               23.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 434/156

         P7_TA(2012)0502
   Az eljárási szabályzat írásbeli nyilatkozatokról szóló 123. cikkének és a jogalkotási kezdeményezésekről szóló 42. cikkének módosítása
   Az Európai Parlament 2012. december 13-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata 123. és 42. cikkének módosításáról: írásbeli nyilatkozatok és jogalkotási kezdeményezések (2011/2058(REG))
   (2015/C 434/20)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel elnöke 2010. november 11-i levelére,

               —

               tekintettel tematikus főosztályának „Írásbeli nyilatkozatok az Európai Parlamentben: a folyamat és a hatások áttekintése” című tanulmányára (PE 462.424),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

               —

               tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0242/2012),

         mivel:

               A.

               a Parlament az elmúlt évek során tekintélyes mértékben bővítette hatáskörét, és jelentős eszközöket biztosított a maga számára, amelyek révén a legtöbb uniós tevékenységben befolyásolni tudja az Európai Unió döntéshozatali folyamatát;

               B.

               azoknak az intézményeknek, amelyekhez írásbeli nyilatkozatot intéznek, biztosítaniuk kell azok megfelelő nyomon követését;

               C.

               az írásbeli nyilatkozatok fontos eszközként szolgálnak arra, hogy az uniós polgárokat különösen foglalkoztató kérdéseket felvessék;

               D.

               az írásbeli nyilatkozatokat rendszeresen, de nem nagyon nagy számban alkalmazzák; csak kis hányaduk nyeri el a parlamenti képviselők többségének támogatását;

               E.

               az írásbeli nyilatkozatok többsége az eljárási szabályzatban meghatározott idő elteltével tárgytalanná válik;

               F.

               az elfogadott írásbeli nyilatkozatok többségének címzettje a Bizottság, amely elismerten az az egyedüli intézmény, amely az azokban felvetett kérdésekre választ adott;

               G.

               e válaszok leggyakrabban a Bizottság folyamatban lévő tevékenységeinek ismételt felsorolására szorítkozik, és csak kivételes esetekben járnak az írásbeli nyilatkozat által kiváltott konkrét tevékenységgel;

               H.

               a Parlament előjogainak megnövekedésével, illetve az európai polgári kezdeményezés bevezetésével az írásbeli nyilatkozatok jelentősége megváltozott, de továbbra is olyan hasznos eszköz lehetnek, amellyel a képviselők felhívhatják a figyelmet a nyilvánosságot foglalkoztató kérdésekre;

               I.

               az írásbeli nyilatkozatok csupán igen korlátozott hatást váltanak ki, mind a menetrendtervezést, mind pedig az intézmények által hozott döntések befolyásolását tekintve, és hatásosságukkal kapcsolatban téves benyomást kelthetnek; megfelelő felhasználásuk esetén azonban kedvelt kampányeszközként továbbra is megőrizhetik értéküket; a jogalkotási fellépést szorgalmazó javaslatok esetén a 42. cikk (2) bekezdését kellene alkalmazni, amely valódi lehetőséget biztosít arra, hogy az egyéni képviselők befolyást gyakorolhassanak az uniós jogalkotásra, illetve hogy a parlamenti bizottságok egy adott javaslattal foglalkozzanak;

               J.

               néhány írásbeli nyilatkozat minősége és jelentősége, különösen pedig az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. része I. címében meghatározott uniós hatáskörökkel való összeegyeztethetősége csalódást kelthet; ezért a következő ciklusban a Parlament felmérheti az eljárási szabályzat írásbeli nyilatkozatokra vonatkozó új rendelkezéseinek hatását, valamint megvizsgálhatja azok hatékonyságát;

               1.

               úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

               2.

               úgy véli, hogy azoknak az intézményeknek, amelyekhez írásbeli nyilatkozatot intéznek, az ilyen nyilatkozat kézhezvételétől számított három hónapon belül tájékoztatniuk kell a Parlamentet az annak nyomán tervezett intézkedésekről; ezenfelül az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás felülvizsgálatával kapcsolatos, soron következő tárgyalások alkalmával ezen elvről megállapodást kíván elérni a Bizottsággal;

               3.

               rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

               4.

               üdvözli az Elnökség azon határozatát, hogy korlátozza az írásbeli nyilatkozatok széles körű hirdetését, és ezzel lehetővé teszi, hogy a képviselők zavartalanul bejussanak a Parlament üléstermébe;

               5.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

      Módosítás 6

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      42 cikk – 2 és 3 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (2)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti parlamenti kezdeményezési jog keretében minden képviselő benyújthat uniós jogszabályra irányuló javaslatot.

               (2)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke szerinti parlamenti kezdeményezési jog keretében minden képviselő benyújthat uniós jogszabályra irányuló javaslatot.
                     Ilyen javaslatot legfeljebb tíz képviselő nyújthat be közösen. A javaslat megjelöli a jogalapot, és legfeljebb 150 szavas indokolást tartalmazhat.

               (3)   A javaslatot az elnök elé terjesztik, aki azt
                     vizsgálatra
                   az illetékes bizottsághoz utalja.
                     A bizottsághoz utalást megelőzően a javaslatot lefordítják azokra a hivatalos nyelvekre, amelyeket e bizottság elnöke az összefoglaló vizsgálathoz szükségesnek ítél. A bizottság a további eljárásról a bizottsághoz utalást követő három hónapon belül és a javaslat előadójának meghallgatását követően határoz.

               (3)   A javaslatot az elnök elé terjesztik, aki
                     ellenőrzi, hogy a jogi követelmények teljesülnek-e. Az elnök a javaslatot a jogalap megfelelőségével kapcsolatos véleményezésre az ilyen ellenőrzésért felelős illetékes bizottsághoz utalhatja. Amennyiben az elnök a javaslatot elfogadhatónak nyilvánítja,
                   azt
                     a plenáris ülésen bejelenti és
                   az illetékes bizottsághoz utalja.

                     Az illetékes bizottsághoz utalást megelőzően a javaslatot lefordítják azokra a hivatalos nyelvekre, amelyeket az említett bizottság elnöke az összefoglaló vizsgálathoz szükségesnek ítél.

                     A bizottság javasolhatja az elnöknek, hogy a 123. cikk (1a) bekezdésében, (2) bekezdésében és (5) bekezdésében meghatározott szabályok és határidők szerint valamennyi képviselőnek biztosítsanak lehetőséget a javaslat aláírására.

               Ha a bizottság
                     úgy határoz, hogy
                   a
                     javaslatot a
                   48.
                     cikkben foglalt eljárás szerint a Parlament elé terjeszti, a javaslat előadóját név szerint meg kell említeni a jelentés címében
                  .

                     Amennyiben az összes parlamenti képviselő többsége aláírja e javaslatot, akkor a javaslatról szóló jelentés az Elnökök Értekezlete által engedélyezettnek minősül. A bizottság a javaslat előadóinak meghallgatását követően a 48. cikkel összhangban jelentést készít.

                     Amennyiben a javaslatot nem bocsátják rendelkezésre további aláírások céljából vagy azt nem írja alá az összes parlamenti képviselő többsége,
                   akkor az illetékes bizottság a további eljárásról a bizottsághoz utalást követő három hónapon belül és a javaslat előadóinak meghallgatását követően határoz.

               A jelentés címében fel kell tüntetni a javaslat
                     előadóinak nevét.

      Módosítás 1

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      123 cikk – 1 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (1)   Az Európai Unió hatáskörébe tartozó
                     olyan
                   témában
                     , amely nem képezi folyamatban lévő jogalkotási eljárás tárgyát, legfeljebb öt képviselő,
                   200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be.
                     Erre az elnök eseti jelleggel ad engedélyt
                  .
                     Az írásbeli nyilatkozatokat
                   a
                     hivatalos nyelveken kinyomtatják és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános
                  , és az
                     ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll
                  .

               (1)
                     Legalább három képviselőcsoport legalább tíz képviselője
                   200 szót meg nem haladó terjedelemben írásbeli nyilatkozatot nyújthat be, amely kizárólag olyan kérdéssel foglalkozik, amely az Európai Unió hatáskörébe tartozik.
                     Az ilyen nyilatkozat tartalma nem lépheti át egy nyilatkozat kereteit
                  . A
                     nyilatkozat különösen nem hívhat fel jogalkotói fellépésre
                  , és
                     nem foglalhat magában határozatot olyan ügyekben, amelyeknek elfogadására konkrét eljárásokat és hatásköröket állapít meg
                   az
                     eljárási szabályzat, vagy amely üggyel kapcsolatban a Parlamentben eljárás van folyamatban
                  .

                     (1a)

                     Az (1) bekezdésnek megfelelően a további eljárásra vonatkozó engedély minden esetben az elnök indokolással ellátott határozatától függ.
                   Az írásbeli nyilatkozatokat
                     a Parlament honlapján valamennyi hivatalos nyelven közzéteszik, és valamennyi képviselőhöz elektronikus formában eljuttatják.
                   A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt
                     elektronikus
                   nyilvántartásba veszik.
                     E
                   nyilvántartás nyilvános
                     , és a Parlament honlapján elérhető. Az elnök őrzi az aláírásokkal ellátott írásbeli nyilatkozatok nyomtatott példányait is.

      Módosítás 2

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      123 cikk – 2 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (2)
                     A
                   nyilvántartásban szereplő nyilatkozatot bármely képviselő aláírhatja.

               (2)
                     Az elektronikus
                   nyilvántartásban szereplő nyilatkozatot bármely képviselő aláírhatja.
                     Az aláírás a nyilatkozat nyilvántartásba vételétől számított három hónapos időtartam lejárta előtt bármikor visszavonható. Visszavonás esetén az érintett képviselő nem csatlakozhat még egyszer aláírásával a nyilatkozathoz.

      Módosítás 7

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      123 cikk – 3 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (3)   Ha a nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláírja, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet,
                     és az aláírók nevét a jegyzőkönyvben
                  , a nyilatkozatot
                     pedig elfogadott szöveg formájában közzéteszi
                  .

               (3)   Ha a nyilatkozatot a
                     nyilvántartásban való rögzítésétől számított három hónapos időszak végéig a
                   parlamenti képviselők többsége aláírja, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet
                     . Anélkül
                  ,
                     hogy a Parlamentre nézve kötelező erejű lenne
                  , a nyilatkozatot
                     az aláírók nevével együtt közzé kell tenni a jegyzőkönyvben
                  .

      Módosítás 4

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      123 cikk – 4 a bekezdés (új)

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                     (4a)

                     Amennyiben azok az intézmények, amelyekhez az elfogadott nyilatkozatot intézték, a kézhezvételtől számított három hónapon belül nem tájékoztatják a Parlamentet az annak nyomán tervezett intézkedésekről, az ügyet a nyilatkozat bármely előadójának kérésére fel kell venni az illetékes bizottság következő ülésének napirendjébe.

      Módosítás 5

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      123 cikk – 5 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (5)   Az a több mint három hónapja nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozat, amelyet az összes parlamenti képviselő legalább fele nem írt alá, tárgytalanná válik.

               (5)   Az a több mint három hónapja nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozat, amelyet az összes parlamenti képviselő legalább fele nem írt alá, tárgytalanná válik
                     , és e három hónapos időtartam meghosszabbítására nincs lehetőség
                  .


title: A Tanács 2009/906/KKBP határozata ( 2009. december 8. ) az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM)

text:
               9.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 322/22

      A TANÁCS 2009/906/KKBP HATÁROZATA

   (2009. december 8.)
   az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. november 19-én elfogadta az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM) szóló 2007/749/KKBP együttes fellépést (1). Az együttes fellépés 2009. december 31-én hatályát veszti.

               (2)

               Az EUPM parancsnoklási és ellenőrzési struktúrája nem érinti a misszióvezetőnek az EUPM költségvetésének végrehajtására vonatkozóan a Bizottsággal szemben vállalt szerződéses kötelezettségét.

               (3)

               Az EUPM-be be kell vonni a figyelőszolgálatot.

               (4)

               Az EUPM végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbra fordulhat, és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Célkitűzések
   (1)   Az Európai Unió 2010. január 1-jei kezdettel meghosszabbítja a 2002/210/KKBP együttes fellépéssel (2) létrehozott Bosznia-Hercegovinában folytatott európai uniós rendfenntartó missziót (EUPM).
   (2)   Az EUPM a 2. cikkben meghatározott megbízatásával összhangban tevékenykedik, és a 3. cikkben meghatározott kulcsfontosságú feladatokat hajtja végre.
   2. cikk
   Megbízatás
   Az EUPM – a Bosznia-Hercegovinával és a régióval kapcsolatos szélesebb értelemben vett jogállami megközelítés részeként – elsődlegesen Bosznia-Hercegovina megfelelő bűnüldöző szerveinek nyújt segítséget a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemben, különös hangsúlyt fektetve mindenekelőtt az állami szintű bűnüldöző szervekre, a rendőrség és az ügyészség közötti kapcsolatok megerősítésére, valamint a regionális és nemzetközi együttműködésre, miközben csökkentett képességeket tart fenn a rendőrségi reform és az elszámoltathatóság területén.
   Az EUPM operatív tanácsadást nyújt az Európai Unió Különleges Képviselője (EUKK) számára, hogy segítse azt feladatának ellátásában. A tevékenységén és az országon belül kialakított hálózatán keresztül az EUPM hozzájárul azokhoz az átfogó erőfeszítésekhez, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy az EU teljes körű tájékoztatást kapjon a bosznia-hercegovinai fejleményekről.
   Az EUPM a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó a békére vonatkozó átfogó keret megállapodás 11. mellékletében foglalt általános célkitűzésekkel összhangban működik, és célkitűzéseit az Európai Közösség eszközeivel támogatják.
   3. cikk
   A misszió kulcsfontosságú feladatai
   A misszió megvalósítása érdekében az EUPM kulcsfontosságú feladatai az alábbiak:

               1.

               a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemben részt vevő bűnüldöző szervek műveleti képességének és együttes képességeinek erősítése;

               2.

               a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos nyomozati eljárások szisztematikus megközelítés keretében történő megtervezésének és lefolytatásának segítése és támogatása;

               3.

               Bosznia-Hercegovina bűnügyi nyomozati képességei fejlesztésének segítése és előmozdítása;

               4.

               a rendőrség és az ügyészség közötti együttműködés erősítése;

               5.

               a rendőrség és a büntetés-végrehajtási rendszer közötti együttműködés erősítése;

               6.

               az elszámoltathatóság megfelelő szintjének biztosításához való hozzájárulás.

         4. cikk
   A misszió felépítése
   (1)   Az EUPM felépítése a következő:

               a)

               a szarajevói főparancsnokság, amely a misszióvezetőből és a műveleti tervben meghatározott személyi állományból áll;

               b)

               négy regionális iroda Szarajevóban, Banja Lukában, Mostarban és Tuzlában;

               c)

               a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemben részt vevő bűnüldöző szervek (Állami Információszerzési és Védelmi Hivatal, Határrendészet, közvetett adózásért felelős hatóság, a rendőrségi koordinációért felelős igazgatóság, Államügyészi Hivatal, stb. felsővezetői és szükség esetén más kulcsfontosságú egységei mellé telepített egységek.

         (2)   A műveleti terv további részletes rendelkezéseket tartalmaz ezen elemekre vonatkozóan. A műveleti koncepciót (CONOPS) és a műveleti tervet a Tanács hagyja jóvá.
   5. cikk
   Polgári műveleti parancsnok
   (1)   Az EUPM polgári műveleti parancsnoka a polgári tervezési és végrehajtási szolgálat (CPCC) igazgatója.
   (2)   A polgári műveleti parancsnok – a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének átfogó felügyelete alatt – stratégiai szintű parancsnokságot és felügyeletet gyakorol az EUPM felett.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok biztosítja a Tanács és a PBB határozatainak megfelelő és hatékony végrehajtását, adott esetben a misszióvezetőnek kiadott stratégiai szintű utasítások, valamint a misszióvezetőnek adott tanács és technikai támogatás révén is.
   (4)   A teljes kirendelt állomány a kirendelő állam nemzeti hatóságainak vagy az uniós intézménynek a teljes körű parancsnoksága alatt marad. A nemzeti hatóságok személyi állományuk, csoportjaik és egységeik operatív irányítását (OPCON) a polgári műveleti parancsnokra ruházzák át.
   (5)   A polgári műveleti parancsnok teljes felelősséggel tartozik azért, hogy az EU gondossági kötelezettsége megfelelő módon teljesüljön.
   (6)   A polgári műveleti parancsnok és az EUKK szükség szerint konzultál egymással.
   6. cikk
   A misszióvezető
   (1)   A misszióvezető tartozik felelősséggel az EUPM-ért, és gyakorolja annak helyszíni parancsnoklását és ellenőrzését.
   (2)   A misszióvezető gyakorolja a polgári műveleti parancsnok által kirendelt, a közreműködő államokból érkező személyi állomány, csoportok és egységek feletti parancsnoklást és ellenőrzést, valamint ellátja az EUPM rendelkezésére bocsátott eszközöket, forrásokat és információkat is érintő adminisztratív és logisztikai feladatokat.
   (3)   A misszióvezető – a polgári műveleti parancsnok stratégiai szintű utasításait követve – az EUPM hatékony helyszíni tevékenysége érdekében utasításokat ad az EUPM teljes személyzetének, koordinálja a műveleteket, és ellátja a napi irányítást.
   (4)   A misszióvezető felel az EUPM költségvetésének végrehajtásáért. A misszióvezető e célból szerződést ír alá a Bizottsággal.
   (5)   A misszióvezető felelős a személyzetet érintő fegyelmi kérdésekben. A személyzet kirendelt tagjai tekintetében fegyelmi eljárást az érintett nemzeti vagy uniós hatóság folytathat.
   (6)   A misszióvezető képviseli az EUPM-et a műveleti területen, és biztosítja ennek megfelelő láthatóságát.
   (7)   Adott esetben a misszióvezető feladata a helyszínen jelen lévő egyéb uniós szereplőkkel való koordináció. Az EUKK – a parancsnoki lánc sérelme nélkül – helyi politikai iránymutatást nyújt az EUPM vezetőjének.
   7. cikk
   Az EUPM személyi állománya
   (1)   Az EUPM személyi állományának létszáma és hatásköre összhangban áll a 2. cikkben meghatározott megbízatással, a 3. cikkben meghatározott kulcsfontosságú feladatokkal és a 4. cikkben meghatározott szervezeti felépítéssel.
   (2)   Az EUPM személyi állományát elsősorban a tagállamok vagy az uniós intézmények rendelik ki. Minden tagállam vagy uniós intézmény maga viseli az általa kiküldött személyi állománnyal kapcsolatos költségeket, beleértve a kiküldetési helyre történő utazás, valamint az onnan történő elutazás költségeit, a fizetést, az orvosi ellátást és – a napidíjak, a nehézségi és kockázati pótlékok kivételével – a juttatásokat.
   (3)   Az EUPM szükség szerint, szerződéses alapon alkalmazhat nemzetközi polgári és helyi személyzetet, amennyiben a szükséges funkciókat a tagállamok által kirendelt személyzet nem látja el. Kivételesen, kellően indokolt esetben, ha nem áll rendelkezésre megfelelően képzett jelentkező a tagállamokból, a részt vevő harmadik államok állampolgárai is toborozhatók szerződéses alapon.
   (4)   A személyzet valamennyi tagja köteles betartani a misszióra vonatkozó minimális biztonsági műveleti követelményeket, valamint a misszióval kapcsolatos, az EU helyszíni biztonságra vonatkozó politikáját támogató biztonsági tervet. A feladatuk ellátása során a birtokukba kerülő EU minősített információk védelme tekintetében a személyzet tagjai tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (3) (a Tanács biztonsági szabályzata) megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat.
   8. cikk
   A misszió és az EUPM személyi állományának jogállása
   (1)   Meg kell hozni a szükséges intézkedéseket az EUPM tevékenységéről szóló, az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina között 2002. október 4-én kötött megállapodásnak az EUPM időtartama alatti további alkalmazására.
   (2)   A személyi állomány tagjait kirendelő tagállam vagy EU-intézmény felelős a kirendeléshez kapcsolódó, a személyzet tagja részéről vagy vele összefüggésben felmerülő bármely követelés rendezéséért. A szóban forgó tagállam vagy EU-intézmény felelős a kirendelt személlyel szembeni bármely eljárás megindításáért.
   (3)   A nemzetközi és helyi szerződéses személyi állomány alkalmazási feltételeit, valamint jogait és kötelezettségeit a misszióvezető/rendőrbiztos és a személyi állomány tagja közötti szerződésben kell meghatározni.
   9. cikk
   A parancsnoki lánc
   (1)   Az EUPM mint válságkezelési művelet, egységes parancsnoki lánccal rendelkezik.
   (2)   A Tanács irányítása alatt a PBB gyakorolja az EUPM politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok – a PBB politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint a főképviselő átfogó felügyelete alatt – az EUPM stratégiai szintű parancsnoka, és e minőségében utasításokat ad a misszióvezetőnek, valamint tanácsokkal és technikai támogatással látja el.
   (4)   A polgári műveleti parancsnok a főképviselőn keresztül jelentést tesz a Tanácsnak.
   (5)   Helyi szinten a misszióvezető gyakorolja az EUPM feletti parancsnoklást és ellenőrzést, és közvetlenül a polgári műveleti parancsnoknak felel.
   10. cikk
   Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás
   (1)   A Tanács irányítása alatt a PBB gyakorolja az EUPM politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy a Szerződés 38. cikkének harmadik bekezdése alapján hozza meg a vonatkozó határozatokat. E felhatalmazás a misszióvezetőnek a főképviselő javaslata alapján történő kinevezésére, valamint a CONOPS és a műveleti terv módosítására is vonatkozik. Az EUPM céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.
   (2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok és a misszióvezető rendszeresen és szükség szerint jelentést tesz a PBB részére a hatáskörükbe tartozó kérdésekről.
   11. cikk
   Harmadik államok részvétele
   (1)   Az Unió döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül harmadik államok felkérést kaphatnak az EUPM-ban való közreműködésre, feltéve, hogy viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, beleértve a fizetést, a teljes körű biztosítást, a napidíjakat, valamint a Bosznia-Hercegovinába való beutazás és az onnan történő kiutazás költségeit is, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak a misszió működési költségeihez.
   (2)   Az EUPM-hez hozzájáruló harmadik államokat az EUPM napi irányítását illetően a tagállamokkal azonos jogok és kötelezettségek illetik meg.
   (3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy hozza meg a megfelelő határozatokat a javasolt hozzájárulások elfogadásáról és hozza létre a hozzájáruló felek bizottságát.
   (4)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok a Szerződés 37. cikkének megfelelően megkötött megállapodások hatálya alá tartoznak. Az elnökség munkáját segítő főképviselő tárgyalásokat folytathat ilyen megállapodásokról. Amennyiben az EU és egy harmadik állam uniós válságkezelési műveletekben való részvételre vonatkozó keretmegállapodást köt, az adott megállapodás rendelkezései alkalmazandók az EUPM vonatkozásában is.
   12. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   Az EUPM-mel kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 2010-re 14 100 000 EUR.
   (2)   Valamennyi kiadást az EU általános költségvetésére alkalmazandó közösségi szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni. A misszióvezető – a költségvetési rendelettel összhangban – technikai megállapodásokat köthet a tagállamokkal, részt vevő harmadik államokkal és egyéb nemzetközi szereplőkkel a felszereléseknek, szolgáltatásoknak és helyiségeknek az EUPM számára való beszerzését illetően. A misszióvezető felelős azon raktár igazgatásáért, amelyben olyan használt felszereléseket tartanak, amelyek különböző EBVP-telepítések sürgős követelményeinek teljesítésére is használhatók. Részt vevő harmadik államok állampolgárai valamint a fogadó ország állampolgárai is pályázhatnak szerződéskötésre.
   (3)   A misszióvezető a szerződése keretében végzett tevékenységeiről teljes körű jelentéstételi kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető tevékenységét.
   (4)   A pénzügyi rendelkezések tiszteletben tartják az EUPM operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását és a csapatok interoperabilitását is.
   (5)   Az EUPM-mel kapcsolatos költségek 2010. január 1-jétől számolhatók el.
   13. cikk
   Biztonság
   (1)   A polgári műveleti parancsnok – az 5a. és a 9. cikkel összhangban, a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatalával együttműködve – irányítja a biztonsági intézkedések misszióvezető általi tervezését, és biztosítja azoknak az EUPM érdekében történő megfelelő és eredményes végrehajtását.
   (2)   A misszióvezető felel az EUPM biztonságáért, valamint az Európai Unióról szóló szerződés V. címe és az azt támogató jogi eszközök értelmében az EU-n kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politika alapján az EUPM tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért.
   (3)   A misszióvezető munkáját az EUPM biztonságáért felelős tisztviselő (Senior Mission Security Officer, SMSO) segíti, aki a misszióvezetőnek tesz jelentést és aki a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatalával is szoros munkakapcsolatot tart fenn.
   (4)   A misszióvezető területi biztonsági tisztviselőket nevez ki a négy regionális irodába, akik az SMSO felügyelete alatt felelnek az EUPM adott elemei valamennyi biztonsági vonatkozásának napi irányításáért.
   (5)   Az EUPM személyi állománya tevékenységének megkezdése előtt – a műveleti tervvel összhangban – kötelező biztonsági képzésen vesz részt. Ezenkívül az SMSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesznek.
   14. cikk
   Koordináció
   (1)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül a misszióvezető az EU boszniai-hercegovinai küldöttségével szoros együttműködésben végzi tevékenységét az EU Bosznia-Hercegovinát támogató fellépése következetességének biztosítása érdekében.
   (2)   A misszióvezető szorosan összehangolja tevékenységét uniós missziók vezetőivel Bosznia-Hercegovinában.
   (3)   A misszióvezető együttműködik az országban jelen lévő egyéb nemzetközi szereplőkkel, különösen az EBESZ-szel, az Európa Tanáccsal és a Nemzetközi Bűnüldözési Oktatási Segítségnyújtási Programmal (ICITAP).
   15. cikk
   Minősített információ kiadása
   (1)   A főképviselő szükség szerint, valamint az EUPM operatív igényeinek és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult az EUPM céljára készült EU-s minősített információkat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.
   (2)   Különleges és azonnali operatív igény esetén a főképviselő – a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően – jogosult a fogadó állam részére is átadni az EUPM céljára készült EU-s minősített információkat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig. Minden más esetben ilyen információknak és dokumentumoknak a fogadó állam részére történő átadására a fogadó államnak az EU-val folytatott együttműködésére vonatkozó megfelelő eljárások szerint kerül sor.
   (3)   A főképviselő jogosult az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére az EUPM-mel kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, nem minősített, a Tanács eljárási szabályzata (4) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó EU-s dokumentumok átadására.
   16. cikk
   Felülvizsgálat
   A CONOPS-ban és a műveleti tervben meghatározott értékelési kritériumokkal összhangban hathavonta végzett felülvizsgálat lehetővé teszi az EUPM tevékenységeinek szükség szerinti módosítását.
   17. cikk
   Figyelőszolgálat
   Az EUPM tekintetében be kell vonni a figyelőszolgálatot.
   18. cikk
   Hatálybalépés és időtartam
   Ez az határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt az együttes fellépést 2010. január 1-től2011. december 31-ig kell alkalmazni. A 2011. évi költségvetésről a Tanács külön határoz.
   19. cikk
   Közzététel
   (1)   Ezt a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   (2)   A PBB-nek a misszióvezető kinevezésével kapcsolatos, a 10. cikk (1) bekezdése szerinti határozatait szintén ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. BILDT

      (1)  HL L 303., 2007.11.21., 40. o.

      (2)  HL L 70., 2002.3.13., 1. o.

      (3)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.

      (4)  A Tanács 2006. szeptember 15-i 2006/683/EK, Euratom határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 285., 2006.10.16., 47. o.).


title: A Tanács határozata (2001. május 28.) a Koreai Köztársaságnak az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada, Norvégia és Svájc közötti, az intelligens gyártási rendszerek területén a nemzetközi kutatási és fejlesztési együttműködés elveiben való közös megegyezéshez történő csatlakozásáról szóló közös megegyezés rögzítéséről szóló levélváltásnak az Európai Közösség nevében történő elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0421

Hivatalos Lap L 151 , 07/06/2001 o. 0034 - 0034

		A Tanács határozata(2001. május 28.)a Koreai Köztársaságnak az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada, Norvégia és Svájc közötti, az intelligens gyártási rendszerek területén a nemzetközi kutatási és fejlesztési együttműködés elveiben való közös megegyezéshez történő csatlakozásáról szóló közös megegyezés rögzítésérőlszóló levélváltásnak az Európai Közösség nevében történő elfogadásáról(2001/421/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 170. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, valamint a 300. cikk (3) bekezdése első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel:(1) Az intelligens gyártási rendszerek területén megvalósuló nemzetközi együttműködés megerősíti a Közösség tudományos és műszaki alapjait az iparban, és hozzájárul a közösségi ipar versenyképességéhez.(2) Levélváltás [2] történt az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada, Norvégia és Svájc között az intelligens gyártási rendszerek (intelligent manufacturing systems – IMS) területén a nemzetközi kutatási és fejlesztési együttműködés elveiben való közös megállapodás rögzítésére az IMS-program mellékelt szabályai szerint.(3) Az IMS-program szabályainak IX. fejezete tartalmaz rendelkezéseket új résztvevők felvételéről.(4) A Koreai Köztársaság az IMS-program szabályainak IX. fejezete alapján felvételét kérte az IMS tagjai közé.(5) A Koreai Köztársaság megfelelt az IMS-program szabályaiban leírtaknak; a Koreai Köztársaság az IMS keretein belüli hozzájárulásával pozitív kép kialakítását tette lehetővé a régió részvételét illetően, és a nemzetközi IMS-irányítóbizottság 1999. november 12-én azt javasolta, hogy a Koreai Köztársaság képviseltesse magát a nemzetközi IMS-irányítóbizottságban,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Koreai Köztársaságnak az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada, Norvégia és Svájc közötti, az intelligens gyártási rendszerek területén a nemzetközi kutatási és fejlesztési együttműködés elveiben való közös megegyezéshez történő csatlakozásáról szóló közös megegyezés rögzítéséről szóló levélváltást a Tanács a Közösség nevében jóváhagyja.A levélváltás szövegét csatolták a határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.Kelt Brüsszelben, 2001. május 28-án.a Tanács részérőlaz elnökT. Östros[1] 2001. április 3-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL L 161., 1997.6.18., 2. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2006/1000/KKBP határozata ( 2006. december 11. ) az Európai Uniónak Latin-Amerikában és a Karib-térségben a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulása tekintetében a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról

text:
               22.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 367/77

      A TANÁCS 2006/1000/KKBP HATÁROZATA

   (2006. december 11.)
   az Európai Uniónak Latin-Amerikában és a Karib-térségben a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulása tekintetében a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulásáról szóló, 2002. július 12-i 2002/589/KKBP együttes fellépésre (1), és különösen annak 6. és 7. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésével összefüggésben,
   mivel:

               (1)

               A 2001/200/KKBP tanácsi határozat (2), valamint a 2003/543/KKBP tanácsi határozat (3) többek között Latin-Amerikában és a Karib-térségben – az Egyesült Nemzetek Szervezetének limai székhelyű, Latin-Amerikában és a Karib-térségben a békéért, a leszerelésért és a fejlődésért tevékenykedő regionális központja (UN-LiREC) segítségével, amely az ENSZ Leszerelési Ügyek Főosztálya (DDA) nevében végzi tevékenységét – hozzájárult a békére és a biztonságra veszélyt jelentő és a fenntartható fejlődés kilátásait rontó, a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek ellenőrizetlen felhalmozódása és terjedése elleni küzdelemhez.

               (2)

               2001 óta az Európai Unió pénzügyi hozzájárulása lehetővé tette, hogy a bűnüldözési hatóságok tagjai, a térség parlamenti képviselői és tanácsadóik számára a lőfegyvereket érintő jogszabályokkal, adatbázisok létrehozásával, valamint a fegyverek megsemmisítésére és a készletek kezelésére irányuló tevékenységekkel kapcsolatos tanfolyamokat szervezzenek. E tevékenységek kivitelezése érdekében az UN-LiREC és a DDA az Európai Unió további és egyben utolsó támogatását kérte.

               (3)

               Ezért az Európai Unió további pénzügyi támogatást kíván nyújtani az UN-LiREC tevékenységéhez. Ez az Európai Unió utolsó hozzájárulása lenne ezekhez a tevékenységekhez,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   Az Európai Unió további hozzájárulást nyújt az UN-LiREC számára a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek destabilizáló felhalmozódása és terjedése elleni, Latin-Amerikában és a Karib-térségben folytatott küzdelméhez.
   (2)   Az (1) bekezdés céljára az Európai Unió a következő területeken nyújt támogatást az UN-LiREC-nek:

               a)

               azon tevékenységekben való nemzeti részvétel támogatása, amelyek a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló, 2001-es ENSZ-cselekvési programmal kapcsolatosak;

               b)

               e tevékenységeknek a tagállamok hasonló kezdeményezéseivel való összekapcsolása;

               c)

               a legjobb gyakorlatokra vonatkozó képzési anyag kidolgozása a világ egyéb régiói, például Afrika és Délkelet-Európa számára.

         A tevékenységek részletes leírását a melléklet tartalmazza.
   (3)   Az e határozatban meghatározottak szerint gondoskodni kell arról, hogy – többek között az UN-LiREC által hozott megfelelő intézkedések révén – kellőképpen látható legyen az Európai Uniónak a mellékletben meghatározott tevékenységekhez való hozzájárulása.
   2. cikk
   (1)   Az 1. cikkben említett célokra szánt pénzügyi referenciaösszeg 700 000 EUR.
   (2)   E határozat céljai érdekében a Bizottság finanszírozási megállapodást köt az Európai Unió támogatás formájában nyújtott hozzájárulásának felhasználási feltételeiről a DDA-val, amelynek nevében a UN-LiREC jár el. A külön finanszírozási megállapodás előírja az UN-LiREC/DDA számára a megfelelő jelentéstételt, és azt, hogy jelentőségének megfelelően tegye kellőképpen láthatóvá az Európai Unió pénzügyi hozzájárulását a projekthez.
   (3)   A Bizottság felügyeli az Európai Unió pénzügyi hozzájárulásának megfelelő végrehajtását. Ezért a Bizottságot meg kell bízni azzal, hogy ellenőrizze és értékelje e határozat végrehajtásának pénzügyi vetületeit.
   (4)   Az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott, az (1) bekezdésben meghatározott kiadások kezelését a költségvetési kérdésekre alkalmazandó közösségi eljárások és szabályok alapján kell végezni, kivéve, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdona. A kiadások kezelését az Európai Közösség és az Egyesült Nemzetek Szervezete közötti, 2003. április 29-i pénzügyi és igazgatási keretmegállapodás rendelkezéseinek megfelelően kell végezni.
   3. cikk
   (1)   Az elnökség, amelynek munkáját a Tanács főtitkára/a KKBP főképviselője segíti, felelős e határozat végrehajtásáért, és a végrehajtásról a Tanács számára jelentést kell tennie. A Bizottság teljes mértékben részt vesz ezekben a feladatokban, és különösen a pénzügyi vonatkozások végrehajtásáról nyújt információkat.
   (2)   A Bizottság a 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően rendszeresen jelentést nyújt be a Tanács illetékes szerveinek. Ez a tájékoztatás elsősorban a 2. cikk (2) bekezdésében említett, az UN-LiREC/DDA által a Bizottsággal fennálló szerződéses kapcsolata alapján teendő rendszeres jelentéseken alapul.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Ez a határozat tizenkét hónappal a 2. cikk (2) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követően hatályát veszti.
   5. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. december 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. TUOMIOJA

      (1)  HL L 191., 2002.7.19., 1. o.

      (2)  HL L 72., 2001.3.14., 1. o.

      (3)  HL L 185., 2003.7.24., 59. o.

      MELLÉKLET
      Az oktatók képzésével és az adatbázisokkal kapcsolatos projekt, harmadik szakasz
      Az UN-LiREC projekt harmadik és egyben utolsó szakasza két fő tevékenységi területet ölel fel. Az első a folyamatban lévő tevékenységek folytatása, a második pedig az UN-LiREC által kialakított munka alkalmazása azokra az Európában megkezdett, kapcsolódó tevékenységekre, amelyek az uniós politika Délkelet-Európában és a világ más tájain – például Afrikában – való támogatását célozzák.
      Az első tevékenységi terület
      1.   Az oktatók képzése

                  1.1.

                  támogatás nyújtása az UN-LiREC korábbi képzésében részesült bűnüldözési tisztviselők révén a nyomozási technikákkal kapcsolatos nemzeti tanfolyamokhoz;

                  1.2.

                  támogatás nyújtása a Brazília által létrehozott Regionális Közbiztonsági Képzési Központ fejlesztéséhez, amelynek célja, hogy összehangolja a jövőbeni regionális képzési tevékenységeket; és

                  1.3.

                  az operatív bűnüldözési információkkal és a nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos magasabb szintű tanfolyamok indítása.

            2.   A lőfegyverekkel kapcsolatos adatbázisok

                  2.1.

                  a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek információs rendszerében (SALSA) található adatbázisok továbbfejlesztése; és

                  2.2.

                  a SALSA-adatbázisok integrálása a bűnüldözési hatóságok egyéb adatbázisaiba.

            3.   Parlamenti tapasztalatcserére irányuló kezdeményezés

                  3.1.

                  a térség parlamenti képviselői számára szervezett további tanfolyamok; és

                  3.2.

                  technikai segítségnyújtás a kézi lőfegyverekkel kapcsolatos jogszabályok reformjához.

            4.   A fegyverek megsemmisítése és a készletek kezelése

                  4.1.

                  a fegyverek megsemmisítését és a készletek kezelését támogató munka további folytatása; és

                  4.2.

                  a fegyverek megsemmisítését célzó nemzeti programok támogatása.

            A második tevékenységi terület
      A latin-amerikai és karibi tevékenységek összekapcsolása az Európát érintő tevékenységekkel, továbbá a tudás és a levont tanulságok átadása a Latin-Amerika és a Karib-térség, illetve a világ egyéb régiói közötti szinergiák garantálásához:

                  1.

                  A lőfegyverekkel kapcsolatos európai jogszabályok értékelése és Európai Unió fegyverkivitelre vonatkozó magatartási kódexének előmozdítása annak érdekében, hogy levonják azokat a tanulságokat, amelyek javíthatják a latin-amerikai és karibi jogszabályokat: javasolt együttműködés az Európai Parlamenttel.

                  2.

                  A SALSA-adatbázisok rendszerének kiterjesztése és adaptálása, hogy lehetővé tegye a tagállamokkal való információcserét is annak érdekében, hogy könnyítse a két régió közötti koordinációt és együttműködést: javasolt együttműködés a lőfegyverek tiltott kereskedelmének kérdésével foglalkozó egyéb szervekkel, mint például a nemzeti bűnüldözési szervekkel és az EUROPOL-lal.

                  3.

                  Az UN-LiREC által kidolgozott képzési anyagok hozzáigazítása a világ egyéb régióiban fekvő országok szükségleteihez és lehetőségeihez, hogy jobban érvényesüljenek a levont tanulságok.

                  4.

                  A végrehajtásról szóló helyzetjelentés, valamint a szinergialehetőségek meghatározása a latin-amerikai és karibi, valamint európai állam-, illetve kormányfők által a Rio de Janeiró-i, madridi és mexikói csúcstalálkozón a lőfegyverekkel kapcsolatban megfogalmazott ajánlásokban, különösen a csúcstalálkozókon a fent említett tevékenységekkel kapcsolatban tett nyilatkozatok meghatározása.

            A tevékenységek utolsó lépéseként létrejön egy közös parancsnokság (CCP) – a brazíliai Regionális Közbiztonsági Képzési Központ egész régióra kiterjedő műveleti központja –, amely összehangolja a lőfegyverekkel kapcsolatos képzést és egyéb tevékenységeket a 33 országban működő mintegy 3 000 tisztviselő munkájával. 2007 végéig a teljes képzési csomag átkerül az UN-LiREC-től a CCP-hez és az egyes országokhoz, hogy előmozdítsák a nemzeti szerepvállalást. A CCP továbbá összekötő szerepet tölt be a bűnüldözési szervek e hálózata és az egyéb régiók között.


title: 2012/451/EU: A Tanács határozata ( 2012. július 24. ) az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontjáról

text:
               1.8.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 205/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. július 24.)
   az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontjáról
   (2012/451/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               Az EGT-megállapodás 98. cikke értelmében az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XX. mellékletének módosításáról.

               (3)

               Az EGT-megállapodás XX. melléklete a környezetre vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz.

               (4)

               A 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) indokolt belefoglalni az EGT-megállapodásba.

               (5)

               Az 1031/2010/EU rendeletnek különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeiből 2013 előtt árverésre bocsátandó mennyiség meghatározása céljából történő módosításáról szóló, 2011. november 23-i 1210/2011/EU bizottsági rendelettel (4) módosított, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól szóló, 2010. november 12-i 1031/2010/EU bizottsági rendeletet (5) indokolt belefoglalni az EGT-megállapodásba. A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmében elfogadott egyéb bizottsági jogi aktusokat is indokolt belefoglalni az EGT-megállapodásba.

               (6)

               A 2009/29/EK irányelvvel módosított 2003/87/EK irányelv és az 1031/2010/EU rendelet vonatkozásában bizonyos kiigazításokat kell végrehajtani, amelyeket az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének az EGT-tag EFTA-államokra történő kiterjesztése tesz indokolttá.

               (7)

               Az EGT-megállapodás XX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (8)

               Az Európai Unió EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontjának a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezetvédelem) tervezett módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontjának az e határozathoz mellékelt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

      (3)  HL L 140., 2009.6.5., 63. o.

      (4)  HL L 308., 2011.11.24., 2. o.

      (5)  HL L 302., 2010.11.18., 1. o.

      (6)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

      TERVEZET
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2012 HATÁROZATA
      (…)
      az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az EGT-megállapodás XX. mellékletét a […]-i […/…] EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

                  (2)

                  Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól szóló, 2010. november 12-i 1031/2010/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (3)

                  Az iparigáz-projektekből származó nemzetközi kreditek felhasználására vonatkozó egyes korlátozásoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról szóló, 2011. június 7-i 550/2011/EU bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (4)

                  Az 1031/2010/EU rendeletnek különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeiből 2013 előtt árverésre bocsátandó mennyiség meghatározása céljából történő módosításáról szóló, 2011. november 23-i 1210/2011/EU bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (5)

                  A 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (6)

                  A CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listájának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról szóló, 2009. december 24-i 2010/2/EU bizottsági határozatot (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (7)

                  A 2007/589/EK határozatnak a szén-dioxid leválasztásából, szállításából és geológiai tárolásából származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra vonatkozó nyomonkövetési és jelentési iránymutatásokkal való kiegészítés céljából történő módosításáról szóló, 2010. június 8-i 2010/345/EU bizottsági határozatot (7) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (8)

                  A szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról szóló, 2010. november 3-i 2010/670/EU bizottsági határozatot (8) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (9)

                  A kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozatot (9) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (10)

                  A 2007/589/EK határozatnak az új tevékenységekből és gázokból származó üvegházhatást okozó gázkibocsátások nyomon követésére és jelentésére való kiterjesztése érdekében történő módosításáról szóló, 2011. augusztus 18-i 2011/540/EU bizottsági határozatot (10) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (11)

                  A 2010/2/EU és a 2011/278/EU bizottsági határozatnak a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listája tekintetében történő módosításáról szóló, 2011. november 11-i 2011/745/EU bizottsági határozatot (11) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (12)

                  A vegyes bizottság jelen határozata nem befolyásolja a szerződő felek autonómiáját az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi, különösen az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményével, a Kiotói Jegyzőkönyvvel vagy bármely más, éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodással kapcsolatos tárgyalások terén, kivéve az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerére (a továbbiakban: EU ETS) vonatkozóan az EGT-megállapodásba foglalt szempontokat. Mindazonáltal az EFTA-államok kellőképpen figyelembe veszik az EGT-megállapodásban vállalt kötelezettségeiket. Valamennyi EFTA-állam felelős azért, hogy politikákat és intézkedéseket hajtson végre annak érdekében, hogy megfeleljen az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye, a Kiotói Jegyzőkönyv vagy bármely más, éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodás értelmében vállalt nemzetközi kötelezettségeinek.

                  (13)

                  Az EFTA-államok EU ETS-beli részvétele nem érinti az EFTA-államok kibocsátáscsökkentésre irányuló egyéb rugalmas eszközökben való részvételét.

                  (14)

                  Az EU ETS-nek EFTA-államok létesítményeire történő kiterjesztése a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 9. és 9a. cikke értelmében az EU ETS keretében összesen rendelkezésre álló kibocsátási egységek teljes mennyiségének megemelését vonja maga után. Az EFTA-államok az említett irányelv függelékének A. részében benyújtják a vonatkozó adatokat, hogy a Bizottság megállapíthassa az EGT szintjén évente átlagosan rendelkezésre álló kibocsátási egységek összmennyiségét.

                  (15)

                  A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az EFTA-államokat a 2003/87/EK irányelv 11a. cikkében említettek szerint a harmadik országokkal való megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokról és e megállapodások megkötéséről, továbbá azoknak az igazolt kibocsátáscsökkentési egységek használatára vonatkozó esetleges következményeiről.

                  (16)

                  Amennyiben a 2003/87/EK irányelv 11a. vagy 25. cikke szerinti megállapodás születik, úgy az EFTA-államokkal és a területükön működő üzemeltetőkkel szemben nem lehet az EU-tagállamokkal és a területükön működő üzemeltetőkkel szembeni bánásmódtól eltérően eljárni.

                  (17)

                  A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az EFTA-államokat a 2003/87/EK irányelv 24a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról és annak az EU ETS keretében rendelkezésre álló kibocsátási egységek mennyiségére vonatkozó esetleges következményeiről.

                  (18)

                  Az EFTA-államok teljes mértékben támogatják az EU ETS keretében árveréssel kiosztott kibocsátási egységek mennyiségének emelését azzal a céllal, hogy 2027-re megszüntessék a térítésmentes kiosztást. Az EFTA-államok mindig is arra törekedtek, hogy növekedjen a fizetés ellenében kiosztott kibocsátási egységek aránya. Az EFTA-államok emlékeztetnek a 146/2007 EGT vegyes bizottsági határozat (13) 1. cikkének 2. pontjában szereplő e) kiigazításra, amely a 2003/87/EK irányelvet belefoglalta az EGT-megállapodásba.

                  (19)

                  Az EFTA-államok az 1031/2010/EU rendelet 26. cikke értelmében kijelölt közös aukciós platformokat használnak, és az említett rendelet 24. cikke értelmében kiválasztott aukció-ellenőrt jelölik ki a kibocsátási egységek árverésének figyelemmel kísérésére. Mivel az EFTA-államok nem vesznek részt a közös fellépésben, a közös aukciós platformok és az aukció-ellenőr kijelölésére vonatkozó közbeszerzési eljárások keretében nem kell egyedi feladatokat ellátniuk. A fentiek kijelölését követően az EFTA-államok minden tőlük telhetőt megtesznek a velük történő szerződéskötés érdekében. A Bizottság a tőle telhető mértékben gondoskodik arról, hogy az aukciós platformok a közös közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó szerződésekben a részt vevő EU-tagállamokra alkalmazandó, értelemszerűen ugyanazon feltételek mellett kössenek szerződést az EFTA-államokkal, feltéve, hogy az EFTA-államok kibocsátási egységeik árverését összekötik a részt vevő EU-tagállamok kibocsátási egységeinek árverésével. Az aukció-ellenőrt illetően a Bizottság a tőle telhető mértékben gondoskodik arról, hogy az aukció-ellenőr a részt vevő vagy a részt nem vevő EU-tagállamokra alkalmazandó, értelemszerűen ugyanazon feltételek mellett kössön szerződést az EFTA-államokkal, attól függően, hogy az EFTA-államok kibocsátási egységeik árverését összekötik a részt vevő EU-tagállamok kibocsátási egységeinek árverésével vagy sem.

                  (20)

                  Az EGT-megállapodás nem terjed ki költségvetési kérdésekre. Az EFTA-államok EU-tagállamoknak nyújtandó pénzügyi hozzájárulásai az EGT pénzügyi mechanizmusokon keresztül kerülnek megtárgyalásra. A 2003/87/EK irányelv rendelkezéseinek e kérdésekre vonatkozó alkalmazása, valamint a 2003/87/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja, továbbá IIa. és IIb. melléklete szerint árverésre bocsátandó teljes kibocsátásiegység-mennyiség bizonyos hányadainak az egyes tagállamok közötti kiosztását érintő feltételek alkalmazása ennélfogva nem érinti az EGT-megállapodás hatályát.

                  (21)

                  Az EFTA Felügyeleti Hatóság a Bizottsággal szorosan együttműködve végzi a koordinációt, mindahányszor az EFTA-államokkal kapcsolatban olyan feladat elvégzésére kérik fel, ahol az EU-tagállamok tekintetében a Bizottság felel a 2003/87/EK irányelv, a 2216/2004/EK rendelet, valamint a 2007/589/EK és a 2006/780/EK határozat értelmében. Ilyen feladat többek között a 2003/87/EK irányelv 11. cikkében említett nemzeti végrehajtási intézkedések értékelése, valamint a 24. cikke értelmében a további tevékenységekre és gázokra történő egyoldalú kiterjesztés alkalmazása,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT-megállapodás XX. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 21al. pont (2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki:

                              „—

                                 32009 L 0029: az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/29/EK irányelve (HL L 140., 2009.6.5., 63. o.).”

                  2.

                  A 21al. pont (2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) kiigazításai helyébe a következő szöveg lép:
                  „E megállapodás alkalmazásában az irányelv rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

                              a)

                              Az EGT Vegyes Bizottság jövőbeli változtatásainak sérelme nélkül meg kell jegyezni, hogy a következő közösségi jogszabályok nem képezik az EGT-megállapodás részét:

                                          i.

                                          a Tanács 2002. április 25-i 2002/358/EK határozata az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről (14);

                                          ii.

                                          az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i 280/2004/EK határozata az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásáról (15).

                              b)

                              Az irányelv megállapodásba történő belefoglalásának időpontjában Liechtensteinben nem folytatnak az irányelv meghatározása szerinti – az ország területén üzemeltetett – semmilyen légi közlekedési tevékenységet. Liechtenstein megfelel majd az irányelvnek, amennyiben a területén ilyen légi közlekedési tevékenységet folytatnak.

                              c)

                              A 3c. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                              »Az EGT Vegyes Bizottság – a megállapodásban meghatározott eljárásoknak megfelelően, és az EGT Felügyeleti Hatóság által az Eurocontrollal együttműködésben megadott adatok alapján – meghatározza az EGT-szintű korábbi kibocsátási egységek számát oly módon, hogy a bizottsági határozatnak az EGT-megállapodásba történő belefoglalásakor az előbbit kiegészíti az EFTA-államok közötti és azok területén belüli, valamint az EFTA-államok és harmadik országok közötti repülésekre vonatkozó megfelelő számmal.«

                              d)

                              A 3d. cikk (4) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni.

                              e)

                              A 3e. cikk (2) bekezdése és a 3f. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                              »Az EFTA-államok ugyanezen időpontig benyújtják a beérkezett kérelmeket az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amely haladéktalanul továbbítja azokat a Bizottság számára.«

                              f)

                              A 3e. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
                              »Az EGT Vegyes Bizottság – a megállapodásban meghatározott eljárásoknak megfelelően, és az EGT Felügyeleti Hatóság által az Eurocontrollal együttműködésben megadott adatok alapján – meghatározza az EGT-szintű kibocsátási egységek teljes számát, az árverésre bocsátandó kibocsátási egységek számát, a külön tartalékalapban levő kibocsátási egységek számát, valamint a térítésmentesen kiosztandó kibocsátási egységek számát oly módon, hogy a bizottsági határozatnak az EGT-megállapodásba történő belefoglalásakor az előbbit kiegészíti az EFTA-államok közötti és azok területén belüli, valamint az EFTA-államok és harmadik országok közötti repülésekre vonatkozó megfelelő számmal.
                              A Bizottság meghatározza az EGT-szintű referenciaértéket. A döntéshozatali eljárás során a Bizottság szorosan együttműködik az EFTA Felügyeleti Hatósággal. Az EFTA-államok általi – a 3e. cikk (4) bekezdése alapján történő – kiszámításra és közzétételre a Bizottság által elfogadott határozatot az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozatot követően kerül sor.«

                              g)

                              A 3f. cikk (5) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                              »A Bizottság meghatározza az EGT-szintű referenciaértéket. A döntéshozatali eljárás során a Bizottság szorosan együttműködik az EFTA Felügyeleti Hatósággal. Az EFTA-államok általi – a 3f. cikk (7) bekezdése alapján történő – kiszámításra és közzétételre a Bizottság által elfogadott határozatot az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozatot követően kerül sor.«

                              h)

                              A 9. cikkbe az alábbi bekezdéseket kell beilleszteni:
                              »A rendszernek az (1) bekezdés értelmében Liechtensteinre és Norvégiára történő kiterjesztéséből adódó, az EU ETS éves szintű átlagos teljes kibocsátásiegység-mennyiségének emelkedése összhangban áll az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az említett országok 2008–2012 közötti időszakra szóló nemzeti kiosztási tervére vonatkozó határozataival.
                              A rendszernek az (1) bekezdés értelmében Izlandra történő kiterjesztéséből adódó, az EU ETS éves szintű átlagos teljes kibocsátásiegység-mennyiségének emelkedése 23 934 tonna szén-dioxid-egyenértéknek felel meg.
                              Az EFTA-államok vonatkozásában az e cikk értelmében az EGT szintjén 2013-tól kiadandó kibocsátásiegység-mennyiség kiigazításához figyelembe veendő adatokat a függelék A. része tartalmazza.«

                              i)

                              A 9a. cikk (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
                              »Norvégia esetében az e bekezdésben említett létesítmények vonatkozásában kibocsátott éves átlagos kibocsátásiegység-mennyiség 878 850.«

                              j)

                              A 9a. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                              »Az I. mellékletben felsorolt tevékenységeket végző, a közösségi rendszerbe csak 2013-tól bevonandó EFTA-állambeli létesítmények esetében a jelentéstételi időszakra szóló kiigazításra vonatkozó éves átlagos kibocsátás a következő:
                              Izland: 1 862 571 tonna szén-dioxid-egyenérték.
                              Liechtenstein: 0 tonna szén-dioxid-egyenérték.
                              Norvégia: 5 269 254 tonna szén-dioxid-egyenérték.«

                              k)

                              A szöveg a 9a. cikk (4) bekezdése után a következő bekezdésekkel egészül ki:
                              »(5)   Az EFTA-államok vonatkozásában az e cikk értelmében az EGT szintjén 2013-tól kiadandó kibocsátásiegység-mennyiség kiigazításához figyelembe veendő adatokat a függelék A. része tartalmazza.
                              (6)   A Bizottság a 9. cikk és az e cikk értelmében számítja és igazítja ki az EGT szintjén 2013-tól évente kiadandó kibocsátási egységek mennyiségét az EFTA-államokra vonatkozóan a függelék A. részében szereplő adatok figyelembevétele érdekében. A Bizottság 2013 és az azt követő évek vonatkozásában közzéteszi az EGT-szintű kiigazított kibocsátásiegység-mennyiségeket.«

                              l)

                              A 10. cikk (2) bekezdése a következő bekezdéssel egészül ki:
                              »Az a) pont alkalmazásában Liechtenstein és Norvégia hányada az alábbi kibocsátások alapján számítandó:
                              Liechtenstein: 20 943 tonna szén-dioxid-egyenérték.
                              Norvégia: 18 635 669 tonna szén-dioxid-egyenérték.
                              Izland esetében az a) pontban említett hányad az I. mellékletben felsorolt tevékenységeket végző, a közösségi rendszerbe csak 2013-tól bevonandó létesítményekből származó, 2005-re vonatkozó hitelesített kibocsátási hányadnak megfelelő 899 645 tonna szén-dioxid-egyenértékkel kiigazított 36 196 tonna szén-dioxid-egyenérték alapján számítandó. Izland része ennélfogva 935 841 tonna szén-dioxid-egyenérték alapján számítandó.«

                              m)

                              A 10. cikk (3) bekezdése nem alkalmazandó az EFTA-országokra.

                              n)

                              A szöveg a 11a. cikk (8) bekezdésének ötödik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
                              »Az EFTA-államok vonatkozásában az ötödik albekezdés szerinti EGT-szintű csökkentések kiszámításához figyelembe veendő adatokat a függelék B. része tartalmazza.«

                              o)

                              A 16. cikk (3) bekezdésének második mondata helyébe a következő lép:
                              »Az EFTA-államok gondoskodnak a többletkibocsátási bírság kiszabásáról, amely mértéke megegyezik az EU-tagállamokéival.«

                              p)

                              A szöveg a 16. cikk (12) bekezdését követően a következő bekezdéssel egészül ki:
                              »(13)   Az EFTA-államok a 16. cikk (5) és (10) bekezdése szerinti összes kérelmet benyújtják az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amely haladéktalanul továbbítja azokat a Bizottság számára.«

                              q)

                              A 18a. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                              »A légijármű-üzemeltetők EFTA-államok számára történő átcsoportosítására a 2011-es év folyamán kerül sor azt követően, hogy az üzemeltetők eleget tettek a 2010. évi kötelezettségeiknek. Amennyiben a 18a. cikk (3) bekezdésének b) pontjában megállapított EGT-szintű üzemeltetői lista Bizottság általi elfogadását követő hat hónapon belül az adott üzemeltető kifejezett kérelmet terjeszt elő, az igazgatásáért eredetileg felelős tagállam hozzájárulhat ahhoz, hogy eltérő ütemezést alkalmazzanak az e bekezdés b) pontjában említett feltételek alapján eredetileg valamely tagállam számára kijelölt légijármű-üzemeltetők átcsoportosítása esetében. Ebben az esetben az átcsoportosításra legkésőbb 2020-ig kerül sor, figyelemmel a 2021-ben kezdődő kereskedelmi időszakra.«

                              r)

                              A 18a. cikk (3) bekezdésének b) pontja a »frissíti a listát azon légijármű-üzemeltetők felvételével« szavak előtt »az EGT egészére vonatkozóan« kifejezéssel egészül ki.

                              s)

                              A 18b. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
                              »Az EFTA-államok és az EFTA Felügyeleti Hatóság az irányelv szerinti feladataik elvégzése érdekében kérhetik az Eurocontrol vagy más illetékes szervezet segítségét, és az említett szervezetekkel e célból bármely megfelelő megállapodást megköthetnek.«

                              t)

                              A 20. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                              »(4)   Az EFTA-államokat érintő kibocsátási egységek kiadását, átruházását és törlését, valamint az üzemeltetőiket és az általuk igazgatott légijármű-üzemeltetőket nyilván kell tartani az (1) bekezdésben említett független ügyleti jegyzőkönyvben.
                              A központi tisztviselő felel az (1)–(3) bekezdésben említett feladatok elvégzéséért, amennyiben az EFTA-államok, üzemeltetőik vagy az általuk igazgatott légijármű-üzemeltetők érintettek.«

                              u)

                              A 25. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                              »(3)   A közösségi rendszer kibocsátási egységei közé tartoznak az EFTA-államok és a területükön található üzemeltetők által a közösségi rendszer keretén belül kiosztott vagy értékesített egységek is. Amennyiben a Közösség egy, az e cikkben említett megállapodást köt, az ilyen kibocsátási egységek között nem lehet megkülönböztetést tenni.
                              A Bizottság e cikk értelmében már korai szakaszban folyamatosan tájékoztatja az EFTA-államokat a megállapodásokról vagy nem kötelező erejű egyezményekről folyó tárgyalásokról és azok megkötéséről.«

                              v)

                              Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében részt vevő EFTA-államok tájékoztatást nyújtanak a 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében található vonatkozó követelmények értelmében, míg a második albekezdésben található jelentéstételi követelmények rájuk nem vonatkoznak.

                              w)

                              A szöveg az V. mellékletet követően a következőkkel egészül ki:

                                 »FÜGGELÉK

                                    A.   RÉSZ

                                    Az EFTA-államoknak a 2003/87/EK irányelv 9. és 9a. cikke értelmében az EGT szintjén 2013-tól kiadandó kibocsátási egységek mennyiségének kiszámításával és kiigazításával kapcsolatos adatai

                                 1.   Az EFTA-államok 9. cikk szerinti adatai

                                 Az ezen adatok meghatározásánál alkalmazott lineáris tényező 1,74 %.

                                    Izland

                                 Az alábbi adatok a 2005–2010 közötti időszakra vonatkozóan a 2008 és 2012 között elvben a 2003/87/EK irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekből származó, hitelesített éves átlagos kibocsátáson alapulnak, amely 23 934 kibocsátási egységnek felel meg.

                                             Év

                                             Kibocsátásiegység-mennyiség

                                             2013

                                             22 684

                                             2014

                                             22 268

                                             2015

                                             21 851

                                             2016

                                             21 435

                                             2017

                                             21 018

                                             2018

                                             20 602

                                             2019

                                             20 186

                                             2020

                                             19 769

                                    Liechtenstein

                                 Az alábbi adatok a 2008–2012 közötti időszakban Liechtenstein rendelkezésére bocsátott éves átlagos teljes kibocsátásiegység-mennyiségen alapulnak, amely a liechtensteini nemzeti kiosztási tervben rögzítettek értelmében 17 943 kibocsátási egységnek felel meg.

                                             Év

                                             Kibocsátásiegység-mennyiség

                                             2013

                                             17 006

                                             2014

                                             16 694

                                             2015

                                             16 382

                                             2016

                                             16 070

                                             2017

                                             15 758

                                             2018

                                             15 445

                                             2019

                                             15 133

                                             2020

                                             14 821

                                    Norvégia

                                 Az alábbi adatok a 2008–2012 közötti időszakban Norvégia rendelkezésére bocsátott éves átlagos teljes kibocsátásiegység-mennyiségen alapulnak, amely a norvég nemzeti kiosztási tervben rögzítettek értelmében 14 255 268 kibocsátási egységnek felel meg.

                                             Év

                                             Kibocsátásiegység-mennyiség

                                             2013

                                             13 511 143

                                             2014

                                             13 263 101

                                             2015

                                             13 015 060

                                             2016

                                             12 767 018

                                             2017

                                             12 518 976

                                             2018

                                             12 270 935

                                             2019

                                             12 022 893

                                             2020

                                             11 774 851

                                       2.   Az EFTA-államok 9a. cikk (1) bekezdése szerinti adatai

                                 Az ezen adatok meghatározásánál alkalmazott lineáris tényező 1,74 %.

                                    Norvégia

                                             Év

                                             Kibocsátásiegység-mennyiség

                                             2013

                                             832 974

                                             2014

                                             817 682

                                             2015

                                             802 390

                                             2016

                                             787 098

                                             2017

                                             771 806

                                             2018

                                             756 514

                                             2019

                                             741 222

                                             2020

                                             725 930

                                       3.   Az EFTA-államok 9a. cikk (2) bekezdése szerinti adatai

                                 Az ezen adatok meghatározásánál alkalmazott lineáris tényező 1,74 %.

                                    Izland

                                             Év

                                             Kibocsátásiegység-mennyiség

                                             2013

                                             1 732 936

                                             2014

                                             1 700 527

                                             2015

                                             1 668 119

                                             2016

                                             1 635 710

                                             2017

                                             1 603 301

                                             2018

                                             1 570 892

                                             2019

                                             1 538 484

                                             2020

                                             1 506 075

                                    Norvégia

                                             Év

                                             Kibocsátásiegység-mennyiség

                                             2013

                                             4 994 199

                                             2014

                                             4 902 514

                                             2015

                                             4 810 829

                                             2016

                                             4 719 144

                                             2017

                                             4 627 459

                                             2018

                                             4 535 774

                                             2019

                                             4 444 089

                                             2020

                                             4 352 404

                                    B.   RÉSZ

                                    Az EFTA-államoknak a 11a. cikk (8) bekezdésének első albekezdése szerinti EGT-szintű csökkentések kiszámításával kapcsolatos adatai

                                             A meglévő ágazatok kibocsátása 2005-ben
                                             (tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezve)

                                             A 2013-tól beszámítandó új ágazatok kibocsátása 2005-ben
                                             (tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezve)

                                             Izland

                                             36 196

                                             899 645

                                             Liechtenstein

                                             18 121

                                             0

                                             Norvégia

                                             19 730 000

                                             6 140 000«

                                       ”

                  3.

                  A szöveg a 21al. pont (2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) után a következő ponttal egészül ki:

                              „21ala.

                                 32010 R 1031: a Bizottság 2010. november 12-i 1031/2010/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól (HL L 302., 2010.11.18., 1. o.), az alábbi módosítással:

                                          —

                                             32011 R 1210: a Bizottság 2011. november 23-i 1210/2011/EU rendelete (HL L 308., 2011.11.24., 2. o.).

                                    A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

                                          a)

                                          A 22. cikk (7) bekezdésének első mondata a következőképpen módosul:
                                          »Az EFTA-államok az árverező azonosító adatairól és elérhetőségéről értesítik az EFTA Felügyeleti Hatóságot, amely továbbítja ezen információkat a Bizottságnak.«

                                          b)

                                          A 24. cikk (2) bekezdése a következő mondatokkal egészül ki:
                                          »Az EFTA-államok a Bizottság és a tagállamok közötti közös közbeszerzési eljárást követően kinevezett aukció-ellenőrt szerződésben megbízzák az összes aukciós folyamat figyelemmel kísérésével. A 25. cikk (1), (2), (3), (4) és (5) bekezdésében a »tagállam(ok)« kifejezés az EFTA-államokra is kiterjed.«

                                          c)

                                          A 26. cikk (1) és (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
                                          »Az EFTA-államok szerződésben bízzák meg a Bizottság és a részt vevő EU-tagállamok által közösen kijelölt aukciós platformot az árverésre bocsátandó kibocsátási egységeik rájuk eső részének árverésével, ha az EFTA-államok kibocsátási egységeik árverését összekötik a közös fellépésben részt vevő EU-tagállamok kibocsátási egységeinek árverésével.«

                                          d)

                                          A 27. cikk (1) bekezdése és a 28. cikk (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
                                          »Az EFTA-államok és az aukciós platform között kötendő szerződés rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Bizottság és a közös fellépésben részt vevő tagállamok közötti közös közbeszerzési eljárást követően kijelölt aukciós platform az EFTA-államok számára is nyújthatja az említett szolgáltatásokat.«

                                          e)

                                          A 30. és 32. cikke nem alkalmazandó az EFTA-államokra, amennyiben azok a 26. cikk értelmében kijelölt aukciós platformokkal a fenti c) kiigazítás szerint kötöttek szerződést.

                                          f)

                                          Az 52. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
                                          »Az aukció-ellenőrnek a 26. cikk (1) vagy (2) bekezdése értelmében kijelölt és az EFTA-államok által szerződésben megbízott aukciós platformhoz kapcsolódó költségeit a közös fellépésben részt vevő tagállamok és az EFTA-államok a szóban forgó aukciós platformon elárverezett teljes kibocsátásiegység-mennyiség rájuk eső részének arányában osztják meg egymás között, amennyiben az EFTA-államok kibocsátási egységeik árverését összekötik a közös fellépésben részt vevő EU-tagállamok kibocsátási egységeinek árverésével.
                                          Az aukció-ellenőr költségeinek azon hányadát, amely a 30. cikk (1) vagy (2) bekezdése szerint kijelölt aukciós platformokkal kapcsolatban merül fel, ideértve a 25. cikk (4) bekezdése szerint kért jelentések költségeit is, a közös fellépésben részt nem vevő EU-tagállamokhoz hasonlóan az érintett EFTA-állam viseli.«

                              21alb.

                                 32010 D 0002: a Bizottság 2009. december 24-i 2010/2/EU határozata a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listájának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról (HL L 1., 2010.1.5., 10. o.), az alábbi módosítással:

                                          —

                                             32011 D 0745: a Bizottság 2011. november 11-i 2011/745/EU határozata (HL L 299., 2011.11.17., 9. o.).

                              21alc.

                                 32011 D 0278: a Bizottság 2011. április 27-i 2011/278/EU határozata a kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról (HL L 130., 2011.5.17., 1. o.), az alábbi módosítással:

                                          —

                                             32011 D 0745: a Bizottság 2011. november 11-i 2011/745/EU határozata (HL L 299., 2011.11.17., 9. o.).

                              21ald.

                                 32010 D 0670: a Bizottság 2010. november 3-i 2010/670/EU határozata a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról (HL L 290., 2010.11.6., 39. o.).

                              21ale.

                                 32011 R 0550: a Bizottság 2011. június 7-i 550/2011/EU rendelete az iparigáz-projektekből származó nemzetközi kreditek felhasználására vonatkozó egyes korlátozásoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról (HL L 149., 2011.6.8., 1. o.).”

                  4.

                  A 21am. pont (2007/589/EK bizottsági határozat) az alábbi francia bekezdésekkel egészül ki:

                              „—

                                 32010 D 0345: a Bizottság 2010. június 8-i 2010/345/EU határozata (HL L 155., 2010.6.22., 34. o.),

                              —

                                 32011 D 0540: a Bizottság 2011. augusztus 18-i 2011/540/EU határozata (HL L 244., 2011.9.21., 1. o.).”

            2. cikk
      Az 1031/2010/EU, az 550/2011/EU és az 1210/2011/EU rendeletnek, a 2009/29/EK irányelvnek, valamint a 2010/2/EU, a 2010/345/EU, a 2010/670/EU, a 2011/278/EU, a 2011/540/EU és a 2011/745/EU határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
      3. cikk
      Ez a határozat […]-án/-én vagy az azt követő napon lép hatályba, amelyen az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (16), attól függően, melyik a későbbi időpont.
      4. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt …, …

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

               az EGT Vegyes Bizottság titkárai

         (1)  HL L …

         (2)  HL L 302., 2010.11.18., 1. o.

         (3)  HL L 149., 2011.6.8., 1. o.

         (4)  HL L 308., 2011.11.24., 2. o.

         (5)  HL L 140., 2009.6.5., 63. o.

         (6)  HL L 1., 2010.1.5., 10. o.

         (7)  HL L 155., 2010.6.22., 34. o.

         (8)  HL L 290., 2010.11.6., 39. o.

         (9)  HL L 130., 2011.5.17., 1. o.

         (10)  HL L 244., 2011.9.21., 1. o.

         (11)  HL L 299., 2011.11.17., 9. o.

         (12)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

         (13)  HL L 100., 2008.4.10., 92. o.

         (14)  HL L 130., 2002.5.15., 1. o.

         (15)  HL L 49., 2004.2.19., 1. o.

         (16)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: 2005/132/EK: A Bizottság határozata (2005. február 16.) a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes acélcsövek és ötvözetlen acélcsövek behozatalával kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2000/137/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               17.2.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/44

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. február 16.)
   a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes acélcsövek és ötvözetlen acélcsövek behozatalával kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2000/137/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2005/132/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 8. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   ELŐZŐ ELJÁRÁS

               (1)

               A 348/2000/EK rendelet (2) által a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki Horvátországból és Ukrajnából származó, egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek Közösségbe irányuló behozatalára. A 2000/137/EK határozattal (3) a Bizottság Horvátországból és Ukrajnából származó exportőrök által felajánlott kötelezettségvállalásokat fogadott el. A 2002/669/EK határozattal a Bizottság elfogadta az ukrán gyártók közös kötelezettségvállalásának önkéntes visszavonását.

               (2)

               Az Európai Unió varratmentes acélcsőiparával foglalkozó védelmi bizottsága kérésére az alaprendelet (4) 11. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottság a hatályos dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan – beleértve az intézkedések formáját is – időközi felülvizsgálatot indított.

         B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS VISSZAVONÁSA VAGY ELFOGADÁSA

               (3)

               A Tanács a 258/2005 (5) befejezte a felülvizsgálatot.

               (4)

               A 258/2005/EK rendelet (137) preambulumbekezdése szerint és az összes érintett féllel történő konzultációt követően a kötelezettségvállalás jelenlegi formájában a továbbiakban nem megfelelő. Ebből adódóan és a szóban forgó kötelezettségvállalás vonatkozó záradékai szerint, amely felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy egyoldalúan visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, a Bizottság úgy határozott, hogy visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.

               (5)

               A Bizottság 2004 decemberében értesítette a horvát Mechel Željezara Ltd. nevű vállalatot, hogy a jelenlegi kötelezettségvállalás elfogadásának visszavonását javasolja. A közlés után a horvát kormány tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vállalat, amely az érintett termék egyetlen horvátországi gyártója, megszűnt, és 2004. őszén beszüntette a gyártást. Ezért a kötelezettségvállallás a továbbiakban érvénytelennek tekintendő.

         C.   A 2000/137/EK HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

               (6)

               A fentiekre való tekintettel a 2002/669/EK bizottsági határozattal módosított 2000/137/EK bizottsági határozatot hatályon kívül kell helyezni.

               (7)

               E határozattal párhuzamosan a Tanács a 258/2005/EK rendelettel a Horvátországból származó, egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek Közösségbe irányuló behozatalára országos érvényű végleges dömpingellenes vámot vetett ki,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2002/669/EK bizottsági határozattal módosított, 2000/137/EK bizottsági határozat ezennel hatályát veszti.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 16-án.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 45., 2000.2.17., 1. o. A legutóbb a 1515/2002/EK rendelettel (HL L 228., 2002.8.24., 8. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 46., 2000.2.18., 34. o. A legutóbb a 2002/669/EK rendelettel (HL L 228., 2002.8.24., 20. o.) módosított rendelet

      (4)  HL C 288., 2002.11.23., 11. o.

      (5)  Lásd e Hivatalos Lap 7. oldalát.


title: A Tanács (EU) 2017/768 határozata (2016. július 18.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               4.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 115/1

         A TANÁCS (EU) 2017/768 HATÁROZATA
   (2016. július 18.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel a Horvát Köztársaság csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodást (1) (a továbbiakban: megállapodás) 2001. június 25-én írták alá. A megállapodás 2004. június 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               A Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén az Európai Unió tagállamává vált.

               (3)

               A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt, a tagállamok nevében egyhangúlag eljáró Tanács és az Egyiptomi Arab Köztársaság által elfogadott jegyzőkönyv útján kell megállapodni.

               (4)

               A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az Egyiptomi Arab Köztársasággal. A tárgyalások a jegyzőkönyv 2015. október 29-én Brüsszelben történt parafálásával sikeresen lezárultak.

               (5)

               A jegyzőkönyv 8. cikkének (3) bekezdése rendelkezik a jegyzőkönyv hatálybalépése előtti ideiglenes alkalmazásáról.

               (6)

               A jegyzőkönyvet – figyelemmel annak megkötésére – alá kell írni, és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a jegyzőkönyv megkötésére.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A jegyzőkönyvet, annak 8. cikke (3) bekezdésével összhangban, a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig, 2013. július 1-jétől kezdődő hatállyal ideiglenesen alkalmazni kell.
   4. cikk
   E határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. július 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  HL L 304., 2004.9.30., 39. o.