title: 2013/156/EU: A Tanács határozata ( 2013. március 21. ) az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               27.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 87/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. március 21.)
   az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2013/156/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2011. december 19-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról. A tárgyalások sikeresen lezárultak és az Európai Unió és az Örményország közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodást (a megállapodás) 2012. október 18-án parafálták.

               (2)

               Az Európai Unió nevében alá kell írnia a megállapodást, annak megkötésére is figyelemmel.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodást (1) az Unió nevében jóváhagyja, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására feljogosított személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. március 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. HOGAN

      (1)  A megállapodás szövegének kihirdetésére a megkötéséről szóló határozattal együtt kerül sor.


title: 2005/518/EK: A Tanács határozata (2004. november 22.) az Európai Közösség és Bosznia és Hercegovina közötti, a Bosznia és Hercegovinának a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló keretmegállapodás aláírásáról

text:
               22.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 192/8

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. november 22.)
   az Európai Közösség és Bosznia és Hercegovina közötti, a Bosznia és Hercegovinának a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló keretmegállapodás aláírásáról
   (2005/518/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 13., 71., 80., 95., 127., 137., 149., 150., 151., 152., 153., 157., 166., 175., 280. és 308. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)(2)

               A Bizottság a Közösség nevében lefolytatta a tárgyalásokat Bosznia és Hercegovinával a Bosznia és Hercegovinának a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló keretmegállapodásról.Egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel, a 2004. szeptember 30-án parafált egyezményt alá kellene írni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   Egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel, a Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Közösség és Bosznia és Hercegovina közötti, a Bosznia és Hercegovinának a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló keretmegállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. R. BOT

   KERETMEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és Bosznia és Hercegovina között, Bosznia és Hercegovinának a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről
   Egyrészről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban „a Közösség”,
   másrészről
   BOSZNIA ÉS HERCEGOVINA,
   a továbbiakban együtt: „a Szerződő Felek”
   MIVEL:

               (1)

               Az Európai Tanács 2002. decemberi koppenhágai ülésén megerősítette a nyugat-balkáni országok, mint potenciális tagjelöltek európai perspektíváit és biztosította őket elkötelezettségéről az Európai Unióhoz való közeledésre irányuló erőfeszítéseik támogatásában.

               (2)

               Az Európai Tanács 2003. júniusi thesszaloniki ülésén elismerte, hogy a stabilizációs és társulási folyamat keretet képez a nyugat-balkáni országok Európához vezető útja során egészen jövőbeli csatlakozásukig, valamint helyeselte a „Thesszaloniki Cselekvési Program a Nyugat-Balkánra: az európai integráció útján”-t, amelynek célja a bővítés során szerzett tapasztalatok alapján az EU és a Nyugat-Balkán közötti kiváltságos kapcsolatok további erősítése.

               (3)

               A Thesszaloniki Cselekvési Program a nyugat-balkáni országokat a közösségi programokban és ügynökségekben való részvételre ösztönzi a tagjelölt országok részvételéhez meghatározott elveknek megfelelően, amelyek arra irányulnak, hogy az érintett országokat és azok népeit megismertessék az EU politikáival és munkamódszereivel, így erősebb kötődést alakítanak ki az EU-val, és ösztönzést kapnak az európai integrációhoz vezető úton.

               (4)

               Bosznia és Hercegovina hangot adott több közösségi programban való részvételi igényének.

               (5)

               Bosznia és Hercegovinának az egyes programokban való részvételére vonatkozó egyedi szabályokat és feltételeket, nevezetesen a pénzügyi hozzájárulást a Közösségek nevében eljáró Európai Közösségek Bizottsága, valamint Bosznia és Hercegovina közötti megállapodás keretében kell meghatározni,

         A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Bosznia és Hercegovina az alábbi közösségi programokban vehet részt:

               1.

               Az I. mellékletben felsorolt, folyamatban lévő közösségi programokban, amelyekben ezen megállapodás (a továbbiakban „a megállapodás”) hatálybalépésétől számítva Bosznia és Hercegovina is részt vehet.

               2.

               A megállapodás hatálybalépését követően létrehozott vagy megújított közösségi programokban, amelyek Bosznia és Hercegovina részvételét előirányozó bevezető rendelkezést tartalmaznak.

         2. cikk
   Bosznia és Hercegovina az Európai Unió általános költségvetéséhez pénzügyi hozzájárulást nyújt, azoknak a konkrét programoknak megfelelően, amelyekben részt vesz.
   3. cikk
   Bosznia és Hercegovina képviselői a Bosznia és Hercegovinát érintő pontokat illetően megfigyelőként részt vehetnek a Bosznia és Hercegovina által pénzügyileg támogatott programok felügyeletéért felelős irányítóbizottságokban.
   4. cikk
   A Bosznia és Hercegovina résztvevői által benyújtott projektekre és kezdeményezésekre, amennyire lehetséges, a tagállamokra érvényesülőkkel azonos feltételek, szabályok és eljárások vonatkoznak.
   5. cikk
   Bosznia és Hercegovinának az egyes programokban való részvételére vonatkozó egyedi kikötéseket és feltételeket, nevezetesen a fizetendő pénzügyi hozzájárulást a Közösség nevében eljáró Bizottság, valamint Bosznia és Hercegovina közötti megállapodás határozza meg szándéknyilatkozat formájában.
   Amennyiben Bosznia és Hercegovina – a legutóbb a 2001. december 10-i 2415/2001/EK tanácsi rendelettel módosított, Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtandó támogatásról szóló, 2000. december 5-i 2666/2000/EK tanácsi rendelet értelmében vagy hasonló, Bosznia és Hercegovinának közösségi külső segítségnyújtást biztosító később elfogadott rendelet értelmében – közösségi külső segítségnyújtásért folyamodik, a közösségi támogatás Bosznia és Hercegovina általi felhasználásának feltételeit egy finanszírozási megállapodásban fogják meghatározni.
   6. cikk
   A szándéknyilatkozat a Közösség pénzügyi szabályzatával összhangban előírja, hogy az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és az Európai Közösségek Számvevőszéke részéről vagy azok felhatalmazása alapján pénzügyi vagy elszámolási ellenőrzésekre kerül sor.
   Részletes rendelkezések kerülnek meghatározásra a pénzügyi és elszámolási ellenőrzéseket, közigazgatási intézkedéseket, bírságokat és pénzbeszedéseket illetően, amelyek az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék számára egyenlő jogköröket biztosítanak azokkal a jogkörökkel, amelyekkel a Közösség területén letelepedett kedvezményezettekkel vagy ajánlattevőkkel szemben rendelkeznek.
   7. cikk
   Ez a megállapodás határozatlan időtartamra szól.
   Ezt a megállapodást bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton történő értesítéssel bármikor felmondhatja. A megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével megszűnik.
   8. cikk
   Mindkét szerződő fél legkésőbb három évvel a megállapodás hatálybalépése után, és azt követően háromévente felülvizsgálja a megállapodás végrehajtását Bosznia és Hercegovina egy vagy több közösségi programban való tényleges részvétele alapján.
   9. cikk
   Ezt a megállapodást alkalmazni kell egyrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területeken, a Szerződésben rögzített feltételek szerint, másrészről Bosznia és Hercegovina területén.
   10. cikk
   Ez a megállapodás az utolsó olyan írásbeli értesítés diplomáciai úton történő beérkezésének napján lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek értesítik egymást az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárás befejezéséről.
   11. cikk
   (1)   Ez a megállapodás két-két eredeti példányban, angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és Bosznia és Hercegovina hivatalos nyelvein készült.
   (2)   Mihelyt az Európai Unió intézményei kötelesek lesznek az Európai Unió Hivatalos Lapjában az összes jogi aktust máltai nyelven közzétenni, e megállapodás két példányban máltai nyelven is el fog készülni.
   (3)   A szöveg mindegyik nyelvi változata egyaránt hiteles.

      Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.
      V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.
      Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.
      Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.
      Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.
      V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.
      V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.
      Sastavljeno u Briselu, dana 22.11.2004.
      Sačinjeno u Briselu, dana 22.11.2004.
      Састављено у Бриселу, дана 22.11.2004.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenstvi
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar
         Za Europsku zajednicu
         Za Europsku zajednicu
         За Европску зajедницу

         Za Vijeće ministara Bosne i Hercegovine
         Za Vijeće ministara Bosne i Hercegovine
         За Савjет министара Босне и Херцеговине

   MELLÉKLET
   AZ I. CIKKBEN EMLÍTETT, FOLYAMATBAN LÉVŐ KÖZÖSSÉGI PROGRAMOK LISTÁJA

               —

               A megkülönböztetés elleni küzdelem (2001–2006) (1)

               —

               A társadalmi kirekesztés elleni küzdelem (2002–2006) (2)

               —

               A fogyasztóvédelmi politikát támogató közösségi cselekvések (2004–2007) (3)

               —

               Az oktatás és képzés területén európai szinten tevékenykedő szervezetek fejlesztésére irányuló közösségi cselekvési program (2004–2006) (4)

               —

               Közösségi cselekvési program az aktív európai polgárság előmozdítására (2004–2006) (5)

               —

               Közösségi cselekvés a közegészségügy területén (2003–2008) (6)

               —

               Kultúra 2000 (2000–2006) (7)

               —

               Vám (2003–2007) (8)

               —

               Daphne II. (2004–2008) (9)

               —

               eContent Plus (2004–2008) (10)

               —

               eLearning (2004–2006) (11)

               —

               Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

               —

               Fiscalis (2003–2007) (13)

               —

               A nemek közötti esélyegyenlőség (2001–2006) (14)

               —

               Hercule (2004–2006) (15)

               —

               Intelligens Energia – Európa (2003–2006) (16)

               —

               Life (2000–2006) (17)

               —

               Leonardo da Vinci II. (2000–2006) (18)

               —

               Marco Polo (2003–2010) (19)

               —

               Media Plus (20)/Media Training (21) (2001–2006)

               —

               Safer Internet plus (2005–2008) (22)

               —

               6. Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram (2002–2006) (23)

               —

               Socrates II. (2000–2006) (24)

               —

               Ifjúság (2000–2006) (25)

      (1)  Vö. A megkülönböztetés elleni küzdelem közösségi intézkedési programjának (2001-től 2006-ig) létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/750/EK tanácsi határozat (HL L 303., 2000.12.2., 23. o.).

      (2)  Vö. A tagállamok társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló együttműködése ösztönzésére szolgáló közösségi cselekvési programról szóló, 2001. december 7-i 50/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 10., 2002.1.12., 1. o.).

      (3)  Vö. A 2004–2007. évekre vonatkozóan a fogyasztóvédelmi politikát támogató közösségi cselekvések finanszírozását szolgáló általános keret létrehozásáról szóló, 2003. december 8-i 20/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 5., 2004.1.9., 1. o.).

      (4)  Vö. Az oktatás és képzés területén európai szinten tevékenykedő szervezetek fejlesztésére irányuló közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 791/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 138., 2004.4.30., 31. o.).

      (5)  Vö. Az aktív európai polgárság (társadalmi részvétel) előmozdítására irányuló közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. január 26-i 2004/100/EK tanácsi határozat (HL L 30., 2004.2.4., 6. o.).

      (6)  Vö. A közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 271., 2002.10.9., 1. o.).

      (7)  Vö. A Kultúra 2000 program létrehozásáról szóló, 2000. február 14-i 508/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 63., 2000.3.10., 1. o.) és a Kultúra 2000 program létrehozásáról szóló 508/2000/EK határozat módosításáról szóló, 2004. március 31-i 626/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 99., 2004.4.3., 3. o.).

      (8)  Vö. A közösségi vámügyi cselekvési program (Vám 2007) elfogadásáról szóló, 2003. február 11-i 253/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 36., 2003.2.12., 1. o.).

      (9)  Vö. A gyermekek, fiatalok és nők elleni erőszak megelőzésére és legyőzésére, valamint az áldozatok és a kockázati tényezőknek kitett csoportok védelmére irányuló közösségi fellépési program (Daphne II. program) (2004–2008) elfogadásáról szóló, 2004. április 21-i 803/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 143., 2004.4.30., 1. o.).

      (10)  Elfogadás folyamatban. Vö. COM(2004) 96 végleges, 2004/0025 (COD).

      (11)  Vö. Az információs és kommunikációs technológia (IKT) európai oktatási és szakképzési rendszerekbe történő hatékony integrálására irányuló többéves (2004–2006) program (eLearning program) elfogadásáról szóló, 2003. december 5-i 2318/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 345., 2003.12.31., 9. o.).

      (12)  Vö. Harmadik országokkal való együttműködés révén a felsőoktatásban a minőség javítására és az interkulturális megértés támogatására irányuló program (Erasmus Mundus) (2004–2008) létrehozásáról szóló, 2003. december 5-i 2317/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 345., 2003.12.31., 1. o.).

      (13)  Vö. A belső piac adózási rendszerei működésének javítását célzó közösségi program (Fiscalis program 2003–2007) elfogadásáról szóló, 2002. december 3-i 2235/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 341., 2002.12.17., 1. o.).

      (14)  Vö. A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó közösségi keretstratégiához kapcsolódó cselekvési program (2001–2005) létrehozásáról szóló, 2000. december 20-i 2001/51/EK tanácsi határozat (HL L 17., 2001.1.19., 22. o.).

      (15)  Vö. A közösségi pénzügyi érdekek védelmének területén való tevékenységek támogatására irányuló közösségi cselekvési program (Hercule program) létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 804/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 143., 2004.4.30., 9. o.).

      (16)  Vö. Az energia területén többéves cselekvési program, az „Intelligens Energia – Európa” (2003–2006) elfogadásáról szóló, 2003. június 26-i 1230/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 176., 2003.7.15., 29. o.).

      (17)  Vö. A 1682/2004/EK rendelettel (HL L 308., 2004.10.5., 1. o.) módosított, a környezetvédelmi célú pénzügyi eszközről (LIFE) szóló, 2000. július 17-i 1655/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 192., 2000.7.28., 1. o.).

      (18)  Vö. A „Leonardo da Vinci” közösségi szakképzési akcióprogram második fázisának elindításáról szóló, 1999. április 26-i 1999/382/EK tanácsi határozat (HL L 146., 1999.6.11., 33. o.).

      (19)  Vö. Az árufuvarozási rendszer környezeti teljesítményjavításának közösségi pénzügyi támogatásáról (Marco Polo program) szóló, 2003. július 22-i 1382/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 196., 2003.8.2., 1. o.).

      (20)  Vö. Az Európai Parlament és Tanács 2004. április 29-i 846/2004/EK határozatával (HL L 157., 2004.4.30., 4. o.) módosított, az európai audiovizuális alkotások fejlesztését, forgalmazását és promócióját előmozdító program végrehajtásáról (MEDIA Plus – Fejlesztés, forgalmazás és promóció) (2001–2005) szóló, 2000. december 20-i 2000/821/EK tanácsi határozat (HL L 336., 2000.12.30., 82. o.) és annak helyesbítése (HL L 13., 2001.1.17., 34. o.).

      (21)  Vö. A 845/2004/EK határozattal (HL L 157., 2004.4.30., 1. o.) módosított, 2001. január 19-i 163/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 26., 2001.1.27., 1. o.).

      (22)  Elfogadás folyamatban. Vö. COM(2004) 91 végleges, 2004/0023 (COD).

      (23)  Vö. Az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozását és az innovációt előmozdító hatodik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramjáról (2002–2006) szóló, 2002. június 27-i 1513/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 232., 2002.8.29., 1. o.).

      (24)  Vö. A „Socrates” közösségi oktatási cselekvési program második szakaszának elindításáról szóló, 2000. január 24-i 253/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 28., 2000.2.3., 1. o.).

      (25)  Vö. Az „Ifjúság” közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2000. április 13-i 1031/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 117., 2000.5.18., 1. o.).


title: 2008/127/EK: A Tanács határozata ( 2007. november 13. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, Montenegró közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló 8. jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáról

text:
               19.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 43/9

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2007. november 13.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, Montenegró közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló 8. jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáról
   (2008/127/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 310. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első és második mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) – annak későbbi megkötésére is figyelemmel – 2007. október 15-én aláírták.

               (2)

               Montenegró vonatkozásában a megállapodás 8. jegyzőkönyve lényegét tekintve átveszi az Európai Közösség és Szerbia és Montenegró közötti, a Szerbia és Montenegrónak a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elveket meghatározó keretmegállapodás (1) tartalmát, amely keretmegállapodást a Tanács a 2005/527/EK határozatával (2) kötött meg.

               (3)

               Montenegró függetlenségére tekintettel e keretmegállapodás többé nem alkalmazandó Montenegróra. Montenegró számára azonban az összes többi nyugat-balkáni országhoz hasonlóan továbbra is biztosítani kell a lehetőséget, hogy részt vehessen közösségi programokban.

               (4)

               Ennélfogva a megállapodás 8. jegyzőkönyvét ideiglenesen alkalmazni kell, amíg a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások le nem zárulnak,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Közösség és a Montenegrói Köztársaság közötti, levélváltás formájában létrejött megállapodás, amely lehetővé teszi az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, Montenegró közösségi programokban való részvételének általános elveiről szóló 8. jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazását, a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   A levélváltás formájában létrejött megállapodás és a 8. jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a levélváltás formájában létrejött megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

      Kelt Brüsszelben, 2007. november 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  HL L 192., 2005.7.22., 29. o.

      (2)  HL L 192., 2005.7.22., 84. o.
    ---documentbreak---

               19.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 43/11

         MEGÁLLAPODÁS
   levélváltás formájában az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, Montenegró közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló 8. jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáról
   Uram!
   Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatom a 2007. október 15-én aláírt, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra és különösen annak a Montenegró közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló 8. jegyzőkönyvére.
   Megtiszteltetés számomra Önnek javasolni, hogy az Európai Közösség és a Montenegrói Köztársaság a mai naptól kezdve az említett stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazza a Montenegró közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló 8. jegyzőkönyvet.
   Megtiszteltetés számomra Önnek javasolni, hogy a Szerződő Felek a stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépéséig a 8. jegyzőkönyv 7. cikkében foglalt feltételektől eltérve, végezzék el az említett jegyzőkönyv végrehajtásának felülvizsgálatát.
   Amennyiben a fentiek elfogadhatók a Montenegrói Köztársaság számára, úgy ez a levél és a megerősítés együtt megállapodást hoz létre az Európai Közösség és Montenegrói Köztársaság között.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

      az Európai Közösség nevében
      Съставено в Брюксел на
      Hecho en Bruselas, el
      V Bruselu dne
      Udfærdiget i Bruxelles den
      Geschehen zu Brüssel am
      Brüssel,
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις
      Done at Brussels,
      Fait à Bruxelles, le
      Fatto a Bruxelles, addì
      Briselē,
      Priimta Briuselyje
      Kelt Brüsszelben,
      Magħmula fi Brussell,
      Gedaan te Brussel,
      Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
      Feito em Bruxelas,
      Încheiat la Bruxelles,
      V Bruseli
      V Bruslju,
      Tehty Brysselissä
      Utfärdat i Bryssel den
      Sačinjeno u Briselu

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         Za Evropsku Zajednicu

      MELLÉKLET
      8.   JEGYZŐKÖNYV
      MONTENEGRÓ KÖZÖSSÉGI PROGRAMOKBAN VALÓ RÉSZVÉTELÉRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS ELVEKRŐL
      1. cikk
      Montenegró részt vehet a következő közösségi programokban:

                  a)

                  az Európai Közösség és Szerbia és Montenegró között, Szerbia és Montenegrónak a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló keretmegállapodás (1) mellékletében felsorolt programok;

                  b)

                  a 2005. július 27. után létrehozott vagy megújított programok, amelyek Montenegró részvételét előirányzó bevezető rendelkezést tartalmaznak.

            2. cikk
      Montenegró az Európai Unió általános költségvetéséhez pénzügyi hozzájárulást nyújt, azoknak a konkrét programoknak megfelelően, amelyekben részt vesz.
      3. cikk
      Montenegró képviselői a Montenegrót érintő pontokat illetően megfigyelőként részt vehetnek a Montenegró által pénzügyileg támogatott programok felügyeletéért felelős irányítóbizottságokban.
      4. cikk
      A Montenegró résztvevői által benyújtott projektekre és kezdeményezésekre, amennyire lehetséges, ugyanazon feltételek, szabályok és eljárások vonatkoznak, mint a tagállamokra.
      5. cikk
      Montenegrónak az egyes programokban való részvételére vonatkozó kikötéseket és feltételeket, különösen a fizetendő pénzügyi hozzájárulást a Közösség nevében eljáró Európai Bizottság, valamint Montenegró közötti megállapodás határozza meg egyetértési nyilatkozat formájában.
      Amennyiben Montenegró az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet (2) értelmében vagy Montenegrónak közösségi külső segítségnyújtást biztosító, a jövőben elfogadásra kerülő hasonló rendelet értelmében közösségi külső segítségnyújtást kér, a közösségi támogatás Montenegró általi felhasználásának feltételeit egy finanszírozási megállapodásban határozzák meg.
      6. cikk
      Az egyetértési nyilatkozat a Közösség pénzügyi szabályzatával összhangban előírja, hogy az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Közösségek Számvevőszéke részéről vagy azok felhatalmazása alapján pénzügyi vagy elszámolási ellenőrzésekre kerül sor.
      Részletes rendelkezéseket kell meghatározni a pénzügyi és elszámolási ellenőrzéseket, közigazgatási intézkedéseket, bírságokat és pénzbeszedéseket illetően, amelyek az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék számára egyenlő jogköröket biztosítanak azokkal a jogkörökkel, amelyekkel a Közösség területén letelepedett kedvezményezettekkel vagy ajánlattevőkkel szemben rendelkeznek.
      7. cikk
      A Stabilizációs és Társulási Tanács legkésőbb három évvel e megállapodás hatálybalépése után, és azt követően háromévente felülvizsgálhatja a jegyzőkönyv végrehajtását Montenegró egy vagy több közösségi programban való tényleges részvétele alapján.

   Uram!
   Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom mai levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

      „Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatom a 2007. október 15-én aláírt, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra és különösen annak a Montenegró közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló 8. jegyzőkönyvére.
      Megtiszteltetés számomra Önnek javasolni, hogy az Európai Közösség és a Montenegrói Köztársaság a mai naptól kezdve az említett stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazza a Montenegró közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elvekről szóló 8. jegyzőkönyvet.
      Megtiszteltetés számomra Önnek javasolni, hogy a Szerződő Felek a stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépéséig a 8. jegyzőkönyv 7. cikkében foglalt feltételektől eltérve, végezzék el az említett jegyzőkönyv végrehajtásának felülvizsgálatát.
      Amennyiben a fentiek elfogadhatók a Montenegrói Köztársaság számára, úgy ez a levél és a megerősítés együtt megállapodást hoz létre az Európai Közösség és Montenegrói Köztársaság között.”

   Van szerencsém megerősíteni azt, hogy a Montenegrói Köztársaság egyetért az Ön levelében foglaltakkal.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

      a Montenegrói Köztársaság nevében
      Sačinjeno u Briselu
      Съставено в Брюксел на
      Hecho en Bruselas, el
      V Bruselu dne
      Udfærdiget i Bruxelles, den
      Geschehen zu Brüssel am
      Brüssel,
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις
      Done at Brussels,
      Fait à Bruxelles, le
      Fatto a Bruxelles, addì
      Briselē,
      Priimta Briuselyje
      Kelt Brüsszelben,
      Magħmula fi Brussell,
      Gedaan te Brussel,
      Sporzÿdzono w Brukseli, dnia
      Feito em Bruxelas,
      Încheiat la Bruxelles,
      V Bruseli
      V Bruslju,
      Tehty Brysselissä
      Utfärdat i Bryssel den

         Za Republiku Crnu Goru
         За Република Черна гора
         Por la República de Montenegro
         Za Republiku Černá Hora
         For Republikken Montenegro
         Für die Republik Montenegro
         Montenegro Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Μαυροβουνίου
         For the Republic of Montenegro
         Pour la République du Monténégro
         Per la Repubblica del Montenegro
         Melnkalnes Republikas vārdā
         Juodkalnijos Respublikos vardu
         A Montenegrói Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Montenegro
         Voor de Republiek Montenegro
         W imieniu Republiki Czarnogóry
         Pela República do Montenegro
         Pentru Republica Muntenegru
         Za Čiernohorskú republiku
         Za Republiko Črno goro
         Montenegron tasavallan puolesta
         För Republiken Montenegro

      (1)  HL L 192., 2005.7.22., 29. o.

      (2)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.


title: 2010/321/: A Tanács határozata ( 2010. június 7. ) a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról

text:
               11.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 145/12

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. június 7.)
   a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról
   (2010/321/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 48. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával és (8) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) a halászati ágazatban végzett munkáról szóló 188. sz. egyezményét (a továbbiakban: az egyezmény) 2007. június 14-én fogadták el az ILO Genfben tartott Nemzetközi Munkaügyi Konferenciáján, amelyen az Európai Unió összes tagállamának küldöttsége az elfogadás mellett szavazott.

               (2)

               Az egyezmény a halászati ágazatban jelentős nemzetközi szintű előrelépést jelent, mivel elősegíti a halászok megfelelő munkakörülményeinek kialakítását és tisztességesebb versenyfeltételeket teremt a halászhajó-tulajdonosok számára, ezért kívánatos, hogy rendelkezéseit a lehető legkorábbi időponttól alkalmazzák.

               (3)

               Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság, az Európai Uniónak a mind az Európai Unión belüli és mind azon kívüli tisztességes munkafeltételek elősegítésére irányuló erőfeszítéseihez való hozzájárulásként ösztönzik az ILO által korszerűnek minősített nemzetközi munkaügyi egyezmények megerősítését.

               (4)

               Az ILO alapokmányával összhangban bármely egyezménynek vagy ajánlásnak a konferencia által történő elfogadása, vagy bármilyen egyezmény valamely tag általi ratifikálása semmi esetre sem lehet befolyással bármely olyan törvényre, döntésre, szokásra vagy megállapodásra, amely kedvezőbb feltételeket biztosít az érintett munkavállalóknak annál, mint amelyek az egyezményben vagy ajánlásban vannak előírva.

               (5)

               Az egyezmény egyes rendelkezései a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának tekintetében az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

               (6)

               Az Unió nem erősítheti meg az egyezményt, mivel annak részes felei kizárólag államok lehetnek.

               (7)

               A Tanácsnak ezért az Unió működéséről szóló 48. cikke alapján fel kell hatalmaznia a tagállamokat – melyeket kötnek a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló uniós szabályok –, hogy az Unió érdekében, az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően erősítsék meg az egyezményt,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A tagállamok felhatalmazást kapnak az ILO 2007. június 14-én elfogadott, 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének – az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó részek tekintetében történő – megerősítésére.
   2. cikk
   A tagállamoknak meg kell tenniük azokat a lépéseket, amelyek az egyezményt megerősítő okiratok minél hamarabbi, lehetőleg 2012. december 31-ig a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójánál történő letétbe helyezéséhez szükségesek. A Tanács 2012 januárjáig felülvizsgálja a megerősítés folyamatának előrehaladását.
   3. cikk
   E határozat címzettjei a tagállamok.

      Kelt Luxembourgban, 2010. június 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. CORBACHO

      (1)  A 2010. május 5-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), amely a 2009. január 14-i (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) véleményt erősítette meg.


title: A Tanács 2008/669/KKBP határozata ( 2008. június 16. ) az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató európai uniós misszió jogállásáról szóló megállapodás megkötéséről

text:
               14.8.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 219/65

         A TANÁCS 2008/669/KKBP HATÁROZATA
   (2008. június 16.)
   az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató európai uniós misszió jogállásáról szóló megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. november 19-én úgy vélte, hogy a bissau-guineai biztonsági ágazat reformja (SSR) terén az európai biztonság- és védelempolitikai (EBVP) fellépés megfelelő lenne, összhangban állna az Európai Fejlesztési Alappal és az egyéb közösségi tevékenységekkel, valamint kiegészítené azokat.

               (2)

               A 2007 októberében létrehozott második uniós tényfeltáró missziót követően 2007. december 10-én a Tanács jóváhagyta a Bissau-Guinea biztonsági ágazatának reformját támogató lehetséges EBVP-fellépésre vonatkozó általános koncepciót.

               (3)

               A Tanács 2008. február 12-én elfogadta az Európai Uniónak a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató missziójáról (EU SSR GUINEA-BISSAU) szóló 2008/112/KKBP együttes fellépést (1).

               (4)

               Az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság között folytatott tárgyalások eredményeként megállapodás született a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató európai uniós misszió jogállásáról.

               (5)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató európai uniós misszió jogállásáról szóló megállapodás az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz (2).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személyt vagy személyeket (3).
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. június 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. RUPEL

      (1)  HL L 40., 2008.2.14., 11. o.

      (2)  Lásd a Hivatalos Lap 66. oldalát.

      (3)  A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
    ---documentbreak---

               14.8.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 219/66

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság között a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató európai uniós misszió jogállásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: EU,
   egyrészről, és
   a BISSAU-GUINEAI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: a fogadó állam,
   másrészről,
   a továbbiakban együttesen: a Felek,
   FIGYELEMBE VÉVE AZ ALÁBBIAKAT:
   a Javier Solana főtitkár/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője és João Bernardo Vieira, a Bissau-guineai Köztársaság elnöke közötti, a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató esetleges európai uniós misszióról szóló levélváltás,
   az Európai Uniónak a Bissau-guineai Köztársaság biztonsági ágazatának reformját támogató missziójáról (EU SSR GUINEA-BISSAU) szóló, 2008. február 12-i 2008/112/KKBP tanácsi együttes fellépés (1),
   e megállapodás nem érinti a Felek nemzetközi megállapodások és más, nemzetközi bíróságok létrehozásáról szóló okiratok – beleértve a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmányát – szerinti jogait és kötelezettségeit,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Hatály és fogalommeghatározások
   (1)   Ezt a megállapodást az Európai Unió missziójára és annak személyi állományára kell alkalmazni.
   (2)   Ezt a megállapodást kizárólag a fogadó állam területén kell alkalmazni.
   (3)   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               „EU SSR Guinea-Bissau”: európai uniós misszió a fogadó államban, amelyet a 2008/112/KKBP együttes fellépése hozott létre, beleértve a missziónak a fogadó állam területén telepített, az EU SSR Guinea-Bissauhoz tartozó összetevőit, erőit, egységeit, parancsnokságait és személyi állományát;

               b)

               „misszióvezető”: az EU SSR Guinea-Bissau irányítására az Európai Unió Tanácsa által kinevezett misszióvezető;

               c)

               „az EU SSR személyi állománya”: a misszióvezető, az EU tagállamai és intézményei, valamint az EU SSR Guinea-Bissauban való részvételre az EU által felkért EU-n kívüli államok által kirendelt személyi állomány, az EU SSR Guinea-Bissau által szerződéses alapon toborzott nemzetközi személyzet, akiket a misszió előkészítésére, támogatására és végrehajtására alkalmaznak, valamint a misszió keretében valamelyik küldő állam vagy EU-intézmény számára missziót teljesítő személyi állomány. A kereskedelmi beszállítók és a helyi személyzet nem tartozik ide;

               d)

               „parancsnokság”: az EU SSR Guinea-Bissau bissaui főparancsnoksága;

               e)

               „küldő állam”: bármely EU-tagállam vagy EU-n kívüli állam, amely az EU SSR Guinea-Bissau számára személyi állományt rendelt ki;

               f)

               „létesítmények”: az EU SSR Guinea-Bissau tevékenységeinek végzéséhez, valamint az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának elszállásolásához szükséges épületek, helyiségek és földterület;

               g)

               „helyi személyzet”: a fogadó államban állampolgársággal vagy állandó lakóhellyel rendelkező személyzet.

         2. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   Az EU SSR Guinea-Bissau és az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya tiszteletben tartja a fogadó állam törvényeit és rendeleteit, és tartózkodik a misszió célkitűzéseivel összeegyeztethetetlen bármely fellépéstől vagy tevékenységtől.
   (2)   Az EU SSR Guinea-Bissau e megállapodás szerinti feladatainak végrehajtása tekintetében autonómiát élvez. A fogadó állam tiszteletben tartja az EU SSR Guinea-Bissau egységes és nemzetközi jellegét.
   (3)   A misszióvezető rendszeresen tájékoztatja a fogadó állam kormányát a fogadó állam területén állomásozó EU SSR Guinea-Bissau személyi állomány létszámáról.
   3. cikk
   Azonosítás
   (1)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának tagjait EU SSR Guinea-Bissau személyazonosító kártyával látják el és azonosítják, amelyet állandóan magukkal kell hordaniuk. A fogadó állam illetékes hatóságai részére át kell adni az EU SSR Guinea-Bissau személyazonosító kártya egy mintapéldányát.
   (2)   Az EU SSR Guinea-Bissau járműveit és más közlekedési eszközeit megkülönböztető EU SSR Guinea-Bissau azonosító jelzéssel és/vagy rendszámtáblával kell ellátni, amelyről a fogadó állam illetékes hatóságait tájékoztatni kell.
   (3)   Az EU SSR Guinea-Bissaunak jogában áll az EU-lobogót a főparancsnokság épületén, illetve másutt elhelyezni, a misszióvezető döntése alapján magában vagy a fogadó állam lobogójával együtt. Az EU SSR Guinea-Bissaut alkotó nemzeti egységek nemzeti zászlói vagy jelvényei a misszióvezető döntése szerint feltüntethetők az EU SSR Guinea-Bissau helyiségeiben, járművein és egyenruháin.
   4. cikk
   Határátlépés és mozgás a fogadó állam területén
   (1)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya, eszközei és közlekedési eszközei a hivatalos határátkelőhelyeken, tengeri kikötőkön és nemzetközi légifolyosókon keresztül lépik át a fogadó fél határát.
   (2)   A fogadó fél elősegíti az EU SSR Guinea-Bissau és az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának a fogadó állam területére történő belépését, illetve a terület elhagyását. A fogadó állam területére történő belépés és a terület elhagyása során történő útlevél-ellenőrzést kivéve, az EU SSR Guinea-Bissau – missziós tagságról szóló igazolással rendelkező – személyi állománya mentes az útlevél-, vámellenőrzési, vízum- és bevándorlási szabályok, illetve a bevándorlási vizsgálat bármely formája alól a fogadó állam területén.
   (3)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya mentes a fogadó állam külföldiek nyilvántartására és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezései alól, de nem szerez jogot állandó tartózkodásra vagy lakóhelyre a fogadó állam területén.
   (4)   Az EU SSR Guinea-Bissau eszközei és közlekedési eszközei a fogadó állam területére a misszió érdekében történő belépéskor, az azon való áthaladáskor, illetve az onnan történő kilépéskor mentesülnek a leltár vagy más vámokmány bemutatása és minden más vizsgálat követelménye alól.
   (5)   A misszió támogatására használt járművek és légi járművek mentesek a helyi engedélyezési vagy nyilvántartási kötelezettségek alól. A vonatkozó nemzetközi szabványokat és szabályozásokat továbbra is alkalmazni kell. Szükség esetén a 19. cikkben említettek szerint kiegészítő megállapodások megkötésére kerülhet sor.
   (6)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának tagjai gépjárművet vezethetnek, hajót irányíthatnak, és repülőgépet vezethetnek a fogadó állam területén, amennyiben rendelkeznek – szükség szerint – a megfelelő, érvényes nemzeti vagy nemzetközi vezetői engedéllyel, hajóparancsnoki igazolvánnyal vagy repülési engedéllyel. A fogadó állam adó vagy illeték kiszabása nélkül érvényesnek ismeri el az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya által használt járművezetői engedélyeket.
   (7)   Az EU SSR Guinea-Bissau és az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya, valamint járműveik, légi járműveik és más közlekedési eszközeik, felszereléseik és készleteik teljes és korlátlan mozgásszabadságot élveznek a fogadó állam területén, annak területi vizeit és légterét is beleértve. Szükség esetén a 19. cikknek megfelelően kiegészítő megállapodások megkötésére kerülhet sor.
   (8)   A misszió céljai érdekében az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya és az EU SSR Guinea-Bissau által alkalmazott helyi személyzet tagjai hivatali feladataik ellátása során a közutakat, hidakat, kompokat, repülőtereket és kikötőket mindenfajta vámtól, díjtól, illetéktől, adótól vagy más költségtől mentesen vehetik igénybe. Az EU SSR Guinea-Bissau nem mentesül az olyan feltételekkel igényelt és kapott szolgáltatásokért fizetendő ésszerű költségek alól, amelyek a fogadó állam személyi állományának nyújtott szolgáltatásokra vonatkoznak.
   5. cikk
   Az EU SSR Guinea-Bissau számára a fogadó állam által biztosított kiváltságok és mentességek
   (1)   Az EU SSR Guinea-Bissau létesítményei sérthetetlenek. A fogadó állam képviselői kizárólag a misszióvezető hozzájárulásával léphetnek be a létesítményekbe.
   (2)   Az EU SSR Guinea-Bissau létesítményei, azok berendezése és az ott található más eszközök, valamint a közlekedési eszközök mentesek a házkutatás, hatósági igénybevétel, lefoglalás vagy végrehajtás alól.
   (3)   Az EU SSR Guinea-Bissau, annak vagyona és eszközei – függetlenül attól, hogy hol és kinek a birtokában találhatók – mentesülnek bármilyen jogi eljárás alól.
   (4)   Az EU SSR Guinea-Bissau irattára és dokumentumai mindenkor és mindenhol sérthetetlenek.
   (5)   Az EU SSR Guinea-Bissau hivatalos levelezése sérthetetlen. Hivatalos levelezésnek minősül a misszióval és annak feladataival összefüggő minden levelezés.
   (6)   A misszió céljából vásárolt és behozott áruk, nyújtott szolgáltatások és az EU SSR Guinea-Bissau által a misszió céljaira használt létesítmények tekintetében az EU SSR Guinea-Bissau mentesül bármilyen nemzeti, regionális vagy helyi teher, adó és más hasonló díj alól. Az EU SSR Guinea-Bissau nem mentesül a nyújtott szolgáltatások megfizetésének minősülő terhek, adók és díjak alól.
   (7)   A fogadó állam engedélyezi árucikkek behozatalát a misszió részére, és biztosítja azok mentességét a vámok, díjak, illetékek, adók és hasonló terhek alól, a tárolás, fuvarozás és más nyújtott szolgáltatások díjai kivételével.
   6. cikk
   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya számára a fogadó állam által biztosított kiváltságok és mentességek
   (1)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának tagjait nem lehet letartóztatni vagy őrizetbe venni.
   (2)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának iratai, levelezése és vagyona sérthetetlenséget élvez, a (6) bekezdés értelmében engedélyezett végrehajtási intézkedések kivételével.
   (3)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya minden körülmények között mentességet élvez a fogadó állam büntető joghatósága alól. Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának a büntető joghatóság alóli mentességét adott esetben a küldő állam vagy az érintett EU-intézmény felfüggesztheti. A felfüggesztésnek minden esetben egyértelműnek kell lennie.
   (4)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya a hivatalos feladatok ellátása közben tett szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozások, illetve végrehajtott cselekmények tekintetében a fogadó állam minden polgári vagy közigazgatási eljárása alól mentességet élvez. Amennyiben az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának tagja ellen a fogadó állam bármilyen bírósága előtt polgári eljárás indul, erről haladéktalanul értesíteni kell a misszióvezetőt és a küldő állam vagy EU-intézmény illetékes hatóságát. Az eljárás bíróság előtti megindítását megelőzően a misszióvezető és a küldő állam vagy EU-intézmény illetékes hatósága igazolja a bíróság számára, hogy a kérdéses cselekményt az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának tagja a hivatalos feladatai ellátása során követte-e el. Ha a cselekményt hivatalos feladatok ellátása közben követték el, az eljárást nem lehet megindítani, és a 16. cikkben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Ha a cselekményt nem hivatalos feladatok ellátása közben követték el, az eljárást folytatni lehet. A misszióvezető és a küldő állam vagy EU-intézmény illetékes hatósága által adott igazolás kötelező érvényű a fogadó állam joghatósága számára, amely azt nem vitathatja.
   Abban az esetben, ha az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának tagja indít eljárást, az eredeti panaszhoz közvetlenül kapcsolódó kérelmek/fellebbezések egyikének tekintetében sem hivatkozhat a joghatóság alóli mentességére.
   (5)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya nem köteles tanúvallomást tenni.
   (6)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának tagjaival szemben nem lehet végrehajtási intézkedést foganatosítani, kivéve, ha hivatalos feladataikkal össze nem függő polgári eljárás indult ellenük. Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának olyan tulajdona, amely a misszióvezető által kiadott igazolás szerint hivatalos feladataik ellátásához szükséges, mentes az ítélet, határozat vagy végzés végrehajtásaként történő lefoglalástól. Polgári eljárások esetén az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának tagjait nem lehet személyes szabadságukban korlátozni, illetve kényszerítő intézkedéseket foganatosítani ellenük.
   (7)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának a fogadó állam joghatósága alóli mentessége nem jelent az érintett küldő állam joghatósága alóli mentességet.
   (8)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya az EU SSR Guinea-Bissau számára nyújtott szolgáltatások tekintetében mentesül a fogadó államban esetlegesen hatályban levő szociális biztonsági rendelkezések alól.
   (9)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya az EU SSR Guinea-Bissau vagy a küldő államok által részükre fizetett illetmények és járandóságok, valamint a fogadó államon kívülről származó bármilyen jövedelem tekintetében mentességet élvez a fogadó államban fizetendő adók alól.
   (10)   A fogadó állam – az általa elfogadott törvényekkel és rendeletekkel összhangban – engedélyezi az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának személyes használatára szolgáló árucikkek behozatalát, és biztosítja azok mentességét a vámok, adók és kapcsolódó díjak alól, a tárolás, szállítás és hasonló szolgáltatások díjai kivételével. A fogadó állam az ilyen árucikkek kivitelét is engedélyezi. A belföldi piacon vásárolt áruk és szolgáltatások tekintetében az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya mentes a fogadó állam jogszabályai szerinti hozzáadottérték-adó és más adók alól.
   (11)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának személyes poggyásza mentes a vizsgálat alól, kivéve, ha alaposan feltételezhető, hogy nem az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának személyes használatára szolgáló árucikkeket tartalmaz, illetve hogy olyan árucikkeket tartalmaz, amelyek behozatalát vagy kivitelét a fogadó állam jogszabályai tiltják, vagy amelyekre a fogadó államban karanténszabályok vonatkoznak. Ezt a vizsgálatot kizárólag az EU SSR Guinea-Bissau érintett személyi állományának vagy az EU SSR Guinea-Bissau meghatalmazott képviselőjének jelenlétében lehet elvégezni.
   7. cikk
   Helyi személyzet
   A helyi személyzet kizárólag a fogadó állam által elismert mértékű kiváltságokat és mentességeket élvez. A fogadó állam azonban olyan módon gyakorol joghatóságot az említett személyzet felett, hogy az indokolatlanul ne akadályozza a misszió feladatainak teljesítését.
   8. cikk
   Büntető joghatóság
   A küldő állam illetékes hatóságai jogosultak a fogadó állam területén a küldő állam jogszabályai által rájuk ruházott minden büntető joghatósági és fegyelmi jogkört gyakorolni a küldő állam vonatkozó jogszabályainak hatálya alá tartozó teljes EU SSR Guinea-Bissau személyi állománnyal szemben.
   9. cikk
   Biztonság
   (1)   A fogadó állam saját lehetőségeit felhasználva teljes körű felelősséget vállal az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának biztonságáért.
   (2)   E célból a fogadó állam meghoz minden szükséges intézkedést az EU SSR Guinea-Bissau és az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának védelme, épsége és biztonsága érdekében. A fogadó állam által javasolt különleges rendelkezéseket a végrehajtás előtt minden esetben egyeztetni kell a misszióvezetővel. A fogadó állam engedélyezi és költségmentesen támogatja az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának egészségügyi okokból történő evakuálásával kapcsolatos tevékenységeket. Szükség esetén a 19. cikkben említettek szerint kiegészítő megállapodások megkötésére kerülhet sor.
   10. cikk
   Egyenruha
   (1)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya az EU SSR Guinea-Bissau megkülönböztető azonosító jelzésével ellátott nemzeti egyenruhát vagy civil ruhát visel.
   (2)   Az egyenruha viseléséről a misszióvezető által kiadott szabályok rendelkeznek.
   11. cikk
   Együttműködés és az információhoz való hozzáférés
   (1)   A fogadó állam teljes körű együttműködést és támogatást biztosít az EU SSR Guinea-Bissau és az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya részére.
   (2)   Amennyiben az EU SSR Guinea-Bissau misszió teljesítésének céljából igényelt és szükséges, a fogadó állam az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya számára biztosítja a következőket:

               a)

               a fogadó állam ellenőrzése alá tartozó épületek, létesítmények, területek és hivatali járművek;

               b)

               az EU SSR Guinea-Bissau megbízatásával összefüggő, a fogadó állam ellenőrzése alá tartozó dokumentumok, anyagok és információk.

         Szükség esetén a 19. cikkben említettek szerint kiegészítő megállapodások megkötésére kerülhet sor.
   (3)   A misszióvezető és a fogadó állam rendszeres konzultációt folytat és meghozza a szükséges intézkedéseket a szoros és kölcsönös kapcsolattartás valamennyi megfelelő szinten való biztosítása érdekében. A fogadó állam összekötő tisztet nevezhet ki az EU SSR Guinea-Bissau mellé.
   12. cikk
   Támogatás és szerződéskötés a fogadó állam részéről
   (1)   A fogadó állam kérésre kész segítséget nyújtani az EU SSR Guinea-Bissau számára a megfelelő létesítmények megtalálásához.
   (2)   A fogadó állam tulajdonában levő, illetve magánjogi jogi személyek tulajdonában levő létesítményeket – amennyiben ezen létesítményeket az EU SSR Guinea-Bissau adminisztratív és műveleti tevékenységeinek végzéséhez szükségesek – a fogadó állam költségmentesen biztosítja.
   (3)   Eszközeihez és lehetőségeihez mérten a fogadó állam hozzájárul a misszió előkészítéséhez, telepítéséhez, végrehajtásához és támogatásához, ideértve az EU SSR Guinea-Bissau szakértők közös létesítményeit és felszerelését is.
   (4)   A fogadó állam részéről a missziónak nyújtott segítségre és támogatásra a fogadó állam személyi állományának nyújtott segítségre és támogatásra vonatkozókkal megegyező feltételek érvényesek.
   (5)   Az EU SSR Guinea-Bissau által a fogadó államban kötött szerződésekre alkalmazandó jogot az érintett szerződések határozzák meg.
   (6)   A szerződés előírhatja, hogy a szerződés alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő jogvitában a 16. cikk (3) és (4) bekezdésében említett vitarendezési eljárást kell alkalmazni.
   13. cikk
   Létesítmények megváltoztatása
   Az EU SSR Guinea-Bissau műveleti szükségleteinek megfelelően jogosult létesítmények építésére, azok megváltoztatására vagy más módon történő átalakítására.
   A fogadó állam nem követel az EU SSR Guinea-Bissautól kártérítést az említett építésekért, megváltoztatásokért vagy átalakításokért.
   14. cikk
   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya tagjainak elhalálozása
   (1)   A misszióvezetőnek jogában áll megtenni a szükséges intézkedéseket és gondoskodni az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya bármely elhalálozott tagjának, valamint az elhalálozott személy személyes tulajdonának hazaszállításáról.
   (2)   Az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya elhalálozott tagjainak boncolását csak az érintett állam hozzájárulásával és az EU SSR Guinea-Bissau és/vagy az érintett állam képviselőjének jelenlétében lehet elvégezni.
   (3)   A fogadó állam és az EU SSR Guinea-Bissau a lehető legteljesebb mértékben együttműködik az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya elhalálozott tagjainak mielőbbi hazaszállítása érdekében.
   15. cikk
   Kommunikáció
   (1)   Az EU SSR Guinea-Bissau rádióadó- és vevőállomásokat, valamint műholdrendszereket telepíthet és üzemeltethet. Az EU SSR Guinea-Bissau együttműködik a fogadó állam illetékes hatóságaival a megfelelő frekvenciák használatából eredő összeütközések elkerülése érdekében. A fogadó állam költségmentesen biztosít hozzáférést a frekvenciaspektrumhoz.
   (2)   Az EU SSR Guinea-Bissau a művelet céljai érdekében korlátlan kommunikációra jogosult rádió (beleértve a műholdas, valamint a hordozható és kézi készülékeket is), telefon, távíró, telefax és más eszközök segítségével, jogosult továbbá az EU SSR Guinea-Bissau létesítményein belüli, illetve a létesítmények közötti kommunikáció biztosításához szükséges berendezések telepítésére, a kábel- és földvezeték-fektetést is beleértve.
   (3)   Az EU SSR Guinea-Bissau saját létesítményein belül megteheti a szükséges intézkedéseket az EU SSR Guinea-Bissau és/vagy az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya részére, illetve általuk küldött posta továbbítására.
   16. cikk
   Követelések haláleset, sérülés, kár és veszteség esetén
   (1)   Az EU SSR Guinea-Bissau és az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya nem felel a műveleti szükségletekhez kapcsolódóan, illetve a polgári zavargásokkal vagy az EU SSR Guinea-Bissau védelmével kapcsolatos tevékenységek által a polgári vagy kormányzati vagyonban okozott károkért.
   (2)   A békés rendezés érdekében a polgári vagy kormányzati vagyonban okozott, az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó károkért való követeléseket, valamint a halál és személyi sérülések miatti, illetve az EU SSR Guinea-Bissau vagyonában bekövetkező károk miatti követeléseket a fogadó állam jogi vagy természetes személyei által előterjesztett követelés esetében a fogadó állam illetékes hatóságain keresztül az EU SSR Guinea-Bissaunak kell benyújtani, az EU SSR Guinea-Bissau által előterjesztett követelés esetében pedig a fogadó állam illetékes hatóságainak.
   (3)   Amennyiben nincs mód a békés rendezésre, a követelést az egyenlő arányban az EU SSR Guinea-Bissau képviselőiből, valamint a fogadó állam képviselőiből álló, követelésekkel foglalkozó bizottságnak kell benyújtani. A követeléseket közös megegyezéssel kell rendezni.
   (4)   Ha követelésekkel foglalkozó bizottság nem tudja rendezni a vitát, akkor az alábbiakra kerül sor:

               a)

               legfeljebb 40 000 EUR összegű követelés esetén a követelést a fogadó állam és az EU képviselői diplomáciai úton rendezik;

               b)

               az a) pontban említett összeget meghaladó követelés esetén az ügyet választottbíróság elé kell vinni, amelynek határozata kötelező érvényű.

         (5)   A választottbíróság három választottbíróból áll, egy választottbírót a fogadó állam, egy választottbírót az EU SSR Guinea-Bissau, a harmadik választottbírót pedig a fogadó állam és az EU SSR Guinea-Bissau együttesen jelöli ki. Ha valamelyik fél két hónapon belül nem jelöl ki választottbírót, vagy ha a fogadó állam és az EU SSR Guinea-Bissau nem tud megállapodni a harmadik választottbíró kijelöléséről, a kérdéses választottbírót az Európai Közösségek Bíróságának elnöke jelöli ki.
   (6)   Az EU SSR Guinea-Bissau és a fogadó állam közigazgatási hatóságai igazgatási megállapodást kötnek annak érdekében, hogy meghatározzák a követelésekkel foglalkozó bizottság és a bíróság megbízatásának feltételeit, az említett testületekben alkalmazandó eljárást és a követelések benyújtásának feltételeit.
   17. cikk
   Kapcsolattartás és vitás kérdések
   (1)   Az e megállapodás alkalmazásával összefüggésben felmerülő bármely kérdést az EU SSR Guinea-Bissau és a fogadó állam illetékes hatóságainak képviselői együttesen vizsgálják meg.
   (2)   Az előzetes rendezés elmaradása esetén az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitás kérdéseket a fogadó állam és az EU képviselői kizárólag diplomáciai úton rendezik.
   18. cikk
   Egyéb rendelkezések
   (1)   Minden olyan esetben, amikor e megállapodás az EU SSR Guinea-Bissau és az EU SSR Guinea-Bissau személyi állományának mentességeire, kiváltságaira, és jogaira hivatkozik, a fogadó állam kormánya felelős ezek érvényesítéséért, valamint a fogadó állam megfelelő helyi hatóságai részéről történő betartásukért.
   (2)   E megállapodás rendelkezései nem tekinthetők, illetve nem értelmezhetők az EU tagállamai vagy bármely más, az EU SSR Guinea-Bissauhoz hozzájáruló állam számára más megállapodások által biztosított jogoktól való eltérésnek.
   19. cikk
   Végrehajtási rendelkezések
   E megállapodás alkalmazásában a műveleti, adminisztratív és technikai kérdések a misszióvezető és a fogadó állam közigazgatási hatóságai között megkötendő külön megállapodások tárgyát képezhetik.
   20. cikk
   Hatálybalépés és megszüntetés
   (1)   Ez a megállapodás az aláírásának napján lép hatályba, és – az EU SSR Guinea-Bissau tájékoztatása alapján – az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya utolsó tagjának távozásáig marad hatályban.
   (2)   Az (1) bekezdés ellenére a 4. cikk (8) bekezdésében, az 5. cikk (1)–(3), (6) és (7) bekezdésében, a 6. cikk (1), (3), (4), (6) és (8)–(10) bekezdésében, valamint a 13. és a 16. cikkben foglalt rendelkezéseket úgy kell tekinteni, hogy azok az EU SSR Guinea-Bissau személyi állománya első tagjának telepítésétől érvényesek, amennyiben ez az időpont megelőzi e megállapodás hatálybalépését.
   (3)   Ez a megállapodás a Felek írásbeli megállapodásával módosítható.
   (4)   E megállapodás megszűnése nem érinti az e megállapodás végrehajtásából a megszűnést megelőzően eredő jogokat és kötelezettségeket.

      Kelt Bissauban, 2008. július 11-én, két eredeti példányban, portugál nyelven.

            az Európai Unió részéről

         J.-F. PAROT

            a Bissau-guineai Köztársaság részéről

         M.-C. NOBRE CABRAL

      (1)  HL L 40., 2008.2.14., 11. o.


title: A Tanács határozata ( 2013. október 7. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról

text:
               31.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 317/3

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. október 7.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról
   2013/C 317/03
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel a ciprusi kormány által benyújtott jelölésre,
   tekintettel a lett kormány által benyújtott jelölésre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2012. július 16-i határozatával (2) a 2012. szeptember 18. és 2015. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               George PAPAGEORGIOU lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik ciprusi tag helye megüresedett.

               (3)

               Janis GAIGALS lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik lett tag helye megüresedett.

               (4)

               A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2015. szeptember 17-ig ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának új tagjait,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 17-ig a következő személyeket nevezi ki az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává:

      KORMÁNYKÉPVISELŐK:

               CIPRUS

               George PANAYIDES

               LETTORSZÁG

               Sanda LIEPIŅA

      Kelt Luxembourgban, 2013. október 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. BERNATONIS

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 228., 2012.7.31., 3. o.


title: A Tanács (KKBP) 2017/1869 határozata (2017. október 16.) az Európai Uniónak az iraki biztonsági ágazat reformját támogató tanácsadó missziójáról (EUAM Irak)

text:
               17.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/12

         A TANÁCS (KKBP) 2017/1869 HATÁROZATA
   (2017. október 16.)
   az Európai Uniónak az iraki biztonsági ágazat reformját támogató tanácsadó missziójáról (EUAM Irak)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2017. június 19-én ismételten hangsúlyozta, hogy rendíthetetlenül támogatja Irak egységét, szuverenitását és területi integritását, és rámutatott a biztonságnak és a jogállamiságnak az iraki stabilitás elérésében játszott szerepére. A Tanács kijelentette, hogy az iraki hatóságok kérésére az Unió vizsgálja annak lehetőségét, hogy a biztonsági ágazat reformjával foglalkozó uniós tanácsadó és támogató csoportot küldjön a helyszínre, amely más nemzetközi partnerekkel együttműködve és egyeztetve segítené a reformtörekvéseket.

               (2)

               2017. július 17-én a Tanács jóváhagyta az iraki biztonsági ágazat reformjának támogatására esetlegesen létrehozandó polgári KBVP-misszió válságkezelési koncepcióját.

               (3)

               Irak miniszterelnöke 2017. augusztus 24-én levelet küldött az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő), amelyben örömét fejezte ki a tervezett misszióval kapcsolatban.

               (4)

               A Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatójának ajánlását követően a missziót el kell indítani.

               (5)

               A Tanács, valamint a főképviselő felelőssége mellett a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) kell politikai ellenőrzést gyakorolnia a misszió felett, biztosítania kell a misszió stratégiai irányítását, és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 38. cikkének harmadik bekezdésével összhangban meg kell hoznia a vonatkozó határozatokat.

               (6)

               A misszióba be kell vonni az ügyeleti szolgálatot.

               (7)

               E misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében az EUSZ 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A misszió
   Az Unió létrehozza és elindítja az Európai Uniónak az iraki biztonsági ágazat reformját támogató tanácsadó misszióját (EUAM Irak).
   2. cikk
   Célok
   Az EUAM Irak céljai az alábbiak:

               1.

               az iraki nemzeti biztonsági stratégia végrehajtásához történő hozzájárulás érdekében stratégiai szintű tanács és szakmai segítség nyújtása az iraki hatóságoknak;

               2.

               az iraki biztonsági ágazat reformjához kapcsolódó igények kielégítésének hosszú távú támogatását célzó esetleges további uniós szerepvállalás lehetőségeinek elemzése, értékelése és meghatározása;

               3.

               segítség nyújtása az unió iraki küldöttségnek az iraki biztonsági ágazat reformjának területén biztosított uniós és tagállami támogatások koordinálásához.

         3. cikk
   Feladatok
   (1)   A 2. cikk (1) pontjában meghatározott célok megvalósítása érdekében az EUAM Irak:

               a)

               támogatja a terrorizmus elleni nemzeti bizottságot a terrorizmus elleni nemzeti stratégia végrehajtásában, valamint a végrehajtáshoz szükséges alstratégiák és cselekvési tervek meghatározásában;

               b)

               támogatja a nemzeti biztonsági stratégia végrehajtásának részeként a belügyminisztérium tervezési igazgatóságát a minisztérium – és így többek között a rendőrségi szolgálatok – intézményi reformjainak megtervezésében;

               c)

               hozzájárul a szervezett bűnözés elleni nemzeti stratégia megszövegezéséhez, amelynek felelőse a belügyminisztérium szervezett bűnözés elleni osztálya.

         (2)   A 2. cikk (2) pontjában meghatározott célok megvalósítása érdekében az EUAM Irak:

               a)

               feltérképezi a polgári biztonsági ágazat – beleértve a határbiztonság – támogatására irányuló folyamatban lévő tevékenységeket, és meghatározza a levonandó tanulságokat és a hiányosságokat;

               b)

               meghatározza a nemzetközi támogatókkal koordinálva a rövid távon gyors eredményekhez vezető azon legfontosabb projekteket, amelyekben az uniós intézmények vagy a tagállamok szerepet vállalhatnak;

               c)

               meghatározza a biztonsági ágazat reformjának területén a közép- és hosszú távú szükségleteket és az esetleges majdani szerepvállalás lehetőségeit annak érdekében, hogy információt és támogatást nyújtson egy ilyen lehetséges szerepvállalás uniós politikai-stratégiai megtervezéséhez, amennyiben ez szükségessé válik;

               d)

               a közös titkárság keretében hozzájárul a biztonsági ágazati reform struktúrájának irányításához és működtetéséhez.

         (3)   Az EUAM Irak segítséget nyújt az Unió iraki küldöttségének az iraki biztonsági ágazat reformjának területén biztosított uniós és tagállami támogatás koordinálásához.
   (4)   Az EUAM Irak biztosítja, hogy feladataiba beépíti az emberi jogi és a nemi dimenziókat, valamint hogy a támogatásával kidolgozott szakpolitikák és tervek megfelelnek a nemzetközi emberi jogi és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos normáknak és kötelezettségeknek.
   (5)   Az EUAM Irak biztosítja, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelmet célzó tevékenységei kiterjedjenek az irreguláris migráció, a tiltott fegyver- és kábítószer-kereskedelem, a számítástechnikai bűnözés és a kulturális javak tiltott kereskedelme és megsemmisítése elleni fellépésekre. A kulturális javak megsemmisítése elleni fellépést valamennyi helyi érintettel – különösen az UNESCO-val és a nemzetközi koalícióval – szorosan koordinálják.
   (6)   Az EUBAM Irak nem lát el végrehajtási feladatokat.
   4. cikk
   A parancsnoki lánc és a misszió felépítése
   (1)   Az EUAM Irak válságkezelési műveletként egységes parancsnoki lánccal rendelkezik.
   (2)   Az EUAM Irak székhelye Bagdad.
   (3)   Az EUAM Irak felépítését a tervezési dokumentumok határozzák meg.
   5. cikk
   Polgári műveleti parancsnok
   (1)   A Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatója az EUAM Irak polgári műveleti parancsnoka. A Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat a polgári műveleti parancsnok rendelkezésére áll az EUAM Irak tervezése és lebonyolítása során.
   (2)   A polgári műveleti parancsnok stratégiai szintű vezetést és irányítást gyakorol az EUAM Irak felett a PBB politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének átfogó felügyelete alatt.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok a műveletek kivitelezésére tekintettel biztosítja a Tanács és a PBB határozatainak megfelelő és hatékony végrehajtását, szükség szerint a misszióvezetőnek adott stratégiai szintű utasítások, valamint a számára biztosított tanácsadás és technikai támogatás révén is. A polgári műveleti parancsnok a főképviselőn keresztül számol be a Tanácsnak.
   (4)   A teljes kirendelt személyi állomány a kirendelő állam nemzeti hatóságai – a nemzeti szabályozással összhangban –, vagy az Unió érintett intézménye, vagy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) teljes körű irányítása alatt marad. Az említett hatóságok a személyi állományuk operatív irányítását a polgári műveleti parancsnokra ruházzák át.
   (5)   A polgári műveleti parancsnok általános felelőssége biztosítani, hogy az Unió gondossági kötelezettsége megfelelő módon teljesüljön.
   (6)   A polgári műveleti parancsnok és az Unió iraki küldöttségének vezetője szükség esetén konzultál egymással.
   6. cikk
   Misszióvezető
   (1)   A Tanács Markus RITTER-t nevezi ki misszióvezetőnek.
   (2)   A misszióvezető felelős az EUAM Irakért, és gyakorolja annak helyszíni parancsnoklását és ellenőrzését. A misszióvezető közvetlenül a polgári műveleti parancsnoknak tartozik felelősséggel és az ő utasításainak megfelelően jár el.
   (3)   Az EUAM Irakot a misszióvezető képviseli a hatáskörébe tartozó területen.
   (4)   A misszióvezető látja el az EUAM Irakhoz kapcsolódó igazgatási és logisztikai feladatokat, ideértve az EUAM Irak rendelkezésére bocsátott eszközökkel, erőforrásokkal és információkkal kapcsolatos feladatokat is. A misszióvezető – általános felelőssége mellett – átruházhatja a személyzeti és a pénzügyi kérdésekkel kapcsolatos irányítás feladatait az EUAM Irak állományának tagjaira.
   (5)   A misszióvezető látja el az EUAM Irak személyi állományt érintő fegyelmi kérdésekkel kapcsolatos feladatokat. A személyzet kirendelt tagjait illetően fegyelmi intézkedést a kirendelő tagállamok nemzeti hatóságai – a nemzeti szabályozással összhangban –, az Unió érintett intézménye, vagy az EKSZ hozhat.
   (6)   A misszióvezető biztosítja az EUAM Irak misszió megfelelő láthatóságát.
   (7)   Adott esetben a misszióvezető a helyszínen jelen lévő egyéb uniós szereplőkkel koordinál. A parancsnoki lánc sérelme nélkül a misszióvezető az Unió iraki küldöttségének vezetőjétől helyi politikai iránymutatást kap.
   7. cikk
   Személyi állomány
   (1)   Az EUAM Irak személyi állományát elsősorban a tagállamok, az uniós intézmények, illetve az EKSZ által kirendelt személyi állomány alkotja. A tagállamok, minden uniós intézmény, illetve az EKSZ viselik az általuk kiküldött személyi állománnyal kapcsolatos költségeket, beleértve a telepítés helyszínére történő utazás, valamint az onnan történő elutazás költségeit, az illetményeket, az orvosi ellátást és – a napidíjak kivételével – a juttatásokat.
   (2)   A tagállamoknak, az uniós intézményeknek, illetve az EKSZ-nek a feladata, hogy választ adjanak az állomány tagjai részéről vagy velük összefüggésben, a kiküldetéssel kapcsolatban felmerülő követelésekre, valamint hogy adott esetben eljárást indítsanak az adott taggal szemben.
   (3)   Az EUAM Irak szükség esetén szerződéses alapon alkalmazhat nemzetközi és helyi személyzetet, amennyiben a szükséges feladatokat a tagállamok által kirendelt személyi állomány nem tudja ellátni. Kivételesen, kellően indokolt esetben, ha nem áll rendelkezésre megfelelően képzett jelentkező a tagállamokból, a részt vevő harmadik államok állampolgárai is felvehetők szerződéses alapon.
   (4)   A nemzetközi és helyi személyzet alkalmazási feltételeit, valamint jogait és kötelezettségeit az EUAM Irak és a személyzet adott tagja között megkötendő szerződésben kell meghatározni.
   8. cikk
   Az EUAM Irak és személyi állományának jogállása
   Az EUAM Iraknak és a misszió személyi állományának jogállását – beleértve adott esetben az EUAM Irak feladatainak végrehajtásához és zavartalan működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és további garanciákat is – az EUSZ 37. cikke alapján, az Európai Unió működéséről Szóló szerződés 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodásban kell meghatározni.
   9. cikk
   Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás
   (1)   A Tanács és a főképviselő felelőssége mellett az EUAM Irak politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását a PBB gyakorolja. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy e célból az EUSZ 38. cikkének harmadik bekezdése alapján meghozza a vonatkozó határozatokat. Ez a felhatalmazás a misszióvezetőnek a főképviselő javaslata alapján történő kinevezésére és a műveleti terv (OPLAN) módosítására vonatkozó hatáskörre is vonatkozik. Az EUAM Irak céljaival és megszüntetésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.
   (2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok és a misszióvezető rendszeresen és szükség szerint jelentést tesz a PBB részére a hatáskörébe tartozó kérdésekről.
   10. cikk
   Harmadik államok részvétele
   (1)   Az Unió döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül harmadik államok felkérést kaphatnak az EUAM Irakban való közreműködésre, feltéve, hogy viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, beleértve az illetményeket, a teljes körű biztosítást, a napidíjakat, valamint az Irakba való utazás és az onnan történő visszautazás költségeit is, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak az EUAM Irak misszió működési költségeihez.
   (2)   Az EUAM Irakhoz hozzájáruló harmadik államokat az EUAM Irak napi irányítását illetően a tagállamokkal azonos jogok és kötelezettségek illetik meg.
   (3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy meghozza a megfelelő határozatokat a javasolt hozzájárulások elfogadásáról, és létrehozza a hozzájáruló felek bizottságát.
   (4)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályokat az EUSZ 37. cikke szerint kötött megállapodásokban kell meghatározni. Amennyiben az Unió és egy harmadik állam uniós válságkezelési műveletekben való részvételre vonatkozó keretmegállapodást köt, illetve kötött, az adott megállapodás rendelkezései alkalmazandók az EUAM Irak vonatkozásában is.
   11. cikk
   Biztonság
   (1)   A polgári műveleti parancsnok az 5. cikkel összhangban irányítja a biztonsági intézkedéseknek a misszióvezető általi tervezését, valamint biztosítja azok megfelelő és eredményes végrehajtását az EUAM Irak keretében.
   (2)   A misszióvezető felel az EUAM Irak biztonságáért, valamint az EUAM Irak tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért, az EUSZ V. címe és az azt támogató jogi eszközök alapján az Unión kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikával összhangban.
   (3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős tisztviselő segíti, aki a misszióvezető közvetlen beosztottja, és aki az EKSZ-szel is szoros munkakapcsolatot tart fenn.
   (4)   Az EUAM Irak személyi állománya szolgálatba lépése előtt – a műveleti tervvel összhangban – kötelező biztonsági képzésen vesz részt. A személyi állomány ezenkívül a misszió biztonságáért felelős tisztviselő által szervezett rendszeres helyszíni felfrissítő képzéseken is részt vesz.
   (5)   A misszióvezető a 2013/488/EU tanácsi határozattal (1) összhangban biztosítja az EU-minősített adatok védelmét.
   12. cikk
   Ügyeleti szolgálat
   A misszióba be kell vonni az ügyeleti szolgálatot.
   13. cikk
   Jogi rendelkezések
   Az EUAM Irak e határozat végrehajtása érdekében szolgáltatásokat és árukat vehet, szerződéseket és igazgatási megállapodásokat köthet, személyzetet alkalmazhat, bankszámlát tarthat fenn, vagyoni eszközöket szerezhet és idegeníthet el, teljesítheti a fizetési kötelezettségeit, valamint bírósági eljárásban félként részt vehet.
   14. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   Az EUAM Irakkal kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 2017. október 16-tól a 2018. október 17-ig14 000 000 EUR. Az ezt követő időszakok tekintetében előirányzandó pénzügyi referenciaösszegekről a Tanács dönt.
   (2)   Valamennyi kiadást az Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni. Természetes és jogi személyek korlátozás nélkül részt vehetnek az EUAM Irak keretében kiírt közbeszerzési pályázatokon. Ezenkívül az EUAM Irak keretében beszerzett áruk esetében nem kell alkalmazni az áruk származására vonatkozó szabályt. Az EUAM Irak – a Bizottság jóváhagyásától függően – technikai megállapodásokat köthet tagállamokkal, a fogadó állammal, a részt vevő harmadik államokkal és az egyéb nemzetközi szereplőkkel a felszereléseknek, a szolgáltatásoknak és a helyiségeknek az EUAM Irak számára való biztosításáról.
   (3)   Az EUAM Irak felel a költségvetésének végrehajtásáért. Az EUAM Irak e célból megállapodást ír alá a Bizottsággal.
   (4)   Az EUAM Irak a megállapodás keretében végzett tevékenységeiről teljes körű jelentési kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli az EUAM Irak tevékenységét.
   (5)   Az EUAM Irak a Bizottsággal kötött pénzügyi megállapodásban vállalt tevékenységekkel kapcsolatban teljes körű jelentési kötelezettséggel tartozik az őt ellenőrző Bizottságnak.
   (6)   Az EUAM Irakkal kapcsolatos költségek e határozat elfogadásának napjától kezdve számolhatók el.
   15. cikk
   Az Uniós válaszlépések közötti összhang és koordináció
   (1)   A főképviselő biztosítja, hogy e határozat végrehajtása összhangban legyen az Unió külső tevékenységének egészével, ideértve az Unió fejlesztési programjait is.
   (2)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül a misszióvezető az iraki uniós fellépés következetességének biztosítása érdekében az Unió iraki küldöttségével szoros együttműködésben végzi tevékenységét.
   (3)   A misszióvezető szorosan együttműködik a tagállamok Irakban jelen lévő misszióvezetőivel.
   16. cikk
   Információk átadása
   (1)   A főképviselő felhatalmazást kap arra, hogy az EUAM Irak céljára készült EU-minősített adatokat „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szintig az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére – szükség szerint, az EUAM Irak igényeinek megfelelően, a 2013/488/EU határozattal összhangban – átadja.
   (2)   Különleges és azonnali operatív igény esetén a főképviselő a 2013/488/EU határozatnak megfelelően „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” szintig jogosult a fogadó állam részére is átadni EUAM Irak céljára készült EU-minősített adatokat. E célból a főképviselő megállapodást köt a fogadó állam illetékes hatóságaival.
   (3)   A főképviselő felhatalmazást kap arra, hogy az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére az EUAM Irakkal kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, nem minősített, a Tanács eljárási szabályzata (2) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó uniós dokumentumok átadja.
   (4)   A főképviselő az (1) és (3) bekezdésben említett jogosultságait és az (1), (2) és (3) bekezdésben említett megállapodások megkötésére vonatkozó hatáskörét a 2013/488/EU tanácsi határozat VI. melléklete VII. szakaszának értelmében átruházhatja a felügyelete alatt álló más személyekre, a polgári műveleti parancsnokra és a misszióvezetőre.
   17. cikk
   Hatálybalépés és időtartam
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2018. október 17-ig kell alkalmazni.

      Kelt Luxembourgban, 2017. október 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

      (2)  A Tanács 2009. december 1-jei 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).


title: A Bizottság (EU) 2016/1621 határozata (2016. szeptember 7.) egy, az akkreditáló és engedélyező testületek számára az akkreditálás vagy engedélyezés helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban tevékenységet folytató környezetvédelmi hitelesítők által küldött értesítésekre vonatkozó iránymutatást tartalmazó dokumentum 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elfogadásáról (az értesítés a C(2016) 5648. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               9.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 242/32

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1621 HATÁROZATA
   (2016. szeptember 7.)
   egy, az akkreditáló és engedélyező testületek számára az akkreditálás vagy engedélyezés helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban tevékenységet folytató környezetvédelmi hitelesítők által küldött értesítésekre vonatkozó iránymutatást tartalmazó dokumentum 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő elfogadásáról

         (az értesítés a C(2016) 5648. számú dokumentummal történt)

   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. november 25-i 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikke (6) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1221/2009/EK rendelet 30. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi az akkreditáló és engedélyező testületek fóruma számára, hogy az akkreditáló és engedélyező testületek hatáskörébe tartozó kérdésekben útmutatást dolgozzon ki a szóban forgó testületek által akkreditáló és engedélyező tevékenységük, valamint a környezetvédelmi hitelesítők felügyelete során alkalmazott eljárások harmonizálása érdekében.

               (2)

               Az 1221/2009/EK rendelet 24. cikkével összhangban a más tagállamban tevékenységet folytató környezetvédelmi hitelesítőknek értesíteniük kell tevékenységeikről az illetékes akkreditáló és engedélyező testületeket.

               (3)

               Az említett értesítési folyamat gyakorlati végrehajtása során kiderült, hogy az egyes akkreditáló és engedélyező testületek eltérően lépnek fel a kötelezettségeiket elmulasztó környezetvédelmi hitelesítőkkel szemben. Következésképpen az értesítési eljárások következetes alkalmazásának biztosítása érdekében további útmutatás szükséges abban az esetben, ha az egyik tagállamban akkreditált vagy engedélyezett környezetvédelmi hitelesítők egy másik tagállamban folytatnak hitelesítési és érvényesítési tevékenységeket.

               (4)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1221/2009/EK rendelet 49. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az akkreditáló és engedélyező testületek számára a környezetvédelmi hitelesítők által küldött értesítésekre vonatkozó iránymutatást tartalmazó, a mellékletben foglalt dokumentum az 1221/2009/EK rendelet alapján elfogadásra kerül.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 7-én.

            a Bizottság részéről

         Karmenu VELLA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 342., 2009.12.22., 1. o.

      MELLÉKLET

         Iránymutatást tartalmazó dokumentum az 1221/2009/EK rendelet alapján az akkreditálás vagy engedélyezés helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban tevékenységet folytató környezetvédelmi hitelesítők által az akkreditáló és engedélyező testületeknek küldött értesítésekhez

      BEVEZETÉS
      Ez az iránymutatást tartalmazó dokumentum harmonizálja az akkreditálás vagy engedélyezés helyétől eltérő tagállamban tevékenységet folytató környezetvédelmi hitelesítőkre vonatkozó értesítési eljárásokat.
      1.   Az értesítés előtt figyelembe veendő kötelezettségek

      1.1.   Az akkreditáló vagy engedélyező testület a más tagállamban akkreditált környezetvédelmi hitelesítők számára nyilvánosan elérhetővé és könnyen hozzáférhetővé teszi az értesítésre vonatkozó eljárásait. Az eljárásokra vonatkozó, nyilvánosan elérhető tájékoztatásnak továbbá meg kell határoznia az akkreditáló vagy engedélyező testület által az értesítésért és a felügyeletért felszámított díjakat, kivéve az utazási költségeket
      1.2.   Az akkreditációt vagy engedélyezést végző akkreditáló vagy engedélyező testület feltételként szabja akkreditált vagy engedélyezett környezetvédelmi hitelesítői számára a 24. cikk (1) bekezdésében meghatározott értesítési eljárás követését, mielőtt az utóbbiak elkezdenék a hitelesítési vagy érvényesítési tevékenységeket egy nem az akkreditálás vagy engedélyezés helye szerinti tagállamban. Az akkreditáló vagy engedélyező testület az akkreditált vagy engedélyezett környezetvédelmi hitelesítőire vonatkozó felügyeleti tevékenységeinek keretein belül ellenőrzi azt is, hogy amennyiben a környezetvédelmi hitelesítő egy másik tagállamban folytatott tevékenységet, teljesültek-e az 1221/2009/EK rendeletben foglalt értesítési követelmények.
      1.3.   Az akkreditáló vagy engedélyező testületnek javasolnia kell akkreditált vagy engedélyezett környezetvédelmi hitelesítőinek, hogy tájékoztassák ügyfélszervezeteiket arról, hogy az 1221/2009/EK rendelet 23. cikkének (6) bekezdése szerint lehetővé kell tenniük a felügyelet, és hogy ennek megtagadása a szervezet nyilvántartásba való bejegyzésének elutasítását eredményezheti.
      2.   Az értesítés tartalma

      2.1.   Az 1221/2009/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értesítési követelményeket akkor lehet teljesítettnek kell tekinteni, ha az összes alábbi információt benyújtották:

                  a)

                  az akkreditáció vagy engedély részletei, bizonyítékkal arról, hogy az akkreditáció vagy engedély még mindig érvényes, nem került felfüggesztésre vagy visszavonásra, és a hitelesítés vagy érvényesítés tárgyát képező szervezet konkrét tevékenységei szempontjából megfelelő;

                  b)

                  a csoport összetétele és szakértelme, különös tekintettel a környezetvédelmi jogi előírásoknak és a hitelesítés vagy érvényesítés helye szerinti tagállam hivatalos nyelvének ismeretére;

                  c)

                  szükség esetén a személyzetre vonatkozó adatok, például a hitelesítés tárgyát képező ágazat szempontjából releváns szakképesítésekre, képzésekre és szakmai tapasztalatra vonatkozó adatok;

                  d)

                  a hitelesítés és érvényesítés helye és ideje (ideértve a környezetvédelmi hitelesítő látogatását a szervezetnél, és a látogatás előtti és utáni összes szakaszt) az 1221/2009/EK rendelet 25. cikkében foglaltak szerint;

                  e)

                  a hitelesítési vagy érvényesítési folyamat által érintett szervezet címe és elérhetőségei (ideértve a hitelesítés vagy érvényesítés hatálya alá tartozó telephelyeket és tevékenységeket), valamint az alkalmazottak száma.

            A c) pontban említett, kiegészítő információkra vonatkozó kérelmeket a konkrét helyzetre való tekintettel indokolni kell, és a kérelmek nem sérthetik a környezetvédelmi hitelesítő jogát arra, hogy az akkreditálás vagy engedélyezés helyétől eltérő tagállamban nyújtson szolgáltatásokat.
      2.2.   Ha az értesítés eleget tesz az 1221/2009/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdésében foglalt értesítési követelményeknek, az akkreditáló vagy engedélyező testület köteles erről – az 1221/2009/EK rendelet 25. cikkében meghatározottak szerint – a hitelesítési és érvényesítési eljárások megkezdése előtt tájékoztatni a környezetvédelmi hitelesítőt. Az értesítést lehetőleg két héttel a hitelesítési vagy érvényesítési tevékenységek megkezdése előtt kell átadni. Ugyanekkor az akkreditáló vagy engedélyező testület értesíti a környezetvédelmi hitelesítőt a végrehajtani kívánt felügyeleti tevékenység hatályáról és tartalmáról, valamint a felügyeleti tevékenység során felmerülő költségekről.
      2.3.   Ha az akkreditáló vagy engedélyező testület tudomást szerez arról, hogy értesítés nélküli hitelesítési vagy érvényesítési tevékenységeket terveznek végrehajtani, vagy már végre is hajtottak, az akkreditáló vagy engedélyező testület köteles a környezetvédelmi hitelesítőt emlékeztetni az 1221/2009/EK rendelet adott országra vonatkozó értesítési követelményeire (lásd 2.1. pont).
      Amennyiben az 1221/2009/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdésében említett információkat nem nyújtják be időben, vagy ha az értesítés nem tesz eleget a szóban forgó cikk szerinti értesítési követelményeknek, akkor ezen iránymutatást tartalmazó dokumentum 3.1. pontját kell alkalmazni.
      2.4.   Mivel az értesítés kimenetele befolyásolhatja a hitelesítési és érvényesítési folyamatokat, az akkreditáló vagy engedélyező testületnek javasolnia kell a hitelesítőnek, hogy ügyfelét tájékoztassa az értesítés kimeneteléről.
      3.   Az értesítési eljárás be nem tartásának következményei

      3.1.   Ha az értesítés nem tesz eleget az 1221/2009/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítési követelményeknek, az akkreditáló vagy engedélyező testület a 3.1.1. és 3.1.4. pontokban foglalt eljárásokat követi.
      3.1.1.   Ha az akkreditáció vagy engedély részleteiről, a szakértelemről, a hitelesítés és az érvényesítés helyéről és idejéről, a szervezet címéről és elérhetőségéről, a környezetvédelmi jogi előírások ismeretéről és a hitelesítés vagy érvényesítés helye szerinti tagállam hivatalos nyelvének ismeretéről, vagy adott esetben a csoport összetételéről szóló információkat nem biztosítják, vagy azokat nem időben biztosítják, akkor a környezetvédelmi hitelesítőt minél hamarabb értesíteni kell a hiányzó információról vagy az értesítési határidő megszegéséről.
      3.1.2.   Ha az akkreditáló vagy engedélyező testület úgy ítéli meg, hogy a hiányzó információ nem zárja ki a környezetvédelmi hitelesítő kielégítő felügyeletét, akkor az akkreditáló vagy engedélyező testület az értesítést a felügyeleti tevékenységek végrehajtására kielégítőként kezeli, és később kéri fel a környezetvédelmi hitelesítőt a hiányzó adatok pótlására. A környezetvédelmi hitelesítőt erről a döntésről időben, a hitelesítési és érvényesítési folyamatok elindítása előtt kell értesíteni.
      3.1.3.   Ha az akkreditáló vagy engedélyező testület úgy ítéli meg, hogy a hitelesítési vagy érvényesítési tevékenységek kielégítő felügyelete szempontjából alapvető információkat (például a hitelesítés és érvényesítés helye és ideje, a szervezet címe és elérhetősége, a környezetvédelmi hitelesítő akkreditációs vagy engedélyezési részletei, a csoport összetétele vagy szakértelme, különös tekintettel a környezetvédelmi jogi előírásokra és a hitelesítés vagy érvényesítés helye szerinti másik tagállam hivatalos nyelvének ismeretére) nem nyújtották be, az akkreditáló vagy engedélyező testületnek tájékoztatnia kell a környezetvédelmi hitelesítőt arról, hogy az értesítést nem tekinti kielégítőnek, ebből fakadóan kielégítő felügyelet nem lehetséges, és amennyiben a hitelesítésre vagy érvényesítésre a hiányzó információk pótlása előtt kerülne sor, akkor az akkreditáló vagy engedélyező testület javasolni fogja az illetékes testületnek, hogy a szervezetet ne vegyék nyilvántartásba.
      3.1.4.   Ha az akkreditáló vagy engedélyező testület úgy dönt, javasolni fogja az illetékes testületnek, hogy a szervezetet ne vegyék nyilvántartásba, azt közölnie kell a környezetvédelmi hitelesítővel, az akkreditációt vagy engedélyt adó akkreditáló vagy engedélyező testülettel, a szervezettel, és ha lehetséges, az illetékes testülettel.