title: A Tanács (KKBP) 2015/740 határozata (2015. május 7.) a dél-szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 2014/449/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               8.5.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 117/52

         A TANÁCS (KKBP) 2015/740 HATÁROZATA
   (2015. május 7.)
   a dél-szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 2014/449/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről
   Az Európai Unió Tanácsa,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. július 10-én elfogadta a 2014/449/KKBP határozatot (1) a Dél-Szudánban fennálló helyzet miatti súlyos aggályaira tekintettel.

               (2)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. március 3-án elfogadta a 2206 (2015) sz. ENSZ BT-határozatot, mivel mélységesen riasztónak és aggasztónak tartja a Dél-szudáni Köztársaság kormánya és az ellenzéki erők között 2013 decembere óta tartó konfliktust, aggasztónak tartja az ebből eredő súlyos emberi szenvedést, határozottan elítéli az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog múltbeli és jelenleg is tartó megsértését, és aggasztónak tartja a lakóhelyük elhagyására kényszerült személyek nagy számát és az egyre súlyosabb humanitárius válságot. A Biztonsági Tanács hangsúlyozta, hogy a konfliktusban érintett valamennyi fél felelős a dél-szudáni nép szenvedéséért. Megállapította továbbá, hogy a dél-szudáni helyzet fenyegetést jelent a nemzetközi békére és a régió biztonságára nézve.

               (3)

               A 2206 (2015) sz. ENSZ BT-határozat 9. és 12. pontja előírja, hogy utazási korlátozások és a vagyoni eszközök befagyasztása formájában korlátozó intézkedéseket kell bevezetni, amelyek a Biztonsági Tanácsnak a 2206 (2015) sz. ENSZ BT-határozat 16. pontja alapján létrehozott bizottsága (a továbbiakban: a bizottság) által jegyzékbe vett személyekkel és szervezetekkel szemben alkalmazhatók. A 2206 (2015) sz. ENSZ BT-határozat 6., 7. és 8. pontja meghatározza azokat a kritériumokat is, amelyek alapján jegyzékbe vehetők azon személyek és szervezetek, akikkel/amelyekkel szemben az említett határozat 9. és 12. pontjában előírt korlátozó intézkedések alkalmazhatók.

               (4)

               Az egyértelműség kedvéért a 2014/449/KKBP határozattal bevezetett korlátozó intézkedéseket, valamint a 2206 (2015) sz. ENSZ BT-határozatban előírt korlátozó intézkedéseket egyetlen jogi eszközbe kell foglalni.

               (5)

               A 2014/449/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               Egyes intézkedések végrehajtásához további uniós fellépés szükséges,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművet használva tilos fegyvereket és bármely egyéb, azokhoz kapcsolódó eszközt eladni, szolgáltatni, átadni vagy kivinni Dél-Szudán számára, ideértve a fegyvereket és lőszereket, katonai járműveket és felszereléseket, katonai jellegű felszereléseket és a felsoroltak pótalkatrészeit, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.
   (2)   Tilos továbbá:

               a)

               közvetlenül vagy közvetve bármely dél-szudáni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Dél-Szudánban való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett eszközökhöz vagy azok rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódóan technikai segítséget, brókertevékenységet agy egyéb szolgáltatást nyújtani;

               b)

               közvetlenül vagy közvetve bármely dél-szudáni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Dél-Szudánban való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett eszközökkel kapcsolatosan finanszírozást vagy pénzügyi támogatást nyújtani, beleértve különösen az említett eszközök eladására, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére, illetve a kapcsolódó technikai segítségre, brókertevékenységre és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást, valamint biztosítást és viszontbiztosítást;

               c)

               tudatosan és szándékosan részt venni olyan tevékenységekben, amelyeknek célja vagy hatása az a) vagy a b) pontban említett intézkedések megkerülése.

         2. cikk
   (1)   Az 1. cikk nem alkalmazandó a következőkre:

               a)

               a kizárólag humanitárius vagy emberi jogi ellenőrzési és védelmi célokat szolgáló, vagy az ENSZ, az Afrikai Unió (AU), az EU vagy a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) intézményépítő programjaira szánt, halált nem okozó katonai felszerelések, vagy az ENSZ, az AU és az EU válságkezelési műveleteire szánt eszközök eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele;

               b)

               a kizárólag az EU és tagállamai személyzete vagy az ENSZ, az AU vagy az IGAD személyzete által Dél-Szudánban védelmi célra használt, ballisztikai védelmet nyújtó eszközökkel gyártott vagy ellátott nem harci járművek eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele;

               c)

               az a) pontban említett felszereléssel vagy programokkal és műveletekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtás, brókertevékenység és egyéb szolgáltatás;

               d)

               az a) pontban említett felszereléssel vagy programokkal és műveletekkel kapcsolatos finanszírozás vagy pénzügyi támogatás;

               e)

               aknamentesítő felszerelések és aknamentesítéshez használatos eszközök eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele;

               f)

               a kizárólag a dél-szudáni biztonsági ágazat reformfolyamatának támogatására szánt, halált nem okozó katonai felszerelések eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele, valamint az ilyen felszerelésekkel kapcsolatos finanszírozás, pénzügyi támogatás vagy technikai segítségnyújtás biztosítása,

         feltéve, hogy e szállításokat a szóban forgó tagállam illetékes hatóságai előzetesen engedélyezték.
   (2)   Az 1. cikk nem alkalmazandó továbbá a védőruházatra, beleértve a golyóálló mellényeket és katonai sisakokat is, amelyet az EU vagy tagállamai személyzete vagy az ENSZ vagy az IGAD személyzete, a média képviselői, a humanitárius és a fejlesztési szervezetek munkatársai és az őket kísérő személyzet kizárólag személyes használatra, átmeneti jelleggel vittek be Dél-Szudánba.
   (3)   A tagállamok az e cikk alapján történő szállítások engedélyezését a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban (2) megállapított feltételek teljes körű figyelembevételével, eseti alapon mérlegelik. A tagállamok megfelelő biztosítékot követelnek az e cikk alapján megadott engedélyekkel való visszaélések megakadályozása érdekében, és adott esetben rendelkeznek a felszerelések hazatelepítéséről.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy megakadályozzák az alábbi személyek területükre történő belépését vagy azon való átutazását:

               a)

               a Biztonsági Tanács vagy a bizottság által a 2206 (2015) sz. ENSZ BT-határozat 6., 7., 8. és 9. pontja szerint jegyzékbe vett, e határozat I. mellékletében felsorolt személyek;

               b)

               az a) pont hatálya alá nem tartozó, a dél-szudáni politikai folyamatot egyebek mellett erőszakos cselekményekkel és a tűzszüneti megállapodások megszegésével hátráltató, valamint az emberi jogok dél-szudáni súlyos megsértéséért felelős személyek, továbbá a velük kapcsolatban álló személyek, akik/amelyek a II. mellékletben található jegyzékben szerepelnek.

         (2)   Az (1) bekezdés nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy saját állampolgáraiktól megtagadják a területükre való belépés jogát.
   4. cikk
   (1)   Az I. mellékletben felsorolt személyekre e cikk alkalmazandó.
   (2)   A 3. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó a következő esetekben:

               a)

               az utazást humanitárius igények – ideértve a vallási előírásokat is – indokolják, amiről a bizottság eseti alapon dönt;

               b)

               a beutazás vagy átutazás bírósági eljárás lefolytatása miatt szükséges;

               c)

               az utazás előmozdítaná a dél-szudáni békének és nemzeti megbékélésnek, valamint a régió stabilitásának célkitűzését, amiről a bizottság eseti alapon dönt.

         5. cikk
   (1)   A II. mellékletben felsorolt személyekre e cikk alkalmazandó.
   (2)   A 3. cikk (1) bekezdése nem érinti azokat az eseteket, amikor egy tagállamot nemzetközi jogi kötelezettségek terhelnek, nevezetesen:

               a)

               ha az ország egy nemzetközi kormányközi szervezetnek ad helyet;

               b)

               ha az ország az ENSZ által vagy annak védnöksége alatt összehívott nemzetközi konferenciának ad helyet;

               c)

               valamely, kiváltságokat és mentességeket biztosító többoldalú megállapodás alapján; vagy

               d)

               az Apostoli Szentszék (Vatikánvárosi Állam) és Olaszország között 1929-ben létrejött lateráni egyezmény alapján.

         (3)   A (2) bekezdés alkalmazandónak tekintendő azokban az esetekben is, amikor valamely tagállam az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) fogadó országa.
   (4)   A Tanácsot megfelelően tájékoztatni kell minden olyan esetről, amikor valamely tagállam a (2) vagy (3) bekezdés értelmében mentességet ad.
   (5)   A tagállamok mentességet adhatnak a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott intézkedések alól, ha az utazás indoka sürgős humanitárius szükséghelyzet vagy olyan – kormányközi vagy az EU által kezdeményezett vagy tartott vagy az EBESZ soros elnökségét betöltő tagállamban tartott – ülésen való részvétel, amelyeken a korlátozó intézkedések politikai célját – így többek között Dél-Szudánban a demokráciát, az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiságot – közvetlenül előmozdító politikai párbeszéd zajlik.
   (6)   Az (5) bekezdésben említett mentességet adni kívánó tagállamok írásban értesítik a Tanácsot. A mentességet megadottnak kell tekinteni, ha a Tanács egy vagy több tagja a javasolt mentességről szóló értesítés kézhezvételétől számított két munkanapon belül nem emel írásban kifogást. Abban az esetben, ha a Tanács egy vagy több tagja kifogást emel, a Tanács minősített többséggel határozhat a javasolt mentesség megadásáról.
   (7)   Amennyiben a (2), (3), (5) és (6) bekezdés értelmében egy tagállam engedélyezi a II. mellékletben felsorolt személyeknek a területére való belépését vagy az azon történő átutazását, az engedélyt szigorúan az abban megjelölt célra és a közvetlenül érintett személyekre kell korlátozni.
   6. cikk
   (1)   Be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt és gazdasági erőforrást, amely az alábbiakhoz tartozik, azok közvetlen vagy közvetett tulajdonában vagy birtokában van vagy ellenőrzése alatt áll:

               a)

               a Biztonsági Tanács vagy a bizottság által a 2206 (2015) sz. ENSZ BT-határozat 6., 7., 8. és 12. pontja szerint jegyzékbe vett, e határozat I. mellékletében felsorolt személyek és szervezetek;

               b)

               a dél-szudáni politikai folyamatot egyebek mellett erőszakos cselekményekkel és a tűzszüneti megállapodások megszegésével hátráltató, valamint az emberi jogok dél-szudáni súlyos megsértéséért felelős személyek, továbbá a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, akik/amelyek a II. mellékletben található jegyzékben szerepelnek.

         (2)   Az I. vagy a II. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek részére vagy javára semmilyen pénzeszköz vagy gazdasági forrás sem közvetve, sem közvetlenül nem bocsátható rendelkezésre.
   7. cikk
   (1)   Az I. mellékletben felsorolt személyekre és szervezetekre e cikk alkalmazandó.
   (2)   Az illetékes tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, miután megállapította, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások:

               a)

               alapvető kiadások fedezéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, a bérleti díj vagy jelzálog, a gyógyszerek és az orvosi kezelés, az adók, a biztosítási díjak és a közműdíjak költségeit;

               b)

               kizárólag jogi szolgáltatások nyújtásáért fizetendő ésszerű honoráriumok és ezzel kapcsolatban felmerülő költségek megtérítésére szolgálnak;

               c)

               a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos kezelési vagy fenntartási költségei, valamint szolgáltatási díjai.

         Az érintett tagállam előzetesen tájékoztatja a bizottságot azon szándékáról, hogy adott esetben engedélyezze bizonyos befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását. Az engedély akkor adható meg, ha a bizottság a tájékoztatástól számított öt munkanapon belül nem hoz elutasító határozatot.
   (3)   Az illetékes tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, miután megállapította, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy az érintett tagállam ezt a megállapítását bejelentette a bizottságnak, amely azt jóváhagyta.
   (4)   A 6. cikk (1) bekezdésétől eltérve, valamely tagállam illetékes hatósága abban az esetben is engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, ha az érintett tagállam megállapította, hogy a pénzeszközök vagy a gazdasági erőforrások bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági ítéleten alapuló zálogjog vagy bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági ítélet hatálya alá tartoznak, és azokat kizárólag a zálogjog vagy az ítélet végrehajtására fogják felhasználni, feltéve, hogy a zálogjog a 2206 (2015) sz. ENSZ BT-határozat elfogadásának időpontja, tehát 2015. március 3. előtt keletkezett, vagy a határozatot az említett időpont előtt hozták, az nem szolgál az I. vagy a II. mellékletben felsorolt valamely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javára, és arról az érintett tagállam értesítette a bizottságot.
   (5)   A 6. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó a befagyasztott számlák alábbi növekményeire:

               a)

               kamatok vagy egyéb hozamok; vagy

               b)

               olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetések, amelyeket azelőtt kötöttek, vagy azt megelőzően keletkeztek, hogy az említett számlák a 6. cikkben meghatározott intézkedések hatálya alá kerültek,

         feltéve, hogy az ilyen kamat vagy egyéb hozam és kifizetés továbbra is a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott intézkedések hatálya alá esik.
   (6)   A 6. cikk nem akadályozza meg a jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet abban, hogy az I. mellékletbe való felvételét megelőzően kötött szerződés alapján kifizetést teljesítsen, feltéve, hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetést sem közvetve, sem közvetlenül nem az I. vagy a II. mellékletben szereplő valamely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv kapja, továbbá azt követően, hogy az érintett tagállam értesítette a bizottságot az ilyen kifizetés teljesítésének vagy fogadásának szándékáról, vagy adott esetben – az engedély megadása előtt 10 munkanappal – a vagyoni eszközök, egyéb pénzügyi eszközök vagy gazdasági erőforrások ilyen célú felszabadításának az engedélyezéséről.
   8. cikk
   (1)   A II. mellékletben felsorolt személyekre és szervezetekre e cikk alkalmazandó.
   (2)   Az illetékes tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, miután megállapította, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások:

               a)

               a II. mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek fedezéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, a bérleti díj vagy jelzálog, a gyógyszerek és az orvosi kezelés, az adók, a biztosítási díjak és a közüzemi díjak költségeit;

               b)

               kizárólag jogi szolgáltatások nyújtásáért fizetendő ésszerű honoráriumok és ezzel kapcsolatban felmerülő költségek megtérítésére szolgálnak;

               c)

               kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos kezelési vagy fenntartási költségeinek, valamint szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak; vagy

               d)

               rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy az illetékes hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel értesítette a többi tagállam illetékes hatóságait és a Bizottságot a konkrét engedély megadása alapjául szolgáló indokokról.

         Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott engedélyekről.
   (3)   A 6. cikk (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok illetékes hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

               a)

               a pénzeszközök vagy a gazdasági erőforrások a 6. cikk (1) bekezdésében említett természetes vagy jogi személynek, szervezetnek vagy szervnek a II. mellékletbe történő felvételét megelőzően hozott választott bírósági határozat, az Unióban hozott bírósági vagy közigazgatási határozat, illetve az említett időpontot megelőzően vagy azt követően az érintett tagállamban végrehajtandó bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

               b)

               a pénzeszközöket vagy gazdasági erőforrásokat kizárólag az ilyen határozat által biztosított, vagy az ilyen határozatban érvényesnek elismert követelések kielégítésére használják fel, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogai tekintetében irányadó jogszabályokban és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

               c)

               a határozat nem az I. vagy a II. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javát szolgálja; és

               d)

               a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével.

         Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott engedélyekről.
   (4)   A 6. cikk (1) bekezdése nem akadályozza meg a jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet abban, hogy a II. melléklet szerinti jegyzékbe vételét megelőzően kötött szerződés alapján kifizetést teljesítsen, feltéve, hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetést sem közvetve, sem közvetlenül nem az I. vagy a II. mellékletbe felvett valamely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv kapja.
   (5)   A 6. cikk (2) bekezdése nem alkalmazandó a befagyasztott számlák alábbi növekményeire:

               a)

               kamatok vagy egyéb hozamok;

               b)

               olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetések, amelyeket azelőtt kötöttek, vagy azt megelőzően keletkeztek, hogy az említett számlák a 6. cikkben meghatározott intézkedések hatálya alá kerültek; vagy

               c)

               az Unióban meghozott, vagy az adott tagállamban végrehajtható bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozat alapján teljesítendő kifizetések,

         feltéve, hogy az ilyen kamat vagy egyéb hozam és kifizetés továbbra is a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott intézkedések hatálya alá esik.
   9. cikk
   (1)   Ha a Biztonsági Tanács vagy a bizottság egy személyt vagy szervezetet jegyzékbe vesz, ezt a személyt vagy szervezetet a Tanács is felveszi az I. mellékletbe.
   (2)   A Tanács valamely tagállam vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára határoz a II. mellékletben található jegyzék létrehozásáról és módosításáról.
   (3)   A Tanács az (1) és (2) bekezdésben említett határozatait a jegyzékbe vétel indokolásával együtt – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben értesítés közzététele útján – közli az érintett természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy szervvel, lehetővé téve a természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv számára, hogy észrevételeket tegyen.
   (4)   Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanács felülvizsgálja a határozatait, és ennek megfelelően tájékoztatja az érintett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet.
   10. cikk
   (1)   Az I. és a II. mellékletben meg kell adni a 3. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikk (1) bekezdésében említett személyek és szervezetek jegyzékbe vételének az indokait, amelyeket az I. melléklet esetében a Biztonsági Tanács vagy a bizottság, a II. melléklet esetében pedig a Tanács határoz meg.
   (2)   Az I. és a II. mellékletben lehetőség szerint meg kell adni az érintett személyek vagy szervezetek személyazonosításához szükséges adatokat is, amelyeket az I. melléklet esetében a Biztonsági Tanács vagy a bizottság, a II. melléklet esetében pedig a Tanács nyújt. Személyek esetében ilyen adat lehet a név, beleértve az álneveket is, a születési idő és hely, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító okmány száma, a nem, a lakcím – amennyiben ismert –, valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Jogi személyek, szervezetek és szervek esetében ilyen adat lehet a név, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely. A I. és a II. mellékletnek tartalmaznia kell továbbá a jegyzékbe vétel időpontját.
   11. cikk
   Az e határozatban foglalt intézkedések hatásának maximalizálása érdekében az Unió arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy fogadjanak el az ebben a határozatban foglaltakhoz hasonló korlátozó intézkedéseket.
   12. cikk
   (1)   Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, valamint a Biztonsági Tanács vonatkozó határozataira tekintettel a határozatot meg kell újítani, vagy adott esetben módosítani kell.
   (2)   A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett intézkedéseket rendszeresen, legalább 12 havonta felül kell vizsgálni. Amennyiben a Tanács a 9. cikkben említett eljárás keretében úgy határoz, hogy ezen intézkedések alkalmazásának feltételei már nem teljesülnek, azok az érintett személyek és szervezetek tekintetében hatályukat vesztik.
   13. cikk
   A 2014/449/KKBP határozat hatályát veszti.
   14. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. május 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. RINKĒVIČS

      (1)  A Tanács 2014/449/KKBP határozata (2014. július 10.) a dél-szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 203., 2014.7.11., 100. o.).

      (2)  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

      I. MELLÉKLET

         A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

      II. MELLÉKLET

         A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indokolás

                  A jegyzékbe vétel időpontja

                  1.

                  Santino DENG
                  (más néven: Santino Deng Wol)

                  A Szudáni Népi Felszabadítási Hadsereg (SPLA) harmadik gyalogsági hadosztályának parancsnoka

                  Santino Deng az SPLA azon harmadik gyalogsági hadosztályának parancsnoka, amely 2014 májusában részt vett Bentiu visszafoglalásában. Santino Deng tehát felelős az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló január 23-i megállapodás megsértéséért.

                  2014.7.11.

                  2.

                  Peter GADET
                  (más néven: Peter Gatdet Yaka; Peter Cadet; Peter Gadet Yak; Peter Gadet Yaak; Peter Gatdet Yaak; Peter Gatdet; Peter Gatdeet Yaka)

                  A kormányellenes Nuer milícia vezetője. Születési helye: Mayom County Unity State

                  Peter Gadet a kormányellenes Nuer milícia vezetője, mely 2014. április 15–17-én támadást intézett Bentiu ellen, ezzel megsértve az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló január 23-i megállapodást. A támadás során több mint 200 polgári személyt gyilkoltak meg. Peter Gadet tehát felelős az erőszak eszkalálódásának elősegítéséért, így a dél-szudáni politikai folyamat akadályozásáért, továbbá súlyos emberi jogi jogsértések elkövetéséért is felelősség terheli.

                  2014.7.11.


Fontos jogi nyilatkozat

|

31987D0095

A Tanács határozata (1986. december 22.) az információtechnológia és távközlés területén történő szabványosításról

Hivatalos Lap L 036 , 07/02/1987 o. 0031 - 0037 finn különkiadás fejezet 13 kötet 16 o. 0105  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 16 o. 0105  CS.ES fejezet 13 kötet 008 o. 236  ET.ES fejezet 13 kötet 008 o. 236  HU.ES fejezet 13 kötet 008 o. 236  LT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 236  LV.ES fejezet 13 kötet 008 o. 236  MT.ES fejezet 13 kötet 008 o. 236  PL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 236  SK.ES fejezet 13 kötet 008 o. 236  SL.ES fejezet 13 kötet 008 o. 236

		A Tanács határozata(1986. december 22.)az információtechnológia és távközlés területén történő szabványosításról(87/95/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel az információtechnológia területén alkalmazandó szabványoknak és a kidolgozásukhoz szükséges tevékenységeknek elsődlegesen a következőket kell figyelembe venniük:- a műszaki előírások összetettsége, az információ- és adatcseréhez szükséges pontosság és a rendszerek kompatibilis működése,- a szabványok gyors nyilvánosságra hozatalának szükségessége annak érdekében, hogy indokolatlan késedelmek ne eredményezzék a szövegek korai elavulását a technológia gyors fejlődése miatt,- az információ- és adatcserére vonatkozó nemzetközi szabványok alkalmazása elősegítésének szükségessége olyan módon, amely a gyakorlati végrehajtás szempontjából teremti meg megbízhatóságukat,- a szabványosításnak a közösségi piac e területen való létrehozásához történő hozzájárulásával játszott szerepének gazdasági jelentősége;mivel a 83/189/EGK irányelv [3] lehetővé teszi a Bizottság, a tagállamok és a szabványügyi szervek számára, hogy tájékozódjanak a szabványügyi szervek szabványok létrehozására vagy módosítására irányuló szándékáról, és mivel ezen irányelv értelmében a Bizottság referenciafeltételeket szabhat meg a közösen és korai szakaszban végzendő, közös érdekű szabványosítási munkához;mivel az említett irányelv nem tartalmaz minden, az információtechnológia és távközlés területén a közösségi szabványosítási politika végrehajtásához szükséges előírást;mivel a szabványosítás különböző területei közötti növekvő számú technikai átfedés, elsődlegesen az információtechnológia és távközlés területén, indokolja a közérdekű ügyekkel foglalkozó szabványügyi szervek közötti szoros együttműködést;mivel a Bizottság a közelmúltban megállapodásokat kötött a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletével (CEPT) aláírt szándéknyilatkozat keretében, illetve az Európai Szabványügyi Bizottság/Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CEN/CENELEC) közös szabványosítási szervezet által jóváhagyott általános iránymutatásokkal összhangban;mivel a 86/361/EGK irányelv [4] munkaprogramot határoz meg a közös műszaki előírásokról (a "Normes Européennes de Télécommunication"-nak [NETs] megfelelően) ezen a területen a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) számára, adott esetben az Európai Szabványosítási Bizottsággal és az Európai Elektrotechnikai Szabványosítási Bizottsággal egyeztetve;mivel a közbeszerzési szerződések területe alkalmas a nyílt rendszerek összekapcsolása információcsere- és adatcsere-szabványainak szélesebb körű elfogadásának elősegítésére a dokumentációban azokra történő hivatkozás révén;mivel szükséges egy bizottság kijelölése, amely a Bizottságot segíti a határozatban megállapított célkitűzések és tevékenységek megvalósításában és irányításában,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkE határozat alkalmazásában:1. "műszaki előírás": a valamely terméktől elvárt tulajdonságokat meghatározó dokumentumban szereplő előírás, mint például a minőség, teljesítmény, biztonság vagy méretek szintje, beleértve a szóhasználat, szimbólumok, ellenőrzés, ellenőrzési eljárások, csomagolás, jelzés vagy címkézés tekintetében a termékkel szembeni követelményeket;2. "közös műszaki előírás": a Közösség minden tagállamában egységesen alkalmazandó műszaki előírás;3. "szabvány": valamely elismert szabványügyi szervezet által ismételt vagy folyamatos alkalmazásra jóváhagyott műszaki előírás, amelynek nem kötelező megfelelni;4. "nemzetközi szabvány": elismert nemzetközi szabványügyi szervezet által elfogadott szabvány;5. "nemzetközi szabványtervezet (DIS)": elismert nemzetközi szabványügyi szervezet által elfogadott szabványtervezet;6. "nemzetközi távközlési műszaki előírás": valamely termék összes vagy néhány tulajdonságának olyan szervezetek, mint például a Comité international télégraphique et téléphonique (CCITT) vagy a CEPT által ajánlott műszaki előírása;7. "európai szabvány": olyan szabványügyi szervezetek alapokmányai szerint elfogadott szabvány, amelyekkel a Közösség megállapodásokat kötött;8. "európai előszabvány": olyan szabvány, amelyet (EPS) hivatkozással hagytak jóvá olyan szabványügyi szervezetek alapokmányaival összhangban, amelyekkel a Közösség megállapodásokat kötött;9. "működési szabvány": rendszerek együttműködtethetőségét biztosító, összetett feladat ellátására kidolgozott szabvány, amely általában több meglévő referenciaszabvány összekapcsolása révén jön létre, és amelyet a szabványügyi szervezetek szabályainak megfelelően fogadnak el;10. "működési előírás": a távközlés területén egy vagy több, a nyílt rendszer összekapcsolási szabványának alkalmazását meghatározó előírás, az információtechnológiai rendszerek közötti kommunikáció egyedi követelményeinek támogatására (olyan szervezetek, mint például a Comité international télégraphique et téléphonique [CCITT] vagy a CEPT által ajánlott szabványok);11. "műszaki szabályozás": műszaki előírások, ideértve az olyan vonatkozó igazgatási rendelkezéseket, amelyek betartása valamely tagállamban vagy annak jelentős részén történő forgalmazás vagy használat esetén de jure vagy de facto kötelező, kivéve amelyeket a helyi hatóságok állapítottak meg;12. "megfelelőség igazolása": az a tevékenység, amelynek során valamely terméknek vagy szolgáltatásnak meghatározott szabványoknak vagy egyéb műszaki előírásoknak való megfelelését megfelelőségi igazolás vagy jel révén igazolják;13. "információtechnológia": az emberi tevékenység minden helyszínén (otthon, irodában, gyárban, stb.) információ megszerzéséhez, feldolgozásához és tárolásához szükséges rendszerek, berendezések, alkatrészek és szoftverek, amelyek alkalmazása általában elektronika vagy hasonló technológia felhasználását igényli;14. "közbeszerzési szerződések":- a 77/62/EGK irányelv [5] 1. cikkében meghatározottak,- információtechnológiai vagy távközlő berendezés szállítására szóló rendelés, függetlenül az ajánlatkérő tevékenységi ágazatától;15. "távközlési hatóságok": távközlési közszolgáltatást nyújtó, a Közösségben elismert hatóságok vagy magánvállalkozások.2. cikkAz európai szabványosítás, az információtechnológia területén a szabványok, valamint a távközlés területén a működési előírások kidolgozása és alkalmazása érdekében a következő intézkedéseket kell a 3. cikk (2) bekezdésére és a 4. cikkre is figyelemmel közösségi szinten végrehajtani:a) a nemzetközi szabványok, nemzetközi szabványtervezetek vagy ezekkel egyenértékű dokumentumok alapján az elsődleges szabványosítási követelmények rendszeres, legalább évenkénti meghatározása a munkaprogramok kidolgozása és az olyan európai szabványok és működési előírások megrendelése érdekében, amelyek az információ- és adatcsere és a rendszerek együttműködtethetősége céljából szükségesnek tekinthetők;b) a nemzetközi szabványosítási tevékenységek alapján:- az európai szabványügyi szerveket és az informatikára és távközlési ágazatra szakosodott szakmai intézeteket fel kell kérni európai szabványok, európai előszabványok vagy távközlési működési előírások megalkotására, adott esetben működési szabványok kidolgozásához folyamodva, a felhasználók által az információ- és adatcseréhez és a rendszerek együttműködéséhez megkövetelt pontosság biztosítása érdekében. A fenti szervek a munkájukat nemzetközi szabványokra, nemzetközi szabványtervezetekre vagy nemzetközi távközlési műszaki előírásokra alapozzák. Ha valamely nemzetközi szabvány, nemzetközi szabványtervezet vagy nemzetközi távközlési műszaki előírás az egységes alkalmazását lehetővé tevő egyértelmű rendelkezéseket tartalmaz, ezeket a rendelkezéseket az európai szabványban, európai előszabványban vagy távközlési működési előírásban változatlan formában el kell fogadni. Csak ha a nemzetközi szabványban, nemzetközi szabványtervezetben vagy nemzetközi távközlési műszaki előírásban nincsenek egyértelmű rendelkezések, akkor kell az európai szabványt, európai előszabványt vagy távközlési működési előírást megszerkeszteni a nemzetközi szabvány, nemzetközi szabványtervezet vagy nemzetközi távközlési műszaki előírás egyértelművé tétele, vagy szükség esetén kiegészítése érdekében, az azoktól való eltérés elkerülésével,- ugyanezeket a szervezeteket kell felkérni európai szabványok vagy európai előszabványok alapjául szolgáló műszaki előírások kidolgozására az információ- és adatcsere és a rendszerek együttműködtethetősége számára megállapított nemzetközi szabványok hiányában vagy az ilyen szabványok elkészítéséhez való hozzájárulásként;c) a szabványok és működési előírások alkalmazását megkönnyítő intézkedések, elsődlegesen a tagállamok alábbi tevékenységeinek összehangolásával;- a termékek és szolgáltatások szabványoknak és működési előírásoknak való megfelelésének ellenőrzése a megadott ellenőrzési követelmények alapján,- a szabványoknak és működési előírásoknak való megfelelés hitelesítése megfelelően összehangolt eljárások alapján;d) az információtechnológiai és távközlési szabványok és működési előírások alkalmazásának elősegítése a közbeszerzési szerződések és a műszaki szabályok területén.3. cikk(1) A javasolt intézkedések sajátos célkitűzéseit e határozat melléklete mutatja be.(2) E határozat az alábbiakra vonatkozik:- az 5. cikkben meghatározott információtechnológiai szabványok,- az információtechnológiai rendszerek közötti információ- és adatcsere céljából kifejezetten nyilvános távközlő hálózatokon keresztül ajánlott szolgáltatások működési szabványai.(3) Ez a határozat nem vonatkozik az alábbiakra:- nyilvános távközlő hálózatokra csatlakoztatott végberendezéseknek a 86/361/EGK irányelvben meghatározott közös műszaki előírásai,- maguknak a távközlő hálózatoknak bármely részét képező berendezések előírásai.4. cikkA szabványosítási követelmények meghatározásakor, a szabványosítási munkaprogramok összeállításakor és a működési előírások elkészítésekor a Bizottság elsődlegesen a 83/189/EGK irányelvvel összhangban kapott tájékoztatásra hivatkozik.A Bizottság, a 7. cikkben említett bizottsággal folytatott konzultációt követően, megbízza az illetékes európai szabványügyi szervezeteket vagy szakosított szakmai szervezeteket (CEN, CENELEC és CEPT) a szakmai munkával, felkérve ezeket, szükség esetén a megfelelő európai szabványok vagy működési előírások kidolgozására. Az említett szervezeteknek adandó megbízásokat jóváhagyásra fel kell terjeszteni a 83/189/EGK irányelv 5. cikkében említett bizottsághoz, az irányelvben előírt eljárásnak megfelelően. Nem adható olyan megbízás, amely átfedésben van a 86/361/EGK irányelv értelmében megkezdett vagy összeállított munkaprogramok bármely részével.5. cikk(1) A meglévő nemzeti eljárások közötti eltérések figyelembevételével a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket az alábbiakra történő hivatkozás érdekében:- a 2. cikk b) pontjában ismertetett európai szabványok és európai előszabványok,- nemzetközi szabványok, amennyiben ezeket az ajánlatkérő országa elfogadja,az információtechnológiai közbeszerzési szerződésekben, oly módon, hogy ezek a szabványok az információ- és adatcsere, valamint a rendszerek együttműködtethetősége alapjául szolgáljanak.(2) A végberendezések közötti összeférhetőség biztosítása érdekében a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy távközlési igazgatóságaik működési előírásokat használjanak, lehetővé téve így a nyilvános távközlési hálózataikhoz való hozzáférést a kifejezetten az olyan információtechnológiai rendszerek közötti információ- és adatcserére szolgáló szolgáltatások számára, amelyek maguk is az (1) bekezdésben említett szabványokat alkalmazzák.(3) E cikk alkalmazásakor figyelembe kell venni az alábbi különleges körülményeket, amelyek indokolhatják az e határozatban megállapított szabványoktól és előírásoktól eltérő szabványok és előírások használatát:- a meglévő rendszerek folyamatos működésének szükségessége, de csak a nemzetközi vagy európai szabványokra vagy működési előírásokra történő későbbi áttérés egyértelműen meghatározott és rögzített stratégiájának részeként,- egyes projektek valóban innovatív jellege,- ha a kérdéses szabvány vagy működési előírás a céljának technikailag nem megfelelő, mert nem nyújtja a kívánt eszközt az információ- és adatcseréhez vagy a rendszerek együttműködtethetőségéhez, vagy mert nem léteznek azok az eszközök (ideértve az ellenőrzést), amelyek kielégítő módon biztosíthatják a termék adott szabványnak vagy működési előírásnak való megfelelését, vagy mert európai előszabványok esetében, hiányzik az alkalmazásukhoz szükséges stabilitás. A többi tagállamnak lehetősége van bizonyítani a 7. cikkben említett bizottság számára, hogy egy, e szabványnak megfelelő berendezést kielégítő eredménnyel használtak, és ezért ezen eltérés alkalmazása indokolatlan,- ha a piac gondos tanulmányozását követően kiderül, hogy a költséghatékonysággal összefüggő fontos okok miatt a kérdéses szabványok vagy működési előírások alkalmazása nem megfelelő. A többi tagállamnak lehetősége van bizonyítani a 7. cikkben említett bizottság számára, hogy egy, e szabványnak megfelelő berendezést a kereskedelemben szokásos feltételekkel kielégítő eredménnyel használtak, és ezért ezen eltérés alkalmazása indokolatlan.(4) A tagállamok továbbá az (1) bekezdésben említettel megegyező alapon kérhetik a nemzetközi szabványtervezetekre való hivatkozást.(5) A (3) bekezdésre hivatkozó ajánlatkérők feltüntetik az erre vonatkozó indokaikat, lehetőség szerint a beszerzésre vonatkozó pályázati felhívás eredeti dokumentumaiban, és minden esetben feljegyzik indokaikat saját belső dokumentációjukban, és kérésre megküldik ezeket az információkat az ajánlattevő vállalkozásoknak és a 7. cikkben említett bizottságnak, miközben ügyelnek az üzleti titoktartásra. A (3) bekezdésben említett eltérések alkalmazásával szembeni kifogásokat közvetlenül a Bizottsághoz is be lehet nyújtani.(6) A Bizottság biztosítja, hogy e cikk rendelkezéseit minden közösségi projekt és program esetében alkalmazzák, ideértve a közösségi költségvetésből finanszírozott közbeszerzéseket is.(7) Az ajánlatkérők, amennyiben szükségesnek ítélik, egyéb előírásokat is alkalmazhatnak a 100000 ECU-nél kisebb értékű szerződések esetében, feltéve, hogy ezek a vásárlások nem akadályozzák az (1) és (2) bekezdésben említett szabványok használatát az e bekezdésben említett összegnél nagyobb értékű szerződésekben. Az eltérés szükségességét vagy az e bekezdésben megállapított küszöbértéket az e határozat alkalmazásának kezdetét követő három éven belül felül kell vizsgálni.6. cikkAz e határozatban tárgyalt területek műszaki szabályzatainak kidolgozásakor vagy módosításakor a tagállamok az 5. cikkben említett szabványokra hivatkoznak, amennyiben azok kielégítően megfelelnek a szabályzatban szereplő műszaki előírásoknak.7. cikk(1) Az e határozatban megállapított célkitűzések elérésében és tevékenységek irányításában a Bizottságot egy tanácsadó bizottság, a "Vezető Tisztviselők Információtechnológiai Szabványosítási Csoportja" segíti. A bizottság a tagállamok által kijelölt képviselőkből áll, akik kérhetik szakértők vagy tanácsadók segítségét, elnöke a Bizottság képviselője. Távközlési ügyekben a 86/361/EGK irányelv 5. cikkében említett "Vezető Tisztviselők Távközlési Csoportja" az illetékes bizottság.(2) A Bizottság konzultációt folytat a tanácsadó bizottsággal a közösségi prioritások meghatározása, a mellékletben említett intézkedések végrehajtása, a szabványoknak való megfelelés ellenőrzésével kapcsolatos ügyek intézése, az 5. cikk rendelkezései végrehajtásának ellenőrzése érdekében, valamint az információtechnológia és távközlés területén vagy az azokkal átfedésben levő egyéb területeken történő szabványosítással összefüggő egyéb ügyek esetében. A 8. cikkben említett jelentésről szintén konzultál a bizottsággal.(3) A Bizottság összehangolja a fenti bizottságok tevékenységét a 83/189/EGK irányelv 5. cikkében említett bizottság tevékenységével, különösen ha átfedés lehetséges az egyrészt az e határozat, másrészt az említett irányelv értelmében az európai szabványügyi szervezetekhez benyújtott kérelmek között.(4) Az e határozat végrehajtásával összefüggő bármely kérdés beterjeszthető a bizottság elé az elnök vagy valamely tagállam kérésére.(5) A bizottság évente legalább kétszer ülésezik.(6) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.(7) A bizottság titkársági feladatainak ellátását a Bizottság biztosítja.8. cikkA Bizottság kétévente értékelést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére az információtechnológiai ágazatban végzett szabványosítási tevékenységről. E jelentésnek említenie kell a Közösségben elfogadott végrehajtási intézkedéseket, az elért eredményeket, ezeknek az eredményeknek a közbeszerzési szerződésekben és a nemzeti műszaki szabályokban történő alkalmazását és különösen kiemeli a hitelesítés szempontjából a gyakorlati jelentőségüket.9. cikkEz a határozat nem sérti a 83/189/EGK irányelv és a 86/361/EGK irányelv alkalmazását.10. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napjától számított egy év elteltével kell alkalmazni.11. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 1986. december 22-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Shaw[1] HL C 36., 1986.2.17., 55. o.[2] HL C 303., 1985.11.25., 2. o.[3] HL L 109., 1983.4.26., 8. o.[4] HL L 217., 1986. 8.5., 21. o.[5] HL L 13., 1977.1.15., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETSZABVÁNYOSÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK AZ INFORMÁCIÓTECHNOLÓGIA ÉS A TÁVKÖZLÉS TERÜLETÉN1. Céloka) hozzájárulni a közösségi belső piac integrációjához az információtechnológiai és távközlési ágazatban;b) javítani a közösségi gyártók nemzetközi versenyképességét az elismert európai és nemzetközi szabványok szerint készült berendezések nagyobb közösségi piaci felvételének lehetővé tételével;c) megkönnyíteni az információcserét az egész Közösségben a szabványok hiányából vagy azok pontatlanságából eredő összeférhetetlenségek által előidézett akadályok csökkentése révén;d) a felhasználók igényei figyelembevételének biztosítása azáltal, hogy a felhasználók nagyobb szabadságot élveznek rendszereik összeállításakor megfelelő működési kompatibilitás és következésképpen alacsonyabb költségen elérhető jobb teljesítmény biztosítása révén;e) elősegíteni a szabványok és működési előírások alkalmazását a közbeszerzésekben.2. Az elvégzendő intézkedések és tevékenységek leírása2.1. A munkaprogramok előkészítése és prioritások meghatározásaA munkaprogramok összeállítása és a feladatok prioritásainak kijelölése figyelembe veszi a közösségi követelményeket és e tevékenységek gazdasági következményeit a felhasználók, gyártók és távközlési igazgatóságok szempontjából. Az e szinten elvégzendő feladatok közé tartozhat különösen:2.1.1. részletes információk összegyűjtése a nemzeti és nemzetközi programok alapján, az információk bemutatása az összehasonlító elemzést megkönnyítő formában, valamint a bizottság munkájához szükséges összefoglalók elkészítése;2.1.2. Az információk terjesztése, a követelmények megvizsgálása és egyeztetés az érdekelt felekkel;2.1.3. a munkaprogramok összehangolása a nemzetközi szabványosítási tevékenységekkel;2.1.4. a munkaprogramok irányítása;2.1.5. a tevékenységek végrehajtását és a végrehajtás gyakorlati eredményeit bemutató jelentések elkészítése.2.2. Szabványosítási tevékenységek végrehajtása az információtechnológia területénA munkaprogramok végrehajtása egy sor tevékenység végrehajtását teszi szükségessé, amelyekkel kapcsolatban a felelősség általában a CEN/CENELEC-et és a CEPT-et terheli, és amelyek megfelelnek a szabványok megbízhatósága érdekében elvégzendő tevékenység különböző szakaszainak.E tevékenységek közé tartozik:2.2.1. a nemzetközi szabványok finomítása az információcserének és a rendszerek kompatibilis működésének biztosítására tervezett szabványok működését torzító kétértelműségek és opciók megszüntetése érdekében;2.2.2. a nemzetközi szabványosítási folyamat túlzott lassúsága által indokolt esetekben előszabványok tervezetének elkészítése, vagy nemzetközi szabványok hiányában a Közösségben szükséges szabványok tervezetének elkészítése;2.2.3. a szabványoknak való teljes megfelelés érdekében teljesítendő feltételek meghatározása;2.2.4. a szabványokban található ellenőrzési szabványok vagy ellenőrzési előírások elkészítése, és az eljárások és szerkezetek megszervezése, amelyek lehetővé teszik az ellenőrző laboratóriumok számára a szabványoknak való megfelelés ellenőrzését megfelelően összehangolt alapon.2.3. A távközlési ágazatot érintő tevékenységekA távközlési ágazatot érintő szabványosítási intézkedések két tevékenységtípusba sorolhatók:- hatályos nemzetközi vagy európai szabványokon/előírásokon alapuló működési előírás-tervezetek kidolgozása a nyilvános távközlési hálózatokhoz való hozzáférés eszközei számára a kifejezetten az információtechnológiai rendszerek közötti információ- és adatcserére szolgáló szolgáltatások esetében. Erre a technikai feladatra a távközlési ágazatban végzett összehangoló tevékenységek keretében kerül sor, és e feladat a CEPT hatáskörébe tartozik a 86/361/EGK irányelvben ismertetett eljárásnak megfelelően;- mind az információtechnológia, mind a távközlés területéhez tartozó feladatok esetében fokozott együttműködésre van szükség az illetékes szakmai szervek között (t.i. CEN/CENELEC/CEPT). Olyan fokú együttműködésre van szükség, hogy a szabványokat és működési előírásokat a lehető legtöbb módon és a 83/189/EGK irányelvben ismertetett eljárást követve, összehangoltan lehessen felhasználni.2.4. Kiegészítő intézkedésekA programnak ez a része a következő intézkedéseket tartalmazza:2.4.1. meghatározott metrológiai tevékenységek az alábbiakkal kapcsolatban:- az ellenőrzési és érvényesítési eszközök és hivatalos leírási eljárások kidolgozásának elősegítése,- referenciák alkalmazásának támogatása, különösen a több kombinált szabványon alapuló működési szabványok használatát igénylő alkalmazások esetében;2.4.2. a végfelhasználó számára a szabványok alkalmazására nézve útmutatást nyújtó kézikönyvek elkészítésének támogatása;2.4.3. bemutatók támogatása valamely szabvány alkalmazásának eredményeképpen elért működésbeli kompatibilitás tekintetében. E tevékenység fő célja, hogy a 2.4.1. pontban meghatározott ellenőrző és metrológiai eszközöket különböző projektekben hozzáférhetővé tegye, és biztosítsa a fejlesztési szabványokkal végzett kísérletezést;2.4.4. olyan intézkedések támogatása, amelyek meghaladják az ipari szabványosítás kereteit, sajátos szakmai ágazatokban kötött egyezményektől függenek, és hozzájárulnak a hatékony információcseréhez (utazási irodák ügyletei, pénzügyi tranzakciók automatizálása, vámokmányok számítógépesítése, robotika, irodai automatizálás, mikroszámítógépek stb.);2.4.5. A kifejezetten az információtechnológiai szabványosításra vonatkozó tanulmányok és projektek.3. A szabványok közbeszerzésekben történő alkalmazásával összefüggő intézkedésekA szabványok és műszaki előírások gyors alkalmazását biztosító leghatékonyabb módszerek meghatározása e határozat keretében, megfelelő kapcsolatot biztosítva a 77/62/EGK irányelv [1] hatálya alá tartozó tevékenységekkel.[1] HL L 13., 1977.1.15., 1. o.--------------------------------------------------


title: 2007/317/EK: A Tanács határozata ( 2007. április 16. ) az 1995-ös Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának a tekintetében a Közösség nevében a Nemzetközi Gabonatanácsban elfogadandó álláspont kialakításáról

text:
               9.5.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 119/30

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. április 16.)
   az 1995-ös Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának a tekintetében a Közösség nevében a Nemzetközi Gabonatanácsban elfogadandó álláspont kialakításáról
   (2007/317/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:
   Az 1995-ös Gabonakereskedelmi Egyezményt a Közösség a 96/88/EK tanácsi határozattal (1) kötötte meg, és azóta az egyezmény időbeli hatályát rendszeresen meghosszabbították további kétéves időszakokra. Az egyezmény hatályát legutóbb 2005. júniusában hosszabbította meg a Nemzetközi Gabonatanács határozata a 2007. június 30-ig terjedő időszakra. A Közösségnek érdekében áll az egyezmény időbeli hatályának újbóli meghosszabbítása. Ezért a Bizottságot, amely a Nemzetközi Gabonatanácsban a Közösséget képviseli, fel kell hatalmazni arra, hogy a hosszabbítás mellett szavazzon,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Közösség a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselt álláspontjának megfelelően az 1995-ös Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának egy újabb, két évig terjedő időszakra történő meghosszabbítása mellett szavaz.
   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezt az álláspontot képviselje a Nemzetközi Gabonatanácsban.

      Kelt Luxembourgban, 2007. április 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         H. SEEHOFER

      (1)  HL L 21., 1996.1.27., 47. o.


title: 2012/760/EU: A Tanács határozata ( 2012. december 6. ) a Régiók Bizottsága egy német tagjának és egy német póttagjának kinevezéséről

text:
               8.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 336/82

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. december 6.)
   a Régiók Bizottsága egy német tagjának és egy német póttagjának kinevezéséről
   (2012/760/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a német kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

               (2)

               Heinz MAURUS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

               (3)

               Ekkehard KLUG hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Anke SPOORENDONK, Ministerin für Justiz, Kultur und Europa;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Eberhard SCHMIDT-ELSAESSER, Staats-sekretär.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. december 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. CHARALAMBOUS

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.