title: 2007/799/EK: A Tanács határozata ( 2006. október 12. ) az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvnek (közlekedési jegyzőkönyv) az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

text:
               8.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 323/13

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. október 12.)
   az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvnek (közlekedési jegyzőkönyv) az Európai Közösség nevében történő aláírásáról
   (2007/799/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Közösség közlekedéspolitikájának egyik célkitűzése nemzetközi szintű intézkedések előmozdítása az olyan regionális és európai problémák kezelése érdekében, amelyek akadályozzák a közlekedés fenntartható mobilitását és veszélyeztetik a környezetet.

               (2)

               1991. május 14-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy a tagállamokkal való konzultációt követően a Közösség nevében vegyen részt az Alpesi Egyezményről és annak jegyzőkönyveiről folytatott tárgyalásokban.

               (3)

               A 96/191/EK tanácsi határozattal (1) a Közösség megkötötte az Alpok védelméről szóló egyezményt (Alpesi Egyezmény).

               (4)

               Az Alpesi Egyezmény 2. cikkének (2) és (3) bekezdésén alapuló, az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvet (közlekedési jegyzőkönyv) 2000. május 24–26-án Svájcban az Alpesi Egyezmény állandó bizottságának 16. ülésén fogadták el.

               (5)

               A közlekedési jegyzőkönyv az elővigyázatosság, a megelőzés és a szennyező fizet elve alapján, valamennyi közlekedési mód tekintetében keretként szolgál az alpesi régióban a fenntartható mobilitás és a környezetvédelem biztosítása számára.

               (6)

               A közlekedési jegyzőkönyv – annak 24. cikke értelmében – az Alpesi Egyezmény 2000. október 30–31-én Luzernben tartott miniszteri találkozóján, majd ezt követően a letéteményes Osztrák Köztársaságban nyitva állt a Szerződő Felek általi aláírásra.

               (7)

               A túlsúlyban lévő közösségi hatáskör a Közösség nemzetközi képviselete egységességének elvével együtt a megerősítő vagy jóváhagyó okiratoknak a Közösség és az egyezményben részes tagállamok által lehetőség szerint egy időben történő aláírása és azt követő letétbe helyezése mellett szól.

               (8)

               Helyénvaló aláírni a Közösség nevében az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvet (közlekedési jegyzőkönyv), figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötésére is,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje azon személyt vagy személyeket, akik jogosultak a későbbi időpontban való megkötésre is figyelemmel az Alpesi Egyezmény közlekedés területén történő végrehajtásáról szóló jegyzőkönyvnek (közlekedési jegyzőkönyv) a Közösség részéről történő aláírására, és átruházza ezekre a személyekre az e célból szükséges hatásköröket.

      Kelt Luxembourgban, 2006. október 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. HUOVINEN

      (1)  HL L 61., 1996.3.12., 31. o.
    ---documentbreak---

               8.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 323/15

         FORDÍTÁS
   JEGYZŐKÖNYV AZ 1991-ES ALPESI EGYEZMÉNYNEK A KÖZLEKEDÉS TERÜLETÉN TÖRTÉNŐ VÉGREHAJTÁSÁRÓL
   Közlekedési jegyzőkönyv
   A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,
   A MONACÓI HERCEGSÉG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,
   A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
   és
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
   az Alpok védelméről szóló, 1991. november 7-i egyezményből (Alpesi Egyezmény) eredő azon feladatukkal összhangban, hogy átfogó politika keretében biztosítsák az alpesi térség védelmét és fenntartható fejlődését;
   megfelelve az Alpesi Egyezmény 2. cikke (2) és (3) bekezdése szerint rájuk háruló általános kötelezettségeknek;
   tudatában annak, hogy az alpesi térség olyan területet foglal magában, amelynek ökoszisztémái és tájai különösen érzékenyek, hogy földrajzi és topográfiai viszonyai erősíthetik a szennyező anyag- és zajterhelést, és hogy természeti kincsei és kulturális öröksége egyedülállóak;
   tudatában annak, hogy megfelelő intézkedések nélkül a piac megerősödött integrációja, a társadalmi és gazdasági fejlődés, és a szabadidős tevékenységek következtében a közlekedés és az azzal járó környezeti terhelés tovább fog növekedni;
   meggyőződve arról, hogy az ott élő népességnek biztosítani kell a lehetőséget, hogy önmaga határozza meg társadalmi, kulturális és gazdasági fejlődésére irányuló programját, és a meglévő intézményi kereteken belül részt vegyen annak végrehajtásában;
   tudatában annak, hogy a közlekedés hatásai nem semlegesek a környezetre nézve, és a közlekedés által kiváltott, a környezetre nézve negatív hatás növekvő ökológiai, egészségügyi és biztonságtechnikai megterhelést és kockázatot teremt, ami közös megközelítést kíván;
   tudatában annak, hogy a veszélyes anyagok szállítása során fokozott biztonsági intézkedésekre van szükség;
   tudatában annak, hogy átfogó megfigyelésre, kutatásra, tájékoztatásra és tanácskozásra van szükség a közlekedés, az egészség, a környezet és a gazdasági fejlődés közti összefüggések kimutatására, és a káros hatások csökkentése szükségességének igazolására;
   tudatában annak, hogy az alpesi térségben egy a fenntarthatóság elvén alapuló közlekedéspolitika nem csak az ott élő, de az Alpokon kívül eső népességnek is érdeke, és szükséges az Alpok mint élettér, természeti és gazdasági környezet megőrzéséhez;
   tudatában annak, hogy egyfelől részben nincsen kellőképpen kihasználva a közlekedési eszközök kapacitása, másfelől nem kap elegendő figyelmet a környezetbarátabb közlekedési rendszerekhez – mint a vasút, a hajózás és a kombinált fuvarozás – szükséges infrastruktúrák, valamint a különböző közlekedési eszközök transznacionális kompatibilitásának és interoperabilitásának fontossága; és hogy ezért szükséges e közlekedési rendszereknek a hálózatoknak az Alpokon belül és kívül történő jelentős megerősítése által való optimalizálása;
   tudatában annak, hogy a területrendezési és gazdaságpolitikai téren hozott döntések az Alpokon belül és kívül jelentős hatással vannak az alpesi közlekedés alakulására;
   azzal a szándékkal, hogy a forgalom csökkentésével, a közlekedés környezetkímélőbb módon történő lebonyolításával és a meglevő közlekedési rendszerek hatékonyságának és eredményességének növelésével meghatározó módon járuljanak hozzá a fenntartható fejlődéshez és az életminőség javításához;
   meggyőződve a gazdasági érdekek, a társadalmi szükségletek és a környezeti követelmények harmonizációjának szükségességéről;
   tiszteletben tartva a Szerződő Felek és az Európai Közösség között – különösen a közlekedés terén – megkötött kétoldalú és multilaterális egyezményeket;
   meggyőződve arról, hogy bizonyos problémák csak határokon átnyúló együttműködés keretében oldhatók meg és az alpesi térség országai részéről közös intézkedéseket igényelnek,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Célkitűzések
   (1)   A Szerződő Felek vállalják, hogy fenntartható közlekedéspolitikát folytatnak, amely:

               a)

               az Alpokon belüli és az Alpokon áthaladó forgalom mértékét és veszélyeit az emberek, az állatvilág és a növényzet, valamint azok élettere számára elviselhető mértékűre csökkenti, többek között a forgalom, különösen a teherforgalom vasútra történő átterelésével, elsősorban a megfelelő infrastruktúra biztosítása és a piaci elveknek megfelelő ösztönző intézkedések segítségével;

               b)

               a Szerződő Feleknek a közlekedés minden módjára kiterjedő összehangolt közlekedéspolitikájával hozzájárul annak az élettérnek és gazdasági környezetnek a fenntartható fejlesztéséhez, amely az alpesi térségben élő lakosság életkörülményeinek alapját képezi;

               c)

               hozzájárul az alpesi térségnek – az alpesi régió határain túlmutató jelentőségű – szerepét és biológiai sokszínűségét, valamint természeti és kulturális örökségét veszélyeztető hatások csökkentéséhez, és amennyire lehetséges, elkerüléséhez;

               d)

               gazdaságilag elviselhető mértékű költségek mellett biztosítja az Alpokon belüli és az Alpokon áthaladó forgalmat, a közlekedési rendszerek hatékonyságának növelésével, valamint a leginkább környezetbarát és a természeti erőforrások tekintetében leggazdaságosabb közlekedési módok előmozdítása segítségével;

               e)

               egyenlő versenyfeltételeket biztosít a különböző közlekedési módok számára.

         (2)   A Szerződő Felek vállalják, hogy a közlekedési szektort az elővigyázatosság, a megelőzés és a szennyező fizet elvét tiszteletben tartva fejlesztik.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E jegyzőkönyv alkalmazásában:
   „Alpokon áthaladó forgalom”: olyan közlekedés, amelynek kiindulópontja és úti célja az alpesi térségen kívül van;
   „Alpokon belüli forgalom”: olyan közlekedés, amelynek kiindulópontja és/vagy úti célja az alpesi térségen belül van;
   „elviselhető negatív hatások és kockázatok”: a környezeti hatástanulmányok és kockázatelemzés során azonosítandó negatív hatások és kockázatok, azzal a céllal, hogy – amennyiben szükséges, megfelelő intézkedések révén – mind a jelentős területi kihatással bíró új építkezéseknél, mind az ilyen jellegű meglévő infrastruktúráknál csökkenjenek a negatív hatások és veszélyek;
   „külső költségek”: azok a költségek, amelyeket nem a javak vagy szolgáltatások felhasználója visel. Magukban foglalják – amennyiben az ingyenes – az infrastruktúrák használata, a környezetszennyezés, a zaj, a közlekedéshez kapcsolódó személyi és anyagi károk költségeit;
   „nagyarányú új építkezések, a meglévő közlekedési infrastruktúra jelentős átalakításai vagy kiépítései”: olyan infrastrukturális projektek, amelyeket a hatástanulmányokra vonatkozó nemzeti jogalkotásnak vagy a hatályos nemzetközi egyezményeknek megfelelően környezeti hatástanulmánynak kell alávetni;
   „nagy forgalmú utak”: minden autópálya és többsávos, kereszteződésmentes vagy forgalmát tekintve hatásában hasonló útvonal;
   „környezetminőségi célkitűzések”: olyan célok, amelyek az elérendő környezeti állapotot az ökoszisztémákra gyakorolt hatásait figyelembe véve leírják; szükség esetén aktualizálható, anyagi, földrajzi és időbeli szempontból meghatározott minőségi kritériumokat nyújtanak a természeti és kulturális örökség védelmére vonatkozóan;
   „környezetminőségi normák”: konkrét értékelési normák a környezetminőségi célkitűzések elérésére; bizonyos paraméterekre vonatkozóan meghatározzák a célul kitűzött eredményeket, a mérési eljárásokat vagy a keretfeltételeket;
   „környezetminőségi mutatók”: olyan mutatók, amelyek lehetővé teszik a környezeti terhelés állapotának mérését vagy értékelését, és alapul szolgálnak az alakulásukkal kapcsolatos előrejelzésekhez;
   „az elővigyázatosság elve”: az az elv, amely szerint az egészségre vagy a környezetre gyakorolt súlyos vagy visszafordíthatatlan hatások elkerülésére, kezelésére vagy csökkentésére tett intézkedéseket nem szabad azzal az indoklással későbbre halasztani, hogy a tudományos kutatás még nem mutatott ki egyértelmű oksági viszonyt egyfelől a kérdéses hatások, másfelől azok lehetséges egészség- és környezetkárosító volta között;
   „a szennyező fizet elve”: az okozott hatásokért viselt felelősséget beleérve az az elv, amelynek értelmében a környezetszennyezés megelőzésére, kezelésére és csökkentésére és a környezet elfogadható állapotba történő visszaállítására fordított költségek a szennyezőt terhelik. Amennyire ez megoldható, ez utóbbinak kell viselnie a forgalom által az egészségre és a környezetre gyakorolt hatások összes költségét;
   „célszerűségi tanulmány”: a nemzeti jogalkotásnak megfelelő, a nagyarányú új építkezések vagy a meglévő közlekedési infrastruktúra jelentős átalakításai vagy kiépítései kapcsán folytatott vizsgálati eljárás, amely a közlekedéspolitikai szükségességet, valamint a forgalmi, ökológiai, gazdasági és szociokulturális hatásokat tárja fel.
   3. cikk
   Fenntartható közlekedés és mobilitás
   (1)   A Szerződő Felek a közlekedésnek a fenntarthatóság keretein belül történő fejlesztése érdekében vállalják, hogy összehangolt környezet- és közlekedéspolitikával korlátozzák a közlekedéshez kapcsolódó negatív hatásokat és kockázatokat, figyelembe véve:

               a)

               a környezeti vonatkozásokat, oly módon, hogy:

                           aa)

                           a természeti erőforrások használata olyan szintre csökkenjen, hogy az lehetőség szerint ne haladja meg természeti megújulási képességüket;

                           bb)

                           a káros kibocsátások olyan szintre csökkenjenek, amely nincs negatív hatással az érintett környezeti közeg felvevőképességére;

                           cc)

                           a környezetbe juttatott anyagok mennyiségét oly mértékben korlátozzák, hogy ne károsodjanak az ökológiai rendszerek és a természetes anyagkörforgás;

               b)

               a lakosság igényeit annak érdekében, hogy:

                           aa)

                           a hatékonyság mellett környezetkímélő, energia- és tértakarékos módon biztosított legyen az emberek, munkahelyek, javak és szolgáltatások hozzáférhetősége és a kielégítő alapellátás;

                           bb)

                           ne kerüljön veszélybe az emberek egészsége és csökkenjen a környezeti katasztrófák kockázata, valamint a balesetek száma és súlyossága;

               c)

               a gazdasági kritériumok fontosságát, ezáltal:

                           aa)

                           növelve a közlekedési szektor nyereségességét és internalizálva a külső költségeket;

                           bb)

                           optimalizálva a meglévő infrastruktúrák kihasználását;

                           cc)

                           biztosítva a munkahelyeket a különböző gazdasági ágazatok versenyképes vállalkozásaiban;

               d)

               az Alpok különleges topográfiájának megfelelően a zajártalom ellen hozott megerősített intézkedésék szükségességét.

         (2)   A Szerződő Felek a közlekedés terén hatályos nemzeti és nemzetközi jogszabályokkal összhangban vállalják olyan nemzeti, regionális és helyi célkitűzések, stratégiák és intézkedések kifejlesztését, amelyek:

               a)

               figyelembe veszik a különböző természeti, gazdasági és szociokulturális adottságokat, valamint a különböző igényeket;

               b)

               területrendezési és közlekedéstervezési intézkedésekkel összekapcsolt gazdasági eszközök által lehetővé teszik a közlekedésből kifolyóan a környezetet érő negatív hatások csökkentését.

         4. cikk
   A célok figyelembevétele az egyéb politikákban
   (1)   A Szerződő Felek vállalják, hogy egyéb politikáikban ugyancsak figyelembe veszik e jegyzőkönyv célkitűzéseit.
   (2)   A Szerződő Felek vállalják, hogy az egyéb szakpolitikáknak, stratégiáknak és koncepcióknak a közlekedés területére gyakorolt hatásait előzetesen és utólag felülvizsgálják.
   5. cikk
   A helyhatóságok részvétele a döntéshozatalban
   (1)   A Szerződő Felek ösztönzik a nemzetközi együttműködést az illetékes intézmények között, hogy megtalálják a határokon átnyúló lehető legjobb és legösszehangoltabb megoldásokat.
   (2)   Mindegyik Szerződő Fél vállalja, hogy a meglévő intézményi kereteken belül meghatározza az intézmények és a közvetlenül érintett helyhatóságok közötti egyeztetés és együttműködés leghatékonyabb szintjét a közös felelősségvállalás elősegítése érdekében, nevezetesen hogy kihasználják és fejlesszék a szinergiákat a közlekedéspolitikák, valamint az azokból adódó intézkedések végrehajtásánál.
   (3)   A közvetlenül érintett helyhatóságoknak hatásköreik tiszteletben tartásával, a meglévő intézményi keretek között részt vesznek e szakpolitikák előkészítésének és megvalósításának minden egyes fázisában.
   6. cikk
   Megerősített nemzeti szabályozások
   A Szerződő Felek az ökológiai szempontból érzékeny alpesi térség védelme érdekében és a hatályos nemzetközi egyezmények sérelme nélkül, meghatározott, különösen természeti területeikhez kapcsolódó helyzeteknek megfelelően vagy közegészségügyi, biztonsági vagy környezetvédelmi okokból az e jegyzőkönyvben előírtakon túlmutató intézkedéseket hozhatnak.
   II.   FEJEZET
   EGYEDI INTÉZKEDÉSEK
   A)   STRATÉGIÁK, KONCEPCIÓK, PROJEKTEK
   7. cikk
   Általános közlekedéspolitikai stratégia
   (1)   A fenntarthatóság érdekében a Szerződő Felek vállalják, hogy előmozdítják a közlekedés ésszerű és biztonságos lebonyolítását, különösen az összehangolt, határokon átnyúló hálózatok segítségével annak érdekében, hogy:

               a)

               biztosítsák a különböző közlekedési módok és eszközök összehangolását és ösztönözzék az intermodalitást;

               b)

               optimalizálják az alpesi térségben meglévő közlekedési rendszerek és infrastruktúrák kihasználását, többek között az elektronikus adatátvitel használatával, a külső költségeket és az infrastruktúra költségeit – amennyire lehet – az okozott negatív hatások arányában a felhasználóra terhelve;

               c)

               térrendezési és strukturális intézkedésekkel ösztönözzék a személyek és termékek szállításának a környezetet leginkább tiszteletben tartó szállítási eszközökre és az intermodális szállítási rendszerekre történő áthelyezését;

               d)

               feltárják és felhasználják a forgalom csökkentésére nyíló lehetőségeket.

         2)   A Szerződő Felek vállalják, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a lehető leginkább biztosítsák:

               a)

               a közlekedési útvonalak védelmét a természeti veszélyekkel szemben;

               b)

               a személyek és a környezet védelmét a közlekedéshez kötődő negatív hatásoknak különösen kitett területeken;

               c)

               valamennyi közlekedési mód károsanyag- és zajkibocsátásának fokozatos csökkentését a rendelkezésre álló legjobb technológiák felhasználásával;

               d)

               a jobb közlekedésbiztonságot.

         8. cikk
   Értékelési és kormányközi konzultációs eljárás
   (1)   A Szerződő Felek vállalják, hogy nagyarányú új építkezések, a meglévő közlekedési infrastruktúra jelentős átalakításai vagy kiépítései esetén célszerűségi tanulmányt, környezeti hatásvizsgálatot és kockázatelemzést végeznek, és azok eredményeit e jegyzőkönyv célkitűzéseire tekintettel értékelik.
   (2)   Az alpesi térség közlekedési infrastruktúrájának tervezését összehangoltan és egyeztetetten kell végezni. A jelentős határokon átnyúló hatású projektek esetében a Szerződő Felek vállalják, hogy legkésőbb a vizsgálatok bemutatása után előzetes konzultációkat folytatnak az érintett Szerződő Felekkel. E rendelkezések nem sértik az egyes Szerződő Felek azon jogát, hogy azokat a közlekedési infrastruktúrák építését kivitelezzék, amelyek e jegyzőkönyv elfogadásáig belső jogrendjüknek megfelelően kerültek elfogadásra, vagy amelyek szükségességét törvény állapította meg.
   (3)   A Szerződő Felek országaik vállalkozásainak környezetgazdálkodásában a közlekedési komponens fokozott figyelembevételére ösztönöznek.
   B)   TECHNIKAI INTÉZKEDÉSEK
   9. cikk
   Tömegközlekedés
   Az alpesi térség települési és gazdasági struktúrájának, valamint pihenő és szabadidős célú lehetőségeinek fenntartható megőrzése és javítása érdekében a Szerződő Felek vállalják, hogy fejlesztik az ügyfél- és környezetbarát tömegközlekedési rendszert.
   10. cikk
   Vasúti közlekedés és hajózás
   (1)   A vasút azon különleges képességének kiaknázása érdekében, hogy megfelel a hosszú távú közlekedés szükségleteinek, és a vasúthálózatnak az Alpok turisztikai és gazdasági célú feltárása érdekében történő jobb kihasználása érdekében a Szerződő Felek illetékességük keretei közt támogatják:

               a)

               a vasúti infrastruktúra javítását nagy, az Alpokon áthaladó vasúti tengelyek kiépítésével és fejlesztésével, az összekötő vonalakat és megfelelő terminálokat is beleértve;

               b)

               a vasúti vállalatok kiaknázásának optimalizálását és modernizálását, különösen a határokon átnyúló forgalom terén;

               c)

               a különösen a hosszabb távú teherforgalom vasútra történő átterelését célzó, és a közlekedési infrastruktúrák használatára vonatkozó díjszabás fokozottabb harmonizálására irányuló intézkedéseket;

               d)

               az intermodális közlekedési rendszereket, valamint a vasúti közlekedés fejlesztését;

               e)

               a vasút fokozottabb használatát és a hosszú távú személyszállítás, a regionális és a helyi szállítás közötti ügyfélbarát szinergiák megteremtését.

         (2)   A Szerződő Felek támogatják az átmenő közúti teherforgalom csökkentése érdekében a belvízi hajózási kapacitások fokozott használatára irányuló erőfeszítéseket.
   11. cikk
   Közúti közlekedés
   (1)   A Szerződő Felek tartózkodnak attól, hogy új nagy forgalmú utakat építsenek az Alpokon átmenő forgalom számára.
   (2)   Az Alpokon belüli forgalom számára akkor lehet kivitelezni nagy forgalmú utakra vonatkozó projekteket, ha:

               a)

               az Alpesi Egyezmény 2. cikke 2. bekezdésének j) pontjában rögzített célkitűzések a környezeti hatásvizsgálat eredménye alapján megfelelő óv- és kiegyenlítő intézkedések segítségével elérhetőek;

               b)

               a közlekedés igényeit nem lehet sem a meglévő köz- és vasúti kapacitás jobb kihasználásával, sem a vasúti és hajózási infrastruktúrák bővítésével vagy újak építésével, sem az intermodális közlekedés javításával, sem más közlekedésszervezési jellegű intézkedéssel kielégíteni;

               c)

               a célszerűségi tanulmány kimutatta, hogy a projekt gazdaságos, a kockázatok kezelhetőek, és a környezeti hatásvizsgálat eredménye pozitív;

               d)

               számításba veszik a területrendezési és fenntartható fejlesztési terveket és/vagy programokat.

         (3)   Mindazonáltal az alpesi térség földrajzi és településszerkezete alapján – amelyek nem minden esetben teszik lehetővé a tömegközlekedés általi hatékony kiszolgálást – a Szerződő Felek e peremterületeken ugyanúgy elismerik a hatékony egyéni közlekedést kielégítő közlekedési infrastruktúra megteremtésének és fenntartásának szükségességét.
   12. cikk
   Légi közlekedés
   (1)   A Szerződő Felek vállalják, hogy a lehetséges mértékben csökkentik a légi közlekedés által okozott, a környezetre nézve negatív hatásokat, a repülőgépek okozta zajt beleértve, anélkül hogy azokat más régiókra terhelnék át. Figyelembe véve e jegyzőkönyv célkitűzéseit, arra törekszenek, hogy korlátozzák vagy szükség esetén megtiltsák a légiközlekedési eszközöknek a repülőtereken kívüli leszállását. A vadon élő állatvilág védelmében a Szerződő Felek megfelelő intézkedéseket hoznak a szabadidős célú nem motorizált repülések térbeli és időbeli korlátozására.
   (2)   A Szerződő Felek vállalják az Alpok-közeli repülőterekről a különböző alpesi régiókba irányuló tömegközlekedési rendszerek javítását, hogy a környezetre tett negatív hatások növelése nélkül meg tudjanak felelni a közlekedési igényeknek. Ebben az összefüggésben a Szerződő Felek a lehetséges mértékben korlátozzák az alpesi térségben új légikikötők építését és a már meglévő repülőterek jelentős kiépítését.
   13. cikk
   Turisztikai infrastruktúrák
   (1)   A Szerződő Felek vállalják, hogy e jegyzőkönyv célkitűzéseinek figyelembevételével felülvizsgálják az új turisztikai infrastruktúráknak a közlekedésre gyakorolt hatásait, és amennyiben szükséges, megelőző és kiegyenlítő intézkedéseket hoznak e jegyzőkönyv és más jegyzőkönyvek célkitűzéseinek elérésére. Ezen esetben a tömegközlekedést kell elsőbbségben részesíteni.
   (2)   A Szerződő Felek támogatják a csekély forgalmú és forgalommentes övezetek létrehozását és fenntartását, autómentes turisztikai helyszínek kialakítását, valamint a turisták autómentes közlekedését előmozdító intézkedéseket.
   14. cikk
   Valós költségek
   A közlekedésirányítási hatásoknak a különböző közlekedési módok valós költségeinek jobb kiszámítása által történő befolyásolása érdekében a Szerződő Felek megállapodnak a szennyező fizet elvének alkalmazásában, és támogatják egy olyan számítási rendszer kifejlesztését és alkalmazását, amely lehetővé teszi az infrastrukturális és a külső költségek meghatározását. A cél közlekedésspecifikus díjazási rendszerek bevezetése, amelyek lehetővé teszik a valós költségek igazságos fedezését, és:

               a)

               a leginkább környezetbarát közlekedési módok és eszközök használatára ösztönöznek;

               b)

               a közlekedési infrastruktúrák kiegyensúlyozottabb használatához vezetnek;

               c)

               a közlekedésre kiható strukturális és regionális tervezési intézkedések segítségével az ökológiai és társadalmi-gazdasági költségek csökkentésére alkalmas lehetőségek jobb kihasználására ösztönöznek.

         C)   NYOMON KÖVETÉS ÉS ELLENŐRZÉS
   15. cikk
   Kínálat és használat a közlekedési infrastruktúra terén
   (1)   A Szerződő Felek vállalják, hogy egységes minta alapján referenciadokumentumban rögzítik és rendszeres időközönként aktualizálják a nagy forgalmú közlekedési infrastruktúrák és közlekedési rendszerek állapotáról és fejlődéséről, valamint ezek használatáról, illetve javításáról, valamint a negatív hatások csökkentéséről szóló helyzetjelentést.
   (2)   A Szerződő Felek e referenciadokumentum alapján felülvizsgálják, milyen mértékben járulnak hozzá a végrehajtó intézkedések az Alpesi Egyezmény és különösen e jegyzőkönyv célkitűzéseinek eléréséhez és továbbfejlesztéséhez.
   16. cikk
   Környezetminőségi célkitűzések, kritériumok és mutatók
   (1)   A Szerződő Felek olyan környezetminőségi célkitűzéseket határoznak meg és valósítanak meg, amelyek lehetővé teszik a fenntartható közlekedési eszközök létrehozását.
   (2)   Egyetértenek az alpesi térség sajátos viszonyaihoz igazított kritériumok és mutatók szükségességében.
   (3)   E kritériumok és mutatók alkalmazásának célja a közlekedésnek a környezetre és az egészségre gyakorolt negatív hatásai alakulásának mérése.
   III.   FEJEZET
   KOORDINÁCIÓ, KUTATÁS, KÉPZÉS ÉS TÁJÉKOZTATÁS
   17. cikk
   Koordináció és tájékoztatás
   A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy szükség esetén együttes üléseket tartanak annak érdekében, hogy:

               a)

               értékeljék az e jegyzőkönyv értelmében hozott intézkedések hatásait;

               b)

               a többi szerződő államra kiható fontos közlekedéspolitikai döntések előtt egyeztessenek egymással;

               c)

               ösztönözzék az információcserét e jegyzőkönyv végrehajtása érdekében, elsőbbséget adva a meglévő információs rendszerek használatának;

               d)

               fontos közlekedéspolitikai döntések előtt tájékoztassák egymást, különösen azért, hogy azokat egy összehangolt, határokon átnyúló területrendezési politikába ágyazzák.

         18. cikk
   Kutatás és megfigyelés
   (1)   A Szerződő Felek szoros együttműködésben támogatják és összehangolják az alpesi térség tekintetében a közlekedés és a környezet közti kölcsönhatásokra, valamint a sajátos – a környzetbarátabb közlekedési rendszerek gazdaságosságát növelő – technológiák fejlesztésére vonatkozó kutatásokat.
   (2)   A közös kutatás és megfigyelés eredményeit e jegyzőkönyv megvalósításának felülvizsgálata alkalmával kellően figyelembe kell venni, nevezetesen a fenntartható közlekedésfejlesztés leírását lehetővé tevő módszerek és kritériumok kidolgozásánál.
   (3)   A Szerződő Felek gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szintű kutatás és rendszeres megfigyelés különböző eredményeit közös állandó megfigyelő és információs rendszerbe foglalják, s azokat a meglévő intézményi keretek között nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék.
   (4)   A Szerződő Felek támogatják a fenntartható fejlődés koncepcióinak és technológiáinak megvalósítását lehetővé tevő kísérleti projekteket.
   (5)   A Szerződő Felek támogatják az intermodális stratégiai környezeti hatásvizsgálatok módszereinek alkalmazhatóságára irányuló vizsgálatokat.
   19. cikk
   Képzés és tájékoztatás
   A Szerződő Felek ösztönzik a közvélemény kezdeti és folyamatos képzését, valamint tájékoztatását e jegyzőkönyv célkitűzéseire, intézkedéseire és végrehajtására vonatkozóan.
   IV.   FEJEZET
   ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS
   20. cikk
   Végrehajtás
   A Szerződő Felek vállalják, hogy felügyelik e jegyzőkönyv végrehajtását és a meglévő intézményi kereteken belül meghoznak minden megfelelő intézkedést ennek érdekében.
   21. cikk
   A szabályoknak való megfelelés ellenőrzése
   (1)   A Szerződő Felek rendszeresen jelentést tesznek az állandó bizottságnak az e jegyzőkönyv értelmében hozott intézkedésekről. A jelentéseknek ismertetniük kell a meghozott intézkedések hatékonyságát is. A jelentés gyakoriságát az alpesi konferencia határozza meg.
   (2)   Az állandó bizottság megvizsgálja a jelentéseket arra vonatkozóan, hogy a Szerződő Felek eleget tettek-e az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeiknek. Ennek során további információkat kérhet a Szerződő Felektől, vagy más információforrásokat vehet igénybe.
   (3)   Az állandó bizottság jelentést készít az alpesi konferencia számára az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeknek a Szerződő Felek által történő betartásáról.
   (4)   E jelentést az alpesi konferencia tudomásul veszi. Amennyiben kötelezettségszegést állapít meg, ajánlásokat fogadhat el.
   22. cikk
   A rendelkezések hatékonyságának értékelése
   (1)   A Szerződő Felek rendszeresen megvizsgálják és értékelik e jegyzőkönyv rendelkezéseinek a hatékonyságát. Amennyiben a célkitűzések elérése érdekében szükségesnek mutatkozik, a Szerződő Felek előkészítik a jegyzőkönyv megfelelő módosításainak elfogadását.
   (2)   A rendelkezések értékelésében a meglévő intézményi kereteken belül a helyhatóságok is részt vesznek. A Szerződő Felek kikérhetik az érintett területeken működő nem kormányzati szervezetek véleményét is.
   V.   FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   23. cikk
   Az Alpesi Egyezmény és e jegyzőkönyv kapcsolata
   (1)   Ez a jegyzőkönyv az Alpesi Egyezménynek az Egyezmény 2. cikke és további vonatkozó cikkei szerinti jegyzőkönyve.
   (2)   E jegyzőkönyv Szerződő Felévé kizárólag olyanok válhatnak, akik az Alpesi Egyezménynek is Szerződő Felei. Az Alpesi Egyezmény felmondása egyúttal e jegyzőkönyv felmondását is jelenti.
   (3)   Az Alpesi konferencia e jegyzőkönyvhöz kapcsolódó kérdésekben hozott döntései alkalmával kizárólag e jegyzőkönyv Szerződő Felei vehetnek részt a szavazásban.
   24. cikk
   Aláírás és megerősítés
   (1)   Ez a jegyzőkönyv 2000. október 31-én áll nyitva aláírásra az Alpesi Egyezményt aláíró államok és az Európai Közösség tagállamai előtt, 2000. november 6-tól pedig a letéteményes Osztrák Köztársaságban áll nyitva aláírásra.
   (2)   Ez a jegyzőkönyv a jegyzőkönyvhöz való csatlakozás szándékát kifejező valamennyi Szerződő Félre vonatkozólag három hónappal azt követően lép hatályba, hogy három állam letétbe helyezte megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát.
   (3)   Minden olyan aláíró állam tekintetében, amely később fejezi ki a jegyzőkönyvhöz való csatlakozás szándékát, a jegyzőkönyv három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyezték. A jegyzőkönyv valamely módosításának hatálybalépését követően a jegyzőkönyv minden újabb Szerződő Fele a módosított formájú jegyzőkönyv szerződő felévé válik.
   25. cikk
   Értesítések
   A letéteményes értesíti valamennyi, a preambulumban említett államot és az Európai Közösséget e jegyzőkönyvvel kapcsolatosan:

               a)

               minden aláírásról;

               b)

               minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről;

               c)

               minden hatálybalépési időpontról;

               d)

               a Szerződő Felek vagy aláíró felek által tett bármely nyilatkozatról;

               e)

               minden valamely Szerződő Fél által tett felmondásról szóló értesítésről és a felmondás hatálybalépésének időpontjáról.

      A fentiek hiteléül az alulírott kellően meghatalmazott személyek aláírták ezt a jegyzőkönyvet.
      Kelt Luzernben, a kétezredik év október havának harmincegyedik napján, német, francia, olasz és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles, amelyekből egy-egy eredeti példányt az Osztrák Állami Levéltárban helyeznek letétbe. A letéteményes minden egyes aláíró államnak eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

         a Németországi Szövetségi Köztársaság részéről
         a Francia Köztársaság részéről
         az Olasz Köztársaság részéről
         a Liechtensteini Hercegség részéről
         a Monacói Hercegség részéről
         az Osztrák Köztársaság részéről
         a Svájci Államszövetség részéről
         a Szlovén Köztársaság részéről
         az Európai Közösség részéről


title: A Tanács (EU) 2017/1793 határozata (2017. szeptember 15.) az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a biztosításra és a viszontbiztosításra vonatkozó prudenciális intézkedésekről szóló kétoldalú megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló (EU) 2017/1792 határozat módosításáról

text:
               6.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 258/3

         A TANÁCS (EU) 2017/1793 HATÁROZATA
   (2017. szeptember 15.)
   az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a biztosításra és a viszontbiztosításra vonatkozó prudenciális intézkedésekről szóló kétoldalú megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló (EU) 2017/1792 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2015. április 21-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Amerikai Egyesült Államokkal egy viszontbiztosításról szóló megállapodás megkötése érdekében. A tárgyalásokat a főtárgyalók közötti levélváltás útján 2017. január 12-én sikeresen lezárták.

               (2)

               A megállapodást – figyelemmel egy későbbi időpontban történő megkötésére – az Európai Unió nevében angol nyelven alá kell írni. Az (EU) 2017/1792 határozatot (1) ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az (EU) 2017/1792 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „2. cikk
               A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a nyelvhasználati szabályokra vonatkozó levélváltásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t. A megállapodás aláírására a levélváltás aláírásával egyidejűleg kerül sor.”.

               2.

               A következő cikk kerül beillesztésre:
               „3a. cikk
               A felek a megállapodást angol nyelven írják alá. Az uniós jognak megfelelően az Unió a megállapodást bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven is elkészíti. Ezek a további nyelvi változatok az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti diplomáciai jegyzékváltás útján hitelesítendők. A hitelesített nyelvi változatok ugyanazon értékkel bírnak.”.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MAASIKAS

      (1)  A Tanács (EU) 2017/1792 határozata (2017. május 29.) az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a biztosításra és a viszontbiztosításra vonatkozó prudenciális intézkedésekről szóló kétoldalú megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1573 határozata (2016. április 28.) az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/368

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1573 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel az ügynökségnek a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetése végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05584/2016 – C8-0064/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 21. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0108/2016),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatója számára az Ügynökség 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 409., 2015.12.9., 334. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács határozata (1988. február 22.) az Európai Gazdasági Közösség és Törökország között létrejött társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988D0089

Hivatalos Lap L 053 , 27/02/1988 o. 0090 - 0090 finn különkiadás fejezet 3 kötet 26 o. 0059  svéd különkiadás fejezet 3 kötet 26 o. 0059

		A Tanács határozata(1988. február 22.)az Európai Gazdasági Közösség és Törökország között létrejött társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének elfogadásáról(88/89/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 238. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására,tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására [1],mivel az 1963. szeptember 12-én Ankarában aláírt, az Európai Gazdasági Közösség és Törökország között létrejött társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét [2] jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és Törökország között létrejött társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A jegyzőkönyv szövegét csatolták ehhez a határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke megteszi a jegyzőkönyv 4. cikkében előírt értesítést [3].3. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1988. február 22-én.a Tanács részérőlaz elnökH.-D. Genscher[1] Az 1988. január 20-i hozzájárulás (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL L 217., 1964.12.29., 3687/64.o.[3] A jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontját az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában a Tanács Főtitkársága teszi közzé.--------------------------------------------------


title: 2007/394/EK: A Bizottság határozata ( 2007. június 7. ) a 90/377/EGK tanácsi irányelvnek az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árakra vonatkozó adatok összegyűjtésénél alkalmazott módszer tekintetében történő módosításáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               9.6.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 148/11

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. június 7.)
   a 90/377/EGK tanácsi irányelvnek az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árakra vonatkozó adatok összegyűjtésénél alkalmazott módszer tekintetében történő módosításáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   (2007/394/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról szóló, 1990. június 29-i 90/377/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 90/377/EGK irányelv részletesen szabályozza az ipari végfelhasználókat gázzal és villamos energiával ellátó vállalatok által nyújtott információk formáját, tartalmát és egyéb sajátosságait.

               (2)

               Az árinformációk összegyűjtésének módszerét folyamatosan frissíteni kell annak érdekében, hogy összhangban legyen a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) és a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) által kialakított villamosenergia- és gázversenypiacok valóságos működésével, figyelembe véve azt is, hogy egyes szolgáltatók már mindkét piacon jelen vannak.

               (3)

               A 90/377/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 90/377/EGK irányelv 7. cikkében említett tanácsadó bizottság véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 90/377/EGK irányelv mellékletei helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. június 7-én.

            a Bizottság részéről

         Andris PIEBALGS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 185., 1990.7.17., 16. o. A legutóbb a 2006/108/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 414. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 176., 2003.7.15., 37. o. A legutóbb a 2006/653/EK bizottsági határozattal (HL L 270., 2006.9.29., 72. o.) módosított irányelv.

      (3)  HL L 176., 2003.7.15., 57. o.

      MELLÉKLET
      „
            I. MELLÉKLET
            GÁZÁRAK
            Az ipari végfelhasználók (1) vonatkozásában meghatározott gázáradatok összegyűjtése és összeállítása az alábbi módszer alkalmazásával történik:

                        a)

                        A jelentésben az ipari végfelhasználók által a fővezetéken keresztül saját célra vételezett földgázra vonatkozó árakat kell feltüntetni.

                        b)

                        Az ipari gázfogyasztás minden formáját tekintetbe kell venni. Nem alkotják azonban a rendszer részét azok a felhasználók, amelyek

                                    —

                                    a gázt erőműben vagy kapcsolt hő- és villamos erőműben villamos energia előállítására használják,

                                    —

                                    gázfelhasználása nem energia célú (pl. vegyipar),

                                    —

                                    gázfelhasználása évi 4 000 000 GJ-t meghaladó mennyiségű.

                        c)

                        A regisztrált árak alapvetően az éves gázfogyasztás szintje alapján meghatározott felhasználói csoportok rendszerén alapulnak.

                        d)

                        Az árakkal kapcsolatos adatok összegyűjtése évente kétszer, minden hat hónapos periódus elején (januárban és júliusban) történik, és arra az átlagárra vonatkozik, amelyet az ipari végfelhasználók a megelőző hat hónapos időszakban fizettek a gázért. Az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának küldendő első jelentés a 2008. január 1-jei állapotra vonatkozik.

                        e)

                        Az árakat nemzeti pénznem/gigajoule kifejezéssel kell megadni. A felhasznált energia egységét a bruttó fűtőérték (GCV) alapján kell mérni.

                        f)

                        Az áraknak tartalmazniuk kell az összes fizetendő díjat: hálózati díjak, plusz elfogyasztott energia, mínusz az árengedmények vagy kedvezmények, plusz az egyéb díjak (mérő bérleti díja, állandó költségek stb.). A csatlakozási díjat nem szabad az árakba beszámítani.

                        g)

                        Az árakat nemzeti átlagárként kell megadni.

                        h)

                        A tagállamok költséghatékony eljárásokat dolgoznak ki és alkalmaznak, biztosítva az alábbi szabályok szerint működő reprezentatív adat-összeállítási rendszert:

                                    —

                                    A súlyozott átlagárakat képviselő adatokhoz a vizsgált gázszolgáltatók piaci részesedését használják súlytényezőként. Számtani átlagárak csak akkor adhatók meg, ha súlyozott értékek nem számíthatók ki. A tagállamok minden esetben gondoskodnak arról, hogy a felmérés a nemzeti piac reprezentatív részét fedje le.

                                    —

                                    A piaci részesedés megállapításának a gázszolgáltatók által az ipari végfelhasználók részére kiszámlázott gáz mennyiségén kell alapulnia. Amennyiben lehetséges, a piaci részesedést minden felhasználói csoport vonatkozásában külön kell kiszámítani. A súlyozott átlagár kiszámítására használt információkat a bizalmas adatokra vonatkozó szabályok betartásával a tagállam kezeli.

                                    —

                                    Az adatok bizalmas kezelése érdekében az áradatokat csak abban az esetben kell közölni, ha az érintett tagállamban a j) pontban felsorolt kategóriákba egyenként legalább három felhasználó tartozik.

                        i)

                        Háromféle árszintet kell megadni:

                                    —

                                    adók és járulékok nélküli ár,

                                    —

                                    héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár,

                                    —

                                    az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár.

                        j)

                        A gázárakat az ipari végfelhasználók következő kategóriáiban kell felmérni:

                                    Ipari végfelhasználó

                                    Éves fogyasztás (GJ)

                                    Legalacsonyabb

                                    Legmagasabb

                                    I1. csoport

                                    < 1 000

                                    I2. csoport

                                    1 000

                                    < 10 000

                                    I3. csoport

                                    10 000

                                    < 100 000

                                    I4. csoport

                                    100 000

                                    < 1 000 000

                                    I5. csoport

                                    1 000 000

                                    <= 4 000 000

                        k)

                        Kétévente egyszer, a januári áradatok közlésével együtt jelentést kell tenni az alkalmazott adat-összeállítási rendszerről az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának; a jelentés tartalmazza különösen a felmérés leírását és hatókörét (a felmérésben szereplő szolgáltatók száma, összesített piaci részesedésük stb.), valamint a súlyozott átlagárak kiszámításához használt kritériumokat, továbbá az egyes felhasználói csoportok összesített fogyasztását. Az összeállítási rendszerre vonatkozó első jelentést a 2008. január 1-jei helyzetre vonatkozóan kell megtenni.

                        l)

                        Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt jelenteni kell az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala felé a közölt árakat befolyásoló főbb átlagos jellemzőket és tényezőket, minden felhasználói csoport vonatkozásában.
                        A jelentés a következőket tartalmazza:

                                    —

                                    a szolgáltatott energia összmennyisége és az átlagos legnagyobb fogyasztói igény alapján kiszámolt átlagos terhelési tényezők az ipari végfelhasználók tekintetében felhasználói csoportonként,

                                    —

                                    a megszakítható ellátás esetén nyújtott kedvezmények ismertetése,

                                    —

                                    az állandó díjak, mérő bérleti díjak és egyéb, nemzeti szempontból lényeges díjak ismertetése.

                        m)

                        Évente egyszer, a januári jelentéssel együtt be kell nyújtani az ipari végfelhasználónak eladott gáz vonatkozásában a kivetett adók mértékéről és számítási módjáról szóló jelentést, valamint az adók ismertetését is. Az ismertetésnek tartalmaznia kell a rendszerköltségek fedezésére szolgáló, nem adójellegű járulékokat és közszolgáltatási kötelezettségeket is.
                        Az adók ismertetésének három világosan elkülönülő részt kell tartalmaznia:

                                    —

                                    az ipari végfelhasználónak adott számlán fel nem tüntetett adók, járulékok, nem adójellegű járulékok, illetékek és más fiskális terhek; az e pontban leírt tételek bekerülnek az »adók és járulékok nélküli ár« árszintről készített jelentésbe,

                                    —

                                    az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett és számukra vissza nem térítendőnek minősülő adók és járulékok; az e pontban leírt tételek bekerülnek a »héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár« árszintről készített jelentésbe,

                                    —

                                    az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett hozzáadottérték-adó (héa) és más visszatérítendő adók; az e pontban leírt tételek bekerülnek »az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár« árszintről készített jelentésbe.

                              A számításba vehető adók, járulékok, nem adójellegű járulékok és fiskális terhek vázlatos felsorolása:

                                    —

                                    hozzáadottérték-adó,

                                    —

                                    koncessziós díjak; ezek rendszerint a hálózatok vagy egyéb gázberendezések által elfoglalt földterület, illetve állami vagy magántulajdon használati engedélyére és díjaira vonatkoznak,

                                    —

                                    környezetvédelmi adók és járulékok; ezek rendszerint a megújuló energiaforrások vagy a kapcsolt hő- és villamos energia támogatásával, vagy a szén-dioxid, kén-dioxid vagy egyéb, éghajlatváltozást előidéző anyagok kibocsátása miatti terhekkel kapcsolatosak,

                                    —

                                    az energiaágazathoz kapcsolódó más adók vagy járulékok; a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó díjak, az energiaszabályozó hatóságok finanszírozására szolgáló járulékok stb.,

                                    —

                                    az energiaágazathoz nem kapcsolódó egyéb adók vagy járulékok; az elfogyasztott energia után fizetendő nemzeti, helyi vagy regionális adók, a gázelosztást érintő adók stb.

                              A jövedelemadók, ingatlanadók, a gépjármű-üzemanyagok jövedéki adója, útadók, hírközlési engedélyek, üzemi rádió és üzleti reklám adói, engedélyek illetékei, hulladékot terhelő adók stb. nem vehetők figyelembe s kimaradnak az ismertetésből, mert ezek kétségkívül az üzemi költségek részét képezik és más iparágakra és tevékenységekre is vonatkoznak.

                        n)

                        Azokban a tagállamokban, ahol egyetlen társaság látja el az ipari eladásokat, a jelentést ennek a társaságnak kell megtennie. Azokban a tagállamokban, amelyekben több társaság működik, a jelentést egy független statisztikai testületnek kell benyújtania.

            II. MELLÉKLET
            VILLAMOSENERGIA-ÁRAK
            Az ipari végfelhasználók (2) tekintetében a villamosenergia-áradatok összegyűjtése és összeállítása az alábbi módszer alkalmazásával történik:

                        a)

                        A jelentésben az ipari végfelhasználók által saját célra vételezett villamos energiára vonatkozó árakat kell feltüntetni.

                        b)

                        Az ipari villamosenergia-fogyasztás minden formáját tekintetbe kell venni.

                        c)

                        A regisztrált árak alapvetően az éves villamosenergia-fogyasztás szintje alapján meghatározott felhasználói csoportok rendszerén alapulnak.

                        d)

                        Az árral kapcsolatos adatok összegyűjtése évente kétszer, minden hat hónapos periódus elején (januárban és júliusban) történik, és arra az átlagárra vonatkozik, amelyet az ipari végfelhasználók a megelőző hat hónapos időszakban fizettek a villamos energiáért. Az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának küldendő első jelentés a 2008. január 1-jei állapotra vonatkozik.

                        e)

                        Az árakat nemzeti pénznem/kWh kifejezéssel kell megadni.

                        f)

                        Az áraknak minden fizetendő díjat tartalmazniuk kell: hálózati díjak, plusz elfogyasztott energia, mínusz az árengedmények vagy kedvezmények, plusz az egyéb díjak (kapacitásdíjak, az energia felhasználókhoz való eljuttatásával kapcsolatos díjak, mérő bérleti díja stb.). A csatlakozási díjat nem szabad az árakba beszámítani.

                        g)

                        Az árakat nemzeti átlagárként kell megadni.

                        h)

                        A tagállamok költséghatékony eljárásokat dolgoznak ki és alkalmaznak, biztosítva az alábbi szabályok szerint működő reprezentatív adat-összeállítási rendszert:

                                    —

                                    A súlyozott átlagárakat képviselő adatokhoz a vizsgált villamosenergia-szolgáltatók piaci részesedését használják súlytényezőként. Számtani átlagárak csak akkor adhatók meg, ha súlyozott értékek nem számíthatók ki. A tagállamok minden esetben gondoskodnak arról, hogy a felmérés a nemzeti piac reprezentatív részét fedje le.

                                    —

                                    A piaci részesedés megállapításának a villamosenergia-szolgáltatók által az ipari végfelhasználók részére kiszámlázott villamos energia mennyiségén kell alapulnia. Amennyiben lehetséges, a piaci részesedést minden felhasználói csoport vonatkozásában külön kell kiszámítani. A súlyozott átlagár kiszámítására használt információkat a bizalmas adatokra vonatkozó szabályok betartásával a tagállam kezeli.

                                    —

                                    Az adatok bizalmas kezelése érdekében az áradatokat csak abban az esetben kell közölni, ha az érintett tagállamban a j) pontban felsorolt kategóriákba egyenként legalább három felhasználó tartozik.

                        i)

                        Háromféle árszintet kell megadni:

                                    —

                                    adók és járulékok nélküli ár,

                                    —

                                    héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár,

                                    —

                                    az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár.

                        j)

                        A villamosenergia-árakat az ipari felhasználók következő kategóriáiban kell felmérni:

                                    Ipari végfelhasználó

                                    Éves fogyasztás (MWh)

                                    Legalacsonyabb

                                    Legmagasabb

                                    IA. csoport

                                    < 20

                                    IB. csoport

                                    20

                                    < 500

                                    IC. csoport

                                    500

                                    < 2 000

                                    ID. csoport

                                    2 000

                                    < 20 000

                                    IE. csoport

                                    20 000

                                    < 70 000

                                    IF. csoport

                                    70 000

                                    <= 150 000

                        k)

                        Kétévente egyszer, a januári áradatok közlésével együtt jelentést kell tenni az alkalmazott adat-összeállítási rendszerről az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának; a jelentés tartalmazza különösen a felmérés leírását és hatókörét (a felmérésben szereplő szolgáltatók száma, összesített piaci részesedésük stb.), valamint a súlyozott átlagárak kiszámításához használt kritériumokat, továbbá az egyes felhasználói csoportok összesített fogyasztását. Az összeállítási rendszerre vonatkozó első jelentést a 2008. január 1-jei helyzetre vonatkozóan kell megtenni.

                        l)

                        Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt jelenteni kell az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala felé a közölt árakat befolyásoló főbb átlagos jellemzőket és tényezőket, minden felhasználói csoport vonatkozásában.
                        A jelentés a következőket tartalmazza:

                                    —

                                    a szolgáltatott energia összmennyisége és az átlagos legnagyobb fogyasztói igény alapján kiszámolt átlagos terhelési tényezők az ipari végfelhasználók tekintetében felhasználói csoportonként,

                                    —

                                    egy feszültséghatárokat bemutató táblázat országok szerint,

                                    —

                                    az állandó díjak, mérő bérleti díjak és egyéb, nemzeti szempontból lényeges díjak ismertetése.

                        m)

                        Évente egyszer, a januári árjelentéssel együtt be kell nyújtani az ipari végfelhasználónak eladott villamos energia vonatkozásában a kivetett adók mértékéről és számítási módjáról szóló jelentést, valamint az adók ismertetését is. Az ismertetésnek tartalmaznia kell a rendszerköltségek fedezésére szolgáló, nem adójellegű járulékokat és közszolgáltatási kötelezettségeket is.
                        Az adók ismertetésének három világosan elkülönülő részt kell tartalmaznia:

                                    —

                                    az ipari végfelhasználónak adott számlán fel nem tüntetett adók, járulékok, nem adójellegű járulékok, illetékek és más fiskális terhek; az e pontban leírt tételek bekerülnek az »adók és járulékok nélküli ár« árszintről készített jelentésbe,

                                    —

                                    az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett és számukra vissza nem térítendőnek minősülő adók és járulékok; az e pontban leírt tételek bekerülnek a »héa és más visszatérítendő adók nélküli ár« árszintről készített jelentésbe,

                                    —

                                    az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett hozzáadott érték adó (héa) és más visszatérítendő adók; az e pontban leírt tételek bekerülnek »az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár« árszintről készített jelentésbe.

                              A számításba vehető adók, járulékok, nem adójellegű járulékok és fiskális terhek vázlatos felsorolása:

                                    —

                                    hozzáadottérték-adó,

                                    —

                                    koncessziós díjak; ezek rendszerint a hálózatok vagy egyéb villamos berendezések által elfoglalt földterület, állami vagy magántulajdon használati engedélyére és díjaira vonatkoznak,

                                    —

                                    környezetvédelmi adók és járulékok; ezek rendszerint a megújuló energiaforrások vagy a kapcsolt hő- és villamos energia támogatásával, vagy a szén-dioxid, kén-dioxid vagy egyéb, éghajlatváltozást előidéző anyagok kibocsátása miatti terhekkel kapcsolatosak,

                                    —

                                    nukleáris és más ellenőrzési adók: nukleáris létesítmények leállítási díjai, felügyelete és egyéb díjai stb.,

                                    —

                                    az energiaágazathoz kapcsolódó más adók vagy járulékok; a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó díjak, az energiaszabályozó hatóságok finanszírozására szolgáló járulékok stb.,

                                    —

                                    az energiaágazathoz nem kapcsolódó egyéb adók vagy járulékok; az elfogyasztott energia után fizetendő nemzeti, helyi vagy regionális adók, a villamosenergia-elosztást érintő adók stb.

                              A jövedelemadók, ingatlanadók, a nem villamosenergia-előállításhoz használt olajtermékek és üzemanyagok, valamint a gépjármű-üzemanyag jövedéki adói, útadók, hírközlési engedélyek, üzemi rádió és üzleti reklám adói, engedélyek illetékei, hulladékot terhelő adók stb. nem vehetők figyelembe és kimaradnak az ismertetésből, mert kétségkívül az üzemi költségek részét képezik és más iparágakra és tevékenységekre is vonatkoznak.

                        n)

                        Évente egyszer, a januári áradatok benyújtásával együtt jelentést kell tenni az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala felé a villamosenergia-árak fő alkotóelemeiről. A villamosenergia-árak fő alkotóelemekre történő lebontásának a következő módszeren kell alapulnia:
                        Felhasználói csoportonként teljes villamosenergia-árnak minősül a következők végösszege: a »hálózat« ára, az »energia és ellátás« ára (az energia előállításától a felhasználóhoz való eljuttatásáig terjedő műveletek a hálózat igénybevételének kivételével), valamint az összes adó és járulék:

                                    —

                                    a »hálózat« ára az átviteli és elosztási díjtételekhez kapcsolódó bevétel és (ha lehetséges) a megfelelő, felhasználói csoportonkénti kWh mennyiség közötti arány. Ha nem állnak rendelkezésre csoportonkénti kWh-adatok, becslést kell végezni,

                                    —

                                    az »energia és ellátás« árát úgy kapjuk meg, hogy a teljes árból kivonjuk a »hálózat« árát, valamint az összes adót és járulékot,

                                    —

                                    adók és járulékok. Ez az összetevő további lebontást igényel:

                                                —

                                                a »hálózat« árait terhelő adók és járulékok,

                                                —

                                                az »energia és ellátás« árait terhelő adók és járulékok,

                                                —

                                                héa és egyéb visszatérítendő adók.

                              MEGJEGYZÉS: Ha elkülönítetten beazonosíthatók kiegészítő szolgáltatások, azokat az alábbi két fő összetevő egyikébe kell besorolni:

                                    —

                                    a »hálózat« ára a következő költségeket foglalja magában: átviteli és elosztási díjtételek, átviteli és elosztási veszteségek, hálózati költségek, ügyfélszolgálati tevékenységek, rendszerszolgáltatási költségek és a mérő bérleti díja,

                                    —

                                    az »energia és ellátás« ára a következő költségeket foglalja magában: előállítás, aggregálás, kiegyenlítő energia, szolgáltatott energia költségei, vevőszolgálat, ügyfélszolgálati menedzsment, mérési és más ellátási költségek,

                                    —

                                    egyéb speciális költségek: ez a tétel azokat a költségeket foglalja magában, amelyek nem hálózati költségek, energia- és ellátási költségek vagy adók; amennyiben felmerülnek ilyen költségek, azokat elkülönítetten kell jelenteni.

                        o)

                        Azokban a tagállamokban, ahol egyetlen társaság látja el az ipari eladásokat, a jelentést ennek a társaságnak kell megtennie. Azokban a tagállamokban, amelyekben több társaság működik, a jelentést egy független statisztikai testületnek kell benyújtania.

                  ”

         (1)  Ipari végfelhasználónak tekinthető az egyéb nem lakossági felhasználó is.

         (2)  Ipari végfelhasználónak tekinthető az egyéb nem lakossági felhasználó is.


title: A Tanács határozata ( 2013. május 16. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról

text:
               5.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 159/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. május 16.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról
   (2013/000/)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel a munkavállalói szervezetek képviselőinek kategóriájában jelölt személyeknek a Bizottság által a Tanácsnak benyújtott jegyzékére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2012. július 16-i határozatával (2) a 2012. szeptember 18. és 2015. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               A központ igazgatótanácsában a munkavállalói szervezetek képviselőinek kategóriájába tartozó spanyol tag helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 17-ig az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává a következő személyt nevezi ki:
   A MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI:

               SPANYOLORSZÁG

               Francisco Javier LÓPEZ

      Kelt Brüsszelben, 2013. május 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. QUINN

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 228., 2012.7.31., 3. o.


title: 2012/747/EU: A Tanács határozata ( 2012. december 3. ) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló) 31. jegyzőkönyvének módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

text:
               5.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 333/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. december 3.)
   az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló) 31. jegyzőkönyvének módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
   (2012/747/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               Az EGT-megállapodás 98. cikke értelmében az EGT Vegyes Bizottság határozhat, többek között az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve külön rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozóan.

               (4)

               Az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013) szóló, 2010. szeptember 22-i 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) a 139/2012 EGT vegyes bizottsági határozat foglalta bele az EGT-megállapodásba (4).

               (5)

               A 139/2012 EGT vegyes bizottsági határozat úgy rendelkezett, hogy a 911/2010/EU rendelet Izlandra való alkalmazását fel kell függeszteni, amíg az EGT Vegyes Bizottság másként nem határoz.

               (6)

               Helyénvaló, hogy 2013. január 1-jétől megszüntessék a 911/2010/EU rendelet Izlandra való alkalmazásának felfüggesztését.

               (7)

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (8)

               Az Unió az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontjának a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének tervezett módosítása vonatkozásában képviselendő álláspontjának az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. december 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. SYLIKIOTIS

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

      (3)  HL L 276., 2010.10.20., 1. o.

      (4)  HL L 309., 2012.11.8., 21. o.

      TERVEZET
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2012 HATÁROZATA
      (…)
      az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről) módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013) szóló, 2010. szeptember 22-i 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) a 139/2012 EGT vegyes bizottsági határozat (2) foglalta bele az EGT-megállapodásba.

                  (2)

                  A 911/2010/EU rendelet Izlandra való alkalmazásának felfüggesztését meg kell szüntetni.

                  (3)

                  Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy a megszüntetés 2013. január 1-jétől hatályos legyen,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 1. cikkének (8c) bekezdésében az e) kiigazítást el kell hagyni.
      2. cikk
      Ez a határozat azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megkapta (3).
      Ezt a határozatot 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
      3. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

               az EGT Vegyes Bizottság titkárai

         (1)  HL L 276., 2010.10.20., 1. o.

         (2)  HL L 309., 2012.11.8., 21. o.

         (3)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: 2011/33/EU: A Tanács határozata ( 2010. november 8. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és Ukrajna közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról

text:
               21.1.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 18/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. november 8.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és Ukrajna közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról
   (2011/33/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114., 168., 169., 172. cikkére, 173. cikkének (3) bekezdésére, 188. és 192. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz (1) csatolt, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és Ukrajna közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) az Unió nevében 2010. november 22-én aláírták.

               (2)

               A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Közösség helyébe az Európai Unió lépett, és annak jogutódja lett.

               (3)

               A jegyzőkönyvet meg kell kötni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és Ukrajna közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvet (2) (továbbiakban: a jegyzőkönyv) az Európai Unió nevében jóváhagyja.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 10. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke küldi meg.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. november 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. WATHELET

      (1)  HL L 49., 1998.2.19., 3. o.

      (2)  A Hivatalos lap 3-ik oldalán található.


title: A Tanács 2013/366/KKBP határozata ( 2013. július 9. ) az Európai Unió koszovói különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról

text:
               10.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 189/9

         A TANÁCS 2013/366/KKBP HATÁROZATA
   (2013. július 9.)
   az Európai Unió koszovói (1) különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2012. január 25-én elfogadta a 2012/39/KKBP határozatot (2), amelyben Samuel ŽBOGAR-t nevezte ki az Európai Unió koszovói különleges képviselőjévé (EUKK), akinek megbízatása 2013. június 30-án lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását módosítani kell és további 12 hónapra meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Az EUKK a megbízatást olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   A Tanács a Samuel ŽBOGAR EUKK-nak adott megbízatást módosítja és 2014. június 30-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselő („főképviselő”) javaslata alapján így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Unió koszovói politikai célkitűzésein alapul. E célkitűzések közé tartozik a vezető szerep vállalása a stabil, életképes, békés, demokratikus és többnemzetiségű Koszovó megteremtésének elősegítésében, valamint a térség stabilitásának megszilárdításában, hozzájárulás a regionális együttműködéshez és a Nyugat-Balkán országainak jószomszédi kapcsolatához; a jogállamiság, a kisebbségek és a kulturális és vallási örökség védelme mellett elkötelezett Koszovó támogatása, az Unió irányában fejlődő Koszovó támogatása a térséggel kapcsolatos európai perspektívával összhangban és a vonatkozó tanácsi következtetéseknek megfelelően.
   3. cikk
   Megbízatás
   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               felajánlja az Unió tanácsadását és támogatását a politikai folyamat előmozdításához;

               b)

               elősegíti az Unió átfogó politikai koordinációját Koszovóban;

               c)

               megerősíti Koszovóban az uniós jelenlétet és biztosítja annak koherenciáját és hatékonyságát;

               d)

               helyi politikai iránymutatást nyújt – többek között a végrehajtói feladatokhoz kapcsolódó kérdések politikai vonatkozásai tekintetében – az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) vezetőjének;

               e)

               biztosítja az uniós fellépés következetességét és egységességét Koszovóban;

               f)

               előmozdítja, hogy Koszovó a térséggel kapcsolatos európai perspektívával összhangban az Unió irányában fejlődjön, a nyilvánossággal folyó célzott kommunikáció és az uniós tájékoztató tevékenységek révén, amelyeknek célja annak biztosítása, hogy a koszovói lakosság mélyebben megértse és támogassa az Unióval kapcsolatos ügyeket;

               g)

               a vonatkozó intézményi hatáskörökkel és feladatokkal összhangban nyomon követi, segíti és megkönnyíti a politikai, gazdasági és európai prioritásokkal kapcsolatos fejleményeket;

               h)

               az emberi jogokért felelős EUKK-val együttműködve, hozzájárul az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának kialakításához és megerősítéséhez Koszovóban, tekintettel többek között a nőkre és a gyermekekre, az Unió emberi jogi politikájával és az Unió emberi jogi iránymutatásaival összhangban;

               i)

               az Unió közvetítésével Belgrád és Pristina között zajló párbeszéd lebonyolításának előmozdítása.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ).
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. július 1-jétől2014. június 30-ig terjedő időszakra 1 870 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni. Szerződéskötésre pályázatot a nyugat-balkáni régió országainak állampolgárai is benyújthatnak.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásért elszámolással tartozik a Bizottság felé.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Külön személyzetet kell kijelölni arra, hogy segítse az EUKK-t megbízatása végrehajtásában, valamint abban, hogy hozzájáruljon a koszovói uniós szerepvállalás átfogó koherenciájához, láthatóságához és hatékonyságához. Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek olyan alkalmazottak kiküldetésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. Az ilyen kiküldött alkalmazottak javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye, illetve az EKSZ fedezi. A tagállamok által az uniós intézményekhez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet küldeni az EUKK melletti munkavégzésre. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kiküldött személyzet minden tagja a küldő állam, az uniós intézmény vagy az EKSZ közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel vagy felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   (1)   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   (2)   A főképviselő jogosult a NATO/KFOR részére – az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályoknak megfelelően – „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szintig a fellépés céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat átadni.
   (3)   Az EUKK operatív igényeivel összhangban a főképviselő jogosult az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) részére – az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályoknak megfelelően – „RESTREINT UE/EU CONFIDENTIAL” szintig az Unió koszovói fellépése céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat átadni. E célból helyi rendelkezéseket kell megállapítani.
   (4)   A főképviselő jogosult az e határozathoz csatlakozó harmadik felek részére a fellépéssel kapcsolatos, a Tanács eljárási szabályzata 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartás alá tartozó tanácsi tanácskozásokra vonatkozó nem EU-minősített dokumentumok átadására (4).
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttség és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz valamennyi indokolt és megvalósítható intézkedést, különösen az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó biztonsági tervnek az EKSZ iránymutatása alapján történő létrehozása, amely magában foglalja többek között a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmazza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes személyi állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepítendő csoportjának valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a misszió EKSZ általi biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való érkezése előtt vagy az oda történő megérkezésekor;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, és ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről, a félidős jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében, írásos jelentéseket nyújtsanak be a Tanács, a főképviselő és a Bizottság számára.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tesz a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK előmozdítja az Unión belüli átfogó politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszközt koherens módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Ezért az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió régióbeli küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ez utóbbiak minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK helyi politikai iránymutatást nyújt – többek között a végrehajtói feladatokhoz kapcsolódó kérdések politikai vonatkozásai tekintetében – az EULEX KOSOVO vezetőjének. Az EUKK és a polgári műveleti parancsnok szükség esetén konzultációt folytat egymással.
   (3)   Az EUKK az érintett helyi szervezetekkel és a helyszínen jelen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.
   (4)   Az EUKK a helyszínen tevékenykedő egyéb uniós szereplőkkel együtt, a magas szintű közös helyzetismeret és -értékelés elérése érdekében biztosítja az információknak a műveleti területen jelen lévő uniós szereplők közötti terjesztését és megosztását.
   13. cikk
   A követelésekkel kapcsolatos segítségnyújtás
   Az EUKK és személyzete segítséget nyújtanak a korábbi koszovói EUKK-k megbízatásával összefüggésben felmerült követelések és kötelezettségek megválaszolásához és ilyen céllal adminisztratív támogatást, valamint hozzáférést biztosítanak a vonatkozó iratokhoz.
   14. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak a térségben történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2013. december végéig az elért eredményekről szóló jelentést, a megbízatása végén pedig a megbízatás teljesítéséről szóló átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.
   15. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   A határozatot 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2013. július 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

      (2)  HL L 23., 2012.1.26., 5. o.

      (3)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.

      (4)  A Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2009. december 1-jei 2009/937/EU tanácsi határozat (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).


title: 2014/371/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EULEX KOSOVO/1/2014 határozata ( 2014. június 17. ) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               20.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 180/17

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EULEX KOSOVO/1/2014 HATÁROZATA
   (2014. június 17.)
   az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

      (2014/371/KKBP)

   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a 2008/124/KKBP együttes fellépés 12. cikkének (2) bekezdése értelmében és a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik, hogy meghozza az EULEX KOSOVO politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

               (2)

               A PBB 2012. december 4-én elfogadta az EULEX KOSOVO/3/2012 határozatot (2), amellyel Bernd BORCHARDT nagykövetet nevezte ki az EULEX KOSOVO misszióvezetőjévé a 2013. február 1-től2014. június 14-ig tartó időszakra.

               (3)

               A Tanács 2014. június 12-én elfogadta a 2014/349/KKBP határozatot (3), amely módosította a 2008/124/KKBP együttes fellépést és 2016. június 14-ig meghosszabbította az EULEX KOSOVO megbízatását.

               (4)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2014. június 13-án javasolta Bernd BORCHARDT nagykövet EULEX KOSOVO-misszióvezetői megbízatásának 2014. október 14-ig történő meghosszabbítását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság Bernd BORCHARDT nagykövetnek az EULEX KOSOVO misszióvezetőjeként betöltött megbízatását 2014. október 14-ig meghosszabbítja.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2014. június 15-től kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2014. június 17-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság 2012. december 4-i EULEX KOSOVO/3/2012 határozata az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének kinevezéséről (HL L 334., 2012.12.6., 46. o.).

      (3)  HL L 174., 2014.6.13., 42. o.