleményét egyes kérdésekben írásos eljárással is kialakíthatja. Ebben az esetben a titkárság megküldi a csoport tagjainak azokat a tervezeteket, amelyekről a csoport állásfoglalását kérik, valamint az esetleges egyéb dokumentumokat.
      (2)   Ha azonban a csoport tagjainak egyszerű többsége azt indítványozza, hogy a kérdést a csoport ülés keretében vizsgálja meg, akkor az írásos eljárást eredménytelenül le kell zárni, és az elnök köteles a csoport ülését a lehető leghamarabb összehívni.
      8. cikk
      Titkárság
      A Bizottság a csoport és a fenti 5. cikk (1) bekezdése alapján felállított alcsoportok részére titkársági szolgáltatásokat nyújt.
      9. cikk
      Az ülések összefoglaló jegyzőkönyve
      A titkárság az elnök felelősségi körében összefoglaló jegyzőkönyvet készít az egyes napirendi pontokról folytatott vitáról és a csoport által elfogadott véleményekről. A jegyzőkönyv nem tartalmazhatja az egyes tagok által az ülésen kifejtett álláspontokat. Az összefoglaló jegyzőkönyvet a csoport fogadja el.
      10. cikk
      Jelenléti ív
      A titkárság az elnök felelősségi körében minden ülésen jelenléti ívet állít össze, amely az adott esetnek megfelelően megjelöli azokat a hatóságokat, szervezeteket és testületeket, amelyekhez az egyes résztvevők tartoznak.
      11. cikk
      Az összeférhetetlenség megelőzése
      (1)   Az a tag, akinél a csoport működése kapcsán valamely napirendi pont tekintetében összeférhetetlenség merül fel, az ülés kezdetén erről tájékoztatja az elnököt.
      (2)   Ilyen összeférhetetlenség esetén a tag köteles tartózkodni a kérdéses napirendi ponttal kapcsolatos vitában és határozathozatalban való részvételtől.
      12. cikk
      Levelezés
      (1)   A csoporttal kapcsolatos leveleket a Bizottság címére, az elnöknek címezve kell küldeni.
      (2)   A csoporttagoknak szóló leveleket arra a[z e-mail] címre kell küldeni, amelyet a tagok erre a célra megadtak.
      13. cikk
      Átláthatóság
      (1)   A csoport dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférés elveire és feltételeire az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (1) (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről irányadó. A dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó igényekről a Bizottság dönt.
      (2)   A csoport tanácskozásai bizalmasak.
      (3)   A Bizottság egyetértésével, a tagok egyszerű többségének igenlő szavazatával meghozott döntés alapján a csoport nyilvánosan is ülésezhet.
      14. cikk
      A személyes adatok védelme
      A tagok személyes adatainak ezen eljárási szabályzat céljából történő mindennemű feldolgozására a Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2) (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról irányadó.

         (1)  HL L 145., 2002.5.31., 43. o.

         (2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1590 határozata (2016. április 28.) az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/409

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1590 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2014-es pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a közös vállalkozásnak a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05587/2016 – C8-0057/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 209. cikkére,

               —

               tekintettel az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2008. május 30-i 521/2008/EK tanácsi rendeletre (4),

               —

               tekintettel a második üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 559/2014/EU tanácsi rendeletre (5), és különösen annak 1.cikke (2) bekezdésére és 12. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyi szabályzat-mintáról szóló, 2013. szeptember 30-i 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0083/2016),

               1.

               jóváhagyja az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2014-es pénzügyi évre szóló elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a második üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 422., 2015.12.17., 51. o.

      (2)  HL C 422., 2015.12.17., 53. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 153., 2008.6.12., 1. o.

      (5)  HL L 169., 2014.6.7., 108. o.

      (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (7)  HL L 38., 2014.2.7., 2. o.


title: 2010/114/: A Tanács határozata ( 2010. február 16. ) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

text:
               24.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 47/16

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. február 16.)
   a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról
   (2010/114/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 27.1. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Bank által az Európai Unió Tanácsához intézett, a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálóiról szóló, 2009. december 14-i EKB/2009/26 ajánlásra (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és az eurorendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

               (2)

               A Central Bank and Financial Services Authority of Ireland jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2008. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnik. Ezért a 2009. pénzügyi évtől külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges.

               (3)

               A Central Bank and Financial Services Authority of Ireland a Deloitte & Touche-t választotta külső könyvvizsgálójának a 2009–2011. pénzügyi évekre.

               (4)

               Az EKB Kormányzótanácsa azt ajánlotta, hogy a 2009–2011. pénzügyi évekre a Deloitte & Touche-t jelöljék ki a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálójaként.

               (5)

               Helyénvaló az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követni, és az 1999/70/EK határozatot (2) ennek megfelelően módosítani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az 1999/70/EK határozat 1. cikkének (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(5)   A Deloitte & Touche-t, mint a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálóját, a Tanács a 2009–2011. pénzügyi évekre jóváhagyja.”

   2. cikk
   Erről a határozatról az Európai Központi Bankot értesíteni kell.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SALGADO

      (1)  HL C 308., 2009.12.18., 1. o.

      (2)  HL L 22., 1999.1.29., 69. o.


title: A Tanács határozata (2017. május 11.) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy portugál póttagjának kinevezéséről

text:
               16.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 152/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2017. május 11.)
   az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy portugál póttagjának kinevezéséről
   (2017/C 152/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai által, valamint a munkavállalói és munkáltatói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott, a kinevezésre jelölt személyek nevét tartalmazó listákra,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2016. november 28-i (2), 2017. január 23-i (3) és 2017. február 17-i (4) határozatával kinevezte az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2019. november 30-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Portugália kormánya egy jelölést nyújtott be egy betöltendő helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsának portugál póttagjává nevezi ki a következő személyt:
   I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Portugália

               Fernando CATARINO JOSÉ

         2. cikk
   A még nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. CARDONA

      (1)  HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2016. november 28.) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 447., 2016.12.1., 2. o.).

      (3)  A Tanács határozata (2017. január 23.) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa bolgár, olasz, litván, luxemburgi, máltai, osztrák és szlovák tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 27., 2017.1.27., 8. o.).

      (4)  A Tanács határozata (2017. február 17.) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy portugál póttagjának kinevezéséről (HL C 54., 2017.2.21., 4. o.).


title: A Bizottság (EU) 2016/1991 határozata (2016. július 4.) a Hollandia által a 's-hertogenbosch-i FC Den Bosch hivatásos labdarúgó-egyesület javára végrehajtott SA.41614. - 2015/C (korábbi SA.33584. - 2013/C (korábbi 2011/NN.)) számú intézkedésekről (az értesítés a C(2016) 4089. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg )

text:
                  15.11.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 306/19

            A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1991 HATÁROZATA
      (2016. július 4.)
      a Hollandia által a 's-hertogenbosch-i FC Den Bosch hivatásos labdarúgó-egyesület javára végrehajtott SA.41614. - 2015/C (korábbi SA.33584. - 2013/C (korábbi 2011/NN.)) számú intézkedésekről

            (az értesítés a C(2016) 4089. számú dokumentummal történt)

      (Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
      miután felhívta az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (1),
      mivel:
      1.   ELJÁRÁS

                  (1)

                  A Bizottság 2011-ben egy polgártól és a sajtóban megjelent riportokból arról értesült, hogy Hollandia támogatási intézkedést hajtott végre a 's-hertogenbosch-i FC Den Bosch hivatásos labdarúgó-egyesület javára. A Bizottságot 2010-ben és 2011-ben a polgárok más hollandiai hivatásos labdarúgó-egyesületek, jelesül a tilburgi Willem II, a maastrichti MVV, az eindhoveni PSV és a nijmegeni NEC javára végrehajtott intézkedésekről is tájékoztatták. A Bizottság kérésére Hollandia 2011. szeptember 1-jén kelt levelében tájékoztatást adott az FC Den Bosch-t érintő intézkedésekről.

                  (2)

                  A Bizottság 2013. március 6-án kelt levelében arról tájékoztatta Hollandiát, hogy a Willem II, a NEC, az MVV, a PSV és az FC Den Bosch javára végrehajtott intézkedések vonatkozásában a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

                  (3)

                  A Bizottság eljárást megindító határozatát (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                      (2). A Bizottság az érdekelt feleket felhívta arra, hogy nyújtsák be észrevételeiket a szóban forgó intézkedéseket illetően.

                  (4)

                  Hollandia az FC Den Bosch javára végrehajtott intézkedésekkel kapcsolatos eljárás keretében észrevételeket nyújtott be 2013. május 31-én és 2013. november 7-én kelt leveleiben, valamint a 2014. október 13-án megtartott találkozón. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az érdekelt felektől az FC Den Bosch javára végrehajtott intézkedések vonatkozásában.

                  (5)

                  Az egyes egyesületekkel kapcsolatos vizsgálatok lefolytatására az eljárás megindításáról szóló határozatot követően, Hollandiával egyetértésben külön-külön került sor. Az FC Den Bosch-t érintő vizsgálatot SA.41614. ügyszámon vették nyilvántartásba.

            2.   AZ INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES ISMERTETÉSE

      2.1.   Kedvezményezett, cél és keret

                  (6)

                  A Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond nemzeti labdarúgó-szövetség (a továbbiakban: KNVB) a hivatásos és amatőr labdarúgóversenyeket szervező ernyőszervezet. Hollandiában a hivatásos labdarúgás egy kétszintű rendszerben van megszervezve. Ez a rendszer a 2014/2015-ös szezonban 38 egyesületből állt, amelyből 18 az első osztályban (eredivisie), míg 20 alacsonyabb szintű osztályban (eerste divisie) játszott.

                  (7)

                  Az FC Den Bosch az alacsonyabb szintű bajnokságban játszik a 2004/2005-ös szezon óta, amikor is utoljára játszott a holland első osztályban. Az FC Den Bosch soha nem játszott európai bajnokságban. A Hollandia által rendelkezésre bocsátott adatok szerint az FC Den Bosch egy kisvállalkozás; a 2011/2012-es szezonban 31 alkalmazottal rendelkezett. Árbevétele és mérlegfőösszege mindkét évben 3 millió euró körül maradt. Következésképpen egy kisvállalkozásról van szó (3). Az FC Den Bosch által használt stadion tulajdonosa 's-Hertogenbosch önkormányzata (a továbbiakban: önkormányzat), amely az egyesület általi használat fejében bérleti díjban részesül.

                  (8)

                  Az önkormányzat 2010-ben tudomást szerzett arról, hogy az FC Den Bosch komoly pénzügyi nehézségekkel küszködik, amelyek hivatásos labdarúgó játékengedélyének fennmaradását és az egyesület fennállását is fenyegetik. Az FC Den Bosch 2010. június 30-án mínusz 4,6 millió EUR-s saját tőkével rendelkezett; egy évvel később a saját tőkéje mínusz 5,4 millió EUR volt. Amint azt egy független könyvvizsgáló cég igazolta, veszteségei is gyarapodtak (2009 júniusában 0,168 millió EUR, 2010 júniusában 0,612 millió EUR, 2011 júniusában pedig 0,744 millió EUR), árbevétele csökkent (2009 és 2011 között 3,736 millió EUR-ról 2,771 millió EUR-ra), adóssága pedig nőtt. Az egyesület hitelezőinek egyike az önkormányzat volt, amely 1,65 millió EUR-s alárendelt követeléssel rendelkezett.

                  (9)

                  A szurkolók, társaságok és támogatók 2010 őszén kezdeményezést indítottak az FC Den Bosch csődjének elkerülése érdekében. A kezdeményezés egy szerkezetátalakítási tervet eredményezett, amely az FC Den Bosch pénzügyi helyzetének javítására és egy új jogi struktúrával rendelkező, a szurkolók tulajdonában lévő, életképes hivatásos labdarúgó-egyesületté való átalakítására irányult. Az önkormányzat és az egyesület más hitelezői 2011 júniusában közös kezdeményezésről állapodtak meg, amely a kölcsöneiknek az egyesület részvényeire való átváltására vonatkozott. A szerkezetátalakítás részeként az egyesületi jogállással (Vereniging) rendelkező FC Den Bosch 2011. június 30-án az FC Den Bosch N.V. részvénytársasággá (naamloze vennootschap) alakult át.

                  (10)

                  Megállapodás született az önkormányzat követelésének az új FC Den Bosch N.V. részvénytársaság részvényeinek 60 %-át megtestesítő részesedéssé való átalakításáról. Az egyesület részvényeinek fennmaradó 40 %-át az egyesület más nagyobb hitelezői szereznék meg, amelyek az adósságot részvényre cserélték, azonban ezt az önkormányzat által alkalmazottnál alacsonyabb adósság-részvény arány alkalmazásával tették meg. A kisebb hitelezők követeléseik egy részét elengedték. E hitelezők közötti megállapodást követően az önkormányzat az 1,65 millió eurós kölcsönéből eredő sajáttőke-követelését 1 euró ellenében átruházta a Stichting Met Heel Mijn Hart alapítványra. Az alapítványt az FC Den Bosch szurkolói klubjai és egyes szurkolói hozták létre, és az nem folytat gazdasági tevékenységet.

                  (11)

                  Az önkormányzat azt is vállalta, hogy 1,4 millió eurót fizet az önkormányzat tulajdonában lévő területen álló edzőlétesítményeket (4) elhagyó FC Den Bosch részére.

            2.2.   Az eljárás megindításának indokai

                  (12)

                  Ami az FC Den Bosch javára végrehajtott intézkedéseket illeti, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az önkormányzat állami források felhasználásával szelektív előnyt juttatott az FC Den Bosch javára, következésképpen támogatást nyújtott a labdarúgó-egyesület részére.

                  (13)

                  Ami az 1,65 millió EUR-s követelésnek a szervezett szurkolók részére 1 euró ellenében történő értékesítésére vonatkozó döntést illeti, a Bizottság megállapítása szerint Hollandia nem érvelhet azzal, hogy az önkormányzat úgy járt el, ahogyan azt egy hasonló helyzetben lévő magánhitelező tette volna. A Bizottság megjegyezte, hogy míg más nagy hitelezők a követeléseiket az új jogi struktúrában fennálló részesedésekké alakították át, addig az önkormányzat a semmiért értékesítette követeléseit. Az edző- és ifjúsági blokk 1,4 millió EUR-ért való megvásárlásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy ezt az árat a blokk újrabeszerzési értékeként egy külső szakértő becsléssel állapította meg. Kétségbe vonta, hogy egy épület újrabeszerzési értéke megegyezne annak piaci árával.

                  (14)

                  A Bizottság továbbá arra az álláspontra helyezkedett, hogy a hivatásos labdarúgó-egyesületek javára végrehajtott támogatási intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

                  (15)

                  Az FC Den Bosch javára nyújtott esetleges támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megjegyezte, hogy a labdarúgó-egyesület a támogatás megítélésének időpontjában pénzügyi nehézségekkel küszködött. A támogatásnak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatással (5) (a továbbiakban: iránymutatás) való összeegyeztethetőségének vizsgálata érdekében a Bizottság tájékoztatást kért az iránymutatásban meghatározott összes követelménynek való megfelelésre vonatkozóan.

                  (16)

                  A Bizottság különösen azt nem tudta ellenőrizni, hogy betartották-e az iránymutatásnak a szerkezetátalakítási terv jellegével és teljesítésével kapcsolatos 34–37. pontjában rögzített feltételeket. Ezenfelül azt is be kellett bizonyítani, hogy a támogatás a szükséges minimumra volt korlátozva, hogy a kedvezményezett maga megfelelő saját hozzájárulást fizetett a szerkezetátalakításához, és hogy betartották az „először és utoljára” elvet.

            3.   HOLLANDIA ÉSZREVÉTELEI

      3.1.   A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása

                  (17)

                  Hollandia nem ért egyet a Bizottság azon előzetes megállapításával, amely szerint az FC Den Bosch vonatkozásában megtett intézkedések állami támogatásnak minősülnek. Hollandia véleménye szerint a csőd szélén álló társaságban alárendelt követeléssel rendelkező önkormányzat a piacgazdasági hitelező elvével összhangban járt el, amikor követelését 2011-ben elengedte.

                  (18)

                  Hollandia álláspontja szerint minden valószínűség szerint nem nyert volna kielégítést az önkormányzat alárendelt követelése, ha az FC Den Bosch csődbe megy. 2013. november 7-én kelt levelében Hollandia hivatkozott a Bizottság belga Sonaca társasággal kapcsolatos határozatára (6) is, amelyben a Bizottság megállapította, hogy egy állami kölcsön tőkére változtatása nem minősül állami támogatásnak. Amennyiben az FC Den Bosch nem lett volna képes arra, hogy pénzügyi helyzetét 2011 júniusában helyreállítsa, a KNVB szabályzata szerint elvesztette volna hivatásos labdarúgó játékengedélyét. Ami az edzésre szolgáló létesítmények megvásárlását illeti, Hollandia azzal érvel, hogy a vásárlásra külső szakértő által megállapított értéken került sor, amely fedezte az FC Den Bosch számára a cserével okozott költségeket is. Hollandia azt állítja, hogy a földterület-értékesítésről szóló bizottsági közleménnyel (7) (a továbbiakban: földterület-értékesítésről szóló közlemény) összhangban járt el.

                  (19)

                  Másodlagosan Hollandia azzal érvel, hogy az intézkedések még akkor sem torzítanák a versenyt vagy érintenék a tagállamok közti kereskedelmet, ha úgy kellene tekinteni, hogy azok szelektív előnyt biztosítottak az FC Den Bosch javára. Hollandia hangsúlyozza, hogy az FC Den Bosch gyenge pozícióval rendelkezik a nemzeti hivatásos labdarúgás területén, ami igen valószínűtlenné teszi részvételét az európai szintű bajnokságokon. Ezenfelül véleménye szerint a Bizottság nem bizonyította, hogy az FC Den Bosch részére nyújtott támogatás torzítaná a versenyt vagy érintené a kereskedelmet az eljárás megindításáról szóló határozatban hivatkozott bármely piacon.

                  (20)

                  Másodlagos érvként Hollandia előadja, hogy amennyiben az intézkedések állami támogatásnak minősülnének, azok összhangban állnának az iránymutatással és ebből következően a belső piaccal is.

                  (21)

                  Az FC Den Bosch 2010-ben nehéz pénzügyi helyzetben volt. 2011-ben mínusz 5,97 millió eurós saját tőkével, 7 millió eurós adósággal és körülbelül 3 millió eurós árbevétellel rendelkezett. Az egyesület az 1. táblázatban szereplő hitelezőkkel és tartozásokkal rendelkezett.

                     1. táblázat

                     Az FC Den Bosch hitelezői és tartozásai

                              Hitelezők

                              Kölcsönösszegek

                              Az önkormányzat (egy 2000-ben nyújtott kölcsön egyenlege)

                              1,65 millió EUR

                              […] (*)

                              1,092 millió EUR

                              […]

                              1,865 millió EUR

                              […]

                              0,73 millió EUR

                              […]

                              0,235 millió EUR

                              Egy magánhitelező

                              0,3 millió EUR

                              […]

                              0,1 millió EUR

                  (22)

                  A KNVB jelezte, hogy az egyesület el fogja veszíteni hivatásos labdarúgó engedélyét, amennyiben a saját tőkéje 2011. június 30-án továbbra is negatív lesz. Ez azt jelentené, hogy az egyesület amatőr státuszba kerülne vissza.

                  (23)

                  Ezért az FC Den Bosch és a KNVB 2011 júniusában egy szerkezetátalakítási tervet dolgoztak ki. A terv alapján az egyesület részvénytársasággá (NV) alakult át. A különböző nagyobb hitelezők (fedezetlen) követeléseit az egyesület részvényeivé alakították át a 2. táblázatban foglaltak szerint.

                     2. táblázat

                     Adósság-részvény cserearányok

                              Hitelező

                              Kölcsön

                              Részvények/százalékos arány

                              Euró/részvény

                              Az önkormányzat/Stichting Met Heel Mijn Hart alapítvány

                              1,65 millió EUR

                              61 900 /54,3

                              26,7

                              […]

                              1,092 millió EUR

                              20 492 /18

                              53,3

                              […]

                              1,865 millió EUR

                              27 925 /24,5
                              amelyből 11 000  db elsőbbségi részvény

                              66,8

                              […]

                              0,73 millió EUR

                              3 583 /3,1

                              203,7

                  (24)

                  A részvények fennmaradó 0,1 %-át a labdarúgó-egyesület vezető tagjai kapták. Ez azt mutatja, hogy az önkormányzat a tárgyalások keretében az egyesület adósságaiban való 38 %-os részesedésért az egyesület részvényei 54 %-ának megszerzésében állapodott meg.

                  (25)

                  Ezenfelül egy 100 000 EUR-s kereskedelmi kölcsönt harmadik fél által nyújtott biztosíték fedezte; más magánfelek pedig 300 000 EUR összegű friss tőkét bocsátottak rendelkezésre. Egy 250 000 EUR-s rövid távú kölcsönt hosszú távú kölcsönné alakítottak át. Az önkormányzati stadiont üzemeltető BIM társasággal szemben fennálló stadionbérleti díjtartozást a BIM televíziós közvetítési jogokból származó jövedelem elkobzásához való joga biztosította.

                  (26)

                  Az önkormányzat az 1,65 millió EUR-s kölcsönét behajthatatlannak minősítette. A kölcsönt már az önkormányzat 2010. évi költségvetésében is behajthatatlanként jelölték meg, mert az FC Den Bosch már nem teljesített kifizetést arra. Az önkormányzat 2011 júniusában felkérte az FC Den Bosch pénzügyi helyzetét már 2011 februárjában és márciusában is elemző Ernst & Young könyvvizsgáló céget arra, hogy vizsgálja meg az FC Den Bosch részére nyújtott kölcsön behajthatóságát. E cég azt állapította meg, hogy az elkövetkezendő években ésszerűen nem várható a kölcsön visszafizetése vagy kamatfizetés még akkor sem, ha az egyesületet a hosszú távú követelések nagyobb hitelezők általi elengedése révén átszervezik. E megállapításnak akkor is van értelme, ha figyelembe vesszük, hogy az egyesület nem rendelkezik olyan ingatlantulajdonnal vagy berendezésekkel, amelyeket értékesíthetne vagy felszámolhatna az adósság visszafizetése érdekében.

                  (27)

                  A hitelezők közötti megállapodás keretében az önkormányzat úgy határozott, hogy a részvények 54 %-ára vonatkozó követelését 1 euró fejében a „Met Heel Mijn Hart” alapítványra ruházza át. Ezáltal az alapítvány az egyesület tulajdonosává vált – az önkormányzat helyett, amely nem mutatott érdeklődést az egyesület vezetésében való részvétel iránt – más nagy hitelezőkkel egyező módon, a szerkezetátalakítási tervben e hitelezőkkel és az önkormányzattal elért megállapodásnak megfelelően. Az alapítvány e részvények alapján 100 eurós bizonylatokat fog értékesíteni.

                  (28)

                  A többi hitelezőhöz viszonyítva az önkormányzatnak különös, nagyobb érdeke fűződött az egyesület felszámolásának vagy amatőr státuszba való lefokozásának elkerüléséhez amiatt, hogy egy időre elveszítené a tulajdonát képező stadion elsődleges használóját és bérletidíj-fizetőjét. Ebben a tekintetben az önkormányzatnak gazdasági érdeke fűződött ahhoz, hogy az egyesület továbbra is hivatásos labdarúgást folytasson.

                  (29)

                  Az edzőkomplexum alatt fekvő, 36 000 m2-es földterülettel kapcsolatban Hollandia által rendelkezésre bocsátott tájékoztatás szerint a földterület már az önkormányzat tulajdonában állt. A földterületet az FC Den Bosch használta, amely saját költségén épületekből és sportpályákból álló sportkomplexumot épített 2000-ben, majd 2006-ban és 2007-ben átalakította azt. Nem volt hosszú távú haszonbérleti jogviszony (erfpacht) (8) az önkormányzat és az FC Den Bosch között. Az önkormányzat ezen az ingatlanon házakat és lakásokat építhetne. Ezért mindenesetre érdeke fűződött ahhoz, hogy az egyesület elhagyja a földterületet és megragadta az egyesült likviditási szükségletei által teremtett lehetőséget. Ezért az egyesületet kártalanítani kívánta a földterület elhagyásáért az épületek nem vitatott kisajátításának esetéhez hasonló módon, és kérte a földterületen lévő épületek és berendezések értékbecslését az ilyen esetre vonatkozó holland kisajátítási jog alapján.

                  (30)

                  Ezt a vételárat a sportkomplexum független és elismert földadószakértő által elvégzett értékelése állapította meg. Az értékelés alapját a korrigált újrabeszerzési érték képezte, amely a típusukat, minőségüket, állapotukat és korukat tekintve azonos értékű tárgyak megszerzéséhez szükséges érték. Következésképpen ez az összeg nem pusztán a sportkomplexum adott méretére vonatkoztatott értéke. Az a sportkomplexum műszaki állapotához és korához van hozzáigazítva. Ezt az értékelést a megegyezéses kisajátítási esetekre a holland kisajátítási törvény (Onteigeningswet) 40b. cikkének (3) bekezdése írja elő, amely Hollandia szerint a szóban forgó helyzetre vonatkozik. Következésképpen Hollandia álláspontja szerint a Bizottság helytelenül ítélte meg, hogy az értékbecslési jelentés az értékelés alapjaként kizárólag az újrabeszerzési értékre hivatkozott. A holland értékbecslési gyakorlatban a templomokhoz, műemlékekhez vagy sportkomplexumokhoz hasonló, nem szokványos objektumokat korrigált újrabeszerzési értéken értékelik, vagyis azon az áron, amelyet egy független vásárló hajlandó lenne megfizetni kisajátítás vagy a jelenlegi tulajdonos áthelyezése esetén.

                  (31)

                  A Bizottság azon észrevételével kapcsolatban, amely szerint az értékbecslésben meghatározott érték meghaladta az FC Den Bosch könyvelésében szereplő könyv szerinti értéket, Hollandia előadja, hogy egy földdarab vagy az épületek könyv szerinti értéke rendszerint nem tükrözi azok tényleges piaci értékét. Az árat a kereskedelmi ügyletben képviselt értéken kívül a történeti beszerzési árhoz, illetve az értékcsökkenéshez hasonló számos más tényező határozza meg.

                  (32)

                  Az egyesület az edzőtevékenységét máshol, a stadionban és a városban még szabad kapacitással rendelkező másik labdarúgó edzőkomplexumban folytatta. Hollandia azzal érvel, hogy az edzőkomplexum árát az FC Den Bosch esetleges pénzügyi szükségleteinek figyelembevétele nélkül határozták meg. Az edzőkomplexumának elhagyásáért kapott összeg egy részét az egyesület alternatív edzőlétesítmények elhelyezésére fordította. Ezt a bevételt emellett arra használta, hogy megfizesse a BIM részére a stadion bérletének elmaradt díjait.

            3.2.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján

                  (33)

                  Hollandia másodlagosan azzal érvelt, hogy az intézkedés akkor is összeegyeztethető lenne a belső piaccal, ha támogatásnak minősülne. Az FC Den Bosch szerkezetátalakításával kapcsolatban Hollandia a (8) preambulumbekezdésben foglaltak szerint írta le az egyesület pénzügyi helyzetét.

                  (34)

                  Minden hivatásos holland labdarúgó-egyesületnek engedélyt kell szereznie a KNVB-től, amelyet csak akkor kap meg, ha megfelel számos követelménynek. A rendszer egyik követelménye az egyesület pénzügyi helyzetével kapcsolatos. Amennyiben ez nem kielégítő, a KNVB visszavonhatja az engedélyt. Jogutód egyesület alapítása esetén az nem kerülne be közvetlenül a hivatásos labdarúgó bajnokságba, hanem a második legmagasabb szintű amatőr osztályban kellene kezdenie. Nehézségeivel a Den Bosch azt kockáztatta, hogy elveszti a hivatásos versenyeken való részvételi engedélyét.

                  (35)

                  Hollandia szerint e nehézségekre tekintettel az önkormányzatnak a kölcsön elengedésére és az FC Den Bosch-nak az általa használt edzőkomplexum kiürítése miatti kártalanítására vonatkozó döntése az önkormányzat, más hitelezők és az FC Den Bosch megállapodása szerinti szerkezetátalakítási tervben rögzített számos feltétel függvénye volt.

                  (36)

                  A szerkezetátalakítási terv új jogi struktúrát eredményezett az FC Den Bosch számára. Egyesületből részvénytársasággá (naamloze vennootschap [NV]) alakult át, csökkentette dolgozóinak és játékosainak létszámát. A terv előirányozta, hogy a szerződött játékosok számát a KNVB által előírt 16-os minimum létszámra kell csökkenteni. Az FC Den Bosch nem fog játékosokat vásárolni az átigazolási piacon, hanem csak szabadon átigazolható játékosokat szerződtet. Ez a személyzeti és a játékosokkal összefüggő költségek 17 %-os csökkenését vonta maga után.

                  (37)

                  A (22) preambulumbekezdésben foglaltakkal egyezően az FC Den Bosch hitelezői összesen 5,337 millió EUR-nyi adósságot engedtek el részvényért cserébe. Ezenfelül az önkormányzat 1,4 millió EUR-s összeggel kártalanította az egyesületet az általa addig használt edzőkomplexum elhagyásáért. Ezen intézkedések révén az egyesület negatív saját tőkéje mérsékelt, 0,63 millió EUR-s pozitív saját tőkévé alakult át, amely lehetővé tette az egyesület részvénytársasággá való átalakulását.

                  (38)

                  A terv célja az volt, hogy három év alatt stabil pénzügyi helyzetet teremtsen. A 2011/2012-es és 2012/2013-as üzleti évre csökkenő veszteséget, a 2013/2014-es üzleti évre pedig kismértékű, 0,1 millió EUR-s nyereséget irányzott elő. Ez nem engedne teret az FC Den Bosch részére játékosok megvásárlására. Az FC Den Bosch a 2011/2012-es számviteli évben ténylegesen mérsékelt, 0,103 millió EUR-s profitot tudott elérni az előrejelzésnél jobb támogatói szerződéseknek is köszönhetően.

            4.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

      4.1.   A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása

                  (39)

                  A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint az állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételek kumulatívak, következésképpen egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha valamennyi feltétel teljesül.

                  (40)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozat alapján a Bizottság meg fogja vizsgálni az önkormányzat 2011. június 21-i határozatát, amellyel elengedte az FC Den Bosch-sal szemben fennálló 1,65 millió EUR-s alárendelt követelését és az FC Den Bosch javára 1,4 millió EUR-s kártalanítást nyújtott edzőlétesítményeinek elhagyásáért. A Bizottság megjegyzi, hogy a két intézkedést együtt terjesztették elő és a városi tanács ugyanazon ülésén határozták el, továbbá azok céljukat és az FC Den Bosch akkori helyzetét illetően szorosan összefüggenek.

                  (41)

                  Következésképpen ezt a két intézkedést együtt kell értékelni (9). A jelen ügyben ugyanakkor az alábbi értékelésből világosan kiderül, hogy mindkét intézkedés állami támogatásnak minősül, ha azokat külön vizsgáljuk. Ez szükségszerűen magában foglalja azt, hogy az intézkedések akkor is állami támogatásnak minősülnek, ha azokat együttesen, egyetlen intézkedésként vizsgáljuk.

            4.1.1.   Állami források felhasználása

                  (42)

                  Mindkét intézkedésről az önkormányzat döntött, és azok az önkormányzat számára 3,1 millió eurós pénzügyi vonzattal jártak. Következésképpen állami források felhasználását foglalják magukban és az államnak tudhatók be. Az állami források átruházása a közvetlen támogatásokhoz, kölcsönökhöz, biztosítékokhoz, a vállalkozások tőkéjébe való közvetlen befektetésekhez és a természetbeni ellátásokhoz hasonló számos formát ölthet. Az állami követelésekről való lemondás szintén állami források átruházásának minősül.

            4.1.2.   Szelektív előny az FC Den Bosch javára

                  (43)

                  Minden olyan esetben, amikor egy vállalkozás pénzügyi helyzete állami beavatkozásnak köszönhetően javul, előny áll fenn. Ennek felmérése érdekében a vállalkozás intézkedést követő pénzügyi helyzetét össze kell hasonlítani azzal a pénzügyi helyzettel, amelyben az intézkedés bevezetése nélkül lenne. Vitathatatlan, hogy az FC Den Bosch nehéz pénzügyi helyzete markánsan javult a vizsgált intézkedések révén.

                  (44)

                  A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az előny olyan gazdasági haszon, amelyhez a vállalkozás rendes piaci viszonyok között (10), vagyis nem a piaci elvek által vezérelt állami beavatkozás hiányában nem jutott volna hozzá.

                  (45)

                  Hollandia azt állítja, hogy az FC Den Bosch pénzügyi helyzetének javulása piackonform ügyletek eredménye, ezért nem jogellenes. Hollandia szerint az önkormányzat a piacgazdasági befektető elvével (a továbbiakban: MEIP) összhangban járt el.

            4.1.2.1.   Az alárendelt követelésről való lemondás

                  (46)

                  A fentiek szerint az 1,65 millió EUR-s alárendelt követelés elengedésére vonatkozó döntés adósság-részvény csereügyletet foglal magában, amelyet az ebből eredő, részvényekre vonatkozó követelés 1 euró fejében történő átruházása követett.

                  (47)

                  Következésképpen először meg kell állapítani, hogy egy magánhitelező az önkormányzattal egyező módon cserélte volna-e az adósságot részvényekre. A csődeljárás feltételeit teljesítő vállalkozás esetében egy magánhitelező két választási lehetőséggel rendelkezik. Intézkedhet a vállalkozás felszámolása iránt, hogy legalább az általa nyújtott kölcsön egy részét behajtsa, vagy a kölcsönt részesedésre cserélheti, amelynek révén lehetővé teszi a vállalkozás számára működése folytatását az ismételt jövedelmezővé válásra vonatkozó kilátásokkal avégett, hogy emelkedjen a részvények értéke. Amennyiben a magánhitelezők az önkormányzattal egyező módon járnának el az FC Den Bosch adósságának jelentős részét illetően, feltételezhető lenne, hogy az önkormányzat magatartása a MEIP-et követi.

                  (48)

                  A MEIP tiszteletben tartása abban az esetben állapítható meg, ha az ügyletet az összehasonlítható helyzetben lévő közigazgatási szervek és magánvállalkozások ugyanolyan feltételek és kikötések (vagyis ugyanolyan mértékű kockázat és jutalom) mellett, azonos időben teljesítik. Ebben az esetben általában arra a következtetésre lehet jutni, hogy az ilyen ügylet megfelel a piaci feltételeknek (11). Az is fontos, hogy a magánvállalkozások fellépése tényleges gazdasági jelentőséggel bír-e, és nem pusztán szimbolikus vagy elhanyagolható (12), továbbá hogy az érintett közigazgatási szervek és magánvállalkozások kiindulási helyzete összehasonlítható-e az ügylet szempontjából. Amennyiben viszont az összehasonlítható helyzetben lévő közigazgatási szervek és magánvállalkozások ugyanabban az ügyletben azonos időpontban, azonban eltérő feltételek vagy kikötések mellett vesznek részt, ez általában arra utal, hogy a közigazgatási szerv fellépése nem felel meg a piaci feltételeknek.

                  (49)

                  A vizsgálat tárgyát képező ügyben az ügyletet illetően az érintett közjogi szervezetek és magánvállalkozók kiindulási helyzete összehasonlítható volt. Az ügyletben érintett összes hitelező fedezetlen és behajthatatlan kölcsönökkel rendelkezett. A magánszektor részvétele szintén jelentős volt. A többi vállalkozás ugyanakkor nem egyszerű piaci szereplő, mint arra korábban már rámutattunk; úgy tűnik, hogy ilyen vagy olyan módon, de mindegyikük kapcsolódik az egyesülethez. Következésképpen nem feltételezhető, hogy haszonszerzési céllal jártak el; példának okáért a szurkolók nem racionális piaci szereplők, akik nyereség elérésére törekednek.

                  (50)

                  Az is nyilvánvaló, hogy az ügyletre eltérő feltételek vagy kikötések mellett került sor. Az önkormányzat az adósság elengedéséért cserébe többet kért a hitelezőknél. A 2. táblázatban foglaltaknak megfelelően az önkormányzat a részvényenkénti 26,7 eurós áron viszonylagosan több részvényhez jutott hozzá, mint az összes többi kereskedelmi vagy nonprofit hitelező. Ezenfelül az adósság átütemezése lehetővé tette az FC Den Bosch számára, hogy kifizesse a stadion bérletidíj-hátralékát a stadiont üzemeltető BIM társaság részére, amely az önkormányzat tulajdonában áll. Másfelől a hitelező […] elsőbbségi részvényeket kapott, amelyek az esetleges későbbi osztalékokban való részesedésben elsőbbséget adhatnak számára. Ez alapján nem zárható ki, hogy legalább egy magánszereplő az önkormányzatnál kedvezőbb feltételekhez jutott. A bizonyíték nem enged arra következtetni, hogy az önkormányzat a cserében való megállapodás során a piacgazdasági szereplőkkel egyenrangúan járt el.

                  (51)

                  Az is valószínűtlen, hogy egy magánbefektető elfogadta volna a részvényre cserélt, behajthatatlan követelésének 1 eurós áron az alapítványra történő átruházását, mely utóbbi a részvénybizonylatok eladását 100 EUR-s részvényenkénti áron tervezi. A részvényeken való túladással az önkormányzat megfosztotta magát az adósság-részvény csereügylet egyetlen kereskedelmi indokától, vagyis attól a – habár távoli –reménytől, illetve várakozástól, hogy a részvények felértékelődnek. Egy harmadik félnek adott lehetőséget a részvénybizonylatok értékesítése révén pénzeszközök gyűjtésére, ahelyett, hogy saját maga tett volna így, vagy legalább részesedést igényelt volna az azok értékesítéséből származó bevételből (13). Ebben az esetben az állam megtartaná részvényeit és a jövőben ésszerűen számíthatna nyereségre.

                  (52)

                  Következésképpen az alárendelt követelés elengedése nem hasonlítható egy racionális piaci szereplő magatartásához, és ez az FC Den Bosch javára olyan előnyt biztosított, amelyre piaci feltételek mellett nem tehetett volna szert.

            4.1.2.2.   Az edzőkomplexum megvásárlása

                  (53)

                  Az edzőkomplexummal kapcsolatban Hollandia azt állítja, hogy az 1,4 millió EUR-s kártalanítást földterület-értékesítésről szóló közleménnyel és az újrabeszerzési költség ellentételezésére vonatkozó bizottsági határozatokkal összhangban határozták meg, ezért az nem jelentett előnyt az FC Den Bosch javára. Az említett közlemény szerint a hatóság általi földterület- és épületértékesítés nem minősül támogatásnak először is abban az esetben, ha a hatóság elfogadja a legjobb vagy az egyetlen ajánlatot feltételmentes pályázati eljárást követően, másodszor pedig akkor, ha ilyen pályázati eljárás hiányában az eladási árat legalább a független szakértő által végzett értékbecslésben szereplő értékben határozzák meg.

                  (54)

                  A földterület-értékesítésről szóló közleményben adott iránymutatás a bevezető részében foglaltak szerint csak „a köztulajdonban lévő földterület- és épületértékesítésre vonatkozik. Nem vonatkozik a földterületek és épületek hatósági megszerzésére vagy a földterületek és épületek hatóságok általi bérbeadására vagy bérbevételére. Az ilyen ügyletek állami támogatási elemeket is tartalmazhatnak.”

                  (55)

                  Mindenesetre a földterület-értékesítésről szóló közleményben rögzített mechanizmusok pusztán eszközként szolgálnak annak megállapítására, hogy az állam piacgazdasági befektetőként járt-e el, következésképpen a MEIP teszt hatóságok és magánvállalkozások közötti földügyletekre való alkalmazásának konkrét példái (14). Ezért nem bír jelentőséggel, hogy a földterület értékbecslésének és megvásárlásának vizsgálatát a földterület-értékesítésről szóló közlemény alapján vagy annak mellőzésével végzik.

                  (56)

                  Az FC Den Bosch által felszabadított sportkomplexum esetében a földterület független szakértő által elvégzett értékbecslése a korrigált újrabeszerzési értéken alapult. A Hollandia által előadott magyarázat szerint ez az az érték, amelyet az államnak meg kellene fizetnie a tulajdonos áthelyezése esetén egy nem vitatott kisajátítási gyakorlat tárgyát képező ingatlan értékbecslésére vonatkozó jogi szabályok alapján. Ez nem meggyőző. A komplexum FC Den Bosch által építtetett épületei és berendezései már az önkormányzat tulajdonát képezték. Azokat az FC Den Bosch hosszú távú haszonbérleti jogviszony nélkül használta. Következésképpen az értékelésnek nem egy olyan forgatókönyvön kellett volna alapulnia, amelyben az FC Den Bosch az épületek tulajdonosa. Ráadásul a korrigált újrabeszerzési érték igencsak eltérhet az eszköz piaci értékétől.

                  (57)

                  Az sem nyilvánvaló, hogy az önkormányzatnak az ügylet időpontjában konkrét tervei lettek volna a szóban forgó földterülettel kapcsolatban. Az ügylet egyértelműen az önkormányzat által elhatározott szerkezetátalakítási intézkedések részét képezte, és annak elsődleges célja nyilvánvalóan az volt, hogy likviditást biztosítson az FC Den Bosch részére. Valószínűtlen, hogy az önkormányzat ebben a gyakorlatba az adott időpontban e célkitűzés hiányában csatlakozott volna be. Azzal is lehet érvelni, hogy csőd esetén a labdarúgó-egyesület eltűnésével a sportkomplexum kártalanítás fizetése nélkül is felszabadult volna.

                  (58)

                  Következésképpen kétségbe kell vonni, hogy egy másik piaci szereplő meggyőzhette volna az önkormányzatot, hogy 1,4 millió EUR-t fizessen ki egy olyan ingatlan felszabadításáért, amelyre a piaci szereplő még hosszú távú haszonbérlettel sem rendelkezett. Az összeg mindenesetre sokkal alacsonyabb lett volna.

            4.1.2.3.   A szelektív előny fennállásával kapcsolatos következtetés

                  (59)

                  Következésképpen az intézkedések az FC Den Bosch javára a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett szelektív előnyt biztosítanak.

            4.1.3.   A kereskedelemre és a versenyre gyakorolt hatás

                  (60)

                  Hollandia kétségbe vonta az esetleges támogatásnak az európai szinten nem játszó labdarúgó-egyesületek vonatkozásában a belső piacra gyakorolt hatását. A hivatásos labdarúgó-egyesületek ugyanakkor vállalkozásnak minősülnek és az állami támogatások ellenőrzése alá esnek. A hivatásos labdarúgás jövedelemszerző tevékenységet kínál és díjazás ellenében szolgáltatásokat nyújt; magas szintű szakmaiságot ért el, amelynek következtében gazdasági hatása nőtt (15).

                  (61)

                  Habár az FC Den Bosch nem vesz részt nemzetközi vonatkozású labdarúgóversenyeken, hivatásos labdarúgó-egyesületként számos más piacon fejt ki gazdasági tevékenységet, beleértve a hivatásos játékosok átigazolási piacát, a reklámozást, a támogatást, az értékesítést és a médiaközvetítést. A hivatásos labdarúgó-egyesületnek nyújtott támogatás erősíti az egyesület pozícióját az ilyen piacok mindegyikén, amelyek legtöbbje számos tagállamra kiterjed. Következésképpen, amennyiben az állami forrásokat arra használják, hogy szelektív előnyt biztosítsanak bármely bajnokságban játszó hivatásos labdarúgó-egyesület javára, az ilyen támogatás valószínűleg alkalmas a verseny torzítására és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében (16).

            4.2.   Értékelés a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján

                  (62)

                  A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy összeegyeztethetőnek minősül-e a belső piaccal az FC Den Bosch javára végrehajtott támogatási intézkedés. A Szerződés 107. cikkének (2) bekezdésében hivatkozott eltérések egyike sem vonatkozik a szóban forgó támogatási intézkedésre. A Szerződés 107. cikkének (3) bekezdésében rögzített eltérésekkel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy egyetlen holland régió sem tartozik a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott eltérés hatálya alá. A szóban forgó támogatási intézkedés nem mozdít elő közös európai érdeket szolgáló fontos projektet és a holland gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére sem szolgál a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében. A támogatási intézkedésről az sem mondható, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését mozdítaná elő.

            4.2.1.   A vonatkozó iránymutatások

                  (63)

                  Ami a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt, az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító támogatásokkal kapcsolatos eltérést illeti, az ilyen támogatás abban az esetben lehet összeegyeztethető, amennyiben az nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

                  (64)

                  A támogatási intézkedéseknek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti értékelése érdekében a Bizottság számos rendeletet, keretszabályozást, iránymutatást és közleményt adott ki a támogatási formákról és azokról a horizontális vagy ágazati célokról, amelyekre a támogatást odaítélik. Tekintettel arra, hogy az FC Den Bosch pénzügyi nehézségekkel küszködött az intézkedések meghozatala idején, és hogy a támogatást az önkormányzat e nehézségek kezelésének céljára ítélte oda, célszerű megvizsgálni, hogy alkalmazandók-e és teljesülnek-e az iránymutatásban (17) rögzített kritériumok.

                  (65)

                  A Bizottság 2014 júliusában közzétette a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló új iránymutatást (18). Ez az iránymutatás azonban nem vonatkozik erre a 2011-ben nyújtott, be nem jelentett támogatásra. Az új iránymutatás 137. pontja szerint ez bármely előzetes engedély nélkül nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás esetében kizárólag abban az esetben lenne igaz, amennyiben a támogatás egy részét, illetve egészét az iránymutatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele után nyújtották. Az új iránymutatás 138. pontja szerint a Bizottság minden egyéb esetben a támogatás nyújtásának időpontjában alkalmazandó iránymutatás, következésképpen a jelen ügyben a 2014 előtt alkalmazandó iránymutatás alapján folytatja le a vizsgálatot.

            4.2.2.   Az FC Den Bosch mint nehéz helyzetben lévő vállalkozás

                  (66)

                  Az iránymutatás 11. pontja szerint a vállalkozás nehézségben lévőnek tekinthető, ha a nehéz helyzetére utaló szokásos jelek mutatkoznak, mint pl. a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló pénzforgalom vagy a növekvő adósságok. A (8) preambulumbekezdésben foglaltak szerint számos ilyen jel fennáll az FC Den Bosch esetében. Következésképpen az FC Den Bosch nehéz helyzetben lévő vállalkozás és az állami támogatás összeegyeztethetőségét az iránymutatás alapján kell megítélni.

            4.2.3.   A hosszú távú életképesség helyreállítása

                  (67)

                  Az iránymutatás 3.2. szakasza előírja, hogy a támogatás nyújtását szerkezetátalakítási terv végrehajtásától kell függővé tenni. A (7) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az FC Den Bosch kisvállalkozásnak minősül. Az iránymutatás 59. pontjával összhangban a Bizottság megjegyzi, hogy Hollandia olyan szerkezetátalakítási tervet jelentett be, amely az iránymutatás 34–37. pontjában rögzített feltételekkel foglalkozik.

                  (68)

                  E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az önkormányzatnak az FC Den Bosch részére nyújtott kölcsön elengedésére és a sportkomplexum felszabadításáért történő kifizetésre vonatkozó döntése az FC Den Bosch nehézségei jellegének és okainak elemzését követte. A támogatást számos olyan feltételtől tették függővé, amelyek célja a cég hosszú távú életképességének egy ésszerű hároméves időkereten belüli helyreállítása és a KNVB által támasztott követelmények teljesítése az FC Den Bosch hivatásos versenyekre vonatkozó engedélyének fenntartása érdekében. A szerkezetátalakítási terv új vezetést, a dolgozók és a játékosok létszámának csökkentését vonta maga után. A terv kiterjed egy nagy edzőkomplexum elhagyására is. Következésképpen az FC Den Bosch a főtevékenységével kapcsolatos megtakarításokat irányoz elő. A szerkezetátalakítási terv nem alapul olyan külső tényezőkön, amelyeket az FC Den Bosch követhet, de teljes mértékben nem irányíthat, beleértve az új támogatók keresését és a nézők számának növelését. Az az egyesület pénzügyi helyzetének folyamatos javulását és hivatásos labdarúgó-egyesületként való további működését is előirányozza. A (35) preambulumbekezdésben ismertetett fejlődés azt mutatja, hogy a terv ténylegesen reális volt.

            4.2.4.   Kompenzációs intézkedések

                  (69)

                  Az iránymutatás 38–42. pontja előírja, hogy a kedvezményezettnek kompenzációs intézkedéseket kell tennie a támogatás torzító hatásának és a kereskedelmi feltételekre gyakorolt hátrányos hatásának minimálisra csökkentése érdekében. Ez a feltétel ugyanakkor nem vonatkozik kisvállalkozásokra. A (7) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az FC Den Bosch kisvállalkozás.

            4.2.5.   Minimumra korlátozott támogatás

                  (70)

                  A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási tervet a belső megtakarításokon felül jelentős mértékben külső magánvállalkozások finanszírozzák az iránymutatás 43. és 44. pontjával összhangban. Számos magánvállalkozás is vállalta, hogy elengedi követelését. A hitelezők és az önkormányzat teljes hozzájárulása az FC Den Bosch refinanszírozásához 6,737 millió EUR-nak felelt meg (5,337 millió EUR elengedett adósság plusz 1,4 millió EUR az edzőkomplexumért, amennyiben az edzőkomplexumért kapott teljes összeg támogatásnak minősülne). A kisvállalkozások számára előírt 25 %-os önrész legfeljebb 1,685 millió EUR lenne. Az államon kívül más szervezetek 3,687 millió EUR-t bocsátottak rendelkezésre adósságelengedés formájában (5,337 millió EUR mínusz az önkormányzat 1,65 millió EUR-s kölcsöne), köztük egy kereskedelmi vállalkozás 1,865 millió EUR-t adott, amely meghaladja az előírt 25 %-ot.

                  (71)

                  A támogatás összege szükséges volt. A szerkezetátalakítási terv szerint a 2011/2012-es és a 2012/213-as szezonban ez kisebb veszteségeket, majd ezt követően mérsékelten pozitív eredményt fog eredményezni. Ez nem tette volna lehetővé az FC Den Bosch számára, hogy új játékosokat vásároljon vagy magasabb fizetéssel elcsábítsa őket.

            4.2.6.   Ellenőrzési és éves jelentés

                  (72)

                  Az iránymutatás 49. pontja előírja, hogy a tagállamnak rendszeresen megküldött részletes beszámolók révén be kell jelentenie a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtását. Az 51. pont kevésbé szigorú feltételeket határoz meg a KKV-k részére, amelyek esetében általában elég, ha évente megküldik a mérleget és az eredménykimutatást. Hollandia kötelezettséget vállalt e jelentések előterjesztésére.

            4.2.7.   Először és utoljára

                  (73)

                  Hollandia az iránymutatás 72–77. pontjával összhangban leszögezte, hogy az FC Den Bosch a jelenlegi támogatás nyújtását megelőző tíz éven belül nem kapott megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatást. Azt is vállalta, hogy nem ítél oda új megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatást az FC Den Bosch javára tízéves időszakon belül.

            4.3.   Következtetés

                  (74)

                  Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az FC Den Bosch-t érintő adósságátütemezési intézkedések a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek. Az önkormányzat által az FC Den Bosch javára nyújtott átütemezési támogatás ugyanakkor megfelel az iránymutatásban rögzített feltételeknek, ezért nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Következésképpen a támogatás összeegyeztethető a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

            5.   KÖVETKEZTETÉS

                  (75)

                  A Bizottság megállapítja, hogy Hollandia jogellenesen nyújtott támogatást az FC Den Bosch javára, amellyel megsértette a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését. Az FC Den Bosch javára 2011-ben nyújtott, adósságelengedés formájában 1,6 millió eurónak és az edzőkomplexum elhagyásáért fizetett 1,4 millió eurónak megfelelő állami támogatás ugyanakkor megfelel az iránymutatásban meghatározott szerkezetátalakítási támogatási feltételeknek, és a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak tekinthető,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A Hollandia által a 's-hertogenboschi FC Den Bosch labdarúgó-egyesület javára nyújtott 3,05 millió EUR összegű állami támogatás összeegyeztethető a belső piaccal az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.
      2. cikk
      Ennek a határozatnak a Holland Királyság a címzettje.

         Kelt Brüsszelben, 2016. július 4-én.

               a Bizottság részéről

            Margrethe VESTAGER

               a Bizottság tagja

         (1)  A Bizottság határozata az SA.33584. (2013/C) (korábbi 2011/NN) – számú állami támogatás – Hollandia – 2008–2011 között bizonyos holland hivatásos labdarúgó-egyesületeknek nyújtott támogatás ügyben – Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (HL C 116., 2013.4.23., 19. o.).

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet

         (3)  A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.) 2. cikkének (2) bekezdése (kisvállalkozás olyan vállalkozás, amely 50 főnél kevesebb személyt foglalkoztat, éves forgalma pedig nem haladja meg a 10 millió EUR-t).

         (4)  A 's-hertogenbosch-i Jan Sluyterstraaton található.

         (5)  A Bizottság közleménye – a Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.); ezen iránymutatás alkalmazását a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, 2004. október 1-jei közösségi iránymutatás alkalmazásának meghosszabbításáról szóló bizottsági közlemény (HL C 296., 2012.10.2., 3. o.) hosszabbította meg.

         (6)  SA.35131. (2013/N) számú ügy.

         (7)  A Bizottság közleménye a hatóságok általi földterület-értékesítés állami támogatási elemeiről (HL C 209., 1997.7.10., 3. o.).

         (*)  Bizalmas információ.

         (8)  A holland polgári törvénykönyv 5:85. cikke szerint az erfpacht (hosszú távú haszonbérlet) korlátozott dologi jog, amely jogosultját, a „haszonbérlőt” feljogosítja arra, hogy más ingatlanját birtokolja és használja.

         (9)  A T-11/95. sz. BP Chemicals kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:1998:199) 170. és azt követő pontjai; a C-399/10. P. és C-401/10. P. sz. Bouygues és Bouygues Télécom kontra Bizottság és társai egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2013:175) 103–104. pontja; valamint a T-1/12. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:2015:17) 37. pontja.

         (10)  A C-39/94. sz. SFEI és társai ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:1996:285) 60. pontja; a C-342/96. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:1999:210) 41. pontja.

         (11)  E tekintetben lásd a T-296/97. sz. Alitalia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:T:2000:289) 81. pontját.

         (12)  Például a Citynet Amsterdam ügyben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy társaságban a teljes részvénybefektetés egyharmadát képviselő két vállalkozás (figyelembe véve a teljes tulajdonosi szerkezetet, és hogy részvényeik elégségesek ahhoz, hogy a társaság bármely stratégiai jelentőségű döntésének meghozatala során blokkoló kisebbséget képezzenek) gazdaságilag jelentősnek minősíthető (lásd a Bizottság 2007. december 11-i 2008/729/EK határozatát a Glasvezelnet Amsterdam részére, Amszterdam város üvegszálas (optikai) hozzáférési hálózatának létrehozására irányuló beruházáshoz nyújtott C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) számú állami támogatásról (HL L 247., 2008.9.16., 27. o.), (96)–(100) preambulumbekezdés).

         (13)  Következésképpen az önkormányzat általi adósságelengedés nem összehasonlítható az SA.35131. (2013/N) számú ügyben a belga Sonaca társaságot illetően hozott bizottsági határozattal.

         (14)  E teszt szerint nincs szó állami támogatásról, amennyiben hasonló körülmények között egy piacgazdaságban rendes piaci feltételek között működő magánbefektetőt a szóban forgó intézkedések kedvezményezett részére való biztosítására lehetett volna kérni.

         (15)  A C-325/08. sz. Olympique Lyonnais ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2010:143) 27. és 28. pontja; a C519/04. P. sz. Meca-Medina és Majcen kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2006:492) 22. pontja; a C-415/93. sz. Bosman ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:1995:463) 73. pontja.

         (16)  A Bizottság Németországot érintő 2013. március 20-i határozatai a Multifunktionsarena der Stadt Erfurtról (SA.35135. (2012/N) számú ügy), 12. pont, és a Multifunktionsarena der Stadt Jenáról (SA.35440. (2012/N) számú ügy), összefoglaló közlemények közzétéve: HL C 140., 2013.5.18., 1. o., továbbá 2013. október 2-i határozata a Fußballstadion Chemnitz-ről (SA.36105. (2013/N) számú ügy), összefoglaló közlemény közzétéve: HL C 50., 2014.2.21., 1. o., 12–14. pont; a Bizottság 2013. december 18-i határozatai a Spanyolország által négy spanyol hivatásos futballklub javára nyújtott esetleges állami támogatásról (SA.29769. (2013/C) számú ügy), 28. pont, Real Madrid CF (SA.33754. (2013/C) számú ügy), 20. pont, és három valenciai futballklub javára nyújtott állítólagos támogatásról (SA.36387. (2013/C) számú ügy), 16. pont, közzétéve: HL C 69., 2014.3.7., 99. o.

         (17)  Lásd a (15) preambulumbekezdést és az 5. lábjegyzetet.

         (18)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.).


title: 2006/825/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2006. április 27. ) az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó elszámolás lezárásáról

text:
               6.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/75

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2006. április 27.)
   az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó elszámolás lezárásáról
   (2006/825/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004-es pénzügyi évre vonatkozó végső elszámolásaira (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2006. március 14-i ajánlására (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3), és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Újjáépítési Ügynökség létrehozásáról szóló, 2000. december 5-i 2667/2000/EK tanácsi rendeletre (4), és különösen annak 8. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5), és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0095/2006),

               1.

               tudomásul veszi az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004-es és 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának alábbi adatait:
               A 2004-es és 2003-as pénzügyi év eredménykimutatása  (6)

                           (1000 EUR-ban)

                           2004

                           2003

                           Bevételek

                           Közösségi támogatások

                           231 909

                           274 221

                           Visszatérített kiadások (a III. cím újrafelhasználása)

                           1 229

                           1 318

                           Működési bevételek (az I. és II. cím újrafelhasználása)

                           181

                           199

                           Egyéb bevételek

                           6 113

                           28 413

                              Összesen

                              239 432

                              304 151

                           Kiadások

                           Működési kiadások

                                       —

                                       Személyzeti költségek

                           17 575

                           17 333

                                       —

                                       Egyéb működési kiadások

                           6 290

                           6 475

                           Tevékenységi kiadások

                                       —

                                       Központosított közvetlen irányítás

                           268 965

                           297 168

                              Összesen

                              292 830

                              320 976

                              Működési eredmény

                              - 53 398

                              - 16 825

                           Rendkívüli bevételek

                           738

                           0

                           Rendkívüli kiadások

                           - 1 269

                           - 4 118

                              A pénzügyi év gazdasági eredménye

                              - 53 929

                              - 20 943

                              Megjegyzés: Az összegben a kerekítés miatt eltérések fordulhatnak elő.

                              Forrás: Az Ügynökségtől származó adatok – A táblázat az Ügynökség saját pénzügyi beszámolójában közölt adatainak összegzése.

               2.

               jóváhagyja az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot az Európai Újjáépítési Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Josep BORRELL FONTELLES

            a főtitkár

         Julian PRIESTLEY

      (1)  HL C 332., 2005.12.28., 19. o.

      (2)  HL C 332., 2005.12.28., 15. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 306., 2000.12.7., 7. o. A legutóbb a 2068/2004/EK rendelettel (HL L 358., 2004.12.3., 2. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o. Az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.

      (6)  A 2003-as adatok a korábban közöltekhez képest ki lettek igazítva, hogy tükrözzék a számviteli rendben bekövetkezett változásokat.

      Megjegyzés: Az összegben a kerekítés miatt eltérések fordulhatnak elő.

      Forrás: Az Ügynökségtől származó adatok – A táblázat az Ügynökség saját pénzügyi beszámolójában közölt adatainak összegzése.
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/77

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004-es pénzügyi évre vonatkozó végső elszámolásaira (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Újjáépítési Ügynökség 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2006. március 14-i ajánlására (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3), és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Újjáépítési Ügynökség létrehozásáról szóló, 2000. december 5-i 2667/2000/EK tanácsi rendeletre (4), és különösen annak 8. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5), és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0095/2006),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2004. december 31-én zárt pénzügyi év éves beszámolójának megbízhatóságáról, kivéve, hogy az Ügynökség nem tudja biztosítani a hosszú távú kintlévőségek maradéktalan rögzítését, valamint arról, hogy – a szerződések odaítélése során a kiválasztási követelmények alkalmatlansága miatt történt szabálytalanságok kivételével – az alapjául szolgáló ügyletek egészében véve jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel a Számvevőszék kijelenti, hogy valamennyi ügynökségtől megfelelő garanciákat kapott, kivéve az Európai Újjáépítési Ügynökség, az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ, az Európai Képzési Alapítvány, a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság 2004. pénzügyi évre vonatkozó előre meghatározott célra előirányzott tartalékait,

               1.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 185. cikke szerint a Parlament adja meg a mentesítést a Közösség által létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező szervek számára, amelyek támogatásokat kapnak a költségvetés terhére; rámutat azonban, hogy e szervek közül nem mindegyiket finanszírozzák teljes mértékben vagy csupán részlegesen a költségvetés terhére nyújtott támogatásokból; hangsúlyozza, hogy a mentesítési határozat ezen szervek költségvetési és költségvetésen kívüli finanszírozására is vonatkozik; elfogadhatatlannak tartja, hogy az Unió által létrehozott szervek némelyikének el kell számolnia a költségvetésen kívüli forrásokból kapott bevétel elköltésével, míg más szerveknek, amelyek nem részesülnek költségvetési támogatásban, nem kell elszámolniuk; megerősíti azt az elvet, amelynek értelmében a Parlament általi mentesítés a Közösség valamennyi ügynökségére vonatkozik – függetlenül attól, hogy azok részesülnek-e támogatásban vagy nem –, még abban az esetben is, ha alapszabályzatuk alapján egy másik mentesítő hatóság is közreműködik; úgy véli, hogy felül kell vizsgálni valamennyi olyan szöveget, amely ütközik ezen elvvel;

               2.

               rendkívül értékesnek tartja a Számvevőszék jelentésének 1. táblázatát, amelyet először a 2003-as mentesítési eljárás során vezettek be, és amely összefoglalja az Ügynökség hatásköreit, feladatköreit, irányítását, forrásait, tevékenységeit és az általa nyújtott szolgáltatásokat; megállapítja, hogy az 1. táblázatban található információkat az Ügynökség szolgáltatta; arra kéri a Számvevőszéket, hogy ellenőrizze az 1. táblázat tartalmát;

               3.

               kitart amellett, hogy az ügynökségeknek a pénz megfelelő elköltése mellett a pénz lehető leghatékonyabb és legeredményesebb elköltésére is törekedniük kell; felhívja a Számvevőszéket, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az ügynökségekről szóló éves különjelentésébe felvegye a teljesítmény és a kitűzött célok elérésének értékelését; e tekintetben és a 2003. évi gazdálkodás jóváhagyásáról szóló állásfoglalásaival összhangban ragaszkodik a következő szempontok figyelembevételéhez: a lehetőségekhez mérten a különböző ügynökségek részéről el kell kerülni a feladatok megkettőzését, és egyértelművé kell tenni a nyilvánossággal folytatott kommunikációban az átláthatóság érvényesítésének javítására irányuló intézkedéseket, valamint a szerződéskötés, a képzés és a felelősségek meghatározása valamennyi szintjén a nemek közötti pozitív fellépésre irányuló közösségi intézkedéseket;

               4.

               megállapítja, hogy a Közösség ügynökségei nem mindig rendelkeznek jó hírnévvel és sajtónyilvánossággal, és hogy sokan közülük nem érdemelnének ennyire rossz hírnevet, megállapítja továbbá, hogy erre fel kell hívni az uniós polgárok figyelmét, és ahányszor csak szükséges a megfelelő eszközökkel igazolni kell ezen ügynökségek létjogosultságát és az általuk elért eredményeket; kéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket ennek érdekében az általa szükségesnek ítélt eszközök felhasználásával;

               5.

               megállapítja, hogy az Európai Unió 2004-es bővítése jelentős hatást gyakorolt a Közösség ügynökségeinek szerkezetére és működésük módjára; számos ügynökség ezt jelzi is tevékenységéről szóló jelentésében, különösen azt, hogy megnövekedett adminisztrátorainak létszáma; kéri a Bizottságot, hogy elemezze a felmerült, illetve feltételezett nehézségeket, és tegyen javaslatot a szükséges szabályozási módosításokra;

               6.

               megjegyzi, hogy a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy formai szempontból összehangolja főigazgatóságainak saját tevékenységeikről szóló jelentéseit; kéri, hogy hasonló módon gondolják végig a Közösségek ügynökségei tevékenységeiről szóló jelentéseket, amelyek tartalma óriási különbségeket mutat; kéri a Bizottságot, hogy határozza meg a Közösségek ügynökségei számára, hogy a tevékenységeikre vonatkozóan milyen információkat és mutatókat kell feltétlenül szerepeltetniük;

               7.

               örömmel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék kedvező megbízhatósági nyilatkozatot adott az Ügynökségről a 2004-es pénzügyi évre vonatkozólag; méltatja az Ügynökség által elért előrehaladást; megjegyzi ugyanakkor, hogy a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata fenntartásokat fogalmaz meg az elszámolás teljességével és a szerződések odaítélése körüli problémákkal kapcsolatos bizonytalanságok miatt; sürgeti az Ügynökséget, hogy folytassa a pénzügyi irányítás és ellenőrzés javítására irányuló erőfeszítéseit, különösen a Számvevőszék által feltárt hiányosságok terén;

               8.

               sürgeti az Ügynökséget, hogy javítson kincstárigazgatási politikáján annak érdekében, hogy az átutalási betétszámlákon tartott – gyakran jelentős – összegeket a lehető legjobban lehessen felhasználni;

               9.

               aggodalommal veszi tudomásul a Számvevőszék fenntartásait az elszámolással kapcsolatban, amelyek szerint a hosszú távú kintlévőségek hatékony belső ellenőrzésére vonatkozó eljárások hiánya miatt nem vehető biztosra, hogy a partnerfinanszírozási alapokkal, a hitelkeretrendszerekkel és a speciális alapokkal kapcsolatos tranzakciók maradéktalanul rögzítésre kerülnek; ragaszkodik ahhoz, hogy a Számvevőszéknek meg legyen a lehetősége az összes tranzakció ellenőrzésére;

               10.

               üdvözli az ENSZ főtitkára különmegbízott-helyettesének a Parlament egyik küldöttségéhez intézett közleményét, amely szerint a Számvevőszék kérésére az Ügynökség alapjaiból finanszírozott projektekhez és programokhoz kapcsolódó valamennyi dokumentum hiteles másolata rendelkezésre fog állni ellenőrzés céljára; felkéri a Számvevőszéket, hogy az ezen ellenőrzésekhez kapcsolódó intézkedések részleteiről tárgyaljon és állapodjon meg az ENSZ Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziójával;

               11.

               sürgeti a Számvevőszéket, a Bizottságot és az ENSZ koszovói illetékeseit, hogy a más szervezetekkel (az ENSZ Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziója, Nemzetközi Migrációs Szervezet stb.) együtt folytatott programok esetében a költségvetési gazdálkodás nagyobb megbízhatósága és jobb ellenőrizése érdekében mielőbb vizsgálják felül és javítsák a 2003. április 29-én az Egyesült Nemzetek és a Bizottság által aláírt Pénzügyi és adminisztratív keretmegállapodás alkalmazását, továbbá tájékoztassák a Parlamentet az előrelépésekről;

               12.

               sürgeti a Bizottságot és az Ügynökséget az ENSZ Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziójával és a pénzügyi felügyeleti egységével (FIU) szoros együttműködésben, hogy a rendkívül érzékeny projektekben – mint például a mobiltelefon-szolgáltatások – tartott nyilvános pályázatok és engedélyek odaítélése kapcsán jelenleg a megbízhatóság hiánya (és lehetséges korrupciós vádak) miatt jelentkező problémák elkerülése érdekében e pályázatok terén dolgozzanak ki egyértelmű és átlátható szabályokat, és állítsanak fel megfelelő intézményeket a belső ellenőrzés és a végső átvilágítás végrehajtására, továbbá tájékoztassák a Parlamentet az előrelépésekről;

               13.

               sürgeti a Bizottságot és a Számvevőszéket, hogy a lehető legnagyobb átláthatóság és a megfelelőbb költségvetési ellenőrzés érdekében, az Európai Újjáépítési Ügynökség gazdálkodásának elfogadásáról szóló éves jelentésbe egy olyan fejezetet is foglaljanak bele, amely a közösségi támogatásban is részesülő koszovói fejlesztési programokkal és projektekkel kapcsolatban mind az OLAF, mind a pénzügyi felügyeleti egység tevékenységét tartalmazza;

               14.

               tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy megszünteti az Ügynökség mandátumát (2008 végén) és átruházza annak tevékenységét a Bizottság saját küldöttségeire és helyi irodáira; úgy véli, hogy az Ügynökség működése során folyamatosan jó eredményeket ért el saját hatáskörén belül, a Számvevőszék által kifejezett számos kritika és a Bizottság támogatásának hiánya ellenére; úgy véli továbbá, hogy az Ügynökség munkatársai által megszerzett szakértelmet a Bizottság ismételten fel tudná használni; felhívja az illetékes bizottságot annak megvizsgálására, hogy az Ügynökség fokozatos megszüntetése nem hatna-e negatívan a szükséges gazdasági és politikai haladásra, és hogy a Bizottság saját delegációi és helyi irodái el tudják-e látni ugyanazokat a feladatokat, mint amelyeket az Ügynökség mandátuma tartalmaz;

               15.

               tudomásul veszi az Ügynökség megfelelő munkatársak felvételével kapcsolatos problémáját, amelynek oka mandátumának rövid mivolta; ; úgy véli, hogy az Ügynökség előre meghatározott menetrend szerinti fokozatos megszüntetése helyett a mandátum időtartamának politikai és gazdasági kritériumokon és a fejleményeken kell alapulnia; úgy véli továbbá, hogy a mandátumot politikai okokból meg kell hosszabbítani és ki kell szélesíteni, és megjegyzi, hogy a fenti intézkedések révén az Ügynökség képes lenne megfelelően képzett és tapasztalt munkatársak felvételére és megtartására; úgy véli, hogy – miután a Humanitárius Segélyek Hivatala kielégítette az azonnali humanitárius igényeket – második fázisként az Újjáépítési Ügynökség által és vele kapcsolatban szerzett tapasztalatok fényében az Ügynökség képes lenne bárhol újjáépítési támogatást nyújtani, például Irakban, Afganisztánban, Pakisztánban, Indiában és a szökőár által érintett országokban;

               16.

               csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék újfent rendellenességeket fedezett fel a szerződések odaítélése terén, a nem megfelelő kiválasztási követelmények miatt; sürgeti az Ügynökséget, hogy határozzon meg reálisabb, megfelelő kiválasztási követelményeket és szigorúan alkalmazza azokat a pályázókkal való átlátható és tisztességes bánásmód érdekében; megjegyzi, hogy az Ügynökség ígérete szerint a 2005-ös könyvvizsgálati gyakorlat során előrelépést fog felmutatni;

               17.

               sürgeti az Ügynökséget, hogy a Számvevőszék ajánlása értelmében minél hamarabb vezessen be szabványosított rendszert a fizetési felszólítások kezelésére;

               18.

               felhívja a Bizottságot, hogy segítse az ügynökségeket az elkövetkező évre meghatározott munkaterv lehető legszorosabb követésében, a tevékenységek megfelelő tervezésének és végrehajtásának lehetővé tételében, és különösen a munkaterhelés jelentős, utolsó pillanatban történő megváltoztatásainak elkerülésében;

               19.

               felkéri a Bizottságot, hogy az ügynökségek közötti együttműködést tegye hatékonyabbá a munkák megkettőzésének elkerülése és a hiányosságok orvoslása révén, különösen az olyan közös területeken, mint a képzés, a közösségi politikák általános végrehajtása, a legújabb vezetési rendszerek alkalmazása és a költségvetéssel való hatékony és eredményes gazdálkodás.

      (1)  HL C 332., 2005.12.28., 19. o.

      (2)  HL C 332., 2005.12.28., 15. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 306., 2000.12.7., 7. o. A legutóbb a 2068/2004/EK rendelettel (HL L 358., 2004.12.3., 2. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o. Az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.