title: 2011/398/EU: A Tanács határozata ( 2011. május 13. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás megkötéséről#Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodásról

text:
               6.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 177/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. május 13.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás megkötéséről
   (2011/398/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. február 24-én felhatalmazta a Bizottságot a mediterrán térségbeli partnerországokkal folytatandó, a kereskedelmi rendelkezésekre vonatkozó vitarendezési mechanizmus létrehozására irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (2)

               A Bizottság – a Tanács által kiadott tárgyalási irányelvek keretén belül – tárgyalásokat folytatott, melyek során konzultált a Szerződés 207. cikke értelmében kinevezett bizottsággal.

               (3)

               A fent említett tárgyalások lezárultak és 2009. december 9-én sor került az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás (1) („jegyzőkönyv”) parafálására.

               (4)

               A jegyzőkönyvet az Unió nevében 2011. február 11-én aláírták.

               (5)

               A jegyzőkönyvet meg kell kötni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás („jegyzőkönyv”) az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A jegyzőkönyv szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 23. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke küldi meg (2).
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. május 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

      (1)  HL L 129., 2002.5.15., 3. o.

      (2)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontját a Tanács főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      JEGYZŐKÖNYV
      az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodásról
      AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,
      egyrészről,
      valamint
      A JORDÁN HÁSIMITA KIRÁLYSÁG, a továbbiakban: Jordánia,
      másrészről
      A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      I.   FEJEZET

         CÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY

      1. cikk
      Célkitűzés
      E jegyzőkönyv célja a felek közötti kereskedelmi viták elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges, kölcsönösen elfogadott megállapodást érjenek el.
      2. cikk
      A jegyzőkönyv alkalmazása
      1.   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (a továbbiakban: társulási megállapodás) II. címe alatti rendelkezések (a 23. cikk kivételével) értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő különbségek esetén – eltérő kifejezett rendelkezés hiányában – e jegyzőkönyv rendelkezései alkalmazandók (1). A társulási megállapodás egyéb rendelkezéseinek alkalmazását és értelmezését érintő vitákkal kapcsolatban a társulási megállapodás 97. cikke alkalmazandó.
      2.   E jegyzőkönyv eljárásai alkalmazandók, ha a társulási megállapodás 97. cikke szerint a társulási tanácshoz utalt vitát a társulási tanács 60 napon belül nem tudta rendezni.
      3.   A (2) bekezdés alkalmazásában a vita lezártnak tekintendő, ha a társulási tanács a társulási megállapodás 97. cikke (2) bekezdése alapján határozatot hozott, vagy megállapította, hogy már nem folyik vita.
      II.   FEJEZET

         KONZULTÁCIÓK ÉS KÖZVETÍTÉS

      3. cikk
      Konzultációk
      1.   A felek a 2. cikkben említett rendelkezések értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő nézeteltérések rendezésére törekszenek, azáltal hogy gyors, igazságos és kölcsönösen elfogadott megoldás elérése érdekében jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek.
      2.   Az egyik fél a másik félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát megküldi az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságnak, megjelölve az intézkedéseket és a társulási megállapodás alkalmazandónak vélt rendelkezéseit.
      3.   A konzultációkra a kérelem kézhezvételét követő 40 napon belül sort kell keríteni, és a felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációkat a bepanaszolt fél területén kell lefolytatni. A konzultációk a kérelem beérkezésének napjától számított 60 napon belül lezártnak tekintendők, kivéve, ha a felek a folytatásukról döntenek. A konzultációk bizalmasak, különösen a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.
      4.   Sürgős ügyben folytatott – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos eseteket is – konzultációra a kérelem beérkezésének napjától számított 15 napon belül kerül sor, a konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított 30 napon belül pedig lezártnak tekintendő.
      5.   Amennyiben a kérelem címzettje a kézhezvételt követő 10 munkanapon belül nem válaszol a konzultáció kezdeményezésére irányuló kérelemre, vagy amennyiben a konzultációkra nem kerül sor a (3), illetve a (4) bekezdésben megadott időkereteken belül, vagy amennyiben a konzultációkat kölcsönösen elfogadott megoldás elérése nélkül zárták le, a panaszos fél az 5. cikknek megfelelően választott bírói testület létrehozását kérheti.
      4. cikk
      Közvetítés
      1.   Amennyiben a konzultáció nem vezet kölcsönösen elfogadott megoldáshoz, a felek kölcsönös megállapodás alapján közvetítőt vehetnek igénybe. A közvetítő útján folytatott egyeztetést írásban kell kérelmezni az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságnál; a kérelemben fel kell tüntetni a konzultációk tárgyát képező intézkedést, valamint az egyeztetés kölcsönösen megállapított tárgyi hatályát. A felek a közvetítésre irányuló kérelmeket jóhiszeműen bírálják el.
      2.   Amennyiben a felek a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül nem állapodnak meg a közvetítő személyében, az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnöke vagy annak küldötte sorshúzással jelöl ki egy közvetítőt azon személyek közül, akik szerepelnek a 19. cikkben említett névjegyzéken, és nem állampolgárai egyik félnek sem. A közvetítőt a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételét követő 10 munkanapon belül ki kell választani. A közvetítő legkésőbb a kiválasztását követő 30. napon ülést hív össze a felekkel. A közvetítőnek legkésőbb az ülést megelőző 15. napon meg kell kapnia a felek beadványait, és amennyiben szükségesnek ítéli, további információkat kérhet a felektől, illetve szakértőktől vagy technikai tanácsadóktól. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk. A közvetítő legkésőbb a kiválasztását követő 45. napon ismerteti a véleményét.
      3.   Véleményében a közvetítő ajánlást fogalmazhat meg arról, hogy a 2. cikk rendelkezéseivel összhangban miképpen rendezhető a vita. A közvetítő véleménye nem kötelező erejű.
      4.   A felek megállapodhatnak a (2) bekezdésben említett határidők módosításáról. A közvetítő is dönthet úgy, hogy valamelyik fél kérelmére módosítja ezeket a határidőket az érintett fél által tapasztalt különleges nehézségek vagy az ügy összetettsége miatt.
      5.   A közvetítő bevonásával zajló eljárások bizalmasak, különösen a közvetítő véleménye, a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.
      6.   A felek egyetértésével a közvetítési eljárás folytatódhat a választott bírósági eljárással egyidejűleg.
      7.   A közvetítő leváltására csak az eljárási szabályzat 18–21. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.
      III.   FEJEZET

         VITARENDEZÉSI ELJÁRÁSOK

         I.   SZAKASZ

            Választott bírósági eljárás

      5. cikk
      Választott bírósági eljárás kezdeményezése
      1.   Amennyiben a feleknek a 3. cikkben előírt konzultáció vagy a 4. cikkben előírt közvetítés igénybevételével sem sikerült rendezniük a vitát, a panaszos fél választott bírói testület létrehozását kérheti.
      2.   A választott bírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt félhez, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottsághoz. A panaszos fél kérelmében megjelöli a kérdéses intézkedést, és kifejti, hogy az miképpen sérti a 2. cikkben említett rendelkezéseket. A választott bírói testület létrehozását legkésőbb a konzultációra irányuló kérelem kézhezvételét követő 18. hónap utolsó napján kell kezdeményezni, és ez nem sérti a panaszos fél azon jogát, hogy a későbbiek folyamán ugyanebben a kérdésben újabb konzultációkat kezdeményezzen.
      6. cikk
      A választott bírói testület létrehozása
      1.   A választott bírói testület három választott bíróból áll.
      2.   A választott bírói testület létrehozása iránti kérelemnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételtől számított 10 napon belül a felek egyeztetést folytatnak a választott bírói testület összetételéről való megállapodás érdekében.
      3.   Amennyiben a felek a (2) bekezdésben meghatározott időkereten belül nem tudnak megállapodni a testület összetételéről, bármelyik fél felkérheti az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökeit vagy azok megbízottját hogy sorshúzással válassza ki a 19. cikk szerinti névjegyzékből mindhárom tagot, egyet a panaszos fél által javasolt személyek köréből, egyet a bepanaszolt fél által javasolt személyek köréből, egyet pedig azon személyek köréből, akiket a felek választottak ki azzal a céllal, hogy elnökként járjanak el. Amennyiben a felek a választott bírói testület egy vagy több tagjáról megállapodnak, akkor a fennmaradó tagokat ugyanezen eljárás szerint kell megválasztani.
      4.   A (3) bekezdésben említett kérelem bármelyik fél általi benyújtásától számított öt munkanapon belül az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökei vagy megbízottjuk kiválasztják a választott bírókat.
      5.   A választott bírói testület létrehozásának időpontja az az időpont, amikor a három választott bírót kiválasztott ák.
      6.   A választott bírók leváltására csak az eljárási szabályzat 18–21. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.
      7. cikk
      A testület időközi jelentése
      A választott bírói testület legkésőbb a létrehozását követő 120. nappal bezárólag időközi jelentést készít a felek részére, amelyben tájékoztatást nyújt a tényállásról, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Az időközi jelentés közlésétől számított 15 napon belül a felek bármelyike írásban kérheti a választott bírói testületet, hogy vizsgálja felül a jelentés konkrétan meghatározott szempontjait. A testület végleges döntésének megállapításai között szerepel az időközi felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvek kifejtése is.
      8. cikk
      A választott bírói testület döntése
      1.   A választott bírói testület a létrehozásától számított 150 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a testület megítélése szerint ez a határidő nem teljesíthető, elnöke írásban értesíti a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot, megadva a késedelem okát és azt a napot, amikorra a választott bírói testület munkája befejezését tervezi. A döntésről szóló értesítésre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választott bírói testület létrehozásától számított 180 napnál később.
      2.   Sürgős – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos – ügyekben a választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a létrehozásától számított 75 napon belül közölje döntését. Ez semmilyen körülmények között sem tarthat tovább a létrehozásától számított 90 napnál. A választott bírói testület a létrehozásától számított 10 napon belül előzetes döntést hoz arról, hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet.
      3.   A választott bírói testület mindkét fél kérésére a felek által megállapított, 12 hónapot meg nem haladó időtartamra bármikor felfüggeszti munkáját. A testület a megállapított időtartam lejártakor a panaszos fél kérésére folytatja munkáját. Amennyiben a panaszos fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejárta előtt nem kérelmezi a választott bírói testület munkájának folytatását, az eljárás lezárul. A választott bírói testület munkájának felfüggesztése vagy lezárása nem sérti a felek jogait az ugyanezen témáról folyó más eljárásokban.

         II.   SZAKASZ

            A döntésnek való megfelelés

      9. cikk
      A választott bírói testület döntésének való megfelelés
      A felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljenek a választott bírói testület döntésének, és arra törekednek, hogy megegyezzenek a döntésnek való megfeleléshez szükséges határidőről.
      10. cikk
      A döntésnek való megfeleléshez szükséges ésszerű határidő
      1.   Legkésőbb a választott bírói testület döntésének a felekkel történő közlését követő 30. napon, a bepanaszolt fél értesíti a panaszos felet és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot arról, hogy, amenynyiben az azonnali megfelelés nem lehetséges, mennyi időre lesz szüksége a döntésnek való megfeleléshez (ésszerű határidő).
      2.   Amennyiben a felek nem egyeznek meg a választott bírói testület döntésének való megfeleléshez szükséges ésszerű határidőről, a panaszos fél az (1) bekezdés szerinti értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított 20 napon belül írásban felkéri a választott bírói testületet az ésszerű határidő meghatározására. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot.
      3.   Az ésszerű határidő a felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.
      11. cikk
      A választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata
      1.   Az ésszerű határidő lejárta előtt a bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében hozott.
      2.   Abban az esetben, ha a felek között nézeteltérés támad az (1) bekezdés szerint bejelentett valamelyik intézkedés hatályosságával vagy következetességével, illetve a 2. cikkben említett rendelkezéseknek való megfelelőségével kapcsolatban, a panaszos fél írásban kikérheti a választott bírói testület döntését a kérdésben. A kérelemben meg kell jelölni a kérdéses intézkedéseket, és ki kell fejteni, hogy ezek az intézkedések mennyiben nem felelnek meg a 2. cikk rendelkezéseinek. A választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 90 napon belül közli döntését. Sürgős esetekben – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos eseteket is – a választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 napon belül közli döntését.
      12. cikk
      Ideiglenes jogorvoslat a döntésnek való nem megfelelés esetén
      1.   Ha a bepanaszolt fél az ésszerű határidő lejárta előtt nem jelenti be azokat az intézkedéseket, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve ha a választott bírói testület úgy határoz, hogy a 11. cikk (1) bekezdése szerint bejelentett intézkedés nem felel meg az adott fél 2. cikk szerinti kötelezettségeinek, akkor a bepanaszolt fél a panaszos fél felszólítására köteles ideiglenes kártalanításra irányuló ajánlatot tenni. A panaszos fél az ésszerű határidő lejárta előtt is kérhet ilyen ajánlatot.
      2.   Amennyiben az ésszerű határidő lejártát vagy a választott bírói testület 11. cikk szerinti azon döntését követő 30 napon belül nem sikerült megállapodni a kártalanításról, amelynek értelmében a meghozott intézkedés nem felel meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a panaszos fél a másik fél és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság értesítését követően felfüggesztheti a 2. cikkben említett rendelkezésekből fakadó kötelezettségeket olyan mértékben, amely megfelel az előnyök jogsértés okozta hatálytalanítása vagy gyengítése szintjének. Ilyen intézkedések elfogadásakor a panaszos félnek figyelembe kell vennie az intézkedéseknek a bepanaszolt fél gazdaságára kifejtett hatását. A panaszos fél az értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított 10 munkanap elteltével kezdheti meg a felfüggesztés alkalmazását, kivéve, ha a bepanaszolt fél a (3) bekezdés szerint választott bírósági eljárást kérelmezett.
      3.   Amennyiben a bepanaszolt fél úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés szintje nem egyenlő az előnynek a jogsértés által okozott hatálytalanításával vagy gyengítésével, írásban kikérheti a választott bírói testület döntését. A kérelemről a (2) bekezdésben említett 10 munkanapos határidő lejárta előtt tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület – indokolt esetben szakértők véleményének kikérést követően – a kérelem benyújtását követő 30 napon belül közli a felekkel és a kereskedelmi ügyekért felelős intézményi szervvel a kötelezettségek felfüggesztésének szintjére vonatkozó döntését. A választott bírói testület döntésének közléséig a kötelezettségek nem függeszthetők fel, és a felfüggesztésnek meg kell felelnie a választott bírói testület döntésének.
      4.   A kötelezettségek felfüggesztése ideiglenes, és csak addig alkalmazandó, amíg azokat az intézkedéseket, amelyekről megállapították, hogy nem felelnek meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a 13. cikk szerint vissza nem vonják vagy nem módosítják úgy, hogy azok összeegyeztethetők legyenek ezekkel a rendelkezésekkel, vagy amíg a felek meg nem állapodnak a vita rendezéséről.
      13. cikk
      A döntésnek való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata a kötelezettségek felfüggesztése után
      1.   A bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot bármely olyan intézkedésről, amelyet a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve a panaszos fél által alkalmazott kötelezettségek felfüggesztésének megszüntetése iránti kérelméről.
      2.   Amennyiben a felek az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül nem állapodnak meg a bejelentett intézkedéseknek és a 2. cikkben említett rendelkezések összeegyeztethetőségéről, a panaszos fél írásban felkéri a választott bírói testületet, hogy hozzon döntést az ügyben. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított 45 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a választott bírói testület úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében tett intézkedések valamelyike megfelel a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a kötelezettségek felfüggesztése megszűnik.

         III.   SZAKASZ

            Közös rendelkezések

      14. cikk
      Kölcsönösen elfogadott megoldás
      A felek bármikor kölcsönösen elfogadott megoldásra juthatnak ezen jegyzőkönyv hatálya alá tartozó vitájukban. A felek minden ilyen megoldásról értesítik az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A kölcsönösen elfogadott megoldásról való értesítést követően a testület befejezi munkáját, és az eljárás lezárul.
      15. cikk
      Eljárási szabályzat
      1.   Az e jegyzőkönyv III. fejezete szerinti vitarendezési eljárásokra a jegyzőkönyvhöz csatolt eljárási szabályzat az irányadó.
      2.   A felek eltérő megállapodása hiányában a választott bírói testület ülései az eljárási szabályzatban megállapítottak szerint nyilvánosak.
      16. cikk
      Információk és technikai tanácsadás
      1.   A választott bírói testület saját kezdeményezésére vagy az egyik fél felkérésére az eljárás szempontjából megfelelőnek ítélt információkat szerezhet be. A választott bírói testület jogosult megfelelő szakértői véleményt kérni. A szakértők kiválasztása előtt a választott bírói testület konzultál a felekkel. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk.
      2.   A felek területén nyilvántartott személyek az eljárási szabályokkal összhangban önzetlen tanácsadói (amicus curiae) beadványokat küldhetnek a választott bírói testületeknek.
      17. cikk
      Értelmezési szabályok
      A választott bírói testület a 2. cikkben említett rendelkezéseket a nemzetközi közjog szokásos szabályai szerint értelmezi, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény rendelkezéseit is beleértve. A választott bírói testület döntései nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a 2. cikkben említett rendelkezésekben előírt jogokat és kötelezettségeket.
      18. cikk
      A választott bírói testület határozatai és döntései
      1.   A választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön. Mindazonáltal amennyiben egy döntés nem hozható meg konszenzussal, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni. A választott bírók eltérő véleményeit ugyanakkor semmiképpen sem teszik közzé.
      2.   A választott bírói testület minden döntése kötelező a felekre nézve, és a döntésből eredően semmilyen természetes vagy jogi személyre vonatkozó jog vagy kötelezettség nem keletkezhet. A döntés rögzíti a megállapított tényállást, e társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságát, valamint a testület megállapításait és következtetéseit alátámasztó alapvető indokokat. Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságnak a döntést teljes egészében nyilvánosan elérhetővé kell tennie, kivéve, ha üzleti titok bizalmasságának megőrzése érdekében másképp nem dönt.
      IV.   FEJEZET

         ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

      19. cikk
      A választott bírók névjegyzékei
      1.   Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság legkésőbb e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított hatodik hónap utolsó napjával bezárólag összeállít egy legalább 15 nevet tartalmazó jegyzéket olyan személyekről, akik készek és alkalmasak arra, hogy választott bíróként tevékenykedjenek. A felek mindegyike legalább öt személyt javasol választott bírónak. A két fél kiválaszt öt olyan személyt is, aki nem állampolgára egyik félnek sem, és aki a választott bírói testület elnökeként jár el. Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság gondoskodik róla, hogy a névjegyzék folyamatosan naprakész legyen.
      2.   A választott bírók speciális jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy tapasztalatokkal rendelkeznek. A választott bírók függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól, illetve nem állnak kapcsolatban egyik fél kormányával sem, továbbá megfelelnek a jegyzőkönyv mellékletét képező magatartási kódexnek.
      3.   Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság készíthet egy legalább 15 nevet tartalmazó másik jegyzéket is olyan személyekről, akik a társulási megállapodásban szabályozott egyes ügyekben ágazati szakértelemmel rendelkeznek. Amennyiben a 6. cikk (2) bekezdésének kiválasztási eljárását alkalmazzák, az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökei mindkét fél egyetértése esetén használhatják ezt az ágazati névjegyzéket.
      20. cikk
      Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel
      1.   E jegyzőkönyv vitarendezési rendelkezéseinek alkalmazása nem sérti a WTO keretében tett intézkedéseket, beleértve a vitarendezési intézkedéseket is.
      2.   Ugyanakkor ha egy fél egy bizonyos intézkedéssel kapcsolatosan e jegyzőkönyv vagy a WTO-egyezmény szerint jogvita rendezésére irányuló eljárást kezdeményezett, e fél ugyanazzal az üggyel kapcsolatosan a másik fórumon nem kezdeményezhet eljárást mindaddig, amíg az első eljárás le nem zárult. A felek továbbá nem fordulhatnak mind a két fórumon jogorvoslatért egy olyan kötelezettség megszegésével kapcsolatban, amely a társulási megállapodás és a WTO-egyezmény szerint azonos megítélés alá esik. Ilyen esetben a vitarendezési eljárás kezdeményezését követően a fél a másik megállapodás szerinti ugyanazon kötelezettség megszegésével kapcsolatban nem kérhet jogorvoslatot a másik fórumon, kivéve, ha a kiválasztott fórum eljárási vagy jogszolgáltatási okokból nem tud a kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati kérelemről állást foglalni.
      3.   A (2) bekezdés alkalmazásában

                  —

                  egy vita rendezésére irányuló, a WTO-egyezmény szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél a WTO-egyezményben foglalt, a vitarendezés szabályairól és eljárásairól szóló egyetértési megállapodás 6. cikke alapján választott bírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a vitarendezési testület elfogadja a választott bírói testület és adott esetben a fellebbviteli testület jelentését a vitarendezésről szóló egyetértési megállapodás 16. cikke és 17. cikkének (14) bekezdése szerint,

                  —

                  egy vita rendezésre irányuló, e jegyzőkönyv szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél az 5. cikk (1) bekezdése alapján választott bírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a választott bírói testület közli döntését a felekkel, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottsággal a 8. cikk szerint.

            4.   E jegyzőkönyv nem akadályozza meg a feleket abban, hogy a kötelezettségeknek a WTO vitarendezési testülete által jóváhagyott felfüggesztését végrehajtsa. Nem lehet a WTO-egyezményre hivatkozni annak érdekében, hogy valamelyik felet megakadályozzák a kötelezettségek e jegyzőkönyv szerinti felfüggesztésében.
      21. cikk
      Határidők
      1.   Eltérő rendelkezés hiányában az e jegyzőkönyvben meghatározott valamennyi határidőt – köztük a választott bírósági testületek döntéseinek közlésére meghatározott határidőket is – naptári napban kell számolni, az azon intézkedés vagy tény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.
      2.   Az e jegyzőkönyvben említett valamennyi határidő a felek kölcsönös egyetértésével módosítható. A felek a határidők hosszabbítására irányuló, a jegyzőkönyv eljárásainak való megfelelés vonatkozásában felmerült nehézségekre való hivatkozással indokolt kérelmeket jóhiszeműen bírálják el. Valamely fél kérésére, a felek eltérő fejlettségi szintjére való tekintettel a választott bírói testület módosíthatja az eljárásban alkalmazandó határidőket.
      22. cikk
      A jegyzőkönyv felülvizsgálata és módosítása
      1.   A jegyzőkönyv és mellékleteinek hatálybalépését követően a társulási tanács bármikor felülvizsgálhatja ezek végrehajtását, és dönthet folytatásukról, módosításukról vagy lezárásukról.
      2.   A felülvizsgálatkor a társulási tanács megvizsgálja egy fellebbviteli testület létrehozásának lehetőségét, amely számos euromediterrán megállapodás része.
      3.   A társulási tanács dönthet e jegyzőkönyv és mellékleteinek módosításáról.
      23. cikk
      Hatálybalépés
      Ezt a jegyzőkönyvet a felek saját eljárásaik szerint jóváhagyják. Ez a jegyzőkönyv az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amely napon a felek értesítést küldenek egymásnak arról, hogy az ebben a cikkben említett eljárásokat befejezték.

         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év február havának tizenegyedik napján, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, illetve arab nyelven, amelyek mindegyike egyaránt hiteles.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Хашемитско кралство Йордания
            Por el Reino Hachemí de Jordania
            Za Jordánské hášimovské království
            For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
            Für das Haschemitische Königreich Jordanien
            Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
            Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
            For the Hashemite Kingdom of Jordan
            Pour le Royaume hachémite de Jordanie
            Per il Regno hashemita di Giordania
            Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –
            Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
            A Jordán Hásimita Királyság részéről
            Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan
            Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
            W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
            Pelo Reino Hachemita da Jordânia
            Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
            Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
            Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
            Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
            För Hashemitiska konungariket Jordanien

         (1)  E jegyzőkönyv rendelkezései nem sértik a jegyzőkönyvnek a „származó termékek” fogalmának meghatározására vonatkozó 34. cikkét és az adminisztratív együttműködés formáit.

         MELLÉKLETEK

                        I. MELLÉKLET:

                     ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ

                        II. MELLÉKLET:

                     MAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉRE

            I. MELLÉKLET

               ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ

               Általános rendelkezések

                        1.

                        A jegyzőkönyvben és e szabályok alkalmazásában:
                        „tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik fél felkérésére tanácsot ad, vagy e felet segíti a választott bírósági eljárással kapcsolatban;
                        „panaszos fél”: bármelyik fél, amely a jegyzőkönyv 5. cikke szerint választott bírói testület létrehozását kéri;
                        „bepanaszolt fél”: az a fél, amelyre vonatkozóan a jegyzőkönyv 2. cikkében említett rendelkezések megsértését állítják;
                        „választott bírói testület”: e jegyzőkönyv 6. cikke szerint létrehozott testület;
                        „fél képviselője”: a felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy;
                        „nap”: eltérő rendelkezés hiányában naptári napot kell érteni alatta.

                        2.

                        Eltérő megállapodás hiányában a bepanaszolt fél köteles gondoskodni a vitarendezési eljárás logisztikai lebonyolításáról, különösen pedig a meghallgatások megszervezéséről. Az Európai Unió viseli viszont a konzultációkkal, a közvetítéssel és a választott bírósági eljárással kapcsolatban felmerülő összes szervezési költséget, kivéve a közvetítők és a választott bírók javadalmazását és költségeit, mely tételeket a felek közösen viselik.

               Értesítések

                        3.

                        A felek és a választott bírói testület minden kérelmet, értesítést, írásos beadványt vagy egyéb dokumentumot e-mailben továbbítanak, emellett pedig másolatban ugyanazon a napon telefaxon, ajánlott levélben, futárral, tértivevényesen vagy egyéb olyan távközlési eszközzel is továbbítják a dokumentumokat, amely rögzíti az elküldés tényét. Az ellenkező bizonyításáig az e-mail az elküldésének napján kézbesítettnek tekintendő.

                        4.

                        Írásbeli beadványaikról a felek elektronikus másolatot küldenek a másik fél, továbbá valamennyi választott bíró számára. A dokumentumról papírmásolatot is biztosítani kell.

                        5.

                        Minden értesítést a Jordán Külügyminisztériumhoz, illetőleg az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához kell címezni.

                        6.

                        A választott bírósági eljáráshoz kapcsolódó bármilyen kérelem, értesítés, írásbeli beadvány vagy egyéb dokumentum kisebb, elírásból származó hibái egy új, a módosításokat világosan feltüntető dokumentummal orvosolhatók.

                        7.

                        Amennyiben valamely dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja Jordánia vagy az Unió valamely hivatalos munkaszüneti napjára vagy pihenőnapra esik, a dokumentum a következő munkanapon is kézbesíthető. A felek minden év decemberének első hétfőjén listát adnak át a másik félnek, amely a következő év hivatalos munkaszüneti napjait és pihenőnapjait tartalmazza. Semmilyen dokumentum, értesítés vagy kérelem nem tekinthető kézbesítettnek hivatalos munkaszüneti napon vagy pihenőnapon.

                        8.

                        A vitatott rendelkezés tárgyától függően az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottsághoz címzett, e jegyzőkönyvvel összhangban eljuttatott kérelmeket és értesítéseket másolatban el kell juttatni a társulási megállapodás alapján létrehozott többi érintett albizottsághoz is.

               A választott bírósági eljárás megindítása

                        9.

                                    a)

                                    Amennyiben a jegyzőkönyv 6. cikke vagy ezen eljárási szabályzat 19., 20. vagy 49. szabálya alapján a választott bírói testület tagjait sorshúzással választják ki, mindkét fél képviselőjének jelen kell lennie a sorshúzásnál.

                                    b)

                                    A felek eltérő megállapodása hiányában a felek a testület létrehozását követő hét munkanapon belül találkoznak a választott bírói testülettel, hogy döntsenek a felek vagy a választott bírói testület által szükségesnek talált kérdésekben, beleértve a választott bíróknak fizetendő javadalmazást és egyéb költségeket is, amelyek a WTO normái szerint alakulnak. A választott bírói testület tagjai és a felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencián keresztül is bekapcsolódhatnak a megbeszélésekbe.

                        10.

                                    a)

                                    Amennyiben a felek a választott bírók kiválasztását követő öt munkanapon belül nem jutnak ettől eltérő megállapodásra, akkor a választott bírói testület hatásköre a következőkre terjed ki:
                                    „a társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálja a választott bírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet, döntést hoz a kérdéses intézkedésnek a jegyzőkönyv 2. cikkében említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről, és a vitarendezésről szóló jegyzőkönyv 8. cikkével összhangban döntést hoz.”

                                    b)

                                    A felek a megállapodásukat követő három munkanapon belül értesítik a választott bírói testületet az elfogadott feladatmeghatározásról.

               Az eljárást megindító beadványok

                        11.

                        A panaszos fél legkésőbb a választott bírói testület létrehozását követő 20. napon benyújtja az eljárást megindító keresetét. A bepanaszolt fél legkésőbb a megindító kereset kézhezvételét követő 20. napon írásban előterjeszti viszontkeresetét.

               A választott bírói testületek működése

                        12.

                        Az üléseket a választott bírói testület elnöke vezeti. A választott bírói testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási vagy eljárási döntéseket hozzon.

                        13.

                        Amennyiben a jegyzőkönyv másként nem rendelkezik, a választott bírói testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefont, telefaxot vagy számítógépes kapcsolatot is.

                        14.

                        A választott bírói testület döntéshozatalában kizárólag választott bírók vehetnek részt, a választott bírói testület azonban engedélyezheti a választott bírók asszisztenseinek jelenlétét a döntéshozatalnál.

                        15.

                        Valamennyi döntés megfogalmazása a választott bírói testület kizárólagos hatásköre, amely nem ruházható át.

                        16.

                        A jegyzőkönyv és mellékleteinek rendelkezései által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választott bírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.

                        17.

                        Amennyiben a választott bírói testület megítélése szerint az eljárásban alkalmazandó valamely határidő módosítása, illetve bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítás szükséges, írásban értesíti a feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól és a szükséges határidőről vagy kiigazításról. A választott bírói testület ilyen módosításról vagy kiigazításról a felekkel folytatott konzultációt követően dönthet. A jegyzőkönyv 8. cikkének (2) bekezdésében megállapított határidők nem módosíthatók.

               Helyettesítés

                        18.

                        Amennyiben egy választott bíró az eljárásban nem tud részt venni, visszalép vagy leváltották, a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban új választott bírót kell választani a helyébe.

                        19.

                        Ha valamely fél úgy ítéli meg, hogy egy választott bíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és emiatt le kell váltani, a magatartási kódexnek a választott bíró általi lényegi megsértését vélelmező fél a vélelmet alátámasztó körülmények megismerésétől számított 15 napon belül értesíti a másik felet.
                        Ha a felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy valamely, nem az elnöki tisztséget betöltő választott bíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk, a kérdéses választott bíró helyébe a jegyzőkönyv 6. cikkének (3) bekezdésében leírt eljárásnak megfelelően kiválasztott választott bíró lép.
                        Ha a felek a választott bíró leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a felek bármelyike kérheti az ügynek a választott bírói testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.
                        Ha az elnök megállapítja egy választott bíróról, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, az elnök sorshúzással új választott bírót választ a jegyzőkönyv 19. cikkének (1) bekezdésében említett személyek csoportjából, amelynek az eredetileg kiválasztott választott bíró is tagja volt. Ha az eredeti választott bírót a felek a jegyzőkönyv 6. cikkének (2) bekezdése szerint választották ki, a helyébe lépő választott bírót sorshúzással választják ki azon személyek közül, akiket a panaszos fél és a bepanaszolt fél a jegyzőkönyv 19. cikkének (1) bekezdése szerint javasolt. Az új választott bírót a kérelemnek az elnökhöz a választott bírói testület általi benyújtását követő öt munkanapon belül választják ki.

                        20.

                        Ha a felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy a választott bírói testület elnöke nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk, az elnök helyébe a jegyzőkönyv 6. cikkének (3) bekezdésében leírt eljárásnak megfelelően kiválasztott elnök lép.
                        Ha a felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a felek bármelyike kérheti az ügynek a jegyzőkönyv 19. cikkének (1) bekezdése alapján az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyek csoportjának valamely tagja elé terjesztését. Nevét az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökei sorshúzással választják ki. E személynek az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntése végleges.
                        Ha e személy megállapítja az eredetileg megválasztott elnökről, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, sorshúzással új választott bírót választ a jegyzőkönyv 19. cikkének (1) bekezdésében említett személyek csoportjából, amely az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyeket tartalmazza. Az új elnököt az e bekezdésben említett kérelem benyújtását követő öt munkanapon belül választják ki.

                        21.

                        A választott bírói testület eljárásait fel kell függeszteni a 18–20. szabályban leírt eljárások végrehajtásának időtartamára.
                        Ha valamely fél úgy ítéli meg, hogy egy választott bíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és emiatt le kell váltani, a magatartási kódexnek a választott bíró általi lényegi megsértését vélelmező fél a vélelmet alátámasztó körülmények megismerésétől számított 15 napon belül értesíti a másik felet.

               Meghallgatások

                        22.

                        Az elnök – a felekkel és a választott bírói testülettel egyeztetve – kitűzi a meghallgatás napját és időpontját, és azt írásban megerősíti a felek részére. Ezt az információt, amennyiben a meghallgatás nyilvános, az eljárás logisztikai szervezéséért felelős fél nyilvánosan közzéteszi. Amennyiben a felek nem tiltakoznak, a választott bírói testület dönthet a meghallgatás mellőzéséről is.

                        23.

                        A felek eltérő megállapodása hiányában a meghallgatást Brüsszelben tartják, ha Jordánia a panaszos fél, és Ammánban, ha az Unió a panaszos fél.

                        24.

                        A választott bírói testület csak kivételes körülmények között hívhat össze még egy további meghallgatást. Nem hívható össze további tárgyalás a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése és 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásokban.

                        25.

                        A választott bírók mindegyikének az összes meghallgatáson végig jelen kell lennie.

                        26.

                        A következő személyek jelen lehetnek a tárgyaláson, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e:

                                    a)

                                    a felek képviselői;

                                    b)

                                    a felek tanácsadói;

                                    c)

                                    adminisztratív személyzet, tolmácsok, fordítók és bírósági jelentéstevők; valamint

                                    d)

                                    a választott bírók asszisztensei.

                              A választott bírói testülethez történő felszólalás joga kizárólag a felek képviselőit és tanácsadóit illeti meg.

                        27.

                        A meghallgatás időpontja előtti legkésőbb ötödik munkanappal bezárólag valamennyi fél köteles benyújtani a választott bírói testülethez azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az érintett fél nevében szóban fogják előterjeszteni és kifejteni álláspontjukat, valamint akik egyéb képviselőként vagy tanácsadóként a meghallgatáson jelen lesznek.

                        28.

                        A felek eltérő megállapodása hiányában a választott bírói testület tárgyalása nyilvános. Ha a felek döntése alapján a meghallgatás nem nyilvános, a tárgyalás egy része akkor is lehet nyilvános, feltéve, hogy a választott bírói testület a felek kérelme alapján így dönt. A választott bírói testület azonban köteles zárt meghallgatást tartani, ha a felek beadványai és az érvelések bizalmas üzleti információt tartalmaznak.

                        29.

                        A választott bírói testület az alábbi rend szerint vezeti le a meghallgatást:

                                    Előterjesztés

                                                a)

                                                a panaszos fél előterjesztése;

                                                b)

                                                a bepanaszolt fél előterjesztése.

                                    Viszontválasz

                                                a)

                                                a panaszos fél előterjesztése;

                                                b)

                                                a bepanaszolt fél viszontválasza.

                        30.

                        A választott bírói testület a meghallgatás során bármikor kérdéseket intézhet bármelyik félhez.

                        31.

                        A választott bírói testület gondoskodik arról, hogy valamennyi meghallgatásról jegyzőkönyv készüljön, és azokat a lehető leghamarabb kézbesítsék a felek számára.

                        32.

                        A meghallgatást követő 10 munkanapon belül bármely fél kiegészítő írásos beadványt tehet bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás során felmerült.

               Írásbeli kérdések

                        33.

                        A választott bírói testület az eljárás során írásban bármikor kérdést intézhet bármelyik vagy mindkét félhez. A választott bírói testület által feltett valamennyi kérdésről mindkét fél másolatot kap.

                        34.

                        A felek kötelesek a választott bírói testület által feltett kérdésre adott írásbeli válaszát másolatban a másik fél számára is megküldeni. Mindkét fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik fél válaszának kézbesítésétől számított öt napon belül írásbeli észrevételeket tehessen azzal kapcsolatban.

               Titoktartás

                        35.

                        A felek fenntartják a választott bírói testület előtt zajló meghallgatások titkosságát, amikor azokra a 28. szabállyal összhangban zárt ülés keretében kerül sor. Mindkét fél köteles titokban tartani azokat az információkat, amelyeket a másik fél a választott bírói testület elé terjeszt, és bizalmas információként jelölt meg. Ha valamelyik fél írásbeli beadványának bizalmas változatát terjeszti be a választott bírói testület elé, a másik fél kérésére köteles legkésőbb a bizalmas beadvány benyújtásától vagy a másik fél kérelmétől (amelyik később történt) számított legfeljebb 15. napon a beadványban foglalt információknak egy olyan nem bizalmas összefoglalását is benyújtani, amelyet nyilvánosságra lehet hozni. E szabályzat semmilyen formában sem gátolja a feleket abban, hogy saját álláspontjaikra vonatkozó nyilatkozataikat nyilvánosságra hozzák.

                  Ex parte Kapcsolatfelvétel

                        36.

                        A választott bírói testület nem ülésezhet vagy léphet kapcsolatba egyik féllel sem a másik fél távollétében.

                        37.

                        A választott bírói testület egyik tagja sem vitathatja meg az eljárás tárgyának valamely részletét a felek egyikével vagy mindkettővel a többi választott bíró távollétében.

                  Amicus curiae Előterjesztések

                        38.

                        Amennyiben a felek a választott bírói testület létrehozásától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a választott bírói testület részére, önálló kezdeményezésre, kívülállók is adhatnak be beadványokat, amennyiben azt a választott bírói tanács megalakítását követő 10 napon belül teszik, és megfogalmazásuk tömör, valamennyi mellékletükkel együtt sem haladják meg a 15 gépelt oldalt, valamint közvetlenül kapcsolódnak a választott bírói testület által tárgyalt ténybeli kérdéshez.

                        39.

                        A beadvány tartalmazza az azt benyújtó természetes vagy jogi személy leírását, amely többek között tartalmazza tevékenységét, finanszírozásának forrását, és meghatározza a választott bírósági eljáráshoz fűződő érdekének jellegét. A beadványt a felek által ezen eljárási szabályzat 42. és 43. szabályával összhangban kiválasztott nyelven kell megírni.

                        40.

                        A választott bírói testület döntésében felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel a fenti szabályoknak. A választott bírói testület döntésében nem köteles kitérni az ilyen beadványokban foglalt érvelésekre. A választott bírói testület a hozzá e szabályok szerint benyújtott valamennyi beadványt észrevételezés végett megküldi a felek részére.

               Sürgős esetek

                        41.

                        Az e jegyzőkönyvben említett sürgősség fennállása esetén a felekkel folytatott konzultációt követően a választott bírói testület az e szabályzatban említett határidőket szükségszerűen kiigazítja, és erről a feleket értesíti.

               Fordítás és tolmácsolás

                        42.

                        A jegyzőkönyv 6. cikkének (2) bekezdésében említett konzultációk folyamán és legkésőbb ezen eljárási szabályzat 9. szabályának b) pontjában említett ülésig a felek megegyeznek a választott bírói testület előtt folyó eljárás közös munkanyelvében.

                        43.

                        Ha a felek nem jutnak megállapodásra a közös munkanyelvet illetően, a felek gondoskodnak írásbeli beadványainak a másik fél által megjelölt nyelvre történő lefordításáról, továbbá viselik e fordítás költségeit.

                        44.

                        A bepanaszolt fél intézkedik szóbeli beadványának a felek által kiválasztott nyelvekre történő tolmácsolásáról.

                        45.

                        A választott bírói testület döntését a felek által választott nyelven vagy nyelveken hozza meg.

                        46.

                        Bármelyik fél tehet észrevételeket az ezen szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításával kapcsolatban.

               A határidők számítása

                        47.

                        Amennyiben ezen eljárási szabályzat 7. szabályának alkalmazása folytán valamelyik félhez egy dokumentum más napon érkezik meg, mint a másik félhez, az e dokumentum kézhezvételétől számított minden határidő a hivatkozott dokumentum legkésőbbi kézhezvételének napjától számítandó.

               Egyéb eljárások

                        48.

                        Ezen eljárási szabályzat alkalmazandó a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése és 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásokban is. Ugyanakkor az eljárási szabályzatban megállapított határidőket az említett egyéb eljárásokra vonatkozóan ki kell igazítani a választott bírói testület döntésének meghozatalára vonatkozó különleges határidőknek megfelelően.

                        49.

                        Ha az eredetileg létrehozott választott bírói testület vagy egyes tagjai nem tudnak újból összeülni a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése vagy 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárások lefolytatásához, a jegyzőkönyv 6. cikkében leírt eljárást kell alkalmazni. A döntés kihirdetésének határideje 15 nappal meghosszabbodik.

            II. MELLÉKLET

               MAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉRE

               Fogalommeghatározások

                        1.

                        E magatartási kódex alkalmazásában:
                        a)   „tag” vagy „választott bíró”: a megállapodás 6. cikke szerint joghatályosan létrehozott választott bírói testület tagja;
                        b)   „közvetítő”: a megállapodás 4. cikkének megfelelően közvetítést folytató személy;
                        c)   „jelölt”: olyan természetes személy, akinek neve a jegyzőkönyv 19. cikkében említett választott bírói névjegyzéken szerepel, és akinek a jegyzőkönyv 6. cikke szerinti választott bírói testület tagjává történő kinevezése megfontolás alatt van;
                        d)   „asszisztens”: olyan személy, aki valamely tag kinevezésének feltételei szerint a tag részére eljár, kutat vagy segítséget nyújt;
                        e)   „eljárás”: eltérő meghatározás hiányában a választott bírói testület által e jegyzőkönyv szerint lefolytatott eljárás;
                        f)   „személyzet”: egy tag tekintetében azok a személyek, akik az asszisztensen kívül a tag irányítása és ellenőrzése alá tartoznak.

               Az eljáró személyek felelőssége

                        2.

                        Valamennyi jelölt és tag elkerül minden szabálytalanságot és a szabálytalanság látszatát, független és pártatlan, elkerüli a közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, és példamutató magatartási normákat követ, hogy a vitarendezési mechanizmus egységessége és pártatlansága ne sérüljön. A korábbi tagok kötelesek eleget tenni az e magatartási kódex 15., 16., 17., és 18. bekezdésében leírt kötelezettségeknek.

               Tájékoztatási kötelezettség

                        3.

                        A jegyzőkönyv szerinti választott bírói testület tagjává történő megválasztásának megerősítése előtt a jelölt köteles felfedni minden érdeket, kapcsolatot vagy egyéb kérdést, amely befolyásolhatja függetlenségét vagy pártatlanságát, vagy amely ésszerű indokok alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárásban. E célból a jelölt köteles minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy az ilyen érdekeket, kapcsolatokat és kérdéseket megismerje.

                        4.

                        A jelölt vagy tag csak az e magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos információt köteles az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság számára bejelenteni a felek által történő megítélés végett.

                        5.

                        A tag megválasztását követően is köteles minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy megismerjen e magatartási kódex 3. bekezdésben említett minden érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, és azokat felfedje. A tájékoztatási kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a tagot arra, hogy az eljárás bármelyik szakaszában felfedjen minden ilyen érdeket, kapcsolatot vagy kérdést. A tag a hivatkozott érdekeket, kapcsolatokat vagy kérdéseket az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság írásos tájékoztatásával fedi fel, lehetővé téve ezzel, hogy a felek megítélhessék az adott kérdést.

               A tagok kötelezettségei

                        6.

                        Megválasztását követően a tag köteles feladatát alaposan és eredményesen, tisztességgel és gondossággal ellátni az eljárás egésze folyamán.

                        7.

                        A tag csak az eljárás folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladattal harmadik személyt nem bízhat meg.

                        8.

                        A tag köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy asszisztense és személyzete e magatartási kódex 2., 3., 4., 5., 16., 17. és 18. bekezdésében foglalt szabályokat ismerje, és azokat betartsa.

                        9.

                        A tag az eljárást illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.

               A tagok függetlensége és pártatlansága

                        10.

                        A tag független és pártatlan, elkerüli a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát, önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely félhez való lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

                        11.

                        A tag közvetlenül vagy közvetve sem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely hatással lehet kötelezettségeinek megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.

                        12.

                        A tag nem használhatja fel a választott bírói testületben betöltött pozícióját semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására, és elkerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek, miszerint mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.

                        13.

                        A tag nem hagyja, hogy pénzügyi, üzleti, hivatásbeli, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartását vagy döntését.

                        14.

                        A tag elkerüli minden olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdek létesítését, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy amely ésszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.

               A korábbi tagok kötelezettségei

                        15.

                        Valamennyi korábbi tag elkerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a választott bírói testület döntéséből előnye származott.

               Bizalmas kezelés

                        16.

                        Egyetlen tag vagy korábbi tag sem fedhet fel vagy használhat fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos, vagy az eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és semmilyen esetben sem fedhet fel vagy használhat fel ilyen információt arra, hogy saját maga vagy mások számára előnyre tegyen szert, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.

                        17.

                        A választott bírói testület döntését a jegyzőkönyv szerinti közzétételt megelőzően a tag nem adhatja ki.

                        18.

                        Egy tag vagy korábbi tag soha nem hozhatja nyilvánosságra a választott bírói testület tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely tag véleményét.

               Költségek

                        19.

                        A tag nyilvántartást vezet és kimutatást készít az eljárásra fordított idejéről és felmerült költségeiről.

               Közvetítők

                        20.

                        A tagok és a korábbi tagok részére ezen magatartási kódexben előírt szabályok értelemszerűen alkalmazandók a közvetítőkre is.


title: 2013/610/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2013. április 17. ) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/324

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2013. április 17.)
   az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/610/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 30. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0079/2013),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 202. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2013. április 17.)
      az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 30. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0079/2013),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek;

                  B.

                  mivel 2012. május 10-én a Parlament megadta a mentesítést az ügynökség ügyvezető igazgatójának az ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között:

                              —

                              megismételte, hogy az előirányzatok átvitelének gyakorlatát erősen korlátozni kell, és az nem gátolhatja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás gyakorlatait, és kérte, hogy a jövőben az ügynökség kövesse az évenkéntiség elvét,

                              —

                              sürgette az ügynökséget, hogy helyszíni látogatásokkal végezzen utólagos ellenőrzéseket;

                  C.

                  mivel az ügynökség teljes költségvetése 2011-ben 118 200 000 EUR volt a 2010-es pénzügyi évben rendelkezésre álló 93 200 000 EUR-hoz képest; mivel az Unió kezdeti hozzájárulása az ügynökség költségvetéséhez 2011-ben 111 000 000 EUR-t tett ki, szemben a 2010-es 89 100 000 EUR-val;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  1.

                  tudomásul veszi, hogy az ügynökség költségvetéséhez három költségvetés-módosítás készült, amelyeknek hármas céljuk volt:

                              —

                              az „Eurosur”költségvetési jogcím bevezetése a 3. cím (Működési kiadások) alatt,

                              —

                              az ügynökség költségvetésének 12 700 000 EUR-val való növelése az észak-afrikai fejlemények kezelésére szolgáló veszélyhelyzeti csomag részeként,

                              —

                              31 800 000 EUR-s kötelezettségvállalási előirányzat hozzáadása a földközi-tengeri régió veszélyhelyzeti csomagja számára;

                  2.

                  megállapítja, hogy a kifizetett előirányzatok tekintetében az ügynökség végrehajtási aránya az 1. cím (Személyzeti kiadások) esetében 96 %, a 2. cím (Igazgatási kiadások) esetében 74 %, a 3. cím esetében 58 %; felhívja az ügynökséget, hogy az igazgatási és a működési kiadások esetében hozzon konkrét intézkedéseket a költségvetési tervezés folyamatának és a kifizetések végrehajtási arányának javítására;

                  3.

                  mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ügynökség 2011. évi költségvetésének 33 %-a (38,7 millió EUR) átvitelre került 2012-re; megállapítja, hogy a 3. címhez („Működési kiadások”) kapcsolódó átvitt előirányzatok összege 36 millió EUR volt (41 %); megállapítja, hogy akárcsak 2010-ben, az áthozatalok túlzott szintje ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének;

                  4.

                  sajnálja, hogy a teljes átvitt összegen belül az ügynökség 5,1 millió EUR összegű globális kötelezettségvállalást vitt át; megállapítja, hogy az ügynökség pénzügyi szabályzata nem ad egyértelmű alapot ilyen átvitelekre; tudatában van annak, hogy a pénzügyi év végén kapott támogatás magasabb összegű átviteleket eredményezhet;

         A 2010. évi mentesítés ajánlásainak nyomon követése

                  5.

                  megállapítja, hogy az ügynökség 2012-ben utólagos ellenőrzési stratégiát fogadott el és alkalmazott, valamint három helyszíni látogatást hajtott végre, amelyek a 2011-ben kifizetett 73 millió EUR összegű támogatás 9 %-át fedték le; üdvözli, hogy a hibaarány 1 % alattinak bizonyult, és hogy 2013-ra hat helyszíni látogatást terveznek;

                  6.

                  megállapítja, hogy az ügynökség a költségvetés végrehajtása során erőfeszítéseket tesz a javításra és állandó nehézségekkel szembesül; tudomásul veszi az ügynökség magyarázatait, amelyekben kijelenti, hogy többek között külső tényezők, mint például a külső határokon bekövetkező hirtelen fejlemények okoztak nehézségeket; sürgeti az ügynökséget, hogy folytassa erőfeszítéseit ezen a területen;

         A felügyeleti és kontrollrendszerek

                  7.

                  tudatában van annak, hogy az ésszerű ellenőrzések elvégzése ellenére az ügynökség rendszerint nem kért be igazoló dokumentumokat, amelyekkel kezelhetné az ügynökség által finanszírozott támogatásoknak a tagállamok és a schengeni övezethez társult országok közös műveleteire történő jogosulatlan elköltésével járó kockázatot; üdvözli, hogy az ügynökség olyan politikákat fogadott el, amelyek az előzetes ellenőrzések fokozására irányulnak, az igazoló dokumentumok bekérésének rendszerszerű bevezetésével;

                  8.

                  meglepődve értesült arról, hogy 2010-hez hasonlóan az ügynökség számviteli rendszerét a számvitelért felelős tisztviselője hagyja jóvá;

                  9.

                  sajnálja, hogy belső ellenőrzési hiányosságokra derült fény a tárgyi eszközök kezelésével kapcsolatban; sajnálja, hogy a tárgyi eszközök értékesítésére vonatkozóan nincs külön eljárás, és a fizikai leltár nem teljes körű;

                  10.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2013. április 17-i (7) állásfoglalására.

         (1)  HL C 388., 2012.12.15., 202. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  HL L 286., 2012.10.17., 288. o.

         (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0134 (lásd e Hivatalos Lap 374. oldalát).


title: 2006/768/EK: A Tanács határozata ( 2006. november 7. ) az Európai Beruházási Bank által, a második, harmadik, negyedik, ötödik és hatodik EFA keretében a Kongói Demokratikus Köztársaságban végrehajtott műveletek számára kapott pénzeszközök újraelosztásáról szóló 2003/583/EK határozat módosításáról

text:
               11.11.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 312/45

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. november 7.)
   az Európai Beruházási Bank által, a második, harmadik, negyedik, ötödik és hatodik EFA keretében a Kongói Demokratikus Köztársaságban végrehajtott műveletek számára kapott pénzeszközök újraelosztásáról szóló 2003/583/EK határozat módosításáról
   (2006/768/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra (1),
   tekintettel a 2000. június 23-án Cotonou-ban (Benin) aláírt, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, illetve az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyvén alapuló közösségi támogatás finanszírozásáról és igazgatásáról, illetve az EK-Szerződés negyedik részében foglalt tengerentúli országok és területek számára nyújtott támogatás elosztásáról a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között 2000. szeptember 12-én létrejött belső megállapodásra (2), valamint különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottságnak az Európai Beruházási Bankkal (EBB) egyetértésben megfogalmazott javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 2003/583/EK tanácsi határozat (3) kiköti, hogy a kiegészítő juttatás főösszege a számlanyitás időpontjától kezdődően négyéves időszakra áll rendelkezésre.

               (2)

               A tagállamok kormányai 2005. május 30-i Tanács keretében összeült képviselőinek 2005/446/EK határozata (4)2007. december 31-ben határozza meg a kilencedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) támogatásának határidejét.

               (3)

               Az átmeneti szakasz befejezésének a választási folyamat előkészítésben bekövetkezett késedelem, valamint a tizedik EFA pénzeszközeinek tényleges rendelkezésre állásában bekövetkezett késedelem miatti meghosszabbítása a Kongói Demokratikus Köztársaságban szükségessé teszi a kiegészítő juttatásokra vonatkozó kötelezettségvállalás 2003/583/EK határozatban megcélzott határidejének meghosszabbítását.

               (4)

               Indokolt összehangolni a 2003/583/EK határozatban megállapított kiegészítő juttatásokra vonatkozó kötelezettségvállalás határidejét a 2005/446/EK határozatban megjelölt határidővel,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2003/583/EK határozat 4. cikkének harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:

      „Ezen a számlán elhelyezett pénzeszközök kötelezettségvállalási határideje 2007. december 31., a 2005/446/EK határozatnak megfelelően. A juttatásból finanszírozott valamennyi művelet befejezését követően a számlát le kell zárni, és a maradványösszeget vissza kell téríteni a tagállamoknak. A számlát legkésőbb 2011. december 31-ig le kell zárni.”

   2. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. november 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással (HL L 287., 2005.10.28., 4. o.) módosított megállapodás.

      (2)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

      (3)  HL L 198., 2003.8.6., 9. o.

      (4)  HL L 156., 2005.6.18., 19. o.