title: A Tanács határozata ( 2013. június 25. ) a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről

text:
               26.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 180/12

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. június 25.)
   a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről
   2013/C 180/05
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 286. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               Ovidiu ISPIR megbízatása 2013. június 30-án lejár.

               (2)

               Ezért új tagot kell kinevezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2013. július 1-jétől2019. június 30-ig terjedő időszakra George PUFAN-t nevezi ki a Számvevőszék tagjává.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2013. június 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. GILMORE

      (1)  A 2013. június 12-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).


title: A Bizottság (EU, Euratom) 2017/46 határozata (2017. január 10.) az Európai Bizottság kommunikációs és információs rendszereinek biztonságáról

text:
               11.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 6/40

         A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2017/46 HATÁROZATA
   (2017. január 10.)
   az Európai Bizottság kommunikációs és információs rendszereinek biztonságáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Bizottság működéséhez nélkülözhetetlenek a bizottsági kommunikációs és információs rendszerek, az informatikai biztonsági incidensek pedig súlyos következményekkel járhatnak a Bizottság és harmadik felek, így magánszemélyek, vállalkozások és a tagállamok tevékenységeire nézve egyaránt.

               (2)

               A bizottsági kommunikációs és információs rendszerek és a bennük feldolgozott információk titkosságát, sértetlenségét és rendelkezésre állását számos fenyegetés veszélyezteti. Fenyegetést jelentenek többek között a balesetek, a meghibásodások, a szándékos támadások és a természeti jelenségek, amelyeket ezért működési kockázatnak kell tekinteni.

               (3)

               A kommunikációs és információs rendszereket ezért az őket fenyegető kockázatok felmerülésének valószínűségével, azok hatásával és jellegével arányos mértékű védelemben kell részesíteni.

               (4)

               Az Európai Bizottságnál az informatikai biztonság érdekében gondoskodni kell arról, hogy a bizottsági kommunikációs és információs rendszerek megvédjék az általuk feldolgozott adatokat, és a szükséges módon, a szükséges időben, a jogszerű felhasználók ellenőrzése alatt működjenek.

               (5)

               A Bizottság informatikai biztonsági politikáját a biztonságra vonatkozó többi bizottsági politikával összhangban kell végrehajtani.

               (6)

               A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága felel általánosságban a Bizottságon belüli biztonságért, a Bizottság biztonságért felelős tagjának felügyelete és felelőssége alatt.

               (7)

               A Bizottságnak az uniós hálózat- és információbiztonsági politikai kezdeményezések és jogszabályok, az ágazati szabványok és a bevált gyakorlatok figyelembevételével kell kialakítania megközelítését úgy, hogy eleget tegyen minden vonatkozó jogszabálynak, és lehetővé tegye az átjárhatóságot és az összeegyeztethetőséget.

               (8)

               A megfelelő intézkedéseket a Bizottság kommunikációs és információs rendszerekért felelős szervezeti egységeinek kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk, a kommunikációs és információs rendszerek védelmére irányuló informatikai biztonsági intézkedéseket pedig azok hatékonysága és eredményessége érdekében össze kell hangolni a Bizottságon belül.

               (9)

               Az informatikai biztonsággal összefüggésben az információkhoz való hozzáférésre vonatkozó összes szabály és eljárás alkalmazásának, így az informatikai biztonsági incidensek kezelésének is arányosnak kell lennie a Bizottságot és annak személyzetét fenyegető veszélyekkel, összhangban kell lennie a személyes adatok uniós intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) foglalt elvekkel, valamint a szakmai titoktartás EUMSZ 339. cikkében meghatározott elvének figyelembevételével kell történnie.

               (10)

               Az EU-minősített adatok, a nem minősített érzékeny adatok és a nem minősített adatok feldolgozásához használt kommunikációs és információs rendszerekre vonatkozó politikáknak és szabályoknak teljes mértékben összhangban kell lenniük az (EU, Euratom) 2015/443 (2) és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat (3) rendelkezéseivel.

               (11)

               A Bizottságnak felül kell vizsgálnia és aktualizálnia kell az általa használt kommunikációs és információs rendszerek biztonságára vonatkozó rendelkezéseket.

               (12)

               A C(2006) 3602 bizottsági határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. FEJEZET

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   A rendelet tárgya és hatálya
   1.   Ez a határozat az Európai Bizottság által vagy nevében tulajdonolt, beszerzett, kezelt és üzemeltetett összes kommunikációs és információs rendszerre, valamint e rendszerek Bizottság általi mindennemű felhasználására vonatkozik.
   2.   Ez a határozat a kommunikációs és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos alapelveket, célkitűzéseket, szervezetet és feladatokat határozza meg különösen azoknak a bizottsági szervezeti egységeknek a számára, amelyek ilyen rendszereket tulajdonolnak, beszereznek, kezelnek vagy üzemeltetnek, ideértve a belső informatikai szolgáltató által biztosított kommunikációs és információs rendszereket is. Amennyiben valamely kommunikációs és információs rendszert az Európai Bizottsággal kötött kétoldalú megállapodás vagy szerződés alapján külső fél szolgáltatja, tulajdonolja, kezeli vagy üzemelteti, akkor az ilyen megállapodás vagy szerződés feltételeinek összhangban kell lenniük e határozattal.
   3.   Ez a határozat minden bizottsági szervezeti egységre és végrehajtó ügynökségre vonatkozik. Amennyiben valamely bizottsági kommunikációs és információs rendszert az Európai Bizottsággal kötött kétoldalú megállapodás alapján más szervek és intézmények használják, akkor az ilyen megállapodás feltételeinek összhangban kell lenniük e határozattal.
   4.   A személyzet egyes csoportjaira vonatkozó konkrét utalások ellenére, ezen határozat a Bizottság tagjaira, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: alkalmazási feltételek) (4) hatálya alá tartozó bizottsági személyzetre, a Bizottsághoz kirendelt nemzeti szakértőkre (5), a külső szolgáltatókra és azok személyzetére, a gyakornokokra és a jelen határozat értelmében kommunikációs és információs rendszerhez hozzáféréssel rendelkező bármely személyre vonatkozik.
   5.   Ez a határozat az Európai Csalás Elleni Hivatalra (OLAF) is vonatkozik, amennyiben összeegyeztethető az uniós jogszabályokkal és az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozattal (6). Az e határozatban előírt rendelkezések, így az utasítások, az ellenőrzések, a vizsgálatok és más, azokkal egyenértékű intézkedések hatálya esetlegesen nem terjedhet ki az OLAF kommunikációs és információs rendszereire, ha az nem összeegyeztethető az OLAF vizsgálati feladatkörének függetlenségével, illetve az e feladatkör ellátása során az OLAF tudomására jutott információk titkosságának megőrzésével.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
   (1)   „elszámoltathatóság”: tettekért, döntésekért és teljesítményért való felelősségre vonhatóság;
   (2)   „CERT-EU”: az uniós intézmények és ügynökségek hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoportja. Feladata, hogy támogatást nyújtson az uniós intézményeknek abban, hogy megvédjék magukat az informatikai eszközeik sértetlenségét fenyegető és az EU érdekeit sértő szándékos és rosszindulatú támadásokkal szemben. A CERT-EU tevékenységeinek köre a megelőzésre, az észlelésre, a válaszintézkedésekre és a helyreállításra terjed ki;
   (3)   „a Bizottság szervezeti egysége”: bármely bizottsági főigazgatóság vagy szolgálat vagy a Bizottság bármely tagjának kabinetje;
   (4)   „a Bizottság Biztonsági Hatósága”: az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban meghatározott szerepkör;
   (5)   „kommunikációs és információs rendszer”: az elektronikus formában történő információkezelést lehetővé tevő rendszer, ideértve a működéséhez szükséges valamennyi eszközt, valamint az infrastruktúrát, a szervezetet, a személyzetet és az információs forrásokat. Ez a fogalommeghatározás az üzleti alkalmazásokat, a megosztott informatikai szolgáltatásokat, a kiszervezett rendszereket és a végfelhasználói eszközöket is magában foglalja;
   (6)   „szervezetirányító tanács”: működési és igazgatási ügyekben a legmagasabb szintű szervezetirányítási ellenőrzést gyakorolja a Bizottságon belül;
   (7)   „adatbirtokos”: a kommunikációs és információs rendszer által kezelt konkrét adatkészlet védelméért és felhasználásáért felelős személy;
   (8)   „adatkészlet”: a Bizottság meghatározott működési folyamatának vagy tevékenységének céljára szolgáló információk együttese;
   (9)   „vészhelyzeti eljárás”: sürgős esetekben a Bizottság működésére gyakorolt súlyos hatások elkerülése érdekében végrehajtandó válaszintézkedésekhez előre meghatározott módszerek és feladatok összessége;
   (10)   „információbiztonsági politika”: a meghatározott, végrehajtott és ellenőrzött, illetve meghatározandó, végrehajtandó és ellenőrzendő információbiztonsági célkitűzések összessége. Többek között az (EU, Euratom) 2015/444 és az (EU, Euratom) 2015/443 határozat tartozik ide;
   (11)   „információbiztonsági irányítóbizottság”: a szervezetirányító tanácsot az informatikai biztonsággal kapcsolatos feladatainak ellátásában támogató irányító szerv;
   (12)   „belső informatikai szolgáltató”: megosztott informatikai szolgáltatásokat nyújtó bizottsági szervezeti egység;
   (13)   „informatikai biztonság” vagy „a kommunikációs és információs rendszerek biztonsága”: a kommunikációs és információs rendszerek és az általuk feldolgozott adatkészletek titkosságának, sértetlenségének és rendelkezésre állásának megőrzése;
   (14)   „informatikai biztonsági iránymutatások”: ajánlott, de nem kötelező intézkedések, amelyek előmozdítják az informatikai biztonsági előírások teljesítésének támogatását, vagy vonatkozó szabványok hiányában alapul vehetők;
   (15)   „informatikai biztonsági incidens”: olyan esemény, amely valamely kommunikációs és információs rendszer titkosságát, sértetlenségét vagy rendelkezésre állását veszélyezteti;
   (16)   „informatikai biztonsági intézkedés”: az informatikai biztonsági kockázatok csökkentésére irányuló műszaki vagy szervezeti intézkedés;
   (17)   „informatikai biztonsági igény”: a titkosság, a sértetlenség és a rendelkezésre állás adott információra vagy informatikai rendszerre vonatkozó szintjének pontos és egyértelmű meghatározása a szükséges mértékű védelem megállapítása céljából;
   (18)   „informatikai biztonsági célkitűzés”: meghatározott fenyegetésekkel szembeni fellépés, illetve meghatározott szervezeti biztonsági követelmények vagy előfeltételek teljesítése iránti szándék kifejezése;
   (19)   „informatikai biztonsági terv”: a kommunikációs és információs rendszerek informatikai biztonsági igényeinek kielégítéséhez szükséges informatikai biztonsági intézkedések dokumentációja;
   (20)   „informatikai biztonsági politika”: a meghatározott, végrehajtott és ellenőrzött, illetve meghatározandó, végrehajtandó és ellenőrzendő informatikai biztonsági célkitűzések összessége. E határozat és annak végrehajtási szabályai tartoznak ide;
   (21)   „informatikai biztonsági követelmény”: előzetesen meghatározott folyamat keretében hivatalosan megfogalmazott informatikai biztonsági igény;
   (22)   „informatikai biztonsági kockázat”: informatikai biztonsági fenyegetés által kommunikációs és információs rendszeren sebezhetőség kihasználásával kiváltható hatás. Ennek megfelelően az informatikai biztonsági kockázat a következő két tényezővel jellemezhető: 1. bizonytalanság, vagyis informatikai biztonsági fenyegetés által előidézett nemkívánatos esemény bekövetkezésének valószínűsége, valamint 2. hatás, vagyis az ilyen nemkívánatos esemény esetleges következményei a kommunikációs és információs rendszerre nézve;
   (23)   „informatikai biztonsági előírások”: az informatikai biztonsági politika végrehajtását és támogatását elősegítő konkrét, kötelező erejű informatikai biztonsági rendelkezések;
   (24)   „informatikai biztonsági stratégia”: a Bizottság célkitűzéseinek elérése érdekében meghatározandó, végrehajtandó és ellenőrizendő projektek és tevékenységek összessége;
   (25)   „informatikai biztonsági fenyegetés”: olyan tényező, amely a kommunikációs és információs rendszerben esetlegesen károsodást eredményező nemkívánatos eseményhez vezethet. E fenyegetések lehetnek véletlenszerűek vagy szándékosak, és azokat fenyegető elemek, potenciális célpontok és támadási módszerek jellemezik;
   (26)   „helyi informatikai biztonsági tisztviselő”: egy adott bizottsági szervezeti egységen belül az informatikai biztonsági kapcsolattartásért felelős tisztviselő;
   (27)   „személyes adat”, „személyes adatok feldolgozása”, „adatkezelő” és „személyesadat-nyilvántartó rendszer”: jelentésük megegyezik a 45/2001/EK rendeletben és különösen annak 2. cikkében foglaltakkal;
   (28)   „információk feldolgozása”: a kommunikációs és információs rendszerek adatkészletekkel kapcsolatos összes funkciója, így információk létrehozása, módosítása, megjelenítése, tárolása, átvitele, törlése és archiválása. A kommunikációs és információs rendszer az információk feldolgozását a felhasználóknak funkciók, más kommunikációs és információs rendszereknek pedig informatikai szolgáltatások formájában kínálhatja;
   (29)   „szakmai titoktartás”: az EUMSZ 339. cikkében foglaltak szerinti szakmai titoktartási kötelezettség alá eső üzleti adatok, különösen a vállalkozásokra, az ezek üzleti kapcsolataira vagy költségösszetevőire vonatkozó információk védelme;
   (30)   „felelős”: az elvárt eredmény elérése érdekében eljárni és döntéseket hozni köteles;
   (31)   „a Bizottságon belüli biztonság”: a személyek, eszközök és információk biztonsága a Bizottságbon belül, különösen a személyek testi épsége és az eszközök fizikai sértetlensége, az információk és a kommunikációs és információs rendszerek sértetlensége, titkossága és rendelkezésre állása, valamint a Bizottság tevékenységeinek zavartalansága;
   (32)   „megosztott informatikai szolgáltatás”: kommunikációs és információs rendszer által információk feldolgozásakor másik kommunikációs és információs rendszereknek nyújtott szolgáltatás;
   (33)   „rendszerfelelős”: kommunikációs és információs rendszer beszerzéséért, fejlesztéséért, integrálásáért, módosításáért, üzemeltetéséért, karbantartásáért és üzemen kívül helyezéséért általánosan felelős személy;
   (34)   „felhasználó”: a kommunikációs és információs rendszer által nyújtott szolgáltatást igénybe vevő, Bizottságon belüli vagy kívüli személy.
   3. cikk
   A Bizottságon belüli informatikai biztonságra vonatkozó alapelvek
   1.   A Bizottságon belüli informatikai biztonság a jogszerűség, átláthatóság, arányosság és elszámoltathatóság alapelveire épül.
   2.   Az informatikai biztonsági szempontokat már a bizottsági kommunikációs és információs rendszerek tervezésének és kiépítésének elején figyelembe kell venni. Ennek érdekében az Informatikai Főigazgatóságot és a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságot is be kell vonni a hatáskörükbe tartozó ügyekbe.
   3.   A hatékony informatikai védelem az alábbi tényezők megfelelő szintjét biztosítja:

               a)

               hitelesség: annak garanciája, hogy az információ valódi és jóhiszemű forrásokból származik;

               b)

               rendelkezésre állás: az engedéllyel rendelkező szervezet kérelemére megvalósuló hozzáférhetőség és felhasználhatóság;

               c)

               titkosság: annak garanciája, hogy az információ nem hozzáférhető illetéktelen személy, szervezet vagy folyamat részére;

               d)

               sértetlenség: az eszközök és információk pontosságának és teljességének védelme;

               e)

               letagadhatatlanság: egy cselekmény vagy esemény megtörténtének bizonyíthatósága annak érdekében, hogy ezt a cselekedetet vagy eseményt később ne lehessen letagadni;

               f)

               a személyes adatok védelme: a személyes adatok tekintetében megfelelő biztosítékok nyújtása a 45/2001/EK rendelettel teljes összhangban;

               g)

               szakmai titoktartás: az EUMSZ 339. cikkében foglaltak szerint szakmai titoktartási kötelezettség alá eső adatok, különösen a vállalkozásokra, az ezek üzleti kapcsolataira vagy költségösszetevőire vonatkozó információk védelme.

         4.   Az informatikai biztonság kockázatkezelési eljáráson alapul. Ezen eljárás keretében az informatikai biztonsági kockázatok szintjét kell megállapítani, és az e kockázatok elfogadható költségek mellett megfelelő szintre való csökkentését szolgáló biztonsági intézkedéseket kell meghatározni.
   5.   Minden kommunikációs és információs rendszert azonosítani kell, rendszerfelelőshöz kell rendelni, és leltárba kell venni.
   6.   Mindegyik kommunikációs és információs rendszer biztonsági követelményeit az adott rendszer és az általa feldolgozott információk biztonsági igényei alapján kell megállapítani. A másik kommunikációs és információs rendszernek szolgáltatást nyújtó kommunikációs és információs rendszer kialakítható úgy, hogy meghatározott szintű biztonsági igényeket támogasson.
   7.   Az informatikai biztonsági terveknek és az informatikai biztonsági intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a kommunikációs és információs rendszer biztonsági igényeivel.
   Az ezekhez az alapelvekhez és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   2. FEJEZET

      SZERVEZET ÉS FELELŐSSÉGI KÖRÖK

   4. cikk
   Szervezetirányító tanács
   A szervezetirányító tanács általános felelősséget vállal a Bizottságon belüli teljes körű informatikai biztonsági irányításért.
   5. cikk
   Információbiztonsági irányítóbizottság
   1.   Az információbiztonsági irányítóbizottság elnöki tisztét a Bizottságon belüli informatikai biztonsági irányításért felelős főtitkárhelyettes tölti be. Tagjai a Bizottság szervezeti egységein belüli üzleti, technológiai és biztonsági érdekeket képviselik, és az Informatikai Főigazgatóságból, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságból, valamint a Költségvetési Főigazgatóságból, továbbá kétévente, rotációs rendszerben négy másik olyan szervezeti egységből kerülnek ki, ahol az informatikai biztonság a tevékenységek szempontjából kiemelt jelentőséggel bír. A tagság felső vezetőkből áll.
   2.   Az információbiztonsági irányítóbizottság támogatja a szervezetirányító tanácsot az informatikai biztonsággal kapcsolatos feladatainak ellátásában. Az információbiztonsági irányítóbizottság operatív felelősséget vállal a Bizottságon belüli teljes körű informatikai biztonsági irányításért.
   3.   Az információbiztonsági irányítóbizottság elfogadás céljából ajánlást tesz a Bizottságnak a bizottsági informatikai biztonsági politikára.
   4.   Az információbiztonsági irányítóbizottság megvizsgálja az irányítási ügyeket és az informatikai biztonsággal kapcsolatos problémákat, így a súlyos informatikai biztonsági incidenseket is, és kétévente jelentést nyújt be róluk a szervezetirányító tanácsnak.
   5.   Az információbiztonsági irányítóbizottság figyelemmel kíséri és felülvizsgálja e határozat általános végrehajtását, és erről jelentést készít a szervezetirányító tanácsnak.
   6.   Az információbiztonsági irányítóbizottság az Informatikai Főigazgatóság javaslatára felülvizsgálja, jóváhagyja és figyelemmel kíséri a folyamatosan megújuló informatikai biztonsági stratégia végrehajtását, és erről jelentést tesz a szervezetirányító tanácsnak.
   7.   Az információbiztonsági irányítóbizottság figyelemmel kíséri, értékeli és ellenőrzi az információkockázat-kezelési környezetet, és szükség esetén jogosult fejlesztés céljából hivatalos követelményeket megfogalmazni.
   Az e feladatokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   6. cikk
   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság
   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság feladatai az informatikai biztonsággal összefüggésben a következők:

               (1)

               biztosítja az informatikai biztonsági politika és a bizottsági információbiztonsági politika összhangját;

               (2)

               létrehozza a titkosítási technológiák kommunikációs és információs rendszerek által végzett tároláshoz és kommunikációhoz való felhasználásának engedélyezésére vonatkozó keretet;

               (3)

               tájékoztatja az Informatikai Főigazgatóságot a konkrét fenyegetésekről, amelyek jelentős hatással lehetnek a kommunikációs és információs rendszerek és az általuk feldolgozott adatkészletek biztonságára;

               (4)

               informatikai biztonsági ellenőrzéseket végez annak felmérése céljából, hogy a bizottsági kommunikációs és információs rendszerek megfelelnek-e a biztonsági politikában foglaltaknak, az ellenőrzések eredményéről pedig jelentésben számol be az információbiztonsági irányítóbizottságnak;

               (5)

               meghatározza a bizottsági kommunikációs és információs rendszerekhez külső hálózatokból való hozzáférés engedélyezésének keretét és a kapcsolódó, megfelelő biztonsági szabályokat, valamint az Informatikai Főigazgatósággal szorosan együttműködve kidolgozza a vonatkozó informatikai biztonsági előírásokat és iránymutatásokat;

               (6)

               a kommunikációs és információs rendszerek kiszervezésére vonatkozó alapelveket és szabályokat javasol az információk biztonsága feletti megfelelő ellenőrzés fenntartása érdekében;

               (7)

               a 6. cikkel összefüggésben az Informatikai Főigazgatósággal szorosan együttműködve kidolgozza a vonatkozó informatikai biztonsági előírásokat és iránymutatásokat.

         Az e feladatokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   7. cikk
   Az Informatikai Főigazgatóság
   Az Informatikai Főigazgatóság feladatai a Bizottság általános informatikai biztonságával összefüggésben a következők:

               (1)

               a 6. cikkben foglalt kivételektől eltekintve a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal szorosan együttműködve informatikai biztonsági előírásokat és iránymutatásokat dolgoz ki az informatikai biztonsági politika és a bizottsági információbiztonsági politika közötti összhang biztosítása érdekében, és ezeket az információbiztonsági irányítóbizottság elé terjeszti;

               (2)

               értékeli az összes bizottsági szervezeti egység informatikai biztonsági kockázatkezelési módszereit, eljárásait és eredményeit, és erről rendszeresen jelentést tesz az információbiztonsági irányítóbizottságnak;

               (3)

               folyamatosan megújuló informatikai biztonsági stratégiát javasol, amelyet az információbiztonsági irányítóbizottságnak kell felülvizsgálnia és jóváhagynia, a szervezetirányító tanácsnak pedig elfogadnia, továbbá az informatikai biztonsági stratégia végrehajtására irányuló projektek és tevékenységek tervezését is magában foglaló programra tesz javaslatot;

               (4)

               figyelemmel kíséri a bizottsági informatikai biztonsági stratégia végrehajtását, és erről rendszeresen jelentésben számol be az információbiztonsági irányítóbizottságnak;

               (5)

               figyelemmel kíséri az informatikai biztonsági kockázatokat és a kommunikációs és információs rendszereken belül végrehajtott informatikai biztonsági intézkedéseket, és erről rendszeresen jelentést nyújt be az információbiztonsági irányítóbizottságnak;

               (6)

               rendszeresen jelentést tesz az információbiztonsági irányítóbizottságnak e határozat általános végrehajtásáról és betartásáról;

               (7)

               a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal folytatott egyeztetést követően felkéri a rendszerfelelősöket, hogy tegyenek konkrét informatikai biztonsági intézkedéseket a bizottsági kommunikációs és információs rendszereket érintő informatikai biztonsági kockázatok csökkentése érdekében;

               (8)

               gondoskodik arról, hogy megfelelő jegyzék álljon a rendszerfelelősök és az adatbirtokosok rendelkezésére az Informatikai Főigazgatóság informatikai biztonsági szolgáltatásairól ahhoz, hogy teljesítsék informatikai biztonsági feladataikat, és betartsák az informatikai biztonsági politikában és előírásokban foglaltakat;

               (9)

               kellő dokumentációt biztosít a rendszer- és az adatbirtokosok számára, és szükség szerint egyeztet velük az informatikai szolgáltatásaik esetében végrehajtott informatikai biztonsági intézkedésekről, hogy megkönnyítse az informatikai biztonsági politikában foglaltak betartását, és támogassa a rendszerfelelősöket az informatikai kockázatkezelésben;

               (10)

               rendszeres üléseket szervez a helyi informatikai biztonsági tisztviselők hálózata számára, és támogatja a helyi informatikai biztonsági tisztviselőket feladataik ellátásában;

               (11)

               a bizottsági szervezeti egységekkel együttműködve meghatározza az informatikai biztonsággal kapcsolatos képzési szükségleteket, és koordinálja a vonatkozó képzési programokat, továbbá a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal együttműködve az informatikai biztonságra vonatkozó figyelemfelkeltő kampányokat szervez és koordinál;

               (12)

               gondoskodik arról, hogy a rendszerfelelősök, az adatbirtokosok és a bizottsági szervezeti egységeken belül informatikai biztonsági feladatokkal rendelkező egyéb tisztviselők megismerjék az informatikai biztonsági politikát;

               (13)

               tájékoztatja a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságot azokról a konkrét informatikai biztonsági fenyegetésekről, incidensekről és a rendszerfelelősök által bejelentett, a bizottsági informatikai biztonsági politika alóli kivételekről, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak a Bizottságon belüli biztonságra;

               (14)

               belső informatikai szolgáltatói szerepkörére figyelemmel jegyzéket ad át a Bizottságnak a meghatározott szintű biztonságot nyújtó megosztott informatikai szolgáltatásokról. Ehhez az informatikai biztonsági kockázatok módszeres értékelésére, kezelésére és figyelemmel kísérésére van szükség, hogy végrehajthatók legyenek a meghatározott biztonsági szint elérésére irányuló biztonsági intézkedések.

         A kapcsolódó eljárásokat és a feladatokat végrehajtási szabályokban kell részletesebben meghatározni.
   8. cikk
   A Bizottság szervezeti egységei
   Mindegyik bizottsági szervezeti egység vezetője a következő, informatikai biztonsággal kapcsolatos feladatokat látja el a saját szervezeti egységén belül:

               (1)

               mindegyik kommunikációs és információs rendszerhez hivatalosan kijelöl a tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak közül egy rendszerfelelőst, aki az adott kommunikációs és információs rendszer informatikai biztonságáért felel, az egyes kommunikációs és információs rendszerek által kezelt adatkészletek tekintetében pedig hivatalosan kijelöl egy adatbirtokost, akinek ugyanannál az igazgatási egységnél kell dolgoznia, amely a 45/2001/EK rendelet hatálya alá tartozó adatkészletek tekintetében az adatkezelő;

               (2)

               hivatalosan kijelöl egy helyi informatikai biztonsági tisztviselőt, aki a rendszerfelelőstől és az adatbirtokostól függetlenül látja el feladatait. Egy helyi informatikai biztonsági tisztviselő egy vagy több bizottsági szervezeti egység számára is kijelölhető;

               (3)

               gondoskodik arról, hogy a szükséges informatikai biztonsági kockázatértékelések és informatikai biztonsági tervek elkészüljenek és teljesüljenek;

               (4)

               gondoskodik arról, hogy rendszeresen készüljenek összefoglaló jelentések az Informatikai Főigazgatóság számára az informatikai biztonsági kockázatokról és intézkedésekről;

               (5)

               az Informatikai Főigazgatóság támogatásával gondoskodik arról, hogy megfelelő folyamatok, eljárások és megoldások álljanak rendelkezésre a szervezeti egység kommunikációs és információs rendszereit érintő informatikai biztonsági incidensek hatékony észleléséhez, bejelentéséhez és elhárításához;

               (6)

               informatikai biztonsági vészhelyzet esetén vészhelyzeti eljárást indít;

               (7)

               végső felelősséget visel az informatikai biztonságért, ideértve a rendszerfelelős és az adatbirtokos feladatait is;

               (8)

               felel a szervezeti egység kommunikációs és információs rendszereit és adatkészleteit érintő kockázatokért;

               (9)

               megkísérli rendezni az adatbirtokosok és a rendszerfelelősök közötti nézetkülönbségeket, és amennyiben ez nem sikerül, az információbiztonsági irányítóbizottság elé terjeszti az ügyet rendezésre;

               (10)

               gondoskodik az informatikai biztonsági tervek és az informatikai biztonsági intézkedések végrehajtásáról, és a kockázatok megfelelő kezeléséről.

         Az e feladatokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   9. cikk
   Rendszerfelelősök
   1.   A rendszerfelelős a kommunikációs és információs rendszer informatikai biztonságáért felel, és a bizottsági szervezeti egység vezetőjének tartozik beszámolási kötelezettséggel.
   2.   Az informatikai biztonsággal összefüggésben a következő feladatokat látja el:

               a)

               gondoskodik arról, hogy a kommunikációs és információs rendszer eleget tegyen az informatikai biztonsági politikában foglaltaknak;

               b)

               gondoskodik a kommunikációs és információs rendszer pontos leltárba vételéről;

               c)

               az adatbirtokosokkal együttműködve és az Informatikai Főigazgatósággal egyeztetve felméri az informatikai biztonsági kockázatokat, és meghatározza az informatikai biztonsági igényeket az egyes kommunikációs és információs rendszerek esetében;

               d)

               biztonsági tervet dolgoz ki, amely adott esetben tartalmazza a felmért kockázatok részleteit és a szükséges kiegészítő biztonsági intézkedéseket;

               e)

               az azonosított informatikai biztonsági kockázatokkal arányosan végrehajtja a kellő informatikai biztonsági intézkedéseket, és követi az információbiztonsági irányítóbizottság által elfogadott ajánlásokat;

               f)

               feltárja a más kommunikációs és információs rendszerektől vagy megosztott informatikai szolgáltatásoktól való esetleges függést, és szükség esetén biztonsági intézkedéseket hajt végre az e kommunikációs és információs rendszerek vagy megosztott informatikai szolgáltatások esetében javasolt biztonsági szintek alapján;

               g)

               kezeli és figyelemmel kíséri az informatikai biztonsági kockázatokat;

               h)

               rendszeresen jelentést tesz a bizottsági szervezeti egység vezetőjének a kommunikációs és információs rendszer informatikai biztonsági kockázati profiljáról, az Informatikai Főigazgatóságnak pedig a vonatkozó kockázatokról, kockázatkezelési tevékenységekről és végrehajtott biztonsági intézkedésekről;

               i)

               informatikai biztonsági vonatkozású ügyekben egyeztet az érintett bizottsági szervezeti egység(ek) helyi informatikai biztonsági tisztviselőjével;

               j)

               utasításokat ad a felhasználóknak a kommunikációs és információs rendszer és a kapcsolódó adatok felhasználásáról, valamint a felhasználók kommunikációs és információs rendszerrel kapcsolatos feladatairól;

               k)

               engedélyt kér a kriptográfiai hatóságként eljáró Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságtól minden olyan kommunikációs és információs rendszerre, amely titkosítási technológiát használ;

               l)

               előzetesen egyeztet a Bizottság Biztonsági Hatóságával minden olyan rendszerről, amely EU-minősített adatokat dolgoz fel;

               m)

               gondoskodik a visszafejtő kulcsok biztonsági másolatainak letéti őrzéséről. A titkosított adatok kizárólag a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság által meghatározott keret szerint engedélyezett esetben alakíthatók vissza.

               n)

               teljesíti a személyes adatok védelmével és az adatfeldolgozás biztonságára vonatkozó adatvédelmi szabályok alkalmazásával kapcsolatosan az illetékes adatkezelő(k)től kapott utasításokat;

               o)

               tájékoztatja az Informatikai Főigazgatóságot a bizottsági informatikai biztonsági politika alóli kivételekről, azok megfelelő indoklásával együtt;

               p)

               jelenti az adatbirtokos és a rendszerfelelős közötti feloldhatatlan nézetkülönbségeket a bizottsági szervezeti egység vezetőjének, az informatikai biztonsági incidensekről pedig azok súlyosságához mérten időben értesíti az érintetteket a 15. cikkben foglaltak szerint;

               q)

               kiszervezett rendszerek esetében gondoskodik arról, hogy a kiszervezési szerződések megfelelő informatikai biztonsági rendelkezéseket tartalmazzanak, valamint hogy a kiszervezett kommunikációs és információs rendszerben bekövetkező informatikai biztonsági incidenseket a 15. cikknek megfelelően bejelentsék;

               r)

               megosztott informatikai szolgáltatásokat nyújtó kommunikációs és információs rendszer esetében gondoskodik arról, hogy a meghatározott biztonsági szintet közöljék, egyértelműen dokumentálják, és az adott kommunikációs és információs rendszerben való eléréséhez szükséges biztonsági intézkedéseket végrehajtsák.

         3.   A rendszerfelelősök informatikai biztonsági feladataikat részben vagy egészben formálisan átruházhatják, de kommunikációs és információs rendszerük informatikai biztonságáért változatlanul ők viselik a felelősséget.
   Az e feladatokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   10. cikk
   Adatbirtokosok
   1.   Az adatbirtokos felelősséggel tartozik a bizottsági szervezeti egység felé egy meghatározott adatkészlet informatikai biztonságáért, és az adatkészlet titkossága, sértetlensége és rendelkezésre állása tekintetében elszámoltatható.
   2.   Az adatkészlettel összefüggésben az adatbirtokos a következő feladatokat látja el:

               a)

               biztosítja, hogy a felelősségi körébe tartozó összes adatkészlet az (EU, Euratom) 2015/443 és az (EU, Euratom) 2015/444 határozat szerint megfelelően minősített legyen;

               b)

               meghatározza az információbiztonsági igényeket, és ezekről tájékoztatja az érintett rendszerfelelősöket;

               c)

               közreműködik a kommunikációs és információs rendszer kockázatértékelésében;

               d)

               jelenti az adatbirtokos és a rendszerfelelős közötti feloldhatatlan nézetkülönbségeket a bizottsági szervezeti egység vezetőjének;

               e)

               a 15. cikkben foglaltak szerint bejelenti az informatikai biztonsági incidenseket.

         3.   Az adatbirtokosok informatikai biztonsági feladataikat részben vagy egészben formálisan átruházhatják, de az e cikkben meghatározott felelősségi körük változatlanul fennáll.
   Az e feladatokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   11. cikk
   Helyi informatikai biztonsági tisztviselők
   A helyi informatikai biztonsági tisztviselő az informatikai biztonsággal összefüggésben a következő feladatokat látja el:

               a)

               proaktívan azonosítja a rendszerfelelősöket, az adatbirtokosokat és a bizottsági szervezeti egységeken belül informatikai biztonsági feladatokkal rendelkező egyéb tisztviselőket, és tájékoztatja őket az informatikai biztonsági politikáról;

               b)

               a bizottsági szervezeti egység(ek)en belül az informatikai biztonságot érintő kérdésekben kapcsolatot tart az Informatikai Főigazgatósággal a helyi informatikai biztonsági tisztviselők hálózatának tagjaként;

               c)

               részt vesz a helyi informatikai biztonsági tisztviselők rendszeres ülésein;

               d)

               folyamatosan fenntartja és felügyeli az információbiztonsági kockázatkezelési folyamatot, valamint az információs rendszerek biztonsági terveinek kidolgozását és végrehajtását;

               e)

               az informatikai biztonsággal kapcsolatos kérdésekben tanácsot ad az adatbirtokosoknak, a rendszerfelelősöknek és a bizottsági szervezeti egységek vezetőinek;

               f)

               együttműködik az Informatikai Főigazgatósággal a bevált informatikai biztonsági gyakorlatok terjesztésében, és javaslatot tesz konkrét figyelemfelkeltő és képzési programokra;

               g)

               jelentést tesz az informatikai biztonságról, valamint meghatározza a hiányosságokat és a fejlesztési lehetőségeket a bizottsági szervezeti egység(ek) vezetője számára.

         Az e feladatokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   12. cikk
   Felhasználók
   1.   Az informatikai biztonsággal összefüggésben a felhasználónak a következő feladatai vannak:

               a)

               eleget tesz az informatikai biztonsági politikában foglaltaknak és a rendszerfelelős által az egyes kommunikációs és információs rendszerek használatáról adott utasításoknak;

               b)

               a 15. cikkben foglaltak szerint bejelenti az informatikai biztonsági incidenseket.

         2.   A bizottsági kommunikációs és információs rendszereknek az informatikai biztonsági politikával vagy a rendszerfelelős által adott utasításokkal ellentétes használata fegyelmi eljárást vonhat maga után.
   Az e feladatokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   3. FEJEZET

      BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

   13. cikk
   E határozat végrehajtása
   1.   A 6. cikkben említett végrehajtási szabályok, valamint a kapcsolódó előírások és iránymutatások elfogadása a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja által felhatalmazási eljárás keretében hozott határozattal történik.
   2.   Az e határozattal összefüggő minden egyéb végrehajtási szabály, valamint a kapcsolódó informatikai biztonsági előírások és iránymutatások elfogadása a Bizottság informatikáért felelős tagja által felhatalmazási eljárás keretében hozott határozattal történik.
   3.   A fenti (1) és (2) bekezdésben említett végrehajtási szabályokat, előírásokat és irányelveket azok elfogadása előtt az információbiztonsági irányítóbizottságnak jóvá kell hagynia.
   14. cikk
   Betartási kötelezettség
   1.   Az informatikai biztonsági politikában és előírásokban foglalt rendelkezések betartása kötelező.
   2.   Az informatikai biztonsági politika és előírások be nem tartása a Szerződésekkel, a személyzeti szabályzattal és az alkalmazási feltételekkel összhangban fegyelmi eljárást, szerződéses szankciókat, illetve a nemzeti jogszabályok és előírások értelmében jogi lépéseket vonhat maga után.
   3.   Az Informatikai Főigazgatóságot az informatikai biztonsági politika alóli összes kivételről értesíteni kell.
   4.   Amennyiben az információbiztonsági irányítóbizottság úgy határoz, hogy a Bizottság valamely kommunikációs és információs rendszerét tartós, elfogadhatatlan kockázat fenyegeti, akkor az Informatikai Főigazgatóság a rendszerfelelőssel együttműködve kockázatcsökkentő intézkedéseket javasol az információbiztonsági irányítóbizottságnak elfogadásra. Ilyen intézkedés lehet egyebek mellett a fokozott megfigyelés és jelentés, a szolgáltatáskorlátozás és a kapcsolat bontása.
   5.   Az információbiztonsági irányítóbizottság szükség esetén előírhatja a jóváhagyott kockázatcsökkentő intézkedések végrehajtását. Az információbiztonsági irányítóbizottság ajánlhatja közigazgatási vizsgálat indítását a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság főigazgatójának. Az Informatikai Főigazgatóság minden olyan helyzetet jelent az információbiztonsági irányítóbizottságnak, amikor kockázatcsökkentő intézkedéseket írtak elő.
   Az e feladatokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   15. cikk
   Az informatikai biztonsági incidensek kezelése
   1.   Az Informatikai Főigazgatóság feladata, hogy a Bizottságon belül biztosítsa az informatikai biztonsági incidensekkel szembeni operatív válaszintézkedés képességét.
   2.   Az informatikai biztonsági incidensekkel szembeni válaszintézkedésekben közreműködő érdekelt félként a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság:

               a)

               jogosult betekinteni az incidensek nyilvántartásának kivonatába, kérésre pedig a teljes nyilvántartásba;

               b)

               részt vesz az informatikai biztonsági incidensekkel foglalkozó válságkezelő csoportokban és az informatikai biztonsági vészhelyzeti eljárásokban;

               c)

               ápolja a kapcsolatokat a bűnüldöző és a hírszerző szolgálatokkal;

               d)

               a kiberbiztonságra vonatkozó igazságügyi szakértői elemzést végez az (EU, Euratom) 2015/443 rendelet 11. cikke szerint;

               e)

               határoz arról, hogy szükséges-e hivatalos vizsgálatot indítani;

               f)

               tájékoztatja az Informatikai Főigazgatóságot a más kommunikációs és információs rendszereket esetlegesen veszélyeztető informatikai biztonsági incidensekről.

         3.   Az Informatikai Főigazgatóságnak és a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságnak rendszeresen egyeztetnie kell egymással információcsere és a biztonsági incidensek – különösen a hivatalos vizsgálatot igénylő informatikai biztonsági incidensek – kezelésének összehangolása céljából.
   4.   Az európai intézmények, szervek és hivatalok számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportjának (CERT-EU) incidensekkel kapcsolatos koordinációs szolgáltatásai szükség esetén igénybe vehetők az incidenskezelési eljárás támogatása és az ismeretek más, esetlegesen érintett uniós intézményekkel és hivatalokkal való megosztása érdekében.
   5.   Az informatikai biztonsági incidensekben érintett rendszerfelelősök feladatai a következők:

               a)

               minden jelentős, különösen az adatok titkosságának megsértésével járó informatikai biztonsági incidensről haladéktalanul értesítik szervezeti egységük vezetőjét, az Informatikai Főigazgatóságot, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságot, a helyi informatikai biztonsági tisztviselőt és adott esetben az adatbirtokost;

               b)

               az incidensek bejelentésével, a válaszintézkedésekkel és a helyreállítással összefüggésben együttműködnek az illetékes bizottsági hatóságokkal, és követik azok utasításait.

         6.   A felhasználóknak minden tényleges vagy feltételezett informatikai biztonsági incidenst a lehető leghamarabb jelenteniük kell az illetékes informatikai ügyfélszolgálatnak.
   7.   Az adatbirtokosoknak minden tényleges vagy feltételezett informatikai biztonsági incidenst a lehető leghamarabb jelenteniük kell az illetékes, informatikai biztonsági incidenseket elhárító csoportnak.
   8.   Az Informatikai Főigazgatóság feladata, hogy más közreműködő érdekeltek támogatásával kezelje a nem kiszervezett bizottsági kommunikációs és információs rendszerekkel összefüggésben felmerülő informatikai biztonsági incidenseket.
   9.   Az Informatikai Főigazgatóságnak az érintett bizottsági szervezeti egységeket, az illetékes helyi informatikai biztonsági tisztviselőket és adott esetben, a szükséges mértékig a CERT-EU-t kell tájékoztatnia az informatikai biztonsági incidensekről.
   10.   Az Informatikai Főigazgatóság rendszeresen jelentést készít az információbiztonsági irányítóbizottságnak a bizottsági kommunikációs és információs rendszereket érintő súlyos informatikai biztonsági incidensekről.
   11.   Az illetékes helyi informatikai biztonsági tisztviselőnek kérésre betekintést kell engedni a bizottsági szervezeti egység kommunikációs és információs rendszerét érintő informatikai biztonsági incidensekre vonatkozó nyilvántartásba.
   12.   Súlyos informatikai biztonsági incidens bekövetkeztekor az Informatikai Főigazgatóság a válsághelyzetek kezelése tekintetében kapcsolattartóként szolgálva összehangolja az informatikai biztonsági incidensekkel foglalkozó válságkezelő csoportok tevékenységeit.
   13.   Vészhelyzet esetén az Informatikai Főigazgatóság főigazgatója határozhat úgy, hogy informatikai biztonsági vészhelyzeti eljárást indít. Az Informatikai Főigazgatóságnak vészhelyzeti eljárásokat kell kidolgoznia, és jóváhagyás céljából az információbiztonsági irányítóbizottság elé terjesztenie.
   14.   Az Informatikai Főigazgatóságnak jelentést kell készítenie az információbiztonsági irányítóbizottság és az érintett bizottsági szervezeti egységek vezetői számára a vészhelyzeti eljárások végrehajtásáról.
   Az e feladatokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó eljárások részleteit végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
   4. FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   16. cikk
   Átláthatóság
   Ezt a határozatot az Európai Bizottság személyzetének és a határozat hatálya alá tartozó minden személynek a tudomására kell hozni, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
   17. cikk
   Más jogi aktusokkal való kapcsolat
   E határozat rendelkezései nem érintik az (EU, Euratom) 2015/443 határozatot, az (EU, Euratom) 2015/444 határozatot, a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet, az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7), a 2002/47/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (8), a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9) és az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozatot.
   18. cikk
   Hatályon kívül helyezés és átmeneti intézkedések
   A 2006. augusztus 16-i C(2006) 3602 határozat hatályát veszti.
   Amennyiben nem ellentétesek e határozat rendelkezéseivel, a C(2006) 3602 határozat 10. cikke alapján elfogadott végrehajtási szabályok és informatikai biztonsági előírások mindaddig hatályban maradnak, amíg az e határozat 13. cikke alapján elfogadandó végrehajtási szabályok és előírások a helyükbe nem lépnek. A C(2006) 3602 határozat 10. cikkére történő bármilyen hivatkozást e rendelet 13. cikkére történő hivatkozásként kell értelmezni.
   19. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. január 10-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

      (2)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 határozata a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

      (3)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

      (4)  A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete tartalmazza (Személyzeti Szabályzat) (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

      (5)  A Bizottság 2008. november 12-i határozata a Bizottság szolgálataihoz kirendelt nemzeti szakértőkre és szakmai továbbképzésen részt vevő nemzeti szakértőkre vonatkozó alkalmazási feltételekről (C(2008) 6866 final).

      (6)  A Bizottság 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról (az értesítés a SEC(1999) 802. számú dokumentummal történt) (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

      (8)  A Bizottság 2002. január 23-i 2002/47/EK, ESZAK, Euratom határozata eljárási szabályzatának módosításáról (az értesítés a C(2002)99. számú dokumentummal történt) (HL L 21., 2002.1.24., 23. o.).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).


title: 2014/46/EU: A Tanács határozata ( 2014. január 28. ) a Régiók Bizottsága három egyesült királysági póttagjának kinevezéséről

text:
               30.1.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 27/59

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. január 28.)
   a Régiók Bizottsága három egyesült királysági póttagjának kinevezéséről
   (2014/46/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az Egyesült Királyság kormányának javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Kathy POLLARD, Mary ROBINSON és Sharon TAYLOR hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává a következő személyeket nevezi ki:

               —

               Sherma BATSON, Councillor, Stevenage Borough Council

               —

               Gillian FORD, Councillor, London Borough of Havering

               —

               Kathy POLLARD, Councillor, Babergh District Council.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. január 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. STOURNARAS

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: A Tanács 2008/666/KKBP határozata ( 2008. július 24. ) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               13.8.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 217/23

         A TANÁCS 2008/666/KKBP HATÁROZATA
   (2008. július 24.)
   az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               Az említett együttes fellépés 13. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes rendelkezéseket a Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött megállapodásban kell meghatározni.

               (3)

               A Tanács 2004. december 13-án felhatalmazta az elnökséget, hogy az EU jövőbeli polgári válságkezelési műveletei esetén – amennyiben szükséges, a főtitkár/főképviselő támogatásával – harmadik államokkal tárgyalásokat kezdjen egy, az Európai Unió és valamely harmadik állam közötti, a harmadik államnak az Európai Unió polgári válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló megállapodásminta alapján történő megállapodás megkötése céljából. Ennek alapján az elnökség tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás megkötéséről.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről szóló megállapodás az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. HORTEFEUX

      (1)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.
    ---documentbreak---

               13.8.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 217/24

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió koszovói jogállamiság-misszójában, az EULEX KOSOVO-ban való részvételéről
   AZ EURÓPAI UNIÓ (EU)
   egyrészről, valamint
   A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG
   másrészről,
   a továbbiakban: a felek,
   FIGYELEMBE VÉVE:
   hogy az Európai Unió Tanácsa 2008. február 4-én elfogadta az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépést,
   hogy a Svájci Államszövetség felkérést kapott, hogy részt vegyen az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójában (EULEX KOSOVO),
   hogy a haderők létrehozása sikeresen befejeződött, valamint az EU polgári műveleti parancsnoka és a Polgári Válságkezelő Bizottság ajánlást tett a Svájci Államszövetségnek az EU által vezetett műveletben való részvételével kapcsolatos megállapodásra vonatkozóan,
   a Politikai és Biztonsági Bizottság 2008. április 22-i EULEX/2/2008 határozatát a Svájci Államszövetségnek az EU koszovói jogállamiság-missziójához (EULEX KOSOVO) való hozzájárulása elfogadásáról,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Részvétel a műveletben
   (1)   A Svájci Államszövetség e megállapodás rendelkezéseivel és bármely szükséges végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) (a továbbiakban: „EULEX KOSOVO”) szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP együttes fellépéshez, valamint bármely olyan együttes fellépéshez vagy határozathoz, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EULEX KOSOVO kiterjesztéséről határoz.
   (2)   A Svájci Államszövetségnek az EULEX KOSOVO-hoz történő hozzájárulása nem érinti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját.
   (3)   A Svájci Államszövetség biztosítja, hogy az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állománya a feladatát a következőkkel összhangban teljesíti:

               —

               az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés és az esetleges későbbi módosítások,

               —

               a műveleti terv,

               —

               végrehajtási intézkedések.

         (4)   A Svájci Államszövetség által az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állomány megbízatását kizárólag az EULEX KOSOVO érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.
   (5)   A Svájci Államszövetség időben tájékoztatja a polgári műveleti parancsnokot és az EULEX KOSOVO misszióvezetőjét (a továbbiakban: „misszióvezető”) az EULEX KOSOVO-hoz való hozzájárulásában bekövetkező bármely változásról.
   (6)   Az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állomány számára kötelező az orvosi vizsgálat és védőoltás, továbbá annak a Svájci Államszövetség egy illetékes hatósága által kiállított igazolással kell rendelkeznie arra vonatkozóan, hogy a megbízatás teljesítéséhez szükséges megfelelő egészségügyi állapotban van. Az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állománynak másolattal kell rendelkeznie ezen igazolásról.
   2. cikk
   A személyi állomány jogállása
   (1)   A Svájci Államszövetség által az EULEX KOSOVO-hoz kiküldött személyi állomány jogállására az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP együttes fellépés 10. cikkének (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően a misszió jogállására vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
   (2)   A főparancsnoksághoz vagy a Koszovón kívül található parancsnoki elemekhez kiküldött állomány jogállását a főparancsnokság, az érintett parancsnoki elemek és a Svájci Államszövetség közötti megállapodások határozzák meg.
   (3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett, a misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül – amennyiben van ilyen –, a Svájci Államszövetség joghatóságot gyakorol az EULEX KOSOVO műveletben részt vevő személyi állománya felett.
   (4)   A Svájci Államszövetség felel az EULEX KOSOVO-ban történő részvétellel kapcsolatos bármely, a saját személyi állományától érkező vagy a személyi állományával kapcsolatos követelés teljesítéséért. A Svájci Államszövetség felel az állománya bármely tagja ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban.
   (5)   A Svájci Államszövetség vállalja, hogy e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy az EULEX KOSOVO-ban részt vevő bármely állammal szembeni követeléséről lemond. A szóban forgó nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.
   (6)   Az Európai Unió tagállamai vállalják, hogy – a Svájci Államszövetségnek az EULEX KOSOVO-ban való részvétele vonatkozásában – e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesznek a követelésekről való lemondásukról. A szóban forgó nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.
   3. cikk
   Minősített információ
   (1)   A Svájci Államszövetség megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az EU minősített információ a 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban foglalt biztonsági szabályoknak megfelelő, valamint az illetékes hatóságok által – ideértve az EU misszióvezetőjét – kibocsátott iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljön.
   (2)   Amennyiben az EU és a Svájci Államszövetség között a minősített információk cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás jött létre, úgy a megállapodás rendelkezéseit az EULEX KOSOVO összefüggésében is alkalmazni kell.
   4. cikk
   A parancsnoki lánc
   (1)   Az EULEX KOSOVO-ban részt vevő személyi állomány minden tagja teljes mértékben saját nemzeti hatóságainak parancsnoksága alatt marad.
   (2)   A nemzeti hatóságok az operatív irányítást a polgári műveleti parancsnokra ruházzák át, aki stratégiai szinten gyakorolja a parancsnoklást és ellenőrzést.
   (3)   A misszióvezető vállalja a felelősséget a misszióért, és gyakorolja az EULEX KOSOVO feletti helyszíni parancsnoklást és ellenőrzést.
   (4)   A misszió vezetője gyakorolja a polgári műveleti parancsnok által kirendelt, a közreműködő államokból érkező személyi állomány, csoportok és egységek feletti parancsnoklást és ellenőrzést, valamint ellátja az EULEX KOSOVO rendelkezésére bocsátott eszközöket, forrásokat és információkat is érintő igazgatási és logisztikai feladatokat.
   (5)   Az e megállapodás 1. cikke (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban a Svájci Államszövetség a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamai.
   (6)   A misszióvezető felel az EULEX KOSOVO személyzetét érintő fegyelmi kérdésekben. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az érintett nemzeti hatóság indítja meg.
   (7)   A Svájci Államszövetség az EULEX KOSOVO-ban részt vevő nemzeti kontingensének képviseletére nemzeti kontingensvezetőt nevez ki. A nemzeti kontingensvezető jelentést tesz az EULEX KOSOVO misszióvezetőjének a nemzeti ügyekről, továbbá felel az állomány napi szintű fegyelméért.
   (8)   A művelet befejezésére vonatkozó határozatot az Európai Unió a Svájci Államszövetséggel folytatott konzultációt követően hozzák meg, amennyiben a Svájci Államszövetség a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az EULEX KOSOVO-hoz.
   5. cikk
   Pénzügyi szempontok
   (1)   A Svájci Államszövetség visel minden, a műveletben való részvételével kapcsolatos költséget, azon költségek kivételével, amelyek – a művelet működési költségvetésében meghatározottaknak megfelelően – közös finanszírozás alá tartoznak.
   (2)   A művelet végrehajtásának helyszínén a helyi lakosság tagjai vagy a jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén, a Svájci Államszövetség – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet a megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett, a misszió jogállására vonatkozó megállapodásban – amennyiben van ilyen – meghatározott feltételek szerint.
   6. cikk
   A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések
   Az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodás az Európai Unió Tanácsának főtitkára/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője és a Svájci Államszövetség megfelelő hatóságai között jön létre.
   7. cikk
   Szerződésszegés
   Amennyiben valamelyik fél nem teljesíti az előző cikkekben meghatározott kötelességeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónapos határidővel felmondhatja.
   8. cikk
   A jogviták rendezése
   Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek egymás között diplomáciai úton rendezik.
   9. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amely során a felek kölcsönösen értesítették egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.
   (2)   Ezt a megállapodást az aláírása napjától kezdve ideiglenesen alkalmazni kell.
   (3)   Ez a megállapodás addig marad hatályban, ameddig a Svájci Államszövetség hozzájárul a művelethez.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 29-én.

            az Európai Unió részéről

            a Svájci Államszövetség részéről

   MELLÉKLET
   NYILATKOZATOK
   Az EU tagállamainak nyilatkozata
   Az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló, 2008/124/KKBP uniós együttes fellépést alkalmazó uniós tagállamok – a belső jogrendjük által megengedett mértékben – lehetőség szerint igyekeznek lemondani a Svájci Államszövetséggel szemben – saját állományuk tagjának sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EULEX KOSOVO által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követeléseikről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget a Svájci Államszövetség személyi állományának valamely tagja az EULEX KOSOVO-val kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy bármely, a Svájci Államszövetség tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EULEX KOSOVO személyi állománya Svájci Államszövetségből származó, ezen eszközt használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.
   A Svájci Államszövetség nyilatkozata
   Az Európai Uniónak a 2008/124/KKBP uniós együttes fellépés által létrehozott koszovói jogállamiság-missziójában (EULEX KOSOVO) részt vevő Svájci Államszövetség – a belső jogrendje által megengedett mértékben – lehetőség szerint igyekszik lemondani az EULEX KOSOVO-ban részt vevő bármely más állammal szemben – állománya tagjainak sérülése, halála vagy a saját tulajdonát képező és az EULEX KOSOVO által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követeléseiről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget a személyi állomány valamely tagja az EULEX KOSOVO-val kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy az EULEX KOSOVO-ban részt vevő államok tulajdonában lévő eszközök használata okozta, amennyiben az eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EULEX KOSOVO személyi állománya ezen eszközöket használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.


title: A Tanács (EU) 2015/904 határozata (2014. december 17.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               13.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 148/1

         A TANÁCS (EU) 2015/904 HATÁROZATA
   (2014. december 17.)
   az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) és (7) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. június 18-án felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvről (1) (a továbbiakban: a jegyzőkönyv).

               (2)

               E tárgyalások lezárultak.

               (3)

               A jegyzőkönyv célja, hogy meghatározza mindazokat a pénzügyi és technikai szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság részt vegyen bizonyos uniós programokban. A jegyzőkönyv által létrehozott horizontális keret a gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködésre vonatkozó olyan intézkedés, amely lehetővé teszi az Unió által a különböző uniós programok keretében biztosított – különösen pénzügyi – támogatáshoz való hozzájutást. Ez a keret csak azokra az uniós programokra vonatkozik, amelyek tekintetében az azokat létrehozó jogalkotási aktusok rendelkeznek az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság részvételének lehetőségéről. Ezért a jegyzőkönyv aláírása és ideiglenes alkalmazása nem jár a programok által érintett különböző ágazati szakpolitikákra vonatkozó hatáskörök gyakorlásával; e hatásköröket a programok létrehozásakor gyakorolják.

               (4)

               A jegyzőkönyvet az Unió nevében alá kell írni, és a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve az említett jegyzőkönyv megkötését.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A jegyzőkönyvet aláírásának napjától (2) a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.
   4. cikk
   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében meghatározza az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak az egyes meghatározott uniós programokban való részvételére alkalmazandó szabályokat és feltételeket, különösen a folyósítandó pénzügyi hozzájárulást. A Bizottság tájékoztja a Tanács érintett munkacsoportját.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. L. GALLETTI

      (1)  HL L 265., 2005.10.10., 2. o.

      (2)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a jegyzőkönyv aláírása napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.


title: 2009/237/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai GNSS Felügyeleti Hatóság 2006-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/262

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2008. április 22.)
   az Európai GNSS Felügyeleti Hatóság 2006-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2009/237/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai GNSS Felügyeleti Hatóság 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai GNSS Felügyeleti Hatóság 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hatóság válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2008. február 12-i ajánlására (5843/2008 – C6 0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az európai műholdas rádiónavigációs programok kezelési struktúráinak létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 12. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0127/2008),

               1.

               megadja a mentesítést az Európai GNSS Felügyeleti Hatóság ügyvezető igazgatója számára a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban fejti ki;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai GPSS Felügyeleti Hatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 38. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 72. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/263

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2008. április 22.)
   az Európai GNSS Felügyeleti Hatóság 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai GNSS Felügyeleti Hatóság 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai GNSS Felügyeleti Hatóság 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hatóság válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2008. február 12-i ajánlására (5843/2008 – C6 0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az európai műholdas rádiónavigációs programok kezelési struktúráinak létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 12. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0127/2008),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel a Hatóság 2006-ban kezdte meg működését, és a szükséges pénzügyi rendszerek bevezetését követően a Hatóság 2006 szeptemberében átvette a pénzügyi műveleteire vonatkozó felelősséget a Bizottságtól;

         Általános észrevételek, amelyek az uniós ügynökségek horizontális kérdéseivel kapcsolatosak, és ezáltal minden egyes ügynökség mentesítési eljárása szempontjából jelentőséggel bírnak

               1.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött 24 ügynökség és egyéb kapcsolódó szerv költségvetése 2006-ban összesen 1 080,5 millió EUR-t tett ki (közülük 271 millió EUR-val a legnagyobb az Európai Újjáépítési Ügynökség, 5 millió EUR-val pedig a legkisebb az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) költségvetése volt);

               2.

               rámutat arra, hogy a pénzügyi ellenőrzés és mentesítés hatálya alá tartozó külső uniós szervek köre jelenleg nemcsak a hagyományos szabályozó ügynökségeket öleli fel, hanem az egyes konkrét programok megvalósítása érdekében felállított végrehajtó ügynökségeket is, és a közeljövőben a köz- és magánszféra partnersége keretében létrehozott közös vállalkozásokra (közös technológiai kezdeményezések) is ki fog terjedni;

               3.

               a Parlament vonatkozásában megállapítja, hogy a mentesítési eljárás hatálya alá tartozó ügynökségek száma az alábbiak szerint alakult: 2000-es költségvetési év: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 szabályozó ügynökség és 2 végrehajtó ügynökség (a Számvevőszék által ellenőrzött, ugyanakkor belső mentesítési eljárás alá tartozó két ügynökségen kívül);

               4.

               ezért arra a következtetésre jut, hogy az ügynökségek/kapcsolódó szervek költségvetésének méretéhez viszonyítva az ellenőrző/mentesítési eljárás nehézkessé és aránytalanná vált; utasítja illetékes bizottságát, hogy végezze el az ügynökségek és kapcsolódó szervek mentesítési eljárásának széles körű felülvizsgálatát egy egyszerűbb és racionálisabb megközelítés kialakítása érdekében, az elkövetkező években egyedi mentesítési jelentést igénylő szervek egyre növekvő számára tekintettel;

         Alapvető megfontolások

               5.

               kéri a Bizottságot, hogy új ügynökségek létrehozása előtt vagy már meglévők átalakítása során adjon világos magyarázatot az alábbi elemekre vonatkozóan: az ügynökség típusa, célkitűzései, belső irányítási struktúrája, termékei, szolgáltatásai, főbb eljárásai, célcsoportja, megrendelői és érdekelt felei, hivatalos kapcsolatai külső szereplőkkel, költségvetési felelőssége, pénzügyi tervezése, valamint személyzeti politikája;

               6.

               kéri, hogy minden ügynökséget a közte és a felelős főigazgatóság között kialakított éves teljesítmény-megállapodás vezéreljen, amelynek tartalmaznia kell a következő év fő célkitűzéseit, a pénzügyi keretet és a teljesítmény mérésére szolgáló egyértelmű mutatókat;

               7.

               kéri, hogy az ügynökségek teljesítményét rendszeresen (és ad hoc jelleggel) ellenőrizze a Számvevőszék vagy más független könyvvizsgáló; úgy véli, hogy ennek nem szabadna csupán a pénzügyi irányítás és a közpénzek helyes felhasználásának hagyományos elemeire korlátozódnia, hanem az irányítás hatékonyságára és eredményességére is ki kellene terjednie, és az egyes ügynökségek pénzügyi irányítására vonatkozó minősítést is tartalmaznia kellene;

               8.

               álláspontja szerint azon ügynökségek esetében, amelyek folyamatosan túlbecsülik költségvetési szükségleteiket, a be nem töltött álláshelyek alapján technikai csökkentést kell végrehajtani; úgy véli, hogy hosszú távon ez az ügynökségek célhoz kötött bevételeinek csökkenését és ezáltal alacsonyabb igazgatási költségeket eredményez majd;

               9.

               megjegyzi, hogy súlyos problémát jelent, hogy számos ügynökséget bírálnak a közbeszerzési szabályok, a költségvetési rendelet, a személyzeti szabályzat stb. betartásának hiánya miatt; úgy véli, hogy ennek fő oka az, hogy a legtöbb szabályzatot és a költségvetési rendeletet nagyobb intézményekre szabták, valamint hogy a legtöbb kisebb ügynökség nem rendelkezik a szabályozási követelmények betartásához szükséges kritikus tömeggel; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy próbáljon gyors megoldást találni a hatékonyság növelésére azáltal, hogy a kritikus tömeg biztosítása céljából összevonja több ügynökség igazgatási funkcióit (figyelembe véve az ügynökségekre és költségvetési függetlenségükre vonatkozó alapvető szabályozás szükségszerű megváltoztatását), vagy sürgősen dolgozzon ki az ügynökségekre vonatkozó olyan speciális szabályokat (különösen végrehajtási szabályokat), amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az ügynökségek teljes mértékben meg tudjanak felelni a szabályozásoknak;

               10.

               ragaszkodik ahhoz, hogy az előzetes költségvetési tervezet megalkotásakor a Bizottság vegye figyelembe a költségvetés egyes ügynökségek általi, előző években történő végrehajtásának eredményeit, különös tekintettel az n-1. évre, és az adott ügynökség kérésének megfelelően vizsgálja felül a költségvetést; felkéri illetékes bizottságát e felülvizsgálat tiszteletben tartására, illetve arra, hogy – amennyiben a Bizottság ezt nem teszi meg – saját maga vizsgálja felül és tegye reálisabbá a kérdéses költségvetést, az adott ügynökség abszorpciós és végrehajtási kapacitásának megfelelően;

               11.

               emlékeztet a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy bármely ügynökség hozzáadott értékéről szóló negatív értékelés esetén tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának átalakítására vagy az ügynökség bezárására; megjegyzi, hogy a Bizottság 2007-ben egyetlen értékelést sem végzett; ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítési határozatot megelőzően a Bizottság legalább öt ilyen értékelést mutasson be, kezdve a legrégebbi ügynökségekkel;

               12.

               úgy véli, hogy a Számvevőszék ajánlásait haladéktalanul végre kell hajtani, és az ügynökségek részére kifizetett támogatásokat összhangba kell hozni azok valós készpénzszükségleteivel; úgy gondolja továbbá, hogy az általános költségvetési rendelet módosításait bele kell foglalni az ügynökségekre vonatkozó költségvetési keretrendeletbe és az ügynökségek külön pénzügyi szabályzataiba;

         Az adatok közlése

               13.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek között nincsen egységes megközelítés a kérdéses pénzügyi évben végzett tevékenységek ismertetésére, a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló elszámolásokra és jelentésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy a megbízhatósági nyilatkozatot az ügynökség igazgatójának kell-e megfogalmaznia; megállapítja, hogy nem minden ügynökség tesz egyértelmű különbséget a) az ügynökség tevékenységének a nyilvánosság előtti bemutatása és b) a költségvetés teljesítéséről és pénzgazdálkodásáról szóló technikai jelentés között;

               14.

               megjegyzi, hogy míg a Bizottság állandó iránymutatásai a tevékenységi jelentések elkészítésére vonatkozóan nem írják elő kifejezetten, hogy az ügynökségek igazoló nyilatkozatot készítsenek, mégis számos igazgató így tett 2006-ban, s egy esetben ez lényeges fenntartást tartalmazott;

               15.

               emlékeztet 2005. április 12-i állásfoglalására (6), amelyben felkéri az ügynökségek igazgatóit, hogy a jövőben a pénzügyi és igazgatási adatokkal együtt benyújtott éves tevékenységi jelentésükhöz csatoljanak a Bizottság főigazgatói által aláírthoz hasonló, tevékenységük jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatot;

               16.

               kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa az ügynökségekre vonatkozó állandó iránymutatásokat;

               17.

               emellett javasolja a Bizottságnak, hogy az ügynökségekkel közösen dolgozzon ki egy valamennyi ügynökségre és kapcsolódó szervezetre alkalmazható harmonizált modellt, amely határozott különbséget tesz az alábbiak között:

                           —

                           a szervezet működéséről, tevékenységéről és eredményeiről beszámoló, széles olvasóközönségnek szánt éves jelentés,

                           —

                           pénzügyi kimutatás és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés,

                           —

                           a Bizottság főigazgatói által készített tevékenységi jelentésekhez hasonló tevékenységi jelentés,

                           —

                           a szervezet igazgatója által aláírt igazoló nyilatkozat bármely egyéb fenntartással vagy megjegyzéssel együtt, amelyekre szükségesnek tartja felhívni a mentesítő hatóság figyelmét;

         A Számvevőszék általános megállapításai

               18.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását (éves jelentés 10.29. bekezdése (7)), miszerint a Bizottság által a Közösség költségvetéséből finanszírozott támogatások kifizetése nem az ügynökségek készpénzszükségleteinek kellően megalapozott felbecslésén alapul, és az előző évről áthozott összegekkel együtt ez jelentős készpénzállomány fenntartásához vezet; tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék javaslatát, hogy az ügynökségek részére kifizetett támogatások legyenek összhangban azok valós készpénzszükségleteivel;

               19.

               megjegyzi, hogy 2006 végére még 14 ügynökségnek kell bevezetnie az ABAC számviteli rendszert (éves jelentés, a 10.31. bekezdés lábjegyzete);

               20.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését (éves jelentés 1.25. bekezdése) a ki nem vett szabadságokra egyes ügynökségeknél elhatárolt kiadásokra vonatkozóan; rámutat, hogy a Számvevőszék három ügynökség (Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP), CEPOL és Európai Vasúti Ügynökség) esetében a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában fenntartásokat fogalmazott meg (2005-ben: CEDEFOP, Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság, Európai Újjáépítési Ügynökség);

         Belső ellenőrzés

               21.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 185. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság belső ellenőre egyben az uniós költségvetés terhére támogatásban részesülő szabályozó ügynökségek belső ellenőre is; rámutat arra, hogy a belső ellenőr minden egyes ügynökség igazgatói testületének és igazgatójának jelentést készít;

               22.

               felhívja a figyelmet a belső ellenőr 2006-os éves tevékenységi jelentésében megfogalmazott alábbi fenntartásra:
               „A Bizottság belső ellenőre a személyi erőforrások hiánya miatt nincs abban a helyzetben, hogy kellő mértékben megfeleljen a költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott, a közösségi szervek belső ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeinek”;

               23.

               tudomásul veszi ugyanakkor a Számvevőszék 2006-os tevékenységi jelentésében tett megjegyzését, miszerint 2007-től a Bizottság által a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) számára biztosított további személyi erőforrásokkal valamennyi működő szabályozó ügynökséget évente belső ellenőrzés alá fogják vetni;

               24.

               tudomásul veszi a költségvetési rendelet 185. cikke alapján az IAS általi ellenőrzésre kötelezett szabályozó és végrehajtó ügynökségek, valamint közös vállalkozások egyre növekvő számát; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az illetékes parlamenti bizottságot arról, hogy az IAS rendelkezésére álló személyi erőforrások elegendőek lesznek-e valamennyi ilyen szervezet éves ellenőrzésének lefolytatására az elkövetkező években;

               25.

               megjegyzi, hogy a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikkének (5) bekezdése alapján valamennyi ügynökségnek minden évben el kell küldenie a mentesítésért felelős hatóságnak és a Bizottságnak az igazgató által összeállított jelentést, amely összefoglalja a belső ellenőr által végzett belső ellenőrzések számát és típusát, a javasolt ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket; kéri az ügynökségeket, hogy jelezzék, ez megtörtént-e, és ha igen, milyen formában;

               26.

               a belső ellenőrzési képességekre vonatkozóan és különösen a kisebb ügynökségek tekintetében tudomásul veszi a belső ellenőr által a Parlament illetékes bizottsága előtt 2006. szeptember 14-én tett javaslatot arra vonatkozóan, hogy a kisebb ügynökségek számára engedélyezni kellene a belső ellenőri szolgáltatások magánszektorból történő igénybevételét;

         Az ügynökségek értékelése

               27.

               emlékeztet az ECOFIN Költségvetési Tanács 2007. július 13-i ülését megelőző egyeztetés során a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott közös nyilatkozatra (8), amelyben kérik i. a Bizottság által értékelni kívánt ügynökségek és ii. a már értékelt ügynökségek jegyzékét, továbbá a főbb megállapítások összefoglalását;

         Fegyelmi eljárások

               28.

               megjegyzi, hogy méretüknél fogva az egyes ügynökségek számára nehézséget jelent megfelelő besorolási fokozatú munkatársakból álló eseti fegyelmi tanácsokat létrehozni, és hogy a Bizottság IDOC irodájának (Vizsgálati és Fegyelmi Iroda) hatásköre nem terjed ki az ügynökségekre; felhívja az ügynökségeket, hogy fontolják meg egy több ügynökséget átfogó fegyelmi tanács felállítását;

         Az intézményközi megállapodás tervezete

               29.

               emlékeztet a Bizottság által benyújtott, az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetre (COM(2005) 59), amely az európai szabályozási ügynökségek létrehozására, felépítésére, működésére, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó horizontális keret kialakítására irányult; megjegyzi, hogy a tervezet hasznos kezdeményezés az ügynökségek létrehozásának és működtetésének ésszerűsítése irányában; rámutat a Bizottság 2006-os összefoglaló jelentésében foglalt megállapításra (COM(2007) 274, 3.1. bekezdés), amely szerint annak ellenére, hogy a tervezet közzétételét követően elakadtak a tárgyalások, a lényegi kérdésekről folytatott vitát 2006 végén újra kezdte a Tanács; sajnálatát fejezi ki, hogy az elfogadás irányában nem lehetett további előrelépést tenni;

               30.

               ezért üdvözli a Bizottság arra tett kötelezettségvállalását, hogy 2008 folyamán közleményt terjeszt elő a szabályozási ügynökségek jövőjéről;

         Önfinanszírozó ügynökségek

               31.

               emlékeztet arra, hogy a két önfinanszírozó ügynökség esetében az igazgatótanács adja meg az igazgató számára a mentesítést; megjegyzi, hogy mindkét ügynökség jelentős felhalmozódott tartalékokkal rendelkezik az előző évekből átvitt, díjakból származó bevételeknek köszönhetően:

                           —

                           Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek: 281 millió EUR (9),

                           —

                           Közösségi Növényfajta-hivatal – pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek: 18 millió EUR (10);

         Egyedi észrevételek

               32.

               tudomásul veszi a Számvevőszék 2006-os jelentésében megfogalmazott megállapítást, amely szerint egy 80 tranzakcióból álló reprezentatív minta ellenőrzése során olyan hiányosságokra derült fény az irányítási és ellenőrzési rendszerek működésében, mint például tranzakciók megkezdése a szükséges felhatalmazás nélkül, vagy jogi kötelezettség vállalása előzetes költségvetési kötelezettségvállalás nélkül, ami ellentétes a költségvetési rendelet előírásaival;

               33.

               megjegyzi, hogy 2007. január 1-től a Galileo program fejlesztési szakasza során létrehozott vagy kifejlesztett összes tárgyi és nem tárgyi eszköz a Hatóság tulajdonát képezi;

               34.

               emlékeztet arra, hogy a Galileo közös vállalkozás tevékenységeinek a Hatóság számára történő átadása 2006 decemberében kezdődött meg 70 millió EUR, valamint az FP6-, a Meda-, az EGNOS- és egyéb szerződésekkel kapcsolatos jogok és kötelezettségek átruházásával; ezért annak ellenére, hogy a Hatóság számára nyújtott közösségi támogatás és egyéb bevételek 2006-ban éppen meghaladták a 7 millió EUR-t, 2006 végére a Hatóság eszközeinek összértéke 76,6 millió EUR-t tett ki;

               35.

               rámutat arra, hogy ezenfelül – a Hatóság válaszai szerint – 2007 során a GNSS és a közös vállalkozás három tagja (az Európai Űrügynökség, a Kínai Nemzeti Távérzékelési Központ és a MATIMOP nevű izraeli kutatási és fejlesztési ipari központ) közötti megegyezést követően a Hatóság egy 65 millió EUR-s további összeg 97 %-át is megkapta; tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását, mely szerint ez az összeg nem tartalmazza a Galileo közös vállalkozás felszámolásából származó pénzeszközök egyenlegét, amit a Hatóság csak a felszámolási eljárás befejezése után kap meg;

               36.

               a Tanács 2007. december 3-i ülését követően elfogadott következtetéseiből úgy értelmezi, hogy a GNSS programok 2007–2013-as időszakra vonatkozó becsült költségei 3,4 milliárd EUR-t tesznek ki, és hogy a projektet közpénzekből fogják finanszírozni;

               37.

               ezért arra a következtetésre jut, hogy a Hatóság – habár EU-s ügynökség – a Galileo eszközeinek tulajdonosaként olyan szerepet kap, ami nem hasonlítható semelyik másik szabályozó hatóságéhoz, és hogy a mérlegében szereplő jelentős összegek folytán a jövőben különösen alapos átvizsgálásra lesz szükség az EU kiadásainak felügyeletéért felelős szervek részéről;

               38.

               tudomásul veszi, hogy a Galileo közös vállalkozás felszámolásáról a Számvevőszék 2008 folyamán különjelentést fog készíteni.

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 38. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 72. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  Az ügynökségekkel kapcsolatos összes állásfoglalás itt található: HL L 196., 2005.7.27.

      (7)  HL C 273., 2007.11.15., 1. o.

      (8)  DS 605/1/07 Rev 1. tanácsi dokumentum.

      (9)  Forrás: Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 141. o.).

      (10)  Forrás: Jelentés a Közösségi Növényfajta Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 135. o.).


title: A Tanács határozata (2000. november 7.) a Rajna védelméről szóló egyezmény Közösség részéről való megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0706

Hivatalos Lap L 289 , 16/11/2000 o. 0030 - 0030

		A Tanács határozata(2000. november 7.)a Rajna védelméről szóló egyezmény Közösség részéről való megkötéséről(2000/706/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatára, valamint 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel:(1) A 77/586/EGK határozattal [2] a Közösség megkötötte a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló egyezményt, valamint az 1963. április 29-én Bernben aláírt, a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló megállapodás kiegészítő megállapodását.(2) A Rajna szennyeződés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottság koordinációs csoportjának 25. ülésén a Rajna-parti államok szükségesnek látták egy új egyezmény létrehozását a Rajna védelmére, valamint e cél érdekében a tárgyalások megkezdését.(3) Az Európai Bizottság, a Közösséget nevében eljárva, a Tanács által meghatározott tárgyalási irányelveket figyelembe véve részt vett a tárgyalásokon, amelyek 1998 januárjában fejeződtek be.(4) E tárgyalások eredményének figyelembevételével a Tanács 1999 márciusában úgy határozott, hogy a Közösség az egyezmény későbbi megkötésének függvényében aláírja a Rajna védelméről szóló új egyezményt, és engedélyezte annak aláírását a Közösség nevében. A Rajna védelméről szóló új egyezményt 1999. április 12-én írták alá Bernben (Svájc),A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Rajna védelméről szóló egyezményt a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.Az egyezmény szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jóváhagyó okiratnak a Svájci Államszövetség kormányánál az egyezmény 17. cikkével összhangban való letétbehelyezésére felhatalmazott személy(eke)t.Kelt Brüsszelben, 2000. november 7-én.a Tanács részérőlaz elnökD. Voynet[1] 2000. május 17-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL L 240., 1977.9.19., 35. o.--------------------------------------------------