title: 2014/301/EU: A Tanács határozata ( 2014. május 19. ) Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodásnak a megkötéséről

text:
               27.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 157/33

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. május 19.)
   Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodásnak a megkötéséről

      (2014/301/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére, 78. cikkének (1) és (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A 2014/204/EU tanácsi határozattal (1) összhangbanaz Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), feltételezve annak későbbi megkötését, 2014. március 19-én aláírták.

               (2)

               A megállapodást jóvá kell hagyni.

               (3)

               A 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (21) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint az Egyesült Királyság és Írország részt vesz a Hivatal munkájában, és a rendelet rájuk nézve kötelező. Ezért a 439/2010/EU rendelet 49. cikke (1) bekezdését azáltal kell érvényre juttatniuk, hogy részt vesznek e határozatban. Az Egyesült Királyság és Írország ezért részt vesz e határozatban.

               (4)

               A 439/2010/EU rendelet (22) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint Dánia nem vesz részt a Hivatal munkájában, és a rendelet rá nézve nem kötelező. Dánia ezért nem vesz részt e határozatban,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás az Unió nevében jóváhagyásra kerül (3).
   2. cikk
   A megállapodás (4) 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. TSAFTARIS

      (1)  A Tanács 2014. február 11-i 2014/204/EU határozata az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, az utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról (HL L 109., 2014.4.12., 1. o.)

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. május 19-i 439/2010/EU rendelete az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról (HL L 132., 2010.5.29., 11. o.).

      (3)  A megállapodás szövege a megkötéséről szóló határozattal együtt kerül a Hivatalos Lapban (HL L 109., 2014.4.12., 3. o.) közzétételre.

      (4)  A megállapodás hatálybalépésének dátumát az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Tanács Főtitkársága teszik közzé.


title: 2014/713/EU: A Bizottság határozata ( 2014. október 13. ) az üzemi és kereskedelmi szabályzatok és az iránymutatások kidolgozásához szükséges éves prioritási listák 2015-re történő létrehozásáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               14.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 296/28

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2014. október 13.)
   az üzemi és kereskedelmi szabályzatok és az iránymutatások kidolgozásához szükséges éves prioritási listák 2015-re történő létrehozásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)

      (2014/713/EU)

   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: „a villamos energiáról szóló rendelet”) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: „a földgázról szóló rendelet”), és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az üzemi és kereskedelmi szabályzatok és iránymutatások kidolgozása és érvényre juttatása olyan intézkedés, melynek végrehajtása nagy jelentőséggel bír a belső energiapiac teljes integrációja szempontjából. A harmadik energiaügyi csomag intézményi keretet hozott létre az üzemi és kereskedelmi szabályzatok kidolgozásához azzal a céllal, hogy – ahol szükséges – harmonizálja az elektromos- és gázhálózatot irányító műszaki, üzemeltetési és piaci szabályokat. Ebben az intézményi keretben kulcsszerepe van az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (a továbbiakban: „ACER”), az Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatának (a továbbiakban: „ENTSO-k”) és az Európai Bizottságnak, amelyek szorosan együttműködnek az üzemi és kereskedelmi szabályzatok kidolgozásában érintett minden féllel. A villamos energiáról szóló rendelet és a földgázról szóló rendelet 8. cikkének (6) bekezdése határozza meg azon területeket, amelyekre vonatkozóan üzemi és kereskedelmi szabályzatokat lehet kidolgozni.

               (2)

               Az üzemi és kereskedelmi szabályzatoknak a villamos energiáról szóló rendelet és a földgázról szóló rendelet 6. és 8. cikkében meghatározott eljárás szerinti kidolgozásán kívül a Bizottság maga is kidolgozhat iránymutatásokat, majd ezután kezdeményezheti az elfogadási eljárást, amely által ezek jogilag kötelezővé válnak. A villamos energiáról szóló rendelet 18. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, illetve a földgázról szóló rendelet 23. cikkének (1) bekezdése határozza meg azon területeket, amelyekre vonatkozóan iránymutatásokat lehet kidolgozni.

               (3)

               A kötelező erejű európai üzemi és kereskedelmi szabályzatok bevezetése felé tett első lépésként a Bizottságnak – a villamos energiáról szóló rendelet és a földgázról szóló rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően – éves prioritási listát kell összeállítania azokról a területekről, amelyekre az üzemi és kereskedelmi szabályzatok kidolgozásának ki kell terjednie. Az éves prioritások meghatározása előtt az Európai Bizottságnak konzultációt kell folytatnia az ACER-el, az ENTSO-kkal és a többi érintett féllel. E határozat a Bizottság által a nyilvános konzultáció eredménye alapján meghatározott prioritásokat állapítja meg.

               (4)

               A gáz tekintetében a szűkületkezelési eljárásokra, kapacitásallokációs mechanizmusokra és az egyensúlyozásra vonatkozóan már 2012-ben és 2013-ban fogadtak el harmonizált szabályokat.

               (5)

               A villamos energiáról, illetve a földgázról szóló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében előírt nyilvános konzultációra 2014. február 26. és május 9. között került sor. A Bizottság 20 választ (3) kapott, többek között az ENTSO-E-től. Az ACER és az ENTSOG nem küldtek választ a nyilvános konzultáció során. A nyilvános konzultáció során az érintett felek többsége támogatta a már megkezdett munkák prioritási rendjének megállapítását, és hangsúlyozta az elfogadott üzemi és kereskedelmi szabályzatok és iránymutatások megfelelő és jól összehangolt végrehajtásának jelentőségét. Ezen túlmenően 2014. június 3-án az ACER tájékoztatta a Bizottságot, hogy a hálózat-hozzáférési szolgáltatások és a rendszeregyensúly műszaki és operatív előírásaira vonatkozó harmonizált gázkereskedelmi szabályok (a továbbiakban: „RfT”) tekintetében elvégzett értékelés (4) szerint ilyen szabályok jelenleg nem szükségesek.

               (6)

               Figyelembe véve az érintett felek válaszait és tekintettel a belső energiapiac teljes integrációjához szükséges különböző intézkedésekre, és arra, hogy az üzemi és kereskedelmi szabályzatok és iránymutatások végrehajtásához jelentős erőforrásokra van szükség valamennyi érintett fél – köztük a Bizottság, az ACER és az ENTSO-k – részéről, a Bizottság úgy döntött, hogy a 2015-ös éves prioritási listára nem vesz fel újabb területeket, hanem inkább törli róla a javasolt RfT-t.

               (7)

               Végezetül a Bizottság úgy döntött, hogy az interoperabilitásra és az adatcserére vonatkozó harmonizált szabályokat felveszi a gázra vonatkozó 2015-ös éves prioritási listára, mivel ezen üzemi és kereskedelmi szabályzat végső elfogadására csak 2015 elején fog sor kerülni az eredetileg tervezett 2014 végi időpont helyett. A villamos energiával kapcsolatban a Bizottság úgy döntött, hogy a következő területekre vonatkozó harmonizált szabályokat veszi fel a 2015-ös éves prioritási listára: i. hálózatüzemeltetési biztonság, ii. üzemeltetési tervezés és ütemezés, iii. kapacitásfelosztás és szűkületkezelés, ideértve a következő napi és a napon belüli ügyletek piacára és a kapacitásszámításra vonatkozó szabályokat is, iv. hálózatra kapcsolódásnak a termelőkre vonatkozó követelményei, és v. felhasználók kapcsolódása. Noha ezek elfogadását eredetileg 2014-re tervezték, a Bizottság elemzése által megállapított és a nyilvános konzultációra adott válaszok által is kiemelt további változtatások szükségessége arra utal, hogy ezeket is fel kell venni a 2015-ös listára,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Bizottság 2015-re a harmonizált
         villamos energiára vonatkozó szabályok
       kidolgozásához a következő prioritási listát állapítja meg:

               —

               a hálózatra kapcsolódás szabályai:

                           —

                           a hálózatra kapcsolódásnak a termelőkre vonatkozó szabályai (a bizottsági elfogadás szakasza),

                           —

                           felhasználók kapcsolódása (a bizottsági elfogadás szakasza),

                           —

                           a nagyfeszültségű egyenáram-átviteli rendszerekre való kapcsolódásra vonatkozó szabályok (az üzemi és kereskedelmi szabályzat véglegesítése és a bizottsági elfogadás megkezdése),

               —

               rendszer-üzemeltetési szabályok:

                           —

                           a teljesítmény-frekvencia szabályozására és a tartalékokra vonatkozó szabályok (a bizottsági elfogadás szakasza),

                           —

                           veszélyhelyzeti követelményekre és eljárásokra vonatkozó szabályok (az üzemi és kereskedelmi szabályzat véglegesítése és a bizottsági elfogadás megkezdése),

                           —

                           a hálózatüzemeltetési biztonságra vonatkozó szabályok (a bizottsági elfogadás szakasza),

                           —

                           az üzemeltetési tervezésre és ütemezésre vonatkozó szabályok (a bizottsági elfogadás szakasza),

               —

               a kapacitásfelosztásra és a szűkületkezelésre vonatkozó szabályok, ideértve a következő napi és a napon belüli ügyletek piacára és a kapacitásszámításra vonatkozó szabályokat is (a bizottsági elfogadás szakasza),

               —

               egyensúlyozási szabályok, ideértve a tartalékenergiára vonatkozó hálózati szabályokat (a bizottsági elfogadás szakasza),

               —

               a hosszabb távú (határidős) kapacitásfelosztásra vonatkozó szabályok (a bizottsági elfogadás szakasza),

               —

               a szállítási díjak összehangolt rendszerére vonatkozó szabályok (az ACER értékelő felmérése keret jellegű iránymutatás (5) előkészítése céljából).

         2. cikk
   A Bizottság 2015-re a harmonizált
         gázra vonatkozó szabályok
       kidolgozásához a következő prioritási listát állapítja meg:

               —

               az interoperabilitásra és az adatcserére vonatkozó szabályok (a bizottsági elfogadás szakasza),

               —

               a szállítási díjak összehangolt rendszerére vonatkozó szabályok (az üzemi és kereskedelmi szabályzat véglegesítése és a bizottsági elfogadás megkezdése),

               —

               az „újonnan épített” gázszállítási kapacitás felosztásának európai szintű piaci alapú megközelítésére vonatkozó szabályok (a kapacitáselosztásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzatra vonatkozó módosítási javaslat befejezése és a bizottsági elfogadás megkezdése).

         3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. október 13-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 211., 2009.8.14., 15. o.

      (2)  HL L 211., 2009.8.14., 36. o.

      (3)  A konzultációra adott válaszok az alábbi weboldalon találhatók: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/consultations/20140509_network_code_en.htm

      (4)  Az értékelést a 2014-es éves prioritási listáról szóló 2013/442/EU bizottsági határozat írta elő (HL L 224., 2013.8.22., 14. o.).

      (5)  A beruházásösztönzőkre vonatkozó szabályok tekintetében a transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendelet, különösen annak 13. cikke rendelkezéseket állapít meg annak biztosítására, hogy megfelelő ösztönzőket nyújtsanak a közös érdekű infrastrukturális projektekhez a gáz és a villamos energia területén. Ebben az összefüggésben az említett rendelet a következő feladatokat szabja meg:

               —

               2013. július 31-ig minden nemzeti szabályozó hatóság megküldi az ACER-nek a módszertanát és azokat a kritériumokat – amennyiben ezek rendelkezésre állnak –, amelyeket az egyes beruházások és a velük kapcsolatosan felmerülő magasabb kockázatok értékeléséhez alkalmaz.

               —

               Az ACER 2013. december 31-ig elősegíti a bevált gyakorlatok megosztását és ajánlásokat tesz közzé.

               —

               2014. március 31-ig minden nemzeti szabályozó hatóság közzéteszi módszertanát és azokat a kritériumokat, amelyeket az egyes beruházások és a velük kapcsolatosan felmerülő súlyosabb kockázatok értékeléséhez alkalmaz.
               Az említett intézkedések eredményétől függően a Bizottság eldönti, hogy szükség van-e iránymutatások kiadására.


title: A Bizottság (EU) 2017/1436 határozata (2015. december 1.) az Egyesült Királyság által a lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállásához nyújtani tervezett SA.38762 (2015/C) számú állami támogatásról (az értesítés a C(2015) 8441. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
                  8.8.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 205/70

            A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1436 HATÁROZATA
      (2015. december 1.)
      az Egyesült Királyság által a lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállásához nyújtani tervezett SA.38762 (2015/C) számú állami támogatásról

            (az értesítés a C(2015) 8441. számú dokumentummal történt)

      (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
      (EGT-vonatkozású szöveg)
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
      miután felhívta az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezés(ek) értelmében nyújtsák be észrevételeiket (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,
      mivel:
      1.   AZ ELJÁRÁS

                  (1)

                  A bejelentést megelőző kapcsolatfelvételt követően 2014. december 17-én az Egyesült Királyság az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelentette a lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállását célzó projekt támogatását. 2015. február 5-én további bizonyítékokat nyújtott be a Bizottsághoz.

                  (2)

                  A Bizottság 2015. február 19-én kelt levelében tájékoztatta az Egyesült Királyságot, hogy a szóban forgó támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat).

                  (3)

                  Az Egyesült Királyság 2015. március 23-án nyújtotta be észrevételeit.

                  (4)

                  Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2015. április 10-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (lásd az 1. lábjegyzetet). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

                  (5)

                  A Bizottsághoz 30 érdekelt féltől érkeztek észrevételek. Az észrevételeket 2015. május 20-án továbbította az Egyesült Királyságnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra. Az Egyesült Királyság 2015. június 12-én válaszolt az észrevételekre.

                  (6)

                  A Bizottság 2015. július 23-án további információkat kért, amelyeket az Egyesült Királyság 2015. július 29-én adott meg. 2015. október 7-én az Egyesült Királyság kiegészítő információkat nyújtott be.

            2.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

      2.1.   A lynemouth-i erőmű biomassza-tüzelésre való átállását célzó projekt és a kedvezményezett

                  (7)

                  Az Egyesült Királyság a megújuló energiaforrásokra való átállást előkészítő végleges beruházási döntésre irányuló eljárás (a továbbiakban: FIDeR) (2) keretében nyolc megújulóenergia-projektet választott ki. A kiválasztott projektek beruházási szerződés alapján kapnak támogatást. A bejelentett projekt a FIDeR keretében kiválasztott nyolc projekt egyike.

                  (8)

                  A bejelentett támogatási intézkedés a széntüzelésű lynemouth-i erőmű teljes mértékben biomassza-erőművé történő átalakításához nyújtott támogatásra vonatkozik. Az erőmű Northumberlandben, Anglia északkeleti partvidékén található. Az erőmű tulajdonosa és üzemeltetője a Lynemouth Power Limited, amely az RWE Supply & Trading GmbH 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata.

                  (9)

                  A lynemouth-i erőmű 420 MW teljesítményű szénerőmű, amelynek kereskedelmi célú üzembe állítása 1972-ben kezdődött meg. A jelenlegi javaslat szerint az erőművet teljes mértékben biomassza-erőművé átalakítva modernizálnák. Az égetési eljárás jellemzőiből adódóan az erőmű kizárólag ipari fapellet égetésére lesz alkalmas. Az erőmű az Anglia északkeleti részének áramellátását biztosító északi energiahálózatot táplálja villamos energiával. Az Egyesült Királyság becslései szerint a projekt az Egyesült Királyság jövőbeli teljes villamosenergia-fogyasztásának 0,7 %-át fogja előállítani.

                  (10)

                  Az Egyesült Királyság becslései szerint a projekt körülbelül 17,7 millió tonna CO2-kibocsátáscsökkenést fog eredményezni a 12 éves élettartama alatt, és évente körülbelül 2,3 TWh villamos energiát fog előállítani. Az erőmű alapterhelésen működik majd, így alacsony szén-dioxid-kibocsátással, ütemezhetően előállított villamos energiát termel.

                  (11)

                  Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az erőmű a tervek szerint 420 MW névleges teljesítményen és 77 %-os átlagos kapacitáskihasználtsággal működik (3). Az erőmű évente körülbelül 1,44-1,56 millió száraztonna pelletet fog felhasználni, amelynek nagy részét – a teljes tüzelőanyag-szükséglet [60 %–80 %]-át – az Egyesült Államok délkeleti területeiről importálják. A tüzelőanyag mintegy [5 %–20 %]-a Európából, a fennmaradó mennyiség pedig Kanadából származik majd. Az erőművet nem olyan módon alakítják át, hogy az megfeleljen a hulladékégetési előírásoknak, ezért az nem lesz alkalmas hulladékfa égetésére.

                  (12)

                  A táblázat a lynemouth-i erőmű várható üzemeltetési paramétereit mutatja. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a kapacitáskihasználtság az erőmű technikai (például a karbantartáshoz, javításhoz szükséges idő levonásával kapott) rendelkezésre állási idejének, valamint ténylegesen ütemezett (a szűk hálózati keresztmetszetek miatt az elosztórendszer-üzemeltető által az erőmű számára előírt korlátozás idejének levonásával számított, esetenként bruttó kapacitáskihasználtságként említett) termelési idejének a szorzata. A táblázatban szereplő nettó kapacitáskihasználtság kiszámítása a 80,77 %-os átlagos technikai rendelkezésre állás, valamint a 95,51 %-os bruttó kapacitáskihasználtság szorzataként történik.

                     A lynemouth-i erőmű üzemeltetési paraméterei

                              Tüzelőanyag-költség (GBP/GJ)

                              Hőhatásfok (%)

                              Átlagos nettó kapacitáskihasználtság (%)

                              7,17

                              36,9

                              77

            2.2.   Nemzeti jogalap, finanszírozás és költségvetés

                  (13)

                  A nemzeti jogalap a 2013. évi energiatörvény.

                  (14)

                  A projekt összköltségvetését 0,8 milliárd fontra becsülik. Az Egyesült Királyság megerősítette, hogy a kedvezményezett részére az üzembe helyezés napját megelőzően nem fizetnek ki támogatást.

                  (15)

                  A támogatás folyósítását kormányzati szerződő fél végzi, amelyet valamennyi engedéllyel rendelkező villamosenergia-szolgáltatóra azoknak a mért villamosenergia-felhasználás alapján meghatározott piaci részesedése alapján kivetett, jogszabályban előírt illetékből finanszíroznak. A szolgáltatóknak e kötelezettségüket saját forrásaikból kell teljesíteniük, azonban ennek költségeit általános árazási stratégiájuk keretében átháríthatják a fogyasztókra.

            2.3.   A támogatás formája és időtartama, előállítási költségek

                  (16)

                  A projekt támogatása változó felár (ún. különbözeti ügylet, a továbbiakban: CFD) formájában történik, amelyet egy előzetesen rögzített ár (kötési ár), valamint a villamos energia piaci árát kifejező referencia-ár közötti különbözeti kifizetésként számítanak ki. A referenciaár a villamos energia határidős nagykereskedelmi piacán az adott időszakban alkalmazott árakon alapul. A kedvezményezett bevétele az általa előállított villamos energia piacon történő értékesítéséből származik majd, de ha a villamos energia átlagos nagykereskedelmi ára a kötési ár alá esik, a különbség összegére a kedvezményezett kiegészítő támogatást kap az Egyesült Királyság kormánya tulajdonában levő, a CfD-ben részes szerződő féltől (Low Carbon Contracts Company Ltd). Ugyanakkor továbbra is a kedvezményezett viseli a referenciaártól elmaradó értékesítés kockázatát, valamint az előre jelzett értékesítési volumentől elmaradó értékesítés mennyiségi kockázatát (4).

                  (17)

                  A biomassza-projekt támogatását ennek megfelelően közigazgatásilag meghatározott kötési ár alapján határozzák meg. A támogatási programok közötti zökkenőmentes átmenet érdekében a kötési árakat úgy állapították meg, hogy a FIDeR keretében nyújtott támogatás nagyjából megegyezzen a jelenlegi megújuló energiára vonatkozó kötelezettségvállalási program (5) keretében nyújtott támogatással.

                  (18)

                  A biomassza-tüzelésre való áttérésre kijelölt erőművek esetében (ilyen a lynemouth-i erőmű is) az Egyesült Királyság a kötési ár számításához a 105–115 GBP/MWh tartományban vette figyelembe a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét. Az Egyesült Királyság kifejtette, hogy a biomassza-tüzelésre való átállást célzó projektek kötési árának szintjét 8,8 % és 12,7 % közötti elvárt hozamok (6) figyelembevételével számították ki.

                  (19)

                  Az erre a projektre alkalmazandó kötési ár 105 GBP/MWh (2012. évi árak – a fogyasztói árindexnek megfelelően évente kiigazítják). A CFD program keretében ugyanezt a megawattóránkénti összeget ajánlják fel maximális kötési árként a biomassza-tüzelésre átálló erőműveknek. A teljes élettartamra vetített költség magában foglalja az új erőművek finanszírozási költségeit is, valamennyi technológia esetében 10 %-os diszkontráta figyelembevételével. Az Egyesült Királyság részletesen bemutatta e költségek számítási módját, a felhasznált adatok forrásait, valamint a figyelembe vett elvárt hozamokat (7).

                  (20)

                  A kötési árra, ezen belül a teljes élettartamra vetített költségre, a fosszilis tüzelőanyag árára és a tényleges adókulcsokra vonatkozó alapvető feltevéseket, valamint a maximális kapacitáskiépítésre vonatkozó feltevéseket az Egyesült Királyság kormányának a villamos energia teljes élettartamra vetített költségéről szóló jelentése (8) és az Energia- és Klímaügyi Minisztérium jelentései (9) tartalmazzák. Ennek alkalmazásában a feltételezés szerint a villamos energia nagykereskedelmi ára reálértékben körülbelül 55 GBP/MWh, amely 2020-ra 65 GBP/MWh-ra növekedik.

                  (21)

                  E kötési ár alapján a projekt belső megtérülési rátáját (IRR) reálárakon számított, adózás előtti értéken 9,7 %-ra becsülik. A javasolt beruházási szerződés annak kezdő napjától függetlenül 2027. március 31-én jár le.

            2.4.   Támogatáshalmozódás

                  (22)

                  Az Egyesült Királyság egyértelműen jelezte, hogy a beruházási szerződést elnyerő projektek ugyanazon villamosenergia-termelés címén az új támogatási program keretében nem lesznek CFD-re jogosultak. Ezenkívül a beruházási szerződés keretében kifizetésben részesült projektek egyike sem kaphat ugyanazon villamosenergia-termelésre tekintettel megújuló energiaforrásra vonatkozó tanúsítványt. Végül a megújuló energiaforrásból előállított, beruházási szerződés keretében támogatott villamos energia nem forgalmazható a kapacitáspiacon, továbbá a beruházási szerződés időtartama alatt nem adható beruházási támogatás az előállításához.

                  (23)

                  Végül a (22) preambulumbekezdésben leírt elvek alapján az Egyesült Királyság megerősítette, hogy sem a termelő, sem az abban közvetlenül vagy közvetetten érdekelt fél nem kapott és nem igényelt egyéb támogatást az Egyesült Királyságtól vagy egyéb tagállamtól.

            2.5.   A biomassza felhasználása és rendelkezésre állása

                  (24)

                  A fenti (9) preambulumbekezdésben írtaknak megfelelően a lynemouth-i projekt kizárólag fapellet tüzelésére lesz alkalmas. A lynemouth-i erőműben felhasznált fapellettel szemben követelmény, hogy megfeleljen az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumainak, többek között annak, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 60 %-kal csökkenjen a fosszilis hálózatok átlagos uniós kibocsátási intenzitásához képest (azaz a szénre és gázra vonatkozó uniós átlaghoz képest, amelyet megújulóenergia-irányelvben meghatározott módszer segítségével mérnek). Ezeket a célokat 2020 áprilisától az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 72 %-os, majd pedig 2025 áprilisától legalább 75 %-os csökkentésével megerősítik. Az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumai között emellett szerepelnek a biológiai sokféleség védelmére, valamint a fenntarthatatlan gyakorlatok mellőzésére vonatkozó rendelkezések is (10).

                  (25)

                  A faforgács globális kereskedelmét 2011-ben évi 22 millió tonnára becsülték. Az uniós kereslet meghaladja a termelést, ami azt jelenti, hogy pelletet importálnak az Unióba. Ugyanabban az évben az Unióba irányuló nettó pelletbehozatal a becslések szerint évi 3,2 millió tonna volt, ami 2012-ben körülbelül évi 4 millió tonnára emelkedett.

                  (26)

                  A globális pelletfogyasztást 2012-ben 22,4-24,5 millió tonnára becsülték (11), amelyből körülbelül 15,1 millió tonnát az Unióban használtak fel. Az erőművekben a legnagyobb mennyiségű pelletet felhasználó tagállamok az Egyesült Királyság (2013-ban 1,3 millió tonna) (12), Belgium (1,3 millió tonna), Hollandia (1,2 millió tonna), Dánia (1 millió tonna) és Svédország (1 millió tonna).

            2.6.   Átláthatóság

                  (27)

                  Az adatszolgáltatásra és az átláthatóságra vonatkozóan az Egyesült Királyság jelezte, hogy a FIDeR eljárás keretében odaítélt valamennyi beruházási szerződést az aláírt formában közzétették az interneten (13).

            2.7.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat

                  (28)

                  2015. február 19-én a Bizottság úgy határozott, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít a támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan, különösen a támogatás arányosságára, valamint a piactorzulás kockázatára tekintettel.

                  (29)

                  Pontosabban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a túlkompenzáció kockázata nem zárható ki. A Bizottság megállapította, hogy a belső megtérülési rátát jelentősen befolyásolják a pénzügyi számítások előzetes felvetései, továbbá azt, hogy az üzemi paramétereknek az Egyesült Királyság előzetes becsléseiben szereplő értékei nincsenek teljes összhangban a rendelkezésre álló piaci információkkal.

                  (30)

                  A Bizottság érzékenységvizsgálat segítségével becsülte az erőmű átlagos hőhatásfokában, kapacitáskihasználtságában és tüzelőanyag-költségében feltételezett változások hatását a belső megtérülési rátára. E számítások szerint, ha a hőhatásfok és a kapacitáskihasználtság 5 %-kal nőne, a tüzelőanyag-költség pedig 5 %-kal csökkenne, a belső megtérülési ráta (reálárakon számolt, adózás előtti értéken) 9,7 %-ról 23,1 %-ra növekedne. A három paraméter 10 %-os hasonló módosításával a belső megtérülési ráta 31,7 %-ra nőtt volna. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a költségszámítás alapfeltevéseinek bizonytalanságai túlkompenzációhoz vezethetnek.

                  (31)

                  Emellett a Bizottság aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a lynemouth-i erőmű kizárólagosan biomasszával történő működtetéséhez szükséges tüzelőanyag mennyisége az európai uniós és a globális piachoz viszonyítva egyaránt jelentősnek számít. A 2012. évi adatok alapján a lynemouth-i erőmű a világ fapellet-felhasználásának mintegy 7,4 %-át, az európai felhasználás 11,2 %-át, továbbá – növekvő importvolumen mellett – az Egyesült Királyság felhasználásának 88,2 %-át tenné ki.

                  (32)

                  A Bizottság kétségét fejezte ki azt illetően, hogy az ilyen rövid időn belül megnövekedett keresletet a pelletpiac jelentős torzulások nélkül ki tudná elégíteni. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a faalapú biomasszát számos ágazatban használják nyersanyagként (például a rostalapanyag, valamint a papír és a farostlemez gyártásában), így a piaci torzulások nem zárhatók ki.

            3.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

                  (33)

                  Az érdekeltektől összesen 30 észrevétel érkezett a Bizottsághoz. A szakmai szervezetektől (14), valamint az Egyesült Királyság parlamenti képviselőitől kapott észrevételek a projekt gazdasági és társadalmi jelentőségét emelték ki. Különböző érdekeltek nevében támogató nyilatkozatokat nyújtott be továbbá a Lynemouth Power LTD és a Spencer Group is.

                  (34)

                  Négy nem kormányzati szervezet a projekt környezeti kockázatait hangsúlyozta (15). Így különösen a benyújtott észrevételek megkérdőjelezték a villamos energia importált biomasszából történő előállításával a CO2-kibocsátásban elérhető csökkenést, emellett az érdekeltek aggodalmát fejezték ki a légszennyezést és a biológiai sokféleséget esetlegesen érintő kedvezőtlen hatásokkal kapcsolatban.

                  (35)

                  Hat szervezet érvekkel támasztotta alá azt az álláspontot, hogy a lynemouth-i projekt torzíthatja a versenyt a farost mint nyersanyag piacán. A beérkezett észrevételek a következő szempontokra terjedtek ki: az energiatermeléshez felhasznált biomassza-mennyiség növekedése miatt a világ farostpiacát (UK Wood Panel Industries Federation, WPF) és az európai nyersanyagárakat (European Panel Federation, EPF) érő hatásokra; azokra a hatásokra, amelyek a rostfapiacot érik az Egyesült Államok (USA) délkeleti részén (American Forest & Paper Association, továbbá egy, az USA délkeleti részén található érdekelt és egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó nevében a Steptoe and Johnson), valamint a famaradékok észak-amerikai piacát érő hatásokra (Mulch & Soil Council).

                  (36)

                  Egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó és a Steptoe and Johnson állítása szerint az érintett gyártási helyszínek az USA-ban találhatók, a félkész termékeket az Unióba exportálják. A piac esetleges torzulása tehát érintheti az Unión belüli tevékenységet. A WPF és az EPF észrevétele szerint a lynemouth-i átállási projekt torzíthatja a versenyt az Egyesült Királyság és az Európai Unió farostpiacán. Az állítás alátámasztására a WPF felmérésen alapuló adatokat nyújtott be, amelyek a fűrészpor, a faforgács és a hengeres faanyag drágulását jelzik az Egyesült Királyságban. A grafikonon látható – inflációval nem korrigált – adatok mintegy 80 %-os áremelkedést mutatnak. Az EPF grafikont nyújtott be, amelyet a hengeres faanyagnak, a fűrészpornak és a faforgácsnak az Ecofys tanácsadó cég tanulmányából (16) származó árai alapján állított össze. Az adatok 2009-hez képest mintegy 40 %-os növekedést mutatnak. Ugyanakkor az adatokból az is látszik, hogy az áremelkedés bizonyos országokra (Ausztriára, Franciaországra, Olaszországra, Svédországra, az Egyesült Királyságra) korlátozódik, míg másokban (Belgiumban, Litvániában, Szlovákiában, Spanyolországban) az árak viszonylag állandóak voltak.

                  (37)

                  Egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó, az American Forest & Paper Association („AFPA”), valamint a Steptoe and Johnson azzal érvel, hogy mivel a pelletet nagyrészt az USA délkeleti részéből importálják majd, a javasolt intézkedés torzíthatja a versenyt az USA piacán.

                  (38)

                  Egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó és az AFPA észrevétele szerint az USA délkeleti részének teljes fakitermelése 2011-ben 230 millió nyerstonna (GT) volt, amely 107 száraztonnának felel meg, mivel a nedvességtartalomból adódóan 1 száraztonna előállításához 2,15 nyerstonna faanyag szükséges (17). A teljes mennyiségből mintegy 115 millió nyerstonna volt rostfa (zömmel puhafa). Az 1. ábra az USA délkeleti részének teljes termését mutatja terméktípusonként (18).

                     1. ábra

                     Az előállított fatermékeknek (TPO) az USA déli területeiről kivont mennyisége, 1995–2011 (Abt és szerzőtársai, 2014)

                  (39)

                  A jelentésben közölt adatok alapján az elmúlt években nőtt az USA délkeleti részének pelletgyártása, amellyel párhuzamosan az USA délkeleti részéről származó pelletexport növekedése is nőtt. Az említett jelentés szerint az USA délkeleti részének pelletgyártó kapacitása a 2010. évi 2 millió nyerstonnáról 2011-re 6 millió nyerstonnára nőtt. Az új kapacitást csaknem teljes egészében az uniós tagállamokba irányuló pelletexport előállítására alakították ki.

                  (40)

                  A Steptoe és Johnson által benyújtott adatok szerint a fenyő rostfa ára az USA délkeleti részén 2011 és 2014 között 25 %-kal, míg a kemény rostfa ára 60 %-kal nőtt. Az AFPA szerint a lábon álló fenyő rostfa értéke az USA déli részén 2013-ban 11 %-kal, 2014-ben 10 %-kal emelkedett. Az említett felek állítása szerint az emelkedés a pelletgyártás növekedésének tulajdonítható. A fenti (36) preambulumbekezdésben említett rostfafelhasználó nem nyújtott be költségadatokat, viszont hasonló állításokat fogalmazott meg a támogatott pelletfelhasználás miatt emelkedő nyersanyagárak kockázatáról.

                  (41)

                  A Steptoe és Johnson által benyújtott adatok szerint a fenyő rostfa ára az USA délkeleti részén 2011 és 2014 között 25 %-kal, míg a kemény rostfa ára 60 %-kal nőtt. Az említett felek állítása szerint az emelkedés a pelletgyártás növekedésének tulajdonítható.

                  (42)

                  Ezen állítás alátámasztására egy USA-beli székhelyű rostfafelhasználó és az AFPA elméleti tanulmányt nyújtott be, amely a pelletgyártásban tapasztalt nagymértékű növekedésnek az USA délkeleti része farostpiacára gyakorolt gazdasági hatását vizsgálja (19). A tanulmány magas biomassza-penetrációt feltételező forgatókönyveket modellez. A szerzők a pellet iránti jövőbeni keresletet becsülték a bioenergia magas penetrációjának figyelembevételével (ideértve a hazai és nemzetközi gazdaságpolitikai trendeket, valamint a megújuló energiára vonatkozó, Unión belüli nemzeti cselekvési terveket is). A modell feltételezi, hogy 2020-ra az USA délkeleti részén évente akár 44 millió nyerstonna energetikai célú pelletet és faaprítékot is előállíthatnak. Az alkalmazott modell szerint a nagymértékű többletkereslet rövid távon jelentős (a teljes piacra vetítve átlagosan mintegy 70 %-os) nyersanyagár-emelkedést okoz. Hosszú távon azonban az erdészeti erőforrások bővülésével a kereslet kielégíthetővé válik, így az árak ismét csökkennek majd.

                  (43)

                  A Steptoe and Johnson megállapította, hogy az USA délkeleti részén az ipari célú erdőterületek telepítése három évtizede mérséklődik. A pelletgyártás növekedésével ez a régióban negatív növekedési ütemet eredményezhet, ami fenntarthatatlan környezetgazdálkodási gyakorlatokhoz és a biológiai sokféleség csökkenéséhez vezet.

                  (44)

                  Egy USA-beli székhelyű rostfa-felhasználó, az EPF, valamint a Steptoe and Johnson aggodalmát fejezte ki más nagyprojektek (így különösen az egyesült királyságbeli draxi erőműben végrehajtott projektek) együttes hatásával, valamint általánosságban az európai biomassza-politikával kapcsolatban.

                  (45)

                  A Mulch & Soil Council aggodalmának adott hangot a famaradékok észak-amerikai piacának esetleges torzulása miatt.

                  (46)

                  A WPF, a Steptoe and Johnson, valamint a Mulch & Soil Council megkérdőjelezte a villamos energia Észak-Amerikából importált biomasszából történő előállításával a CO2-kibocsátásban elérhető csökkenést. A Steptoe and Johnson ezenkívül kétségbe vonta a támogatás arányosságát, és további adatokat nyújtott be a pelletgyártáshoz felhasznált fa forrására, valamint a csomagolóipar nyersanyagigényére vonatkozóan.

                  (47)

                  Tizenkét (20) vállalkozás és ipari szövetség műszaki érvekkel hangsúlyozta a projekt megalapozottságát és kedvező hatását. A benyújtott érvek többek között a következő szempontokat érintik: a projekt belső megtérülési rátáját; a biomassza rendelkezésre állását és fenntarthatóságát; a biomasszából nyert energia szerepét az Egyesült Királyság megújuló energiaforrásokra vonatkozó célkitűzései elérésében; valamint az erőmű várható üzemeltetési paramétereit, valamint a tüzelőanyag-ellátás logisztikáját.

                  (48)

                  Így különösen a United States Industrial Pellet Association kiemelte a károsanyag-kibocsátás bioenergiával összefüggő csökkenését, valamint az Egyesült Államokban előállított pellet fenntarthatóságát. A szövetség ezenkívül adatokat nyújtott be a nyersanyagáraknak az USA délkeleti részén történő alakulásáról (lásd alább a 2. ábrát).

                  (49)

                  A Wood Pellet Association of Canada a pellet rendelkezésre állásával kapcsolatos adatokat szolgáltatott. A beadvány a Pöyry tanácsadó cég tanulmányát (21) idézi, amely szerint az ellátó területek (az USA délkeleti része, Nyugat-Kanada és Oroszország) együttesen 50 millió tonna többlettel rendelkeznek abszolút száraz biomassza-tüzelőanyagból.

                     2. ábra

                     A lábon álló fa értéke az USA délkeleti részén

                  (50)

                  Az Enviva a pellet keresletéről és kínálatáról nyújtott be adatokat. Állítása szerint 2015 első negyedévében olyan pellettermelési projektek álltak megvalósítás alatt, amelyek lezárásukat követően összesen 18,1 millió száraztonnával bővítik a világ termelési kapacitását. A beadvány emellett az USA fűrészáru-termeléséről is közölt adatokat (lásd a 3.ábrát).

                     3. ábra

                     Megkezdett lakásépítések száma és fűrészáru-felhasználás (2004–2014)

                  (51)

                  A European Pellet Council adatokat szolgáltatott a pellet áráról és rendelkezésre állásáról, valamint az Unió és az USA nyersanyagárairól. A szervezet szerint a pellet iránti kereslet 2012 és 2014 közötti erőteljes növekedése nem eredményezett jelentős emelkedést a pelletárakban. Ennek alátámasztására adatokat mutatott be a pelletárak 2013. december és 2015. április közötti (USA), illetve 2011. január és 2015. március közötti (Unió) alakulásáról. Áremelkedés egyik esetben sem figyelhető meg.

                  (52)

                  A bemutatott adatok szerint a pellet iránti kereslet 2012 és 2014 közötti erőteljes növekedése nem eredményezett jelentős emelkedést a pelletárakban.

                  (53)

                  Végül egy beadvány (Société Générale) a projekt jövedelmezőségéről szolgáltatott adatokat.

            4.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÉSZREVÉTELEI

                  (54)

                  Az Egyesült Királyság kiegészítő információkat nyújtott be a lynemouth-i erőmű üzemeltetési paramétereiről. Más biomassza-erőművek felülvizsgálatát követően a kapacitáskihasználtságot 75,3 %-ról 77 %-ra emelték (a táblázatban bemutatott adatok szerint; lásd még a 3. lábjegyzetet). Emellett az Egyesült Királyság kimutatta, hogy a szénportüzelésű erőművek hőhatásfoka a 2009 és 2013 közötti időszakban az ország teljes szénerőműparkjára vetítve 36 % körül alakult. Végül az Egyesült Királyság részletes bontásban bemutatta a tüzelőanyag-költségeket, továbbá kifejtette, hogy valamennyi üzemeltetési paraméter megbízható, mivel azokat más erőművekhez viszonyítják, és független szakértők (22) vizsgálják felül.

                  (55)

                  Az Egyesült Királyság állítása szerint a lynemouth-i projekt gazdasági jellemzői a bejelentés óta számottevően megváltoztak. Így különösen az eredeti tervek szerint a projektet 2016 harmadik negyedévében helyezték volna üzembe, jelenleg azonban az Egyesült Királyság becslése szerint erre 2017 második felében kerül sor. Mivel a biomassza-tüzelésre való átállás támogatása a kezdő időponttól függetlenül 2027 márciusában lejár, a projekt hozzávetőleg egy évnyi támogatástól esett el. Emellett a projekt tőkeköltségei is emelkedtek. Mindezeken felül gazdaságpolitikai változásnak köszönhetően 2015 augusztusától a megújuló energiaforrásból előállított villamos energia nem mentesül az éghajlatváltozási illeték (egyfajta széndioxid-adó) alól. Végül a font USA dollárral szembeni gyengülése szintén rontotta a projekt jövedelmezőségét.

                  (56)

                  Az Egyesült Királyság hatóságai szerint a felsorolt fejlemények miatt jelentős mértékben romlott a projekt jövedelmezősége. A belső megtérülési rátát jelenleg adózás előtti reálértéken számítva [3 %–8 %]-ra becsülik.

                  (57)

                  2014-re a pellet világpiaca elérte a 27 millió száraztonnát. Az Egyesült Királyság adatokat nyújtott be a pellet világpiaci kereskedelméről is (lásd a 4. ábrát). Az Unió pelletfogyasztása a 2009. évi mintegy 8 millió száraztonnáról 2013-ra csaknem a duplájára, körülbelül 16 millió száraztonnára bővült (23).

                     4. ábra

                     Pelletbehozatal a világpiacon és az EU-ban (száraztonnában)

                  (58)

                  Az 5. ábrán látható, hogy az Unióba irányuló pelletbehozatal a 2009. évi 1,8 millió száraztonnáról 2011-re 3,2 millió száraztonnára nőtt. 2012-ben az Unióba irányuló behozatal mintegy 4 millió száraztonnát tett ki, és volumene a következő években várhatóan tovább növekszik majd. 2014-ben az USA délkeleti részéből az Unióba érkező pelletbehozatal mennyisége mintegy 7,3 millió száraztonna volt (24).

                     5. ábra

                     Pelletbehozatal az EU-ban

                     Forrás: az Egyesült Királyság adatai

                  (59)

                  Az Egyesült Királyság egyértelműen jelezte továbbá, hogy a rendelkezésre álló pelletkínálat döntő hányadát jelenleg egyedileg (jellemzően 5–10 éves időtartamra) kötött szerződések keretében hozzák be. A pellet azonnali piaca a teljes pelletkínálatnak csak igen kis részét teszi ki. Pelletáló üzem 18–30 hónap alatt létesíthető, esetlegesen hosszú távú szállítási szerződés megkötésével. Mivel a piacra lépés akadályai nem jelentősek, az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a pelletpiac képes kielégíteni a Lynemouth ellátásához szükséges többletkeresletet.

                  (60)

                  Ennek alátámasztására az Egyesült Királyság összevetette az Unió pelletfelhasználását az USA délkeleti részén alkalmazott azonnali árral. Az 5. ábrán látható módon az USA délkeleti részéből az Unióba érkező behozatal 2009 és 2011 között a kétszeresére bővült. Ebben az időszakban az Uniós behozatal 6. ábrán bemutatott növekedése ellenére az azonnali piac árai nem változtak számottevően.

                     6. ábra

                     Pelletfelhasználás és azonnali pelletárak (FOB paritáson) az USA délkeleti részén (2009–2013)

                  […] (*1)

                  (61)

                  Az Egyesült Királyság adatokat nyújtott be a javasolt ellátási láncról is. Lynemouth a pelletszükségletének mintegy [60 %-80 %]-át az USA délkeleti részéről tervezi fedezni. A tüzelőanyag mintegy [5 %-20 %]-a más uniós tagállamokból, a fennmaradó mennyiség pedig Kanadából származik majd. Lynemouth […] lehetséges beszállítót határozott meg, amelyek közül […] az USA délkeleti részének […] különböző államában, […] pedig Európában található. Lynemouth nem kíván biomasszát beszerezni az Egyesült Királyságból.

                  (62)

                  Az Egyesült Királyság szerint a nyersanyagárak emelkedése a fűrészüzemi hulladék hiányával magyarázható. Az Egyesült Királyság kifejtette, hogy a fűrészüzemi hulladék nagy mennyiségben keletkezik a fűrészrönk feldolgozása során, és egyaránt felhasználható pelletgyártáshoz, valamint egyéb célokra. A fűrészüzemi hulladék rendelkezésre állása azonban korlátozott, és a fűrészrönk feldolgozásához kötött. Az Egyesült Királyság szerint az USA építőipari ágazata a pénzügyi válság óta nem állt helyre teljes mértékben. A kevesebb megkezdett építkezés, valamint a fűrészrönk-feldolgozás visszaesése miatt kevesebb olyan fűrészüzemi hulladék áll rendelkezésre, amelyből faalapú rostos féltermék és pellet állítható elő. Az Egyesült Királyság véleménye szerint a fűrészüzemi hulladék hiánya jelentős mértékben hozzájárul a nyersanyagárak emelkedéséhez.

                  (63)

                  Ennek alátámasztásául az Egyesült Királyság hatóságai azt állítják, hogy a nyersanyagárak helyi piacokon tapasztalt emelkedése nem függ össze a pelletgyártás bővülésével. A 7. ábra az árak alakulását mutatja az USA helyi piacain 2013 második negyedéve és 2015 első negyedéve között, a pelletgyártás jelentős bővülésével érintett piacok feltüntetésével.

                     7. ábra

                     A lábon álló fenyő árának emelkedése az USA helyi piacain 2013 második negyedéve és 2015 első negyedéve között

                  […] (*1)

                  (64)

                  Végül az Egyesült Királyság megerősítette, hogy a lynemouth-i erőmű a szerződéses rendelkezések módosításával kötelezhető a (24) preambulumbekezdésben leírt fenntarthatósági kritériumok módosítására, például a szilárd biomasszára vonatkozóan a jövőben kötelezően alkalmazandó európai fenntarthatósági kritériumok esetén.

            5.   Az intézkedés értékelése

                  (65)

                  Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

                  (66)

                  Az eljárás megindításáról szóló 2015. február 19-i határozat megállapítása szerint az előállított villamos energiáért a kedvezményezett változó felár formájában (lásd a fenti (16)–(19) preambulumbekezdést) működési támogatást fog kapni az Egyesült Királyság kormányának tulajdonában lévő üzleti partnertől, a Low Carbon Contracts Company Ltd-től. Az intézkedés támogatja a kiválasztott kedvezményezett által megvalósított, megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelést. A villamos energia tagállamok közötti kereskedelme jelentős mértékű. A bejelentett intézkedés ezért torzíthatja a versenyt a villamos energia piacán, és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. A létesítmény emellett versenyezni fog a biomasszából előállított tüzelőanyagért a nyersanyagpiacon. Pontosabban, mivel helyben nem állnak rendelkezésre megfelelő mennyiségben erdészeti erőforrások, az erőmű üzemeltetéséhez szükséges szilárd biomasszát külföldről importálják majd (lásd a (61) preambulumbekezdést).

                  (67)

                  A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikke értelmében vett támogatásnak minősül (25).

            5.1.   A támogatás jogszerűsége

                  (68)

                  Az Egyesült Királyságtól kapott tájékoztatás alapján a Bizottság megállapítja, hogy végleges beruházási döntés nem született. Az állami támogatás jóváhagyását megelőzően kifizetésre nem kerül sor. Az Bizottság ez alapján megállapítja, hogy az Egyesült Királyság eleget tett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeinek.

            5.2.   A támogatás összeegyeztethetősége

                  (69)

                  A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés célja a megújuló energiaforrások, nevezetesen a szilárd biomassza felhasználásával történő villamosenergia-termelés előmozdítása. A bejelentett intézkedés a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás (26) alkalmazási körébe tartozik. A Bizottság ezért a bejelentett intézkedést az iránymutatás 3.2. szakaszában foglalt általános összeegyeztethetőségi rendelkezések, valamint az iránymutatás 3.3.2.1. szakaszában foglalt, a megújuló energiaforrásokból nyert villamos energia előállításához nyújtott működési támogatásokra vonatkozó sajátos összeegyeztethetőségi kritériumok alapján értékelte.

            5.2.1.   Közös érdekű célkitűzés

                  (70)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozat következtetésével összhangban a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett támogatási intézkedés segíteni kívánja az Egyesült Királyságot abban, hogy teljesítse az EU 2020-as stratégia (27) keretében az Unió által a megújuló energiára, valamint a CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozóan kitűzött célokat. A (10) preambulumbekezdésben leírtak alapján az Egyesült Királyság becslései szerint az erőmű várhatóan 2,3 TWh megújuló energiaforrásból nyert villamos energiát állít majd elő 17,7 millió tonna szén-dioxid megtakarításával. Ezért az iránymutatás 30. és 31. pontjával, valamint 33. pontjának a) pontjával összhangban az Egyesült Királyság egyértelműen meghatározta a projekttel elérhető CO2-kibocsátás-csökkenést, valamint a megújuló energiaforrásból nyert villamos energia előállítható mennyiségét. A Bizottság mindebből arra következtet, hogy a bejelentett támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban közös érdekű célkitűzésre irányul.

                  (71)

                  Környezetvédelmi szervezetek, valamint a Steptoe and Johnson aggodalmukat fejezték ki a projekt környezeti hatásait illetően. Az Egyesült Királyság megerősítette, hogy kizárólag a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt meghatározásnak megfelelő biomassza felhasználásához nyújt támogatást (lásd az iránymutatás (6) preambulumbekezdését). A Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatásnak teljesítenie kell a (69) preambulumbekezdésben foglalt környezetvédelmi célkitűzéseket, így meg kell felelnie az állami támogatás ellenőrzése céljából elvégzendő környezetvédelmi vizsgálatnak is. Az állami támogatáshoz kapcsolódó vizsgálat teljesítése mellett az erőműnek meg kell felelnie valamennyi vonatkozó környezetvédelmi jogszabálynak is, különös tekintettel a légszennyezési hatásra. Az erőmű a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) hatálya alá tartozik, és köteles megfelelni az abban a nagy tüzelőberendezésekből származó NOx-, SO2-, valamint részecskekibocsátásra vonatkozóan rögzített határértékeknek. A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a Lynemouth-ban felhasznált pelletnek teljesítenie kell az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumait is. Egyesült Királyság hatóságai szerint e kritériumokat (a CO2-kibocsátás-csökkenésre is kiterjedően) az erőmű életciklusa alapján számítják. Az Egyesült Királyság fenntarthatósági kritériumai között emellett szerepelnek a kedvezőtlen környezeti hatások (például a biológiai sokféleség csökkenése) elkerülésére vonatkozó rendelkezések is.

            5.2.2.   Az állami beavatkozás szükségessége, ösztönző hatás és a támogatás megfelelősége

                  (72)

                  A Bizottság emellett az eljárás megindításáról szóló határozatban arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás szükséges, ösztönző hatással bír, és megfelelő. Így különösen a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 38., 107. és 115. pontjára hivatkozva a Bizottság megállapítja, hogy a piaci hiányosságokat (például azt, hogy a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásából származó externáliák nem jelennek meg az energiaárban) a meglévő politikai keret nem kezeli megfelelően, így a vizsgált működési támogatás nélkül a projekt pénzügyileg nem lenne életképes.

                  (73)

                  Az iránymutatás 49. és 58. pontjára hivatkozva az Egyesült Királyság kimutatta, hogy a villamos energia teljes élettartamra vetített költsége lényegesen meghaladja a villamos energia várható piaci árát, továbbá az Egyesült Királyság hatóságai pénzügyi elemzéssel bizonyították, hogy a vizsgált támogatás nélkül a projekt belső megtérülési rátája negatív lenne. Ilyen helyzetben a piaci szereplők nem kívánnának befektetni a biomassza-projektbe. A támogatás ezért megváltoztatja a kedvezményezett viselkedését. Az Egyesült Királyság megerősítette, hogy a kedvezményezett kérelem benyújtására volt kötelezett, amelyet a projekttel kapcsolatos munkavégzés megkezdése előtt teljesített (lásd az iránymutatás 51. pontját).

                  (74)

                  Hivatkozva különösen az iránymutatás 40. és 116. pontjára, az Egyesült Királyság igazolta, hogy a támogatás megfelelő eszköz. Az eljárás megindításáról szóló határozat kifejtette, hogy a villamos energia teljes élettartamra vetített költsége meghaladja a villamos energia várható piaci árát, valamint azt, hogy állami támogatás nélkül a várható belső megtérülési ráta negatív lenne. A projektből származó megfelelő árbevétel hiányát az Egyesült Királyság állami támogatás nyújtásával ellensúlyozza, amely kifejezetten az adott projektre irányul, és annak szükségleteit a várható belső megtérülési ráta túllépése nélkül (vagyis az elvárt hozam a fenti (18) preambulumbekezdésben leírt tartományán belül) biztosítja. Így különösen a lynemouth-i projektet több más projekttel együtt az Unió megújuló energiára vonatkozó célkitűzéseinek teljesítése céljából választották ki (lásd a (7) preambulumbekezdést), és annak CFD formájában ítéltek oda működési támogatást. A Bizottság az SA.36196 számú, Villamosenergia-piaci reform – megújuló energiaforrásokra irányuló különbözeti ügylet ügyben hozott határozatában (29) arra a következtetésre jutott, hogy a CFD megfelelő eszköz a közös érdekű célkitűzés elérésére.

                  (75)

                  A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett projekthez nyújtandó támogatás szükséges, ösztönző hatással bír, és azt megfelelő eszközzel nyújtják.

            5.2.3.   Arányosság

                  (76)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki a támogatás arányosságát illetően (lásd a (28) preambulumbekezdést). A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ilyen típusú biomassza-projekt esetében a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét az Egyesült Királyság 10 %-os belső megtérülési ráta alapján legalább 105 GBP/MWh-ban határozta meg (lásd a (19) preambulumbekezdést). A Bizottság a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét megfelelőnek tartja, ahogyan ezt korábbi határozataiban (30) már megerősítette. Az Egyesült Királyság bizonyította, hogy az egységnyi energiára jutó támogatás nem haladja meg a villamos energia teljes élettartamra vetített költsége és a villamos energia várható piaci ára közötti különbözetet, mivel a felárral növelt piaci árnak megfelelő kötési ár nem haladja meg a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét (31). Az Egyesült Királyság megerősítette továbbá, hogy a támogatást a beruházásnak az általános számviteli szabályoknak megfelelő teljes értékcsökkentéséig nyújtja.

                  (77)

                  A projektre vonatkozóan reálértéken számított, adózás előtti elvárt hozam a fenti (18) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően 8,8 % és 12,7 % közötti, amelyet a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában elfogadott. Az elvárt hozam mértéke összhangban állt az Egyesült Királyságban végrehajtott biomassza-projektekre vonatkozóan a Bizottság által korábban jóváhagyott mértékekkel (32). A Bizottság értékelni fogja, hogy a belső megtérülési ráta az elvárt hozam megadott tartományán belül marad-e.

                  (78)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően az Egyesült Királyság aktualizált információkat nyújtott be a projektről, amelyekből kiderül, hogy a lynemouth-i projekt belső megtérülési rátája főként a megközelítőleg egy évnyi támogatás elmaradása, a megnövekedett tőkeköltségek, az éghajlatváltozási illeték alóli mentesség megszűnése, valamint a devizaárfolyam kedvezőtlen alakulása miatt marad el lényegesen a bejelentésben megadottól. Ezenkívül az Egyesült Királyság hatóságai kedvezően módosították a kapacitáskihasználtságot, az üzemeltetési paraméterek egyikét.

                  (79)

                  A benyújtott pénzügyi számítás szerint a projekt reálértéken számított, adózás előtti belső megtérülési rátája jelenleg [3 %–8 %], amely lényegesen alacsonyabb az elvárt hozamnál, így önmagában is jelzi a túlkompenzáció hiányát. Mindazonáltal a Bizottság megállapítja, hogy az üzemeltetési paraméterek, például az átlagos hőhatásfok, a kapacitáskihasználtság és a tüzelőanyag-költség továbbra is változhatnak.

                  (80)

                  Erre tekintettel az Egyesült Királyság adatokat mutatott be, amelyek igazolják, hogy a szénportüzelésű erőművek hőhatásfoka 36 % körüli, míg a piaci információk alapján az ilyen típusú biomassza-átállási projekttel mintegy 38-39 %-os hőhatásfok érhető el. Az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő 10 %-os hőhatásfok-javulás így nem tűnik reálisnak.

                  (81)

                  A fentiek szerint a projekt kapacitáskihasználtságát (lásd a (12) preambulumbekezdést) 77 %-ra növelték az Egyesült Királyság által az eljárás megindításáról szóló határozatot követően felülvizsgált egyéb biomassza-erőművek adatainak elemzése alapján. Ezenfelül az Egyesült Királyság tájékoztatása alapján egy ilyen erőmű legfeljebb mintegy 80 %-os kapacitáskihasználtsággal működne (33).

                  (82)

                  A tüzelőanyag-költség tekintetében az Egyesült Királyság részletesen kifejtette a megfelelő pelletellátás biztosításának költségeit. A független szakértők által ellenőrzött dokumentáció részletesen bemutatja a lynemouth-i erőmű ellátási láncának fő költségelemeit, ideértve az előállítási, a szállítási és a logisztikai költségeket (ez utóbbi esetében a lynemouth-i projekthez szükséges kikötői létesítmények korszerűsítésével összefüggő költségeket is). A kapott magyarázat alapján a Bizottság arra következtet, hogy a 7,17 GBP/GJ tüzelőanyag-költség a várható tüzelőanyag-költség észszerű becslésének tekinthető.

                  (83)

                  A belső megtérülési rátát annak feltételezésével becsülték, hogy a hőhatásfokot és a kapacitáskihasználtságot 5 %-kal növelnék, a tüzelőanyag-költség pedig 5 %-kal csökkenne. Az ilyen nagyságrendű változások összhangban állónak tekinthetők a (79)–(81) preambulumbekezdésben tárgyalt üzemeltetési paraméterek valós tartományával. E kumulált változások következtében a belső megtérülési ráta adózás előtti reálértéken számítva mintegy [3 %-8 %]-ról […]-ra nőne. Ez az érték továbbra is az elvárt hozam Egyesült Királyság által számított tartományába esik.

                  (84)

                  A fentiekből a Bizottság arra következtet, hogy a támogatás nem vezet túlkompenzációhoz. A bejelentett intézkedés ezért a közös érdekű célkitűzés megvalósításával arányosnak tekinthető.

            5.2.4.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

                  (85)

                  Az állami támogatási intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésekor a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a támogatási intézkedésnek a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásai korlátozottak-e, és a közös érdekű cél eléréséhez való hozzájárulás szempontjából a pozitív hatások meghaladják-e azokat (lásd a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 88. pontját).

                  (86)

                  Az iránymutatás 94–96. pontja alapján a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés nem jár nyilvánvaló negatív hatásokkal, valamint azt, hogy a támogatás arányos, és nem pusztán a tevékenység környezeti hatások nélküli áthelyezését eredményezi. A támogatás segítségével a lynemouth-i erőmű átállhat a széntüzelésről a biomassza-tüzelésre, amivel csökkenti a CO2-kibocsátást (lásd a (10) preambulumbekezdést).

                  (87)

                  A támogatási intézkedés negatív hatásainak értékelésekor a Bizottság azokra a torzulásokra fordít kiemelt figyelmet, amelyek a támogatás eredményeképpen várhatóan hatást gyakorolnak a versenyre az érintett termékek piacán, illetve a gazdasági tevékenység helyszínén (lásd az iránymutatás 97. pontját). Mivel a támogatást a megújuló energiaforrásokból nyert villamos energia előállításához nyújtják, az érintett termékpiac a villamosenergia-piac.

                  (88)

                  Egyrészt a Bizottság emlékeztet a kedvezményezett korlátozott piaci részesedésére (az Egyesült Királyság villamosenergia-termelési piacának 0,7 %-a). Másrészt a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 101. pontjára hivatkozással a Bizottság megjegyzi, hogy a projekt meglévő széntüzelésű erőmű átalakítását foglalja magában, tehát nem jár negatív hatásokkal, így különösen nem növeli a kedvezményezett piaci erejét. A Bizottság ebből arra következtet, hogy az intézkedés nem lesz jelentős hatással az Egyesült Királyság villamosenergia-termelési piacán meglévő versenyre.

                  (89)

                  Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségét fejezte ki azt illetően, hogy a projekt a közös érdekkel ellentétes mértékben torzítaná a versenyt a pelletpiacon, valamint annak beszállítói oldalán a nyersanyagpiacon. Az egyedileg bejelentett projekt sajátos jellemzőire tekintettel a Bizottság a vizsgálatot kiterjesztette a másodlagos piacokra gyakorolt közvetett hatásokra is.

            5.2.5.   A pelletpiac torzulása

                  (90)

                  A Bizottság egyrészt emlékeztet arra, hogy a lynemouth-i erőmű kizárólag ipari fapellet égetésére lesz alkalmas. Míg egyes erőművek alkalmasak lehetnek arra, hogy egyéb tüzelőanyagokat váltsanak ki pellettel, kialakításából adódóan a lynemouth-i erőmű várhatóan nem lesz alkalmas arra, hogy pellettel helyettesítsen más terméket. A projekt által előidézett versenytorzulás nagyságrendjének vizsgálata szempontjából a megfelelő piac az ipari pelletek piaca.

                  (91)

                  Az Egyesült Királyság által szolgáltatott adatok szerint (lásd a 4. ábrát) a pelletek kereskedelme a fő termelési és felhasználási területek között zajlik. Emellett a kereskedelem volumene az elmúlt években jelentősen, egy év alatt több mint 40 %-kal nőtt. Ezenkívül az Egyesült Királyság arra vonatkozóan is szolgáltatott adatokat, hogy az USA délkeleti részéből az Unióba érkező behozatal 2009 és 2011 között a kétszeresére bővült (lásd az 5. ábrát).

                  (92)

                  Ezért a kereskedelem, valamint az Unióba irányuló behozatal volumene alapján a Bizottság arra következtet, hogy a pelletpiac nem korlátozódik egyetlen tagállamra vagy az Unióra, hanem azt a pelletpiac torzulásainak értékelése szempontjából globális piacnak kell tekinteni.

                  (93)

                  2014-re a pellet világpiaca elérte a 27 millió száraztonnát. Az európai pelletfelhasználás 2009 és 2012 között a kétszeresére bővült (lásd az 5. ábrát). E bővülés ellenére a 6. ábra adatai azt mutatják, hogy az azonnali piac árai nem változtak számottevően.

                  (94)

                  Ezenkívül a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszképpen benyújtott információk alapján megállapítja, hogy a pellet nagy részének beszerzése jelenleg egyedileg tárgyalt, hosszú távú szerződések keretében történik. Pelletáló üzem az új szerződések megkötését és az értékesítés biztosítását követően (vagy azt megelőzően) két éven belül létesíthető. Ezért az új gyártólétesítmények piacra lépésével szembeni akadályok nem tekinthetők jelentősnek. Ezt a megfigyelést támasztja alá a pelletgyártásban az utóbbi időben az USA délkeleti részén és az Unióban (34) egyaránt tapasztalt bővülése is.

                  (95)

                  A lynemouth-i erőmű pelletigénye nagyjából a pellet 2014. évi világpiacának 5,5 %-át teszi ki. Ez számottevően elmarad az eljárás megindításáról szóló határozatban a 2012. évi adatok alapján becsült 7,4 %-os aránytól. Tekintettel arra, hogy új pelletáló üzem nagyjából az átalakítási projekttel párhuzamosan létesíthető (lásd az (59) és (60) preambulumbekezdést), várhatóan a kereslet bővülését az annak megfelelő kapacitásbővülés kíséri majd, amelyet a projekt tervezett ellátási lánca is alátámaszt.

                  (96)

                  A múltbeli adatok alapján a behozatal és a felhasználás egyaránt gyorsan növekedett az Unióban, ami szintén azt jelzi, hogy a pelletpiac képes kielégíteni a pellet jelentősen bővülő keresletét. Megállapítható továbbá, hogy az USA délkeleti részén, amely a tervek szerint a projekt elsődleges pelletbeszerzési forrása lesz, az azonnali ár nem változott jelentősen (6. ábra), miközben az onnét az Unióba irányuló behozatal bővült (5. ábra).

                  (97)

                  Az elemzés kimutatja, hogy a pelletpiac globális, és képes kielégíteni a projekt miatt várhatóan megnövekedő pelletkeresletet. A Bizottság ebből arra következtet, hogy a támogatás nem érinti olyan mértékben hátrányosan a kereskedelem feltételeit a pelletpiacon, amely ellentétes a közös érdekkel (a CO2-kibocsátás csökkenésével, valamint a megújuló energiaforrásokból nyert villamosenergia-termelés bővítésével).

            5.2.6.   A nyersanyagpiac torzulása

                  (98)

                  A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban (lásd annak (75) preambulumbekezdését) megállapította, hogy a pellet iránti kereslet bővülése a nyersanyagpiac (a farostpiac) további torzulásához vezethet. E tekintetben emlékeztet arra, hogy a támogatást a lynemouth-i erőműben termelt villamos energia megawattóránkénti mennyisége alapján nyújtják. A pellet- és nyersanyagpiac esetleges torzulásai nem a pellet vagy a nyersanyagok közvetlen támogatásából, hanem a villamosenergia-termeléshez szükséges tüzelőanyag iránti megnövekedett keresletből erednek. Ezenkívül a nyersanyagpiacot érő hatások a pelletpiac torzulásaihoz képest közvetettek.

                  (99)

                  Míg a pellet a tengerentúlra szállítható, gazdasági okokból a pelletiparban felhasznált nyersanyagok szállítása általában csak korlátozott távolságra lehetséges. A félkész rostfaterméket gyártó üzemek átlagosan 100–150 km-es körzeten belül szerzik be a felhasznált faanyagot (ezt nevezik az üzem nyersanyagfelvevő területének). Ezen üzemek versenyre gyakorolt hatásának értékeléséhez ezért szükséges meghatározni azt, hogy a pellet beszerzése (várhatóan) melyik helyi piacról történik majd.

                  (100)

                  A fenti (11) preambulumbekezdés kifejtette, hogy a lynemouth-i erőmű a tüzelőanyagként felhasználandó teljes pelletmennyiség mintegy [60 %-80 %]-át az USA délkeleti részéről tervezi beszerezni. A tüzelőanyag mintegy [5 %-20 %]–15 %-a más uniós tagállamokból származik majd. Ez azt jelenti, hogy évente mintegy […] száraztonnát szereznek be más tagállamokból, mintegy 16 beszállítótól. Ez az EU pelletfelhasználásának megközelítőleg […]-át teszi ki (lásd a 6. ábrát). A lynemouth-i projekthez továbbá nem kívánnak tüzelőanyagot beszerezni az Egyesült Királyságból. Ezért nem valószínű, hogy a projekt miatt emelkednének a nyersanyagárak az Egyesült Királyságban vagy az Európai Unió piacán, ahogyan azt az EPF, illetve a WPF állítja. Az intézkedés tehát várhatóan nem vezet az Unión belüli verseny indokolatlan torzulásához. Mivel a pelletet az Unión kívülről szerzik be, annak nyersanyagpiaca pedig helyi, a hatások az Unión kívül érvényesülnek.

                  (101)

                  A szükséges pelletmennyiség mintegy [10 %-30 %]-a Kanadából származik majd. A Kanadából esetlegesen behozott mennyiség lényegesen nagyobbnak tekinthető az európainál. A Canadian Pellet Association becslése szerint Nyugat-Kanada 14 millió száraztonna biomassza-felesleggel rendelkezik. A Kanadából beszerzendő mennyiség a becsült felesleg […]-át tenné ki. Ezért a projekt várhatóan nem gyakorol indokolatlan hatást a pellet kanadai nyersanyagpiacára.

                  (102)

                  A projekt anyagszükségletét többségében az USA délkeleti részéről származó behozatalból fedezik majd. Ezért a nyersanyag (farost) piacán esetlegesen kialakuló torzulások vizsgálata erre a régióra összpontosít.

                  (103)

                  Lynemouth mintegy 2 millió nyerstonna (nagyjából 0,9 millió száraztonnának megfelelő) nyersanyagot importál majd az USA délkeleti részéből. Ez a régió 2011. évi rostfakínálatának 1,7 %-át, az adott évben a régió piacáról kivont mennyiségnek pedig 0,9 %-át teszi ki. Önmagukban ezek a kis arányok nem jelzik határozottan a nyersanyagpiac indokolatlan torzulását. Így különösen a teljes kivont mennyiséget figyelembe véve a hatás nem okozna indokolatlan torzulást a piacon. A fenti adatok számítása továbbá kizárólag a rostfa figyelembevételével készült, az olyan egyéb alapanyagokra tekintet nélkül, mint a fakitermelési vagy fűrészüzemi hulladékok, amelyek bizonyos mértékig szintén felhasználhatók pelletgyártáshoz.

                  (104)

                  Ennek ellenére egyes harmadik felek beadványa szerint a pelletgyártás bővülése a nyersanyag (rostfa) árának emelkedését okozta az USA délkeleti részén. Így különösen a Steptoe and Johnson, valamint az AFPA a 2011 és 2014 közötti időszak áremelkedését mutató adatokat nyújtott be. Ugyanezeket az adatokat nyújtotta be a US Industrial Pellet Association is, csak hosszabb időszakra vonatkozóan (3. ábra).

                  (105)

                  A Bizottság megállapítja, hogy a 2. ábrán látható módon a nyersanyag (lábon álló fa) átlagára az USA délkeleti részén nem esik a historikus tartományon kívül. Ezért a 2011 óta tapasztalt áremelkedés nem tűnik szokatlannak. 2010-ben az árak még magasabbak voltak, állítólag időjárási események miatt.

                  (106)

                  Emellett az Egyesült Királyság előadta, hogy az USA piacán továbbra is érezhető a pénzügyi válságot követő keresletcsökkenés hatása. Így különösen a fűrészrönk termelése 2005-höz képest 57 millió nyerstonnával csökkent. Ha e mennyiség rendelkezésre állna, abból mintegy 28-19 millió nyerstonna hulladék keletkezne, amely pellet vagy azzal versenyző termékek alapanyagául szolgálhatna. Az Egyesült Királyság azt állítja továbbá, hogy nincs összefüggés az erős pelletgyártással rendelkező területek, valamint a rostfaárak helyi piacokon történő emelkedése között (7. ábra).

                  (107)

                  Sőt, az 1. ábra adataiból az látható, hogy 2008 előtt nagyobb volumenű fűrészrönk, ebből adódóan pedig hulladék állt rendelkezésre. A korlátozottabb mennyiségben rendelkezésre álló hulladék ezért kedvezőtlenül érintette volna a rostfa árát. Az Egyesült Királyság emellett kimutatta, hogy az intenzív pelletgyártás nem feltétlenül függ össze a nyersanyagárak emelkedésével (lásd a (63) preambulumbekezdést).

                  (108)

                  A fentieknek megfelelően (lásd a (62) preambulumbekezdést) a rostfa árát olyan tényezők befolyásolják, mint az időjárási körülmények és – a fűrészrönk piacához kapcsolódóan – a hulladékok rendelkezésre állása, ugyanakkor áringadozások a múltban is megfigyelhetők voltak. Ezenkívül az árak emelkedésére és csökkenésére mind az intenzív, mind a kevésbé intenzív pelletgyártással jellemezhető területeken van példa. A lynemouth-i projektből származó közvetett nyersanyagkereslet tehát várhatóan nem vezet a piac indokolatlan torzulásához.

                  (109)

                  Az érdekelt felek ezenkívül elméleti tanulmányt is benyújtottak, amely a nagy bioenergia-penetrációt feltételező jövőbeli forgatókönyvek lehetséges hatásait modellezte. A tanulmány nem értékeli a lynemouth-i projekt piaci hatását, viszont a jelenlegi és jövőbeli gazdaságpolitikák figyelembevételével értékeli a biomassza várható világpiaci keresletének hatását. Bizonytalan ugyanakkor, hogy a biomasszára vonatkozó tervek milyen mértékben valósulnak meg, és amennyiben igen, valójában milyen feltételekkel és mely régiókból történne a biomassza beszerzése. A tanulmány ezért nem módosítja a lynemouth-i projekt lehetséges hatására vonatkozó következtetéseket, mivel kiemelten a jövőbeli fejlesztések lehetséges hatásaival foglalkozik.

                  (110)

                  Végül az Egyesült Királyság által benyújtott adatok szerint Lynemouth a biomasszát az USA délkeleti részének […] államában található mintegy […] gyártóüzemből tervezi beszerezni. Az ellátási lánc diverzifikációja tovább mérsékli a helyi piacok torzulásának kockázatát.

                  (111)

                  A Bizottság mindebből arra következtet, hogy az intézkedés várhatóan nem vezet a nyersanyagpiac indokolatlan torzulásához. E tekintetben emlékeztet arra, hogy a támogatást szilárd biomasszából nyert villamos energia előállításához nyújtják, így a támogatás hatása csak közvetetten érintheti a pelletiparban felhasznált nyersanyagok beszerzését.

            5.2.7.   Mérlegelési teszt

                  (112)

                  A környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatás 97. bekezdése szerint azoknál az állami támogatási intézkedéseknél, amelyek megfelelően célozzák a kezelni kívánt piaci hiányosságokat, mérsékeltebb annak a kockázata, hogy a támogatás indokolatlanul torzítja a versenyt. A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás közvetlenül a megújuló energiára vonatkozó célkitűzések, valamint a CO2-kibocsátás csökkentésének arányos és megfelelő elérésére irányul. A verseny jelentős torzulásának kockázata ezért mérsékeltebb. A (110) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság nem állapított meg indokolatlan torzulást az érintett termékpiacon (pelletek). Nem volt megállapítható indokolatlan torzulás a beszállító oldali piacokon (nyersanyagpiacokon) sem.

                  (113)

                  Emellett a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az intézkedés torzítja-e a versenyt, vagy fenyeget-e a verseny torzításával, amennyiben érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A nyersanyagpiaci hatások helyben, és mivel a pelletet importálják, többnyire Európán kívül érvényesülnek. A tagállamok közötti kereskedelem befolyásolása mindenesetre korlátozott mértékű lenne.

                  (114)

                  A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a lynemouth-i projekthez nyújtott támogatás a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásai mérsékeltek, és a közös érdekű cél (megújuló energiaforrásból nyert villamos energia előállítása, a CO2-kibocsátás csökkentése a villamosenergia-termelésben) eléréséhez való hozzájárulás szempontjából a pozitív hatások meghaladják azokat, így a hatások összesített egyenlege pozitív.

            5.2.8.   Egyéb szempontok – Az EUMSZ 30. és 110. cikkének való megfelelés

                  (115)

                  A megújuló energiaforrásokra kötött CFD-kre vonatkozó határozattal (SA.36196), valamit a FIDeR keretében öt tengeri szélenergia-projekthez (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763, SA.38812) és egy kapcsolt energiatermelésű biomassza-erőmű (SA.38796) részére nyújtott támogatásra vonatkozó határozattal összefüggésben az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy módosítja a villamosenergia-szolgáltatók CFD-kifizetési kötelezettségének számítási módját úgy, hogy az Egyesült Királyságon kívüli tagállamokban termelt és egyesült királyságbeli fogyasztóknak szállított támogatható megújuló energia ne számítson bele a szolgáltatók piaci részesedésébe.

                  (116)

                  Az Egyesült Királyság gondoskodik arról, hogy e mentesség hatálybalépéséig CFD-kifizetésre ne kerüljön sor, vagy ha ez nem lehetséges, olyan mechanizmust vezet be, amelynek keretében a mentesség hatálybalépését megelőzően, de a CFD-kifizetések megkezdését követően importált támogatható megújuló energia után a szolgáltatók visszatérítést kapnak.

                  (117)

                  A bejelentett intézkedésre a (114) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalás hatálya is kiterjed.

                  (118)

                  A (114) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásra tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatási intézkedések finanszírozási mechanizmusa nem alkalmazhat az EUMSZ 30. vagy 110. cikkével ellentétes megszorítást.

            6.   KÖVETKEZTETÉS

                  (119)

                  A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett támogatási intézkedés közös érdekű célkitűzés szükséges és arányos megvalósítására irányul a környezetvédelmi és energetikai támogatásokról szóló iránymutatással összhangban, és a támogatás ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a belső piaccal,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az Egyesült Királyság által bejelentett támogatási intézkedés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a belső piaccal.
      2. cikk
      E határozat címzettje Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

         Kelt Brüsszelben, 2015. december 1-jén.

               a Bizottság részéről

            Margrethe VESTAGER

               a Bizottság tagja

         (1)  HL C 116., 2015.4.10., 52. o.

         (2)  A Bizottság e nyolc projekt közül hatra vonatkozóan hozott határozatot. 2014. július 23-án engedélyező határozat született öt tengeri szélenergia-projektre vonatkozóan (az SA.38758., SA.38759., SA.38761., SA.38763. és SA.38812. számú ügy [HL C 393., 2014.11.7., 7. o.], továbbá 2015. január 22-én engedélyező határozat született a teesside-i kapcsolt energiatermelésű biomassza-projektre vonatkozóan [SA. 38796. számú ügy], a határozatot még nem tették közzé).

         (3)  Az eredeti bejelentésben 75,3 %-os becsült kapacitáskihasználtság szerepelt, amelyet az Egyesült Királyság utólag módosított.

         (4)  A CFD térítési mechanizmusának részletesebb ismertetése az SA.36196. számú, Villamosenergia-piaci reform – megújuló energiaforrásokra irányuló különbözeti ügylet ügyben hozott bizottsági határozat (C(2014) 5079 final) (17)–(31) preambulumbekezdésében található.

         (5)  A programot eredetileg az N504/2000. számú ügyben 2001. február 28-án hozott bizottsági határozattal hagyták jóvá, majd több alkalommal módosították. A programot annak jelenlegi formájában a Bizottság az SA.35565. számú ügyben 2013. április 2-án hozott határozatával (HL C 167., 2013.6.13., 5. o.) hagyta jóvá. A program egyes elemeit ezt követően jóváhagyták Észak-Írországra (SA.36084. számú ügy) és Skóciára (SA.37453. számú ügy) vonatkozóan is.

         (6)  Az elvárt hozam az ilyen típusú projektek megvalósításához szükséges minimális hozamszint.

         (7)  Az Egyesült Királyság hatóságai mindezen elemeket „A villamosenergia-termelés költségei” című dokumentumban tették közzé, amely a https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs címen érhető el.

         (8)  DECC (2013): „A villamosenergia-termelés költségei, 2013. december”, elérhető a következő címen: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs

         (9)  Elérhető a következő címen: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan

         (10)  További részletek: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation.

         (11)  AEBIOM, Európai bioenergetikai kitekintés (2013).

         (12)  AEBIOM, Európai bioenergetikai kitekintés (2013).

         (13)  Elérhető a következő internetes oldalon: https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts

         (14)  North East Local Enterprise Partnership; North East Chamber of Commerce; UK Trade & Investment.

         (15)  Friends of the Earth; Natural Resources Defense Council; Fern; Biofuelwatch.

         (16)  ECOFYS (2014): „Értékelés a CO2-kibocsátás-áthelyezésről az European Panel Federation számára – A faburkolatipar és a CO2-kibocsátás-áthelyezési jegyzék 2015–2019. évi kritériumai”.

         (17)  A következetesség kedvéért a rostfapiaccal és az USA délkeleti részének piacával kapcsolatos valamennyi adat nyerstonnában (GT) szerepel. A számítások minden esetben az 1 száraztonna = 2,15 nyerstonna átváltási tényezőt veszik figyelembe.

         (18)  Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik, and Kenneth E. Skogn (2014): „Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S. South”. Elérhető a következő címen: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281 A jelentést a vizsgálat nyitó szakaszában több érdekelt fél is benyújtotta.

         (19)  Abt és szerzőtársai (2014).

         (20)  RWE Group; EDF; Lynemouth Power LTD; Renewable Energy Association; Port of Tyne; Dong Energy; Energy UK; US Pellets Association; Canada Pellet Association; Enviva; Doosan; European Pellet Council.

         (21)  Pöyry: The Risk of Indirect Wood Use Change, Final Report Prepared for Energie Nederland. 2014. július.

         (22)  Oxera, Parsons, Brinckerhoff and Ramboll.

         (23)  AEBIOM, 2013.

         (24)  Az Egyesült Királyság adatai.

         (*1)  Üzleti titok.

         (25)  Lásd még az SA.38758., SA.38759., SA.38761., SA.38763. és SA.38812. számú ügyeket, továbbá az SA. 38796. számú ügyet (a határozatot még nem tették közzé), amelyeknél a kedvezményezett hasonló CFD-támogatásban részesül.

         (26)  HL C 200., 2014.6.28., 1. o.

         (27)  Lásd az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelvét (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.) és az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelvét (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.), valamint a COM/2011/0885 final közleményt.

         (28)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

         (29)  HL C 393., 2014.11.7., 2. o.

         (30)  Lásd például az SA.38758., SA.38759., SA.38761., SA.38763. és SA.38812. számú ügyben hozott határozatot, továbbá az SA. 38796. számú ügyben hozott határozatot (a határozatot még nem tették közzé).

         (31)  A projekttel kapcsolatban a villamos energia teljes élettartamra vetített költségét részletesebben lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (20)–(33) preambulumbekezdésében.

         (32)  Lásd például a megújuló energiára vonatkozó kötelezettségvállalási programot – SA.35565. (HL C 167., 2013.6.13., 5. o.).

         (33)  E feltevések összhangban állnak a Société Générale beadványában szolgáltatott adatokkal (lásd a fenti (53) preambulumbekezdést).

         (34)  Lásd például az eljárás megindításáról szóló határozat 2. ábráját (HL C 116., 2015.4.10., 52. o.).


title: 2014/516/EU: A Tanács határozata ( 2014. július 30. ) a Régiók Bizottsága három olasz tagjának és egy olasz póttagjának kinevezéséről

text:
               5.8.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 232/24

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. július 30.)
   a Régiók Bizottsága három olasz tagjának és egy olasz póttagjának kinevezéséről

      (2014/516/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot. A Tanács 2011. június 20-án a 2011/375/EU határozattal (3) Alessandro COSIMI-t a Régiók Bizottsága tagjává nevezte ki a 2015. január 25-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Alessandro COSIMI, Vito SANTARSIERO és Roberto PELLA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett. Francesco CHIUCCHIURLOTTO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Ignazio MARINO, Sindaco del Comune di Roma

                           —

                           Micaela FANELLI, Sindaco del Comune di Riccia (CB)

                           —

                           Roberto PELLA, Sindaco del Comune di Valdengo (BI) (mandátumváltozás)

                     valamint

               b)

               póttagként:

                           —

                           Francesco CHIUCCHIURLOTTO, Assessore del Comune di Ascrea (RI) (mandátumváltozás).

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

      (3)  HL L 168., 2011.6.28., 10. o.


title: A Tanács (EU) 2015/2443 határozata (2015. december 11.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban, a társulási megállapodás V. cikke tekintetében, az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

text:
               23.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 336/56

         A TANÁCS (EU) 2015/2443 HATÁROZATA
   (2015. december 11.)
   az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban, a társulási megállapodás V. cikke tekintetében, az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 464. cikkének (3) és (4) bekezdése előírja a megállapodás egyes részeinek ideiglenes alkalmazását.

               (2)

               A 2014/492/EU tanácsi határozat (2) 3. cikke megjelöli, hogy a megállapodás mely részeit kell ideiglenesen alkalmazni.

               (3)

               A megállapodás 462. cikke értelmében a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) a Moldovai Köztársaság kormányának tényleges ellenőrzésén kívül eső, a Moldovai Köztársasághoz tartozó területekre vonatkozó alkalmazása akkor kezdődik, amikor a Moldovai Köztársaság biztosítja területén az V. cím teljes körű végrehajtását és érvényesítését.

               (4)

               A megállapodás 462. cikke előírja továbbá, hogy a Társulási Tanácsnak határozatot kell elfogadnia arról, hogy mikor biztosítják az V. cím teljes körű végrehajtását és érvényesítését a Moldovai Köztársaság teljes területén.

               (5)

               A Moldovai Köztársaság arról tájékoztatta az Európai Bizottságot, hogy 2016. január 1-jétől teljes területén biztosítani tudja a megállapodás V. címének teljes körű végrehajtását és érvényesítését.

               (6)

               A megállapodás V. címének alkalmazását nyomon kell követni és rendszeresen felül kell vizsgálni a Moldovai Köztársaság teljes területén.

               (7)

               Ennélfogva helyénvaló meghatározni a megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság teljes területén történő alkalmazásával kapcsolatos uniós álláspontot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás 434. cikke alapján létrehozott Társulási Tanácsban a megállapodás teljes körű végrehajtásával és érvényesítésével és a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) a Moldovai Köztársaság teljes területén történő alkalmazásával kapcsolatosan képviselendő uniós álláspont a Társulási Tanács e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.
   (2)   Az Uniót a Társulási Tanácsban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatnak kisebb technikai jellegű módosításokat a határozattervezethez.
   2. cikk
   E határozat hatálybalépésétől számított nyolc hónapon belül és azt követően évente egyszer az Európai Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak a megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság teljes területén történő alkalmazásáról. Amennyiben a Moldovai Köztársaság már nem biztosítja a megállapodás V. címének teljes körű végrehajtását és érvényesítését a Moldovai Köztársaság kormányának tényleges ellenőrzésén kívül eső területek vonatkozásában, a Társulási Tanácsba delegált uniós képviselők – a Szerződés 218. cikk (9) bekezdésével összhangban elfogadott határozat alapján – kérhetik a Társulási Tanácsot, hogy vegye újra fontolóra a megállapodás V. címének további alkalmazását az érintett területeken.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. december 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. BAUSCH

      (1)  HL L 260., 2014.8.30., 4. o.

      (2)  A Tanács 2014. június 16-i 2014/492/EU határozata az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 260., 2014.8.30., 1. o.).

      TERVEZET
      AZ EU–MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2015. SZ. HATÁROZATA
      (2015. …)
      az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság teljes területére történő alkalmazásáról
      A TÁRSULÁSI TANÁCS,
      tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közöttitársulási megállapodásra (1) és különösen annak 462. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A társulási megállapodás 464. cikkének megfelelően, egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) egyes részei 2014. szeptember 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók.

                  (2)

                  A Moldovai Köztársaság arról tájékoztatta az Európai Bizottságot, hogy 2016. január 1-től biztosítani tudja a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) a teljes területére történő teljes körű végrehajtását és érvényesítését.

                  (3)

                  Helyénvaló, hogy a Társulási Tanács rendszeresen felülvizsgálja a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) a Moldovai Köztársaság teljes területére történő alkalmazását.

                  (4)

                  Indokolt, hogy a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság nyomon kövesse a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) a Moldovai Köztársaság teljes területére történő alkalmazását és rendszeresen jelentést készítsen a Társulási Tanácsnak,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      (1)   Egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság között létrejött társulási megállapodás V. címe (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 2016. január 1-től a Moldovai Köztársaság teljes területére alkalmazandó.
      (2)   A Társulási Tanács e határozat elfogadásától számított tíz hónapon belül és azt követően évente felülvizsgálja a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) a Moldovai Köztársaság teljes területére történő alkalmazását.
      (3)   A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság nyomon követi az (1) bekezdésben említetteknek megfelelően a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) alkalmazását. Az említett bizottság évente és ha a körülmények úgy kívánják, jelentést készít a Társulási Tanácsnak.
      (4)   A megállapodás VII. címe (Intézményi, általános és záró rendelkezések) akkor alkalmazandó, amennyiben az a megállapodás V. címével (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) összefüggésben alkalmazandó.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt …,

               a Társulási Tanács részéről

               az elnök

         (1)  HL L 260., 2014.8.30., 4. o.


title: A Tanács (KKBP) 2015/1925 határozata (2015. október 26.) a Moldovai Köztársaság Dnyeszteren túli régiójának vezetésével szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/573/KKBP határozat módosításáról

text:
               27.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 281/12

         A TANÁCS (KKBP) 2015/1925 HATÁROZATA
   (2015. október 26.)
   a Moldovai Köztársaság Dnyeszteren túli régiójának vezetésével szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/573/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 27-én elfogadta a 2010/573/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2010/573/KKBP határozat felülvizsgálatának alapján a Moldovai Köztársaság Dnyeszteren túli régiójának vezetésével szembeni korlátozó intézkedéseket 2016. október 31-ig meg kell hosszabbítani. A Tanács a korlátozó intézkedések vonatkozásában hat hónap elteltével áttekinti a helyzetet.

               (3)

               A 2010/573/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/573/KKBP határozat 4. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „(2)   Ezt a határozatot 2016. október 31-ig kell alkalmazni, és folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozatot meg kell újítani vagy – adott esetben – módosítani kell.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2010. szeptember 27-i 2010/573/KKBP határozata a Moldovai Köztársaság Dnyeszteren túli régiójának vezetésével szembeni korlátozó intézkedésekről (HL L 253., 2010.9.28., 54. o.).