title: A Tanács (EU) 2015/1987 határozata (2015. október 5.) az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

text:
               6.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 290/1

         A TANÁCS (EU) 2015/1987 HATÁROZATA
   (2015. október 5.)
   az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és a 218. cikke (7) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               2008. március 17-én a Tanács a 241/2008/EK rendelettel (1) jóváhagyta az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötését.

               (2)

               Az Unió és a Bissau-guineai Köztársaság tárgyalásokat folytatott egymással egy új jegyzőkönyvről (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amely a halászat tekintetében a Bissau-guineai Köztársaság felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít az uniós hajóknak.

               (3)

               A jegyzőkönyvet 2014. november 24-én a 2014/782/EU határozattal (2) összhangban aláírták és az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazzák.

               (4)

               A megállapodás létrehozott egy vegyes bizottságot, amelynek feladata a megállapodás alkalmazásának nyomon követése. Ezen túlmenően a vegyes bizottság a jegyzőkönyvvel összhangban a jegyzőkönyvre vonatkozóan módosításokat hagyhat jóvá. Ezen módosítások jóváhagyásának elősegítése érdekében a Bizottságot helyénvaló felhatalmazni arra, hogy meghatározott feltételek mellett a szóban forgó módosításokat egyszerűsített eljárás keretében hagyja jóvá.

               (5)

               A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvet a Tanács az Unió nevében jóváhagyja (3).
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 19. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (4).
   3. cikk
   A mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően és az ott szereplő feltételek mellett a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében jóváhagyja a jegyzőkönyvnek a vegyes bizottságban elfogadott módosításait.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 5-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. SCHMIT

      (1)  A Tanács 241/2008/EK rendelete (2008. március 17.) az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről (HL L 75., 2008.3.18., 49. o.).

      (2)  HL L 328., 2014.11.13., 1. o.

      (3)  A jegyzőkönyvet az aláírásról szóló határozattal együtt hirdették ki: HL L 328., 2014.11.13., 3. o.

      (4)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      MELLÉKLET

         Az Unió álláspontjának a vegyes bizottságban történő kialakítására vonatkozó felhatalmazás hatálya és az ezen álláspont kialakítására vonatkozó eljárás

                  1.

                  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat folytasson a Bissau-guineai Köztársasággal és – adott esetben – e melléklet 3. pontjának megfelelően megállapodjon a jegyzőkönyvnek a következő kérdések tekintetében történő módosításáról:

                              a)

                              a halászati lehetőségek és a pénzügyi hozzájárulás kiigazítása a jegyzőkönyv 6. és 7. cikkének megfelelően;

                              b)

                              az ágazati támogatás szabályaira vonatkozó határozat meghozatala a jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően;

                              c)

                              a vegyes bizottság hatáskörébe tartozó technikai előírások és eljárások a jegyzőkönyv mellékletének megfelelően.

                  2.

                  A halászati partnerségi megállapodás keretében létrehozott vegyes bizottságban az Unió:

                              a)

                              a közös halászati politika keretében kitűzött célkitűzésekkel összhangban lép fel;

                              b)

                              követi a közös halászati politika külpolitikai vetületére vonatkozó közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetéseket;

                              c)

                              olyan álláspontokat mozdít elő, amelyek összeegyeztethetők a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó szabályokkal.

                  3.

                  Amikor a vegyes bizottság ülésének napirendjén egy, a jegyzőkönyvnek az 1. pontban említett módosításait érintő határozat elfogadása szerepel, minden szükséges lépést meg kell tenni annak érdekében, hogy az Unió nevében kifejtett álláspont figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legfrissebb statisztikai, biológiai és egyéb idevágó információkat.
                  Ebből a célból, ezen információk alapján a Bizottság szolgálatai – elegendő idővel a vegyes bizottság adott ülése előtt – megküldik az Unió javasolt álláspontjának konkrét részleteit rögzítő dokumentumot a Tanácsnak vagy a Tanács előkészítő szerveinek, vizsgálat és jóváhagyás céljából.
                  Az 1. pont a) alpontjában említett kérdések tekintetében a tervezett uniós álláspontnak a Tanács által történő jóváhagyásához minősített szavazati többség szükséges. A többi esetben az előkészítő dokumentumban megfogalmazott uniós álláspontot elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ellen a tagállamok blokkoló kisebbséget kitevő számban kifogást emelnek a Tanács előkészítő szervének valamely ülésén vagy – amennyiben ez hamarabb következik be – az előkészítő dokumentum kézhezvételétől számított húsz napon belül. Kifogás esetén az ügyet a Tanács elé kell terjeszteni.
                  Amennyiben a későbbi, többek között a konferencia helyszínén sorra kerülő ülések során nem sikerül az új elemeket figyelembe vevő uniós álláspontot kialakítani, a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                  4.

                  A Bizottság felkérést kap arra, hogy – kellő időben – tegye meg a vegyes bizottság határozata nyomán szükségessé váló lépéseket, adott esetben beleértve a vonatkozó határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését, valamint a szóban forgó határozat végrehajtásához szükséges bármely javaslat benyújtását.


title: A Tanács 2012/315/KKBP határozata ( 2011. december 19. ) az Európai Unió és Új-Zéland közötti, Új-Zélandnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről

text:
               21.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/1

         A TANÁCS 2012/315/KKBP HATÁROZATA
   (2011. december 19.)
   az Európai Unió és Új-Zéland közötti, Új-Zélandnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (5) és (6) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A harmadik államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen jövőbeli lehetséges részvétel kereteit megállapító megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

               (2)

               Azt követően, hogy a Tanács 2010. április 26-án a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot fogadott el, a főképviselő tárgyalásokat folytatott egy, az Európai Unió és Új-Zéland között kötendő megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás), amely meghatározza a keretet Új-Zélandnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételéhez.

               (3)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1.cikk
   Az Európai Unió és Új-Zéland közötti, Új-Zélandnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2.cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió számára kötelezettséget keletkeztető aláírására jogosult személy(eke)t.
   3.cikk
   A megállapodás 16. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg.
   4.cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. KOROLEC

    ---documentbreak---

               21.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/1

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és Új-Zéland között Új-Zélandnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ (EU)
   egyrészről, és
   ÚJ-ZÉLAND
   másrészről,
   a továbbiakban: a Felek,
   MIVEL:

               (1)

               Az Európai Unió úgy határozhat, hogy fellép a válságkezelés területén.

               (2)

               Az Európai Unió határoz arról, hogy harmadik országokat felkér-e egy adott uniós válságkezelési műveletben való részvételre. Új-Zéland elfogadhatja az Európai Unió felkérését, és felajánlhatja hozzájárulását. Ebben az esetben az Európai Unió határoz az Új-Zéland által felajánlott hozzájárulás elfogadásáról.

               (3)

               Új-Zélandnak az uniós válságkezelési műveletekben való részvételére vonatkozó feltételeket a lehetséges jövőbeli részvétel kereteit meghatározó megállapodásban, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell megállapítani.

               (4)

               Egy ilyen megállapodás nem sértheti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját, és nem érintheti az Új-Zéland által egy adott uniós válságkezelési műveletben való részvételére vonatkozóan hozott határozatok eseti jellegét.

               (5)

               Egy ilyen megállapodás kizárólag a jövőbeli uniós válságkezelési műveletekre vonatkozhat, és nem érintheti Új-Zélandnak a már megindított uniós válságkezelési műveletekben való részvételét szabályozó megállapodásokat,

         A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   SZAKASZ

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   A részvételre vonatkozó döntések
   (1)   Az Európai Unió arra vonatkozó határozatát követően, hogy felkéri Új-Zélandot egy uniós válságkezelési műveletben való részvételre, valamint azt követően, hogy Új-Zéland úgy határoz, hogy abban részt vesz, Új-Zéland tájékoztatja az Európai Uniót a felajánlott hozzájárulásáról.
   (2)   Az Európai Unió korai időpontban értesíti Új-Zélandot a művelet közös költségeihez való várható hozzájárulásról annak érdekében, hogy segítséget nyújtson Új-Zéland számára a felajánlása meghatározásához.
   (3)   Az Európai Unió Új-Zélanddal konzultálva értékeli Új-Zéland tervezett hozzájárulását.
   (4)   Az Európai Unió kellő időben, írásban közli Új-Zélanddal az értékelés eredményét annak érdekében, hogy e megállapodás rendelkezéseivel összhangban biztosítsa Új-Zéland részvételét.
   2. cikk
   Keretrendszer
   (1)   Új-Zéland e megállapodás rendelkezéseivel és bármely előírt végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik ahhoz a tanácsi határozathoz, amellyel az Európai Unió Tanácsa határoz arról, hogy az EU végrehajtja a válságkezelési műveletet, valamint bármely egyéb olyan határozathoz, amellyel az Európai Unió Tanácsa az uniós válságkezelési művelet meghosszabbításáról határoz.
   (2)   Új-Zéland valamely uniós válságkezelési műveletben való részvétele nem sérti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját.
   (3)   Az (1) bekezdés nem sérti Új-Zéland azon jogát, hogy visszalépjen egy adott uniós válságkezelési műveletben való részvételtől abban az esetben, ha nem ért egyet az említett bekezdés szerinti határozattal.
   3. cikk
   Az állomány és a haderők jogállása
   (1)   Az Új-Zéland által valamely uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány és/vagy valamely uniós katonai válságkezelési művelethez biztosított haderők jogállására az Európai Unió és a művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok) között megkötött, a haderők/a misszió jogállásáról szóló megállapodást kell alkalmazni, amennyiben van ilyen megállapodás.
   (2)   Az uniós válságkezelési művelet helyszínéül szolgáló állam(ok) területén kívül található parancsnokságokhoz vagy parancsnoki alakulatokhoz biztosított állomány jogállására az érintett parancsnokság vagy parancsnoki alakulat és Új-Zéland közötti megállapodásokat kell alkalmazni.
   (3)   Azokban az esetekben, amikor az új-zélandi haderők valamely európai uniós tagállam hajóján vagy légi járművén hajtanak végre műveletet, az érintett uniós tagállam gyakorol joghatóságot saját törvényeinek és eljárásainak megfelelően, az (1) bekezdésben említett, a haderők/a misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül, figyelemmel a hatályban lévő két- vagy többoldalú megállapodásokra is.
   (4)   Új-Zéland felel az adott uniós válságkezelési műveletben való részvételével kapcsolatos bármely, a saját állományától érkező vagy azzal kapcsolatos követelés kielégítéséért. Új-Zéland felel az állománya bármely tagjával szembeni – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban.
   (5)   A Felek megállapodnak abban, hogy (a szerződéses követelések kivételével) lemondanak minden olyan egymással szembeni követelésükről, amely valamely fél tulajdonát képező vagy általa használt eszközöket ért kárt vagy veszteséget, továbbá valamely fél állománya tagjainak sérülését vagy halálát érinti, amennyiben azok az e megállapodás szerinti tevékenységekhez kapcsolódó hivatali feladatok ellátásából erednek, kivéve a súlyos gondatlanság és a szándékos kötelezettségszegés eseteit.
   (6)   Új-Zéland vállalja, hogy e megállapodás aláírásával egy időben nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy az uniós válságkezelési műveletben vele együtt részt vevő bármely állammal szembeni követeléseiről lemond.
   (7)   Az Európai Unió vállalja, hogy tagállamai e megállapodás aláírásakor a követelésekről való lemondásról szóló nyilatkozatot tesznek Új-Zéland uniós válságkezelési műveletekben való jövőbeli részvétele esetére.
   4. cikk
   Minősített adatok
   (1)   Új-Zéland megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy az EU-minősített adatok az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatban (1) foglalt, az Európai Unió Tanácsa biztonsági szabályainak megfelelő, valamint az illetékes hatóságok – többek között uniós katonai válságkezelési művelet esetén az EU műveleti parancsnoka, vagy uniós polgári válságkezelési művelet esetén az EU misszióvezetője – által kibocsátott további iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljenek.
   (2)   Ha az EU minősített adatokat kap Új-Zélandtól, akkor ezeket az adatokat a minősítésüknek megfelelő és az EU-minősített adatokra vonatkozó szabályozásokban megállapított előírásokkal egyenértékű védelemben kell részesíteni.
   (3)   Amennyiben az EU és Új-Zéland között megállapodás jött létre a minősített adatok cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokat illetően, a megállapodás rendelkezéseit egy adott EU válságkezelési művelettel összefüggésben alkalmazni kell.
   II.   SZAKASZ

      A POLGÁRI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

   5. cikk
   Az uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány
   (1)   Új-Zéland gondoskodik arról, hogy az uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománya a következőkkel összhangban teljesítse a misszióját:

               a)

               a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai;

               b)

               a műveleti terv;

               c)

               a végrehajtási intézkedések.

         (2)   Új-Zéland az uniós polgári válságkezelési művelethez való hozzájárulásában bekövetkezett bármely változásról kellő időben tájékoztatja az uniós polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjét (a továbbiakban: a misszióvezető) és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a továbbiakban: a főképviselő).
   (3)   Az uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány minden tagja számára kötelező az orvosi vizsgálat és az illetékes új-zélandi hatóságok által szükségesnek ítélt védőoltások, továbbá rendelkeznie kell az illetékes új-zélandi hatóság által kiállított igazolással arról, hogy a megbízatás teljesítéséhez szükséges megfelelő egészségügyi állapotban van. Az uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány tagjainak be kell mutatniuk az említett igazolás másolatát.
   6. cikk
   A parancsnoki lánc
   (1)   Az Új-Zéland által kirendelt állomány a feladatait kizárólag az uniós polgári válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.
   (2)   Az állomány egésze teljes mértékben saját nemzeti hatóságainak parancsnoksága alatt áll.
   (3)   A nemzeti hatóságok a műveleti irányítást átruházzák az Európai Unióra.
   (4)   A misszióvezető vállalja a felelősséget az uniós polgári válságkezelési műveletért, és gyakorolja annak helyszíni parancsnoklását és ellenőrzését.
   (5)   A misszióvezető végzi az uniós polgári válságkezelési művelet vezetését és napi irányítását.
   (6)   A 2. cikk (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban Új-Zélandot a művelet napi irányítása tekintetében ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.
   (7)   Az uniós polgári válságkezelési művelet misszióvezetője fegyelmi felügyeletet gyakorol az uniós polgári válságkezelési művelet állománya felett. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az érintett nemzeti hatóság indítja meg.
   (8)   Új-Zéland a műveletben részt vevő nemzeti kontingensének képviseletére nemzeti kontingens-képviselőt (a továbbiakban: az NKK) nevez ki. Az NKK a nemzeti ügyekről jelentést tesz az uniós polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjének, továbbá felel a kontingens mindennapos fegyelméért.
   (9)   A művelet befejezéséről szóló döntést az Új-Zélanddal folytatott konzultációt követően az Európai Unió hozza meg, amennyiben Új-Zéland a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az uniós polgári válságkezelési művelethez.
   7. cikk
   Pénzügyi szempontok
   (1)   Új-Zéland viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, a művelet működési költségvetésében meghatározott működési költségek kivételével. Ez nem érinti a 8. cikket.
   (2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén az Új-Zéland esetleges felelősségével és az általa fizetendő kártérítéssel kapcsolatos kérdésekre a 3. cikk (1) bekezdésében említett, a misszió jogállásáról szóló, alkalmazandó megállapodásban vagy más alkalmazandó megállapodásokban meghatározott feltételek az irányadók.
   8. cikk
   A működési költségvetéshez való hozzájárulás
   (1)   Új-Zéland hozzájárul az uniós polgári válságkezelési művelet költségvetésének finanszírozásához.
   (2)   Új-Zélandnak a működési költségvetéshez való pénzügyi hozzájárulását az alábbi két számítási módszer közül azzal kell kiszámítani, amelyik kisebb összeget eredményez:

               a)

               a referenciaösszeg arányos része, amelyet Új-Zéland bruttó nemzeti jövedelmének a művelet működési költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy

               b)

               a működési költségvetés referenciaösszegének arányos része, amelyet a műveletben részt vevő új-zélandi állomány létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki.

         (3)   Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve Új-Zélandnak nem kell hozzájárulnia az Európai Unió tagállamainak állománya részére fizetett napidíj finanszírozásához.
   (4)   Az (1) bekezdéstől eltérve az Európai Unió elvben mentesíti Új-Zélandot az adott uniós polgári válságkezelési művelethez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

               a)

               az Európai Unió úgy határoz, hogy Új-Zéland részvétele jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; vagy

               b)

               Új-Zéland egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

         (5)   Az Új-Zéland által az uniós polgári válságkezelési művelet működési költségvetéséhez nyújtott hozzájárulások befizetésére vonatkozóan az uniós polgári válságkezelési művelet misszióvezetője és Új-Zéland illetékes közigazgatási szervei között megállapodást kell aláírni. Az említett megállapodás többek között az alábbiakról rendelkezik:

               a)

               az érintett összeg;

               b)

               a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; valamint

               c)

               a számviteli ellenőrzési eljárás.

         III.   SZAKASZ

      A KATONAI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

   9. cikk
   Részvétel az uniós katonai válságkezelési műveletben
   (1)   Új-Zéland gondoskodik arról, hogy az uniós katonai válságkezelési műveletben részt vevő hadereje és állománya a következőkkel összhangban teljesítse a misszióját:

               a)

               a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai;

               b)

               a műveleti terv; valamint

               c)

               a végrehajtási intézkedések.

         (2)   Új-Zéland a műveletben való részvételében bekövetkezett bármely változásról kellő időben tájékoztatja az uniós műveleti parancsnokot.
   10. cikk
   A parancsnoki lánc
   (1)   Az uniós katonai válságkezelési műveletben részt vevő haderő és állomány egésze teljes mértékben saját nemzeti hatóságainak parancsnoksága alatt áll.
   (2)   Az Új-Zéland által kirendelt állomány a feladatait kizárólag az uniós katonai válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.
   (3)   A nemzeti hatóságok a haderejük és állományuk műveleti és harcászati parancsnokságát és/vagy ellenőrzését átruházzák az uniós műveleti parancsnokra, aki jogosult a hatáskörét átruházni.
   (4)   Új-Zélandot a művelet napi irányítása tekintetében ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.
   (5)   Az uniós műveleti parancsnok – az Új-Zélanddal folytatott konzultációt követően – bármikor kérheti Új-Zéland hozzájárulásának visszavonását.
   (6)   Új-Zéland az uniós katonai válságkezelési műveletben részt vevő nemzeti kontingensének képviseletére magas rangú katonai képviselőt (a továbbiakban: az MKK) nevez ki. Az MKK a műveletet érintő valamennyi kérdésben konzultál az EU haderőinek parancsnokával, továbbá felel az új-zélandi kontingens fegyelméért.
   11. cikk
   Pénzügyi szempontok
   (1)   Az e megállapodás 12. cikkének sérelme nélkül Új-Zéland viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, azon költségek kivételével, amelyek az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett jogi eszközök, valamint az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena) létrehozásáról szóló 2008/975/KKBP tanácsi határozat (2) értelmében közös finanszírozásban részesülnek.
   (2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén az Új-Zéland esetleges felelősségével és az általa fizetendő kártérítéssel kapcsolatos kérdésekre a 3. cikk (1) bekezdésében említett, a haderők jogállásáról szóló, alkalmazandó megállapodásban vagy más alkalmazandó megállapodásokban meghatározott feltételek az irányadók.
   12. cikk
   Hozzájárulás a közös költségekhez
   (1)   Új-Zéland hozzájárul az uniós katonai válságkezelési művelet közös költségeinek finanszírozásához.
   (2)   Új-Zélandnak a közös költségekhez való pénzügyi hozzájárulását az alábbi két számítási módszer közül azzal kell kiszámítani, amelyik kisebb összeget eredményez:

               a)

               a közös költségek arányos része, amelyet Új-Zéland bruttó nemzeti jövedelmének a művelet közös költségeihez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy

               b)

               a közös költségek arányos része, amelyet a műveletben részt vevő új-zélandi állomány létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki.

         Amennyiben az első albekezdés b) pontjában foglalt számítási módszert alkalmazzák, és amennyiben Új-Zéland kizárólag a műveleti parancsnokság vagy a kötelékparancsnokság számára biztosít állományt, úgy az állományának az érintett parancsnokság állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni. Egyéb esetekben az Új-Zéland által biztosított állománynak a művelet állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni.
   (3)   A fenti (1) bekezdéstől eltérve az Európai Unió elvben mentesíti Új-Zélandot az adott uniós katonai válságkezelési művelet közös költségeihez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

               a)

               az Európai Unió úgy határoz, hogy Új-Zélandnak a műveletben való részvétele a művelet szempontjából létfontosságú eszközök és/vagy képességek tekintetében jelentős hozzájárulást biztosít; vagy

               b)

               Új-Zéland egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

         (4)   A katonai vagy védelmi vonatkozású EU műveletek közös költségeinek finanszírozását szolgáló mechanizmus létrehozásáról szóló 2008/975/KKBP határozatban meghatározott ügyvezető és Új-Zéland illetékes közigazgatási hatóságai között megállapodást kell kötni. Az említett megállapodás többek között az alábbiakról rendelkezik:

               a)

               az érintett összeg;

               b)

               a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; valamint

               c)

               a számviteli ellenőrzési eljárás.

         IV.   SZAKASZ

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   13. cikk
   A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések
   A 12. cikk (4) bekezdésének és a 8. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint Új-Zéland megfelelő hatóságai között kell megkötni.
   14. cikk
   A megállapodás szerinti kötelezettségek nem teljesítése
   Amennyiben valamelyik fél nem teljesíti az e megállapodás szerinti kötelezettségeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónapos határidővel felmondhatja.
   15. cikk
   A jogviták rendezése
   Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a Felek egymás között, diplomáciai úton rendezik.
   16. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek kölcsönösen értesítették egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.
   (2)   Ezt a megállapodást a felek bármelyikének kérésére felül kell vizsgálni.
   (3)   Ezt a megállapodást a Felek között létrejött kölcsönös írásbeli megállapodással lehet módosítani.
   (4)   Ezt a megállapodást a másik félhez intézett írásos felmondó nyilatkozat útján bármelyik fél felmondhatja. A felmondás az előzetes értesítés másik fél által történő kézhezvételétől számított hat hónap elteltével lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, a kettőezer-tizenkettedik év április havának tizennyolcadik napján.

         az Európai Unió részéről

         Új-Zéland részéről

      (1)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.

      (2)  HL L 345., 2008.12.23., 96. o.
   AZ EU TAGÁLLAMAINAK NYILATKOZATA
   Az Új-Zéland részvételével zajló uniós válságkezelési műveletről szóló uniós tanácsi határozatot alkalmazó uniós tagállamok a belső jogrendjük által megengedett mértékben, lehetőségük szerint igyekeznek lemondani az Új-Zélanddal szemben – állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az uniós válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követelésekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

               —

               az új-zélandi állomány tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

               —

               bármely, Új-Zéland tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó új-zélandi tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.

         ÚJ-ZÉLAND NYILATKOZATA
   Az uniós válságkezelési műveletről szóló uniós tanácsi határozatot alkalmazó Új-Zéland a belső jogrendje által megengedett mértékben, lehetősége szerint igyekszik lemondani az uniós válságkezelési műveletben részt vevő bármely más állammal szemben – állománya tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonát képező és az uniós válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

               a)

               az állomány tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét; vagy

               b)

               bármely, az uniós válságkezelési műveletben részt vevő állam tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.


title: A Tanács 2009/1002/KKBP határozata ( 2009. december 22. ) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/795/KKBP közös álláspont módosításáról

text:
               23.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 346/47

      A TANÁCS 2009/1002/KKBP HATÁROZATA

   (2009. december 22.)
   a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/795/KKBP közös álláspont módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió Tanácsa 2006. november 20-án elfogadta a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2006/795/KKBP közös álláspontot (1), mellyel végrehajtotta az ENSZ BT 1874 (2009) sz. határozatát; ezt a közös álláspontot a 2009/573/KKBP közös álláspont (2) módosította.

               (2)

               A bizonyos cikkek, anyagok, felszerelések, áruk és technológia KNDK részére történő közvetlen vagy közvetett szállítására, értékesítésére vagy átadására vonatkozó tilalomnak ki kell terjednie a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK rendelet (3) I. mellékletében felsorolt minden kettős felhasználású árura és technológiára.

               (3)

               A Tanács azonosított olyan személyeket és jogalanyokat, akik és amelyek teljesítik a 2006/795/KKBP közös álláspont 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, valamint 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában és 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumokat. E személyeket és jogalanyokat ezért az említett közös álláspont II. és III. mellékletében szereplő jegyzékre fel kell venni.

               (4)

               A 2006/795/KKBP közös álláspontot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2006/795/KKBP közös álláspont a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „c)

                           bizonyos egyéb cikkek, anyagok, felszerelések, áruk és technológia, amelyek hozzájárulhatnak a KNDK atomfegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz, illetve amelyek hozzájárulhatnak katonai tevékenységeihez, és melyek kiterjednek a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK (4) rendelet I. mellékletében felsorolt minden kettős felhasználású árura és technológiára is. Az Európai Unió megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy meghatározza az e rendelkezés által érintett cikkek körét.

               2.

               A 4. cikkben a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
               „(3)   Mentességet lehet adni azon pénzeszközök és gazdasági erőforrások tekintetében, amelyek:

                           a)

                           alapvető szükségletek kielégítéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, bérlet vagy jelzálog, gyógyszerek és orvosi kezelések, adók, biztosítási díjak és közműdíjak költségeit;

                           b)

                           kizárólag jogi szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban felmerült, ésszerű mértékű szakértői díjak kifizetését, illetve azzal kapcsolatos kiadások megtérítését szolgálják; vagy

                           c)

                           kizárólag a befagyasztott pénzeszközök és gazdasági erőforrások nemzeti jogszabályoknak megfelelő szokásos kezelési vagy fenntartási költségeinek, valamint szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak,

                     azt követően, hogy az érintett tagállam értesítette a bizottságot arról a szándékáról, hogy adott esetben e pénzeszközökhöz, egyéb befektetett pénzügyi eszközökhöz és gazdasági erőforrásokhoz hozzáférést kíván engedélyezni az I. mellékletben felsorolt személyek és jogalanyok számára, és a bizottság az értesítéstől számított öt munkanapon belül nem hozott elutasító határozatot.
               (4)   Mentességet lehet adni azon pénzeszközök és gazdasági erőforrások tekintetében is, amelyek:

                           a)

                           rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, azt követően, hogy az érintett tagállam erről a bizottságot értesítette és azt az I. mellékletben felsorolt személyek és jogalanyok számára a bizottság jóváhagyta; vagy

                           b)

                           bíróság, hatóság vagy választottbíróság által elrendelt zálogjog vagy meghozott ítélet tárgyát képezik, amely esetben a pénzeszközöket és gazdasági erőforrásokat a zálogjog vagy az ítélet végrehajtására fel lehet használni, azt követően, hogy az érintett tagállam az I. mellékletben felsorolt személyek és jogalanyok vonatkozásában erről értesítette bizottságot, feltéve hogy a zálogjog vagy az ítélet azon időpontot megelőzően keletkezett, amikor a szankcióbizottság, a Biztonsági Tanács vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett személyt vagy jogalanyt megjelölte, és nem az (1) bekezdésben említett személy vagy jogalany javára szól. ”

         2. cikk
   A 2006/795/KKBP közös álláspont II. és III. mellékletének helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. CARLGREN

      (1)  HL L 322., 2006.11.22., 32. o.

      (2)  HL L 197., 2009.7.29., 111. o.

      (3)  HL L 134., 2009.5.29., 1. o.

      (4)  HL L 134., 2009.5.29., 1. o.”

      MELLÉKLET
      „
            II. MELLÉKLET
            A.   A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett személyek jegyzéke

                        #

                        Név (és esetleges névváltozatok)

                        Azonosító információk

                        Okok

                        1.

                        CHANG Song-taek (más néven JANG Song-Taek)

                        Születési dátum:
                        1946.2.2. vagy 1946.2.6. vagy 1946.2.23.
                        (Észak-Hamgjong tartomány)
                        Útlevélszám (2006-ban): PS 736420617

                        A Nemzeti Védelmi Bizottság tagja. A Koreai Munkáspárt igazgatási osztályának igazgatója.

                        2.

                        CHON Chi Bu

                        A General Bureau of Atomic Energy (GBAE) tagja, Jongbjon korábbi műszaki igazgatója.

                        3.

                        CHU Kyu-Chang (más néven JU Kyu-Chang)

                        Születési dátum: 1928 és 1933 között

                        A Koreai Munkáspárt védelmi ipari osztályának első igazgatóhelyettese (ballisztikai program), a Nemzeti Védelmi Bizottság tagja.

                        4.

                        HYON Chol-hae

                        Születési dátum:
                        1934 (Mandzsúria, Kína)

                        A Népi Fegyveres Erők általános politikai osztályának igazgatóhelyettese (Kim Dzsong-Il katonai tanácsadója).

                        5.

                        JON Pyong-ho

                        Születési dátum: 1926

                        A Koreai Munkáspárt Központi Bizottságának titkára, a Központi Bizottság második gazdasági bizottságát felügyelő, a Központi Bizottság katonai ipari osztályának vezetője, a Nemzeti Védelmi Bizottság tagja.

                        6.

                        KIM Yong-chun (más néven Young-chun)

                        Születési dátum: 1935.3.4.
                        Útlevélszám: 554410660

                        A Nemzeti Védelmi Bizottság elnökhelyettese, a Népi Fegyveres Erők minisztere, Kim Dzsong-Il nukleáris stratégiáért felelős különleges tanácsadója.

                        7.

                        O Kuk-Ryol

                        Születési dátum: 1931
                        (Jilin tartomány, Kína)

                        A Nemzeti Védelmi Bizottság elnökhelyettese, a nukleáris és ballisztikai programhoz szükséges csúcstechnológia külföldről történő beszerzését felügyeli.

                        8.

                        PAEK Se-bong

                        Születési dátum: 1946

                        A Koreai Munkáspárt Központi Bizottsága (a ballisztikai programért felelős) második gazdasági bizottságának elnöke. A Nemzeti Védelmi Bizottság tagja.

                        9.

                        PAK Jae-gyong (más néven Chae-Kyong)

                        Születési dátum: 1933
                        Útlevélszám: 554410661

                        A Népi Fegyveres Erők általános politikai osztályának igazgatóhelyettese és a Népi Fegyveres Erők logisztikai osztályának igazgatóhelyettese (Kim Dzsong-Il katonai tanácsadója).

                        10.

                        PYON Yong Rip (más néven Yong-Nip)

                        Születési dátum: 1929.9.20.
                        Útlevélszám: 645310121
                        (kiállítás időpontja: 2005.9.13.)

                        A tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos biológiai kutatásban részt vevő Tudományos Akadémia elnöke.

                        11.

                        RYOM Yong

                        Az ENSZ szankciós listáján szereplő General Bureau of Atomic Energy igazgatója, a nemzetközi kapcsolatokért felel.

                        12.

                        SO Sang-kuk

                        Születési dátum:
                        1932 és 1938 között

                        A Kim Ir Szen egyetem atomfizikai tanszékének vezetője.

            B.   A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett szervek jegyzéke

                        #

                        Név (és esetleges névváltozatok)

                        Azonosító információk

                        Okok

                        1.

                        Jongbjoni Nukleáris Kutatóközpont

                        Katonai célú plutónium gyártásában részt vevő kutatóközpont. Az ENSZ szankciós listáján (2009.7.16. óta) szereplő General Bureau of Atomic Energy alá tartozó központ

                        2.

                        Korea Pugang mining and machinery corporation ltd

                        A Korea Ryongbong General Corporation leányvállalata (az ENSZ szankciós listáján 2009.4.24. óta szerepel), a rakéták területén felhasználható alumíniumpor gyártásával foglalkozó üzemek igazgatásáról gondoskodik.

                        3.

                        Korean Ryengwang trading corporation

                        Rakwon-dong, Pothonggang kerület, Pyongyang, Észak-Korea

                        A Korea Ryongbong General Corporation leányvállalata (az ENSZ szankciós listáján 2009.4.24. óta szerepel).

                        4.

                        Sobaeku United Corp (más néven Sobaeksu United Corp)

                        Érzékeny anyagok vagy berendezések kutatásában vagy beszerzésében részt vevő állami vállalat. Több természetes grafitlelőhely tulajdonosa, amelyek nyersanyaggal látnak el két, a ballisztika területén felhasználható grafittömböket gyártó üzemet.

            III. MELLÉKLET
            A.   A 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett személyek jegyzéke

                        1.

                        KIM Tong-un

                        A Munkáspárt Központi Bizottsága proliferáció finanszírozásával foglalkozó »39. Hivatalának« igazgatója.

                  ”


title: 2013/132/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2013. január 11. ) a Központi Bankok Európai Rendszere nyilvános kulcsú infrastruktúrája keretrendszerének meghatározásáról (EKB/2013/1)

text:
               16.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 74/30

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2013. január 11.)
   a Központi Bankok Európai Rendszere nyilvános kulcsú infrastruktúrája keretrendszerének meghatározásáról
   (EKB/2013/1)
   (2013/132/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikkére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 12.1. cikkére, a 3.1., az 5., a 12.3. és 16–24. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               A KBER Alapokmányának 12.1. cikke szerint a Kormányzótanács fogadja el azokat az iránymutatásokat és hozza meg azokat a határozatokat, amelyek a Szerződés és a KBER Alapokmánya alapján szükségesek a Központi Bankok Európai Rendszerére (KBER) és az eurorendszerre ruházott feladatok ellátásának biztosításához. Ez magában foglalja az ilyen feladatok ellátásához szükséges kapcsolódó tevékenységek – mint például a KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai által feldolgozott és tárolt információk, valamint a hozzájuk eljuttatott, illetve tőlük származó adatátvitel biztosításához szükséges elektronikus tanúsítványok kibocsátása és kezelése – szervezetére vonatkozó döntés meghozatalát.

               (2)

               A KBER Alapokmányának 12.3. cikke alapján a Kormányzótanács jogosult továbbá az Európai Központi Bank („EKB”) és annak döntéshozó szervei belső felépítésének meghatározására. Ennek megfelelően a Kormányzótanács jogosult dönteni arról, hogy az EKB az eurorendszer saját nyilvános kulcsú infrastruktúrája által kibocsátott tanúsítványokat fog használni.

               (3)

               A KBER és az eurorendszer növekvő számú, folyamatosan változó elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz hozzáférő felhasználók száma egyre növekszik. A Kormányzótanács megállapította, hogy fejlett információbiztonsági szolgáltatásokra – mint például az elektronikus tanúsítványok használata által történő erős azonosításra, elektronikus aláírásokra és titkosításra – van szükség.

               (4)

               Kevés számú KBER központi bank rendelkezik saját nyilvános kulcsú infrastruktúrával, továbbá a KBER központi bankokkal együttműködő számos harmadik fél felhasználói számára nem áll rendelkezésre könnyű hozzáférés a KBER által annak tanúsítványelfogadási keretrendszerével összhangban elfogadott hitelesítés-szolgáltatóhoz.

               (5)

               Az eurorendszer számára szükséges az olyan saját nyilvános kulcsú infrastruktúra megteremtése, amely képes valamennyi típusú elektronikus tanúsítvány – mint például a KBER-en belüli és a KBER-en kívüli felhasználók számára szolgáló személyes és technikai tanúsítványok – kibocsátására, és amely kellően rugalmas ahhoz, hogy a KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásaiban, rendszereiben, platformjaiban és szolgáltatásaiban bekövetkezett változásokhoz igazodhasson. Ennek a nyilvános kulcsú infrastruktúrának (a továbbiakban: KBER-PKI) a KBER által a KBER tanúsítványelfogadási keretrendszerben foglaltaknak megfelelően elfogadott, illetve a KBER által a TARGET2 és a TARGET2 Securities alkalmazások tekintetében elfogadott egyéb hitelesítés-szolgáltatók által nyújtott szolgáltatásokat kell kiegészítenie.

               (6)

               A Kormányzótanács 2010. szeptember 29-én határozott a KBER-PKI projekt elindításáról a KBER-PKI kiépítése és alkalmazása, valamint az ennek teljesítéséhez szükséges források rendelkezésre bocsátása érdekében. A kormányzótanács elhatározta, hogy a KBER-PKI-t a Banco de España fogja kialakítani, befogadni és fejleszteni.

               (7)

               A KBER-PKI közvetetten támogatja a KBER és az eurorendszer feladatainak ellátását, amely az irányítás három szintjén alapul: Az 1. szintet a Kormányzótanács és az Igazgatóság, a 2. szintet az eurorendszer-beli központi bankok, a 3. szintet pedig a szolgáltató központi bank alkotja.

               (8)

               Az 1. szinten a Kormányzótanács feladatkörébe tartozik a KBER-PKI kialakításához és működtetéséhez szükséges tevékenységek, valamint a leszállítandó termékek igazgatása, irányítása és ellenőrzése. A Kormányzótanács feladatkörébe tartozik továbbá a KBER-PKI-val kapcsolatos döntéshozatal, valamint a kifejezetten nem a 2. és 3. szinthez rendelt feladatok kiosztásáról történő döntés.

               (9)

               Az eurorendszer-beli központi bankok felelősek a 2. szinthez hozzárendelt feladatokért, a Kormányzótanács által meghatározott általános keretrendszeren belül. Hatáskörükbe tartoznak a KBER-PKI végrehajtására szolgáló technikai eszközök.

               (10)

               A KBER Informatikai Bizottságának („ITC”) irányító szerepe van a KBER-PKI kialakításában. Az ITC a KBER tanúsítványelfogadási keretrendszerében foglalt megfelelési követelményeknek, valamint a Kormányzótanács által jóváhagyott terjedelemnek és ütemtervnek megfelelően irányítja, értékeli, ellenőrzi és hagyja jóvá a projekt által leszállítandó termékeket.

               (11)

               A 3. szinten a Kormányzótanács által meghatározott általános keretrendszerben hozzárendelt feladatokat ellátó szolgáltató központi bankként a Banco de España került kijelölésre. A szolgáltató központi bank a nyilvános kulcsú infrastruktúra létrehozásához és használatához szükséges technikai infrastruktúrát, biztonságos eszközöket és szolgáltatásokat az alábbiakkal összhangban alakította ki: a) az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) a hazai jogba átültető nemzeti jogszabályok, amint az alkalmazandó; b) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2) a hazai jogba átültető nemzeti jogszabályok, amint az alkalmazandó; és c) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3).

               (12)

               Tekintettel arra, hogy az elektronikus tanúsítványok egyrészt az elektronikus alkalmazásokban az elektronikus aláírások végrehajtásához használt azonosítási módszer, másrészt a nyilvános kulcson alapuló titkosítás érdekében alkalmazott alapvető alkotórészek, a KBER-PKI figyelembe fogja venni a létező KBER és eurorendszer-beli alkalmazásokat, rendszereket, platformokat és szolgáltatásokat, valamint a jelenlegi KBER projekteket azok szükségleteinek fedezése érdekében.

               (13)

               Az euroövezeten kívüli központi bankok („NKB”-k) dönthetnek a KBER-PKI által nyújtott tanúsítványok és szolgáltatások igénybevételéről,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   1.   „tanúsítvány” vagy „elektronikus tanúsítvány”: olyan elektronikus fájl, amelyet egy olyan hitelesítés-szolgáltató bocsátott ki, amely egy nyilvános kulcsot egy tanúsítvány-előfizető személyéhez kapcsolja, és amelyet az alábbiak valamelyike, illetve mindegyike érdekében használnak: a) annak ellenőrzése, hogy a nyilvános kulcs a tanúsítvány-előfizetőhöz tartozik; b) egy tanúsítvány-előfizető hitelesítése; c) egy tanúsítvány-előfizető aláírásának ellenőrzése; d) egy tanúsítvány-előfizetőnek címzett üzenet titkosítása; e) egy tanúsítvány előfizetőnek a KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz való hozzáférési jogainak ellenőrzése. Minden olyan esetben, amikor ez a határozat tanúsítványra vagy elektronikus tanúsítványra utal, ez az utalás magában fogalja azon adathordozó eszközöket is, amelyen a tanúsítványt vagy az elektronikus tanúsítványt tárolják;
   2.   „a KBER és eurorendszer elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai”: mindazon elektronikus alkalmazások, rendszerek, platformok és szolgáltatások, amelyeket a KBER és/vagy az eurorendszer a Szerződés és a KBER Alapokmánya értelmében rábízott feladatainak ellátása során használ;
   3.   „nyilvános kulcsú infrastruktúra”: azon személyek, politikák, eljárások és számítástechnikai rendszerek összessége, amelyek a nyilvános- és magánkulcsú titkosítás és elektronikus tanúsítványok alkalmazásával az azonosítási, titkosítási, sértetlenségi és letagadhatatlansági szolgáltatások nyújtásához szükségesek.
   4.   „felhasználó”: a tanúsítvány-előfizető, egy érintett fél, illetve mindkettő;
   5.   „azonosítás”: egy tanúsítvány-igénylő, illetve tanúsítvány-előfizető személyazonosságának ellenőrzésére vonatkozó eljárás;
   6.   „KBER központi bank”: egy eurorendszer-beli központi bank, illetve egy euroövezeten kívüli központi bank;
   7.   „eurorendszer-beli központi bank”: egy olyan tagállam központi bankja, amely pénzneme az euro - ideértve a szolgáltató központi bankot –, illetve az EKB;
   8.   „szolgáltató központi bank”: a Kormányzótanács által a KBER-PKI projekt kialakítására, valamint a KBER-PKI szolgáltatásoknak az eurorendszer-beli központi bankok nevében és javára történő nyújtására kijelölt központi bank;
   9.   „euroövezeten kívüli NKB”: olyan tagállam NKB-ja, amelynek pénzneme nem az euro;
   10.   „KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató”: az a jogalany, amelyet a felhasználók a tanúsítványoknak a KBER központi bankok, illetve az eurorendszer-beli központi bankok nevében a KBER tanúsítványelfogadási keretrendszerrel összhangban megbíztak a tanúsítványok kibocsátásával, kezelésével, visszavonásával és megújításával;
   11.   „KBER-PKI hitelesítési hatóság”: az a felhasználók által megbízott jogalany, amely a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató által kibocsátott tanúsítványok érvényességéről információt szolgáltat;
   12.   „tanúsítvány-előfizető”: olyan jogalany, amely egy elektronikus tanúsítvány alanya és amely számára elektronikus tanúsítványt bocsátottak ki, vagy egy olyan technikai összetevő-kezelő amely valamely technikai összetevő vonatkozásában elfogadta a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató által kibocsátott tanúsítványt, illetve mindkettő;
   13.   „KBER tanúsítványelfogadási keretrendszer”: a KBER ITC által létrehozott, a KBER-en belüli, illetve a KBER-en kívüli olyan hitelesítési hatóságok beazonosítására szolgáló követelmény, amelyek a KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai tekintetében megbízhatónak tekintendők;
   14.   „nyilvántartási hatóság”: az a felhasználók által megbízott jogalany, amely egy tanúsítvány-igénylő személyazonosságát a tanúsítványnak a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató által történő kibocsátását megelőzően ellenőrzi;
   15.   „érintett fél”: az a tanúsítvány-előfizetőtől eltérő egyén vagy jogalany, amely a tanúsítványt elfogadja és hagyatkozik arra;
   16.   „könyvvizsgálati politika”: a KBER-nek a Kormányzótanács által 1998. október 7-én meghatározott könyvvizsgálati politikája, az EKB honlapján (4) közzétettek szerint;
   17.   „tanúsítvány-igénylő”: az a személy, amely saját maga vagy egy technikai összetevő számára tanúsítvány kibocsátását kérelmezi;
   18.   „technikai összetevő”: olyan szoftver- vagy hardver-eszköz, amelyet az elektronikus tanúsítványok alkalmazásával azonosítani lehet.
   2. cikk
   Hatály
   (1)   Ez a határozat létrehozza a KBER-PKI keretrendszerét. A KBER-PKI az eurorendszer saját – a szolgáltató központi bank által az eurorendszer-beli központi bankok nevében és javára kifejlesztett – nyilvános kulcsú infrastruktúrája, amely a tanúsítványok kibocsátását, kezelését, visszavonását és megújítását a KBER tanúsítványelfogadási keretrendszerével összhangban végzi.
   (2)   Tekintettel arra, hogy a KBER-PKI szolgáltatások kihatással lehetnek az érintett felekre, ez a határozat rendelkezik azon feltételekről is, amelyek alapján az ilyen felek a KBER-PKI tanúsítványokra hagyatkozhatnak.
   3. cikk
   A KBER-PKI hatálya és célkitűzései
   (1)   A KBER és az eurorendszer közepes vagy ezt meghaladó fontossággal bíró elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz csak abban az esetben lehet hozzáférni, és azokat csak abban az esetben lehet használni, ha a felhasználót a KBER által a KBER tanúsítványelfogadási keretrendszerével összhangban elfogadott hitelesítés-szolgáltató – ideértve a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatót, illetve a KBER által a TARGET2 és a TARGET2 Securities alkalmazások tekintetében elfogadott hitelesítés-szolgáltatókat – által kibocsátott elektronikus tanúsítvány révén hitelesítették.
   (2)   A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató elektronikus tanúsítványokat bocsát ki és egyéb elektronikus hitelesítési szolgáltatásokat nyújt a KBER központi bankok, valamint a velük együttműködő harmadik felek tanúsítvány-előfizetői számára annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez, platformjaihoz és szolgáltatásaihoz történő biztonságos hozzáférést és azok használatát.
   (3)   A KBER-PKI az alábbi hitelesítési szolgáltatásokat nyújtja:

               a)

               tanúsítvány-kibocsátás, megújítás, illetve visszavonás, valamint egy tanúsítvány érvényességének az egyes tanúsítványtípusok tekintetében történő visszaigazolása;

               b)

               a KBER-felhasználók és a KBER-en kívüli felhasználók vonatkozásában az azonosítás, elektronikus aláírás és titkosítás tekintetében történő tanúsítvány és technikai tanúsítvány kibocsátás;

               c)

               magánkulcs helyreállítása a nyilvános kulcson alapuló titkosított információ helyreállításának biztosítása érdekében a tanúsítvány elvesztése esetén;

               d)

               szükség esetén titkosító tokenek rendelkezésre bocsátása és kezelése a tanúsítvány-előfizetők számára;

               e)

               információszolgáltatás a KBER-PKI tanúsítvány-kezelési eljárásokról, valamint technikai támogatás a KBER projektmenedzserek számára annak érdekében, hogy segítsék a KBER-PKI tanúsítványoknak az alkalmazásaikba történő beillesztését.

         A KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásai, rendszerei, platformjai és szolgáltatásai által megkívántak szerint a jövőben a szolgáltatások köre kibővíthető.
   4. cikk
   KBER-PKI keretrendszer
   (1)   E határozat alapján a szolgáltató központi banknak és az egyéb eurorendszer-beli központi bankoknak a KBER-PKI végrehajtásával, működésével és használatával kapcsolatos felelősségi körei és feladatai a 2. és a 3. szint közötti megállapodásban kerülnek megállapításra, valamint azokat a KBER-PKI tanúsítványpolitika és a KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozat tovább részletezi.
   (2)   A 2. és a 3. szint közötti megállapodás – amely magában foglalja a szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodást is – tartalmazza a szolgáltató központi bank és az eurorendszer-beli központi bankok között létrejött, a szolgáltató központi bank és az eurorendszer-beli központi bankok felelősségi köreire és feladataira vonatkozó megállapodást. A megállapodást a Kormányzótanács számára jóváhagyásra be kell nyújtani, ezt követően pedig a szolgáltató központi bank és az eurorendszer-beli központi bankok írják alá.
   (3)   A szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodás meghatározza egyrészt a szolgáltató központi bank által az eurorendszer számára nyújtandó szolgáltatások szintjét, másrészt az eurorendszer által az euroövezeten kívüli központi bankok és harmadik felek számára a KBER-PKI-val összefüggésben nyújtandó szolgáltatások szintjét.
   (4)   A KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozata egy olyan szabályzat, amely az elektronikus tanúsítványok életciklusát a kezdeti kérelemtől az előfizetés lejártáig, illetve annak visszavonásáig, valamint a tanúsítvány-igénylő vagy előfizető, a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató és az érintett felek közti jogviszonyokat szabályozza. Az kiterjed az 1999/93/EK irányelv hatálya alá tartozó, illetve az annak hatályán kívül eső elektronikus tanúsítványokra is. Az meghatározza továbbá a felek feladataira és felelősségi köreire vonatkozó szabályokat, valamint a tanúsítványok kibocsátására és kezelésére vonatkozó szabályokat. Az a 2. és a 3. szint között létrejött megállapodás mellékletét képezi.
   (5)   A KBER-PKI tanúsítvány-politikája egy olyan szabályzat, amely valamennyi kibocsátott tanúsítvány tekintetében alkalmazandó. A szabályzatban foglalt rendelkezések tartalmazzák a kibocsátott tanúsítványok egyes típusaira vonatkozó KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozat végrehajtásával kapcsolatos részletszabályokat. A KBER-PKI tanúsítvány-politikája a 2. és 3. szint közötti megállapodás mellékletét képezi.
   (6)   A KBER-PKI tanúsítvány-politikáját és a KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozatát a KBER-PKI honlapján (5) teszik közzé.
   (7)   A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatóra vonatkozó információk – ideértve annak személyazonosságát és technikai összetevőit – e határozat mellékletében kerültek meghatározásra.
   5. cikk
   A szolgáltató központi bank feladatai és szerepe
   (1)   A szolgáltató központi bank feladata a KBER-PKI-nak az eurorendszer-beli központi bankok javára történő működtetése és fenntartása, beleértve annak a 2. és a 3. szint közötti megállapodással összhangban történő befogadását, működtetését és irányítását. Az különösen a KBER-PKI szolgáltatások számára szállít le tanúsítványokat, összhangban az üzleti követelményekkel és a technikai specifikációkkal, mint például a KBER tanúsítványelfogadási keretrendszere és a 2. és a 3. szint közötti megállapodásban meghatározott követelmények és specifikációk.
   (2)   A szolgáltató központi bank kiépíti a tanúsítványok létrehozatalához, kibocsátásához és kezeléséhez szükséges szervezeti infrastruktúrát, valamint biztosítja annak fenntartását. Ebből a célból az ITC-vel való konzultáció alapján a szolgáltató központi bank a belső szervezetére és ügyintézésére vonatkozó szabályokat fogadhat el.
   (3)   A szolgáltató központi bank a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatójaként, valamint a KBER-PKI hitelesítési hatóságaként jár el.
   (4)   A 2. és a 3. szint közötti megállapodás létrehozza a szolgáltató központi bankra vonatkozó felelősségi rendszert.
   6. cikk
   Az eurorendszer-beli központi bankok feladatai és szerepe
   (1)   Minden eurorendszer-beli központi bank feladata a tanúsítvány-előfizetőinek azonosítása. Ennek a feladatnak az ellátása érdekében létre kell hoznia a nyilvántartási tisztviselő feladatkörét, aki jogosult lesz a harmadik felek felhasználóinak regisztrációjára.
   (2)   Minden eurorendszer-beli központi bank érintett félként fog eljárni a KBER-PKI által az egyéb eurorendszer-beli központi bankok vagy harmadik felek felhasználóinak tanúsítvány-előfizetői számára titkosítás és elektronikus aláírás céljából kibocsátott tanúsítványokkal kapcsolatban.
   (3)   Valamennyi, a KBER-PKI szolgáltatásokat használó központi bank nyilvántartási hatóságként fog eljárni a saját tanúsítvány-igénylői vonatkozásában, és biztosítani fogja, hogy a tanúsítvány-igénylői elfogadják és alkalmazzák a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató által a szolgáltatásaira vonatkozó jelentkezési lapban meghatározott felhasználói szerződési feltételeket.
   7. cikk
   Az eurorendszer-beli központi bankok, a harmadik felek és a tanúsítvány-előfizetők közötti jogviszonyok
   Valamennyi eurorendszer-beli központi bank megteszi a harmadik feleknek a KBER és az eurorendszer elektronikus alkalmazásaihoz, rendszereihez és platformjaihoz a KBER-PKI tanúsítványok felhasználásával történő biztonságos hozzáférése, valamint azok alkalmazása érdekében szükséges intézkedéseket. Ezek az intézkedések kizárólagos jelleggel rendeznek az érintett eurorendszer-beli központi bank és a KBER-PKI tanúsítványokat használó harmadik felek közötti jogviszonyt. Valamennyi harmadik félnek meg kell felelnie a KBER-PKI tanúsítvány-politikájának, a KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozatának, valamint a KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatója által a szolgáltatásaira vonatkozó jelentkezési lapban meghatározott felhasználói szerződési feltételeknek.
   8. cikk
   Az érintett felekkel kapcsolatos jogviszonyok
   Az e határozat alapján kibocsátott elektronikus tanúsítványra hagyatkozni lehet, feltéve, hogy az érintett fél:

               a)

               ellenőrzi a jelenlegi visszavonási állapotra vonatkozó információt felhasználó tanúsítvány érvényességét, felfüggesztését vagy visszavonását;

               b)

               figyelembe veszi a tanúsítványban részletezett felhasználási korlátozásokat; valamint

               c)

               elfogadja a KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozatot, valamint az alkalmazandó KBER-PKI tanúsítvány-politikát.

         9. cikk
   A KBER-PKI-hoz fűződő jogok
   (1)   A KBER-PKI teljes mértékben az eurorendszer-beli központi bankok tulajdonában van.
   (2)   A fentiekre tekintettel a szolgáltató központi bank – az alkalmazandó jog által lehetővé tett legnagyobb mértékben – megadja az eurorendszer-beli központi bankok számára az olyan szellemi tulajdonjogokra vonatkozó valamennyi engedélyt, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az eurorendszer-beli központi bankok számára lehetővé tegyék a KBER-PKI, annak alkotórészei, továbbá a KBER-PKI szolgáltatások teljes körének alkalmazását, valamint a KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozat és a KBER-PKI tanúsítványpolitika alapján harmadik feleknek nyújtott KBER-PKI szolgáltatásokat. A szolgáltató központi bank kártalanítja az eurorendszer-beli központi bankokat a harmadik személyek által az ilyen szellemi tulajdonjogokra vonatkozó jogsérelem tekintetében támasztott igények tekintetében.
   (3)   Az eurorendszer-beli központi bankokat a KBER-PKI-val kapcsolatban megillető jogok a 2. és a 3. szint közötti megállapodás alapján a 2. és a 3. szint közötti megállapodásban kerülnek részletes meghatározásra.
   10. cikk
   Az eurorendszer-beli központi bankoknak a felhasználókkal szemben fennálló felelőssége
   (1)   Azt az esetet kivéve, ha bizonyítják, hogy nem terheli őket gondatlanság, az eurorendszer-beli központi bankok a KBER-PKI-n belüli feladataikra és felelősségi körükre tekintettel felelősek minden olyan felhasználónak okozott kárért, amely ésszerűen hagyatkozik valamely jóváhagyott tanúsítványra az 1999/93/EK rendeletben meghatározottak szerint, az alábbiak tekintetében:

               a)

               a minősített tanúsítvány kibocsátásának időpontjában az abban foglalt valamennyi adat helytállóságáért, valamint azért, hogy a tanúsítvány tartalmazza-e az 1999/93/EK irányelvben a minősített tanúsítvánnyal kapcsolatban előírt adatokat;

               b)

               annak garantálásáért, hogy a minősített tanúsítvány kibocsátásának időpontjában az azonosított tanúsítvány-előfizető birtokában volt a tanúsítványban megadott vagy azonosított aláírás-ellenőrző adatoknak megfelelő aláírás-létrehozó adatoknak;

               c)

               annak garantálásáért, hogy az aláírás-létrehozó eszköz és az aláírás-ellenőrző eszköz egymást kiegészítve használhatók, amennyiben mindkettőt a KBER-PKI hozza létre;

               d)

               a minősített tanúsítvány visszavonása nyilvántartásba vételének elmulasztásáért.

         (2)   Az eurorendszer-beli központi bankok nem vállalhatnak kötelezettséget, nem nyújthatnak garanciát és nem vállalhatnak felelősséget a felhasználóik irányába, hacsak arról e határozat és a KBER-PKI tanúsítványalkalmazási nyilatkozata kifejezetten nem rendelkezik.
   11. cikk
   Az eurorendszeren kívüli NKB-k KBER-PKI-ban való részvétele
   (1)   Az eurorendszeren kívüli NKB-k nyilvántartási hatóságként járhatnak el a saját belső felhasználóik, valamint harmadik személyek felhasználói vonatkozásában, továbbá ennek a feladatnak az ellátása érdekében kialakíthatják a nyilvántartási tisztviselő feladatkörét.
   (2)   A Kormányzótanács engedélye alapján az euroövezeten kívüli központi bankok is dönthetnek a KBER-PKI szolgáltatások alkalmazásáról, ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek az eurorendszer-beli központi bankokra vonatkoznak. Ebből a célból az eurorendszeren kívüli központi bankoknak az ebben a határozatban, valamint a 2. és a 3. szint közötti megállapodásban foglalt kötelezettségeknek történő megfelelést megerősítő nyilatkozatot kell benyújtaniuk a Kormányzótanács számára. Az euroövezeten kívüli központi bankok nem válnak a KBER-PKI társtulajdonosává, és azok nem kötelesek hozzájárulni a KBER-PKI pénzügyi keretéhez.
   12. cikk
   Adatvédelem
   Az eurorendszer-beli központi bankok a KBER-PKI-val kapcsolatos feladataik ellátása során kötelesek megfelelni a személyesadat-feldolgozásuk tekintetében irányadó jogszabályokban foglaltak.
   13. cikk
   Könyvvizsgálat
   A KBER-PKI könyvvizsgálatát a könyvvizsgálati politikában meghatározott alapelvek és előírások alapján folytatják le. Azok nem érintik az eurorendszer-beli központi bankokra irányadó, illetve általuk elfogadott belső ellenőrzési és könyvvizsgálati szabályokat.
   14. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   Az eurorendszer-beli központi bankok viselik a KBER-PKI kialakításával és üzemeltetésével kapcsolatos költségeket a KBER-PKI pénzügyi keretében részletesen meghatározottak szerint.
   15. cikk
   Az Igazgatóság szerepe
   (1)   Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozat (6) 17.3. cikkében foglaltakkal összhangban a Kormányzótanács az Igazgatóságra ruházza át a normatív hatásköreit, hogy az minden olyan intézkedést megtegyen az ebben a határozatban foglaltak végrehajtása céljából, amelyek a KBER-PKI hatékonysága és biztonsága, továbbá a KBER-PKI technikai vonatkozásai és a 2. és 3. szint közötti megállapodás mellékleteiben meghatározott KBER-PKI szolgáltatások módosításainak elfogadása érdekében szükségesek, az ITC – valamint amint az alkalmazandó – az eurorendszer IT-irányítóbizottsága által adott tanács megfontolását követően.
   (2)   Az Igazgatóság indokolatlan késedelem nélkül értesíti a Kormányzótanácsot az (1) bekezdés szerint végrehajtott minden módosításról, továbbá az Igazgatóságot köti a Kormányzótanács által e tárgyban elfogadott minden határozat.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. január 11-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 13., 2000.1.19., 12. o.

      (2)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

      (3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (4)  www.ecb.europa.eu

      (5)  http://pki.escb.eu

      (6)  HL L 80., 2004.3.18., 33. o.

      MELLÉKLET

         A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatóval kapcsolatos információk, beleértve annak személyazonosságát és technikai összetevőit

      A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltatót a tanúsítványában kibocsátóként azonosították, és annak magánkulcsát tanúsítványok aláírásához használják. A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató az alábbiakért felelős:

                  i.

                  a magánkulcsok és a nyilvános kulcsok tanúsítványainak kibocsátása;

                  ii.

                  a visszavonási listák közzététele;

                  iii.

                  az egyes tanúsítványokhoz kapcsolódó kulcspárok létrehozatala, pl. azok, amelyek kulcshelyreállítást kívánnak meg;

                  iv.

                  a KBER-PKI-val kapcsolatos átfogó felelősségi körének fenntartása, valamint annak biztosítása, hogy a KBER-PKI működtetéséhez szükséges valamennyi követelménynek megfelelnek.

            A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató magában foglalja mindazon személyeket, politikákat, eljárásokat és számítástechnikai rendszereket, amelyek az elektronikus tanúsítványok kibocsátását, valamint azoknak a tanúsítvány-előfizetőkhöz történő rendelését végzik.
      A KBER-PKI hitelesítés-szolgáltató az alábbi két technikai összetevőből áll:

                  —

                     A KBER-PKI gyökérhitelesítés-szolgáltató: Ez a hitelesítés-szolgáltató az első szinten kizárólag saját maga, valamint az alárendelt hitelesítés-szolgáltatói számára bocsát ki tanúsítványokat. Csak abban az esetben működik, ha a saját, szűkkörűen meghatározott feladatait látja el. A legfontosabb adatai az alábbiak:

                                 Megkülönböztető neve

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Sorozatszáma

                              596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD

                                 A kibocsátó megkülönböztető neve

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Érvényességi időszak

                              2011. 6. 21-én 11 óra 58 perc 26 másodperctől 2041. 6. 21-én 11 óra 58 perc 26 másodpercig.

                                 Az üzenet kivonata (SHA-1)

                              CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192

                  —

                     A KBER-PKI onlinehitelesítés-szolgáltató: Ez a hitelesítés-szolgáltató a második szinten a KBER-PKI gyökérhitelesítés-szolgáltató alá van rendelve. Az a KBER-PKI tanúsítványok felhasználók részére történő kibocsátásáért felelős. A legfontosabb adatai az alábbiak:

                                 Megkülönböztető neve

                              CN=ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Sorozatszáma

                              2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C

                                 A kibocsátó megkülönböztető neve

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Érvényességi időszak

                              2011. 7. 22-én 12 óra 46 perc 35 másodperctől 2026. 7. 22-én 12 óra 46 perc 35 másodpercig

                                 Az üzenet kivonata (SHA-1)

                              D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08


title: 2004/823/EK, Euratom: A Tanács határozata (2004. november 22.) Moldovának a Kanada, Svédország, Ukrajna és az Amerikai Egyesült Államok között 1993. október 25-én létrejött, egy ukrajnai tudományos és technológiai központ létrehozásáról szóló megállapodáshoz történő csatlakozásáról

text:
               3.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 358/10

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. november 22.)
   Moldovának a Kanada, Svédország, Ukrajna és az Amerikai Egyesült Államok között 1993. október 25-én létrejött, egy ukrajnai tudományos és technológiai központ létrehozásáról szóló megállapodáshoz történő csatlakozásáról
   (2004/823/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az egy félként fellépő Európai Közösségnek és az Európai Atomenergia-közösségnek a Kanada, Svédország, Ukrajna és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, egy ukrajnai tudományos és technológiai központ létrehozásáról szóló, 1993. október 25-i megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló, 1998. július 30-i 1766/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1), (3) és (4) bekezdésére,
   tekintettel az egy félként fellépő Európai Atomenergia-közösségnek és Európai Közösségnek a Kanada, Svédország, Ukrajna és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, egy ukrajnai tudományos és technológiai központ 1993-as létrehozásáról szóló megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló, 1998. november 3-i 2387/98/Euratom bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               1993. október 25-én Kanada, Svédország, Ukrajna és az Amerikai Egyesült Államok megállapodást kötött egy ukrajnai tudományos és technológiai központ létrehozásáról (a továbbiakban: a „megállapodás”).

               (2)

               Az 1766/98/EK rendelettel és a 2387/98/Euratom rendelettel az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség (a továbbiakban: a „Közösségek”) egy félként fellépve csatlakozott a megállapodáshoz.

               (3)

               2004. február 12-én a Moldovai Köztársaság letétbe helyezte a központ titkárságán Moldovának a megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló okiratát. A megállapodás XIII. cikkének értelmében a központ igazgatótanácsának a hatáskörébe tartozik, hogy jóváhagyja ezt a csatlakozást.

               (4)

               A Közösségeket a központ igazgatótanácsában a Tanács elnöksége és a Bizottság képviseli. A Közösségek álláspontját a megállapodás XIII. cikkének hatálya alá tartozó kérdésekben a Tanács határozza meg, és általában az elnökség fejezi ki,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Moldovának a Kanada, Svédország, Ukrajna és az Amerikai Egyesült Államok között 1993. október 25-én létrejött, egy ukrajnai tudományos és technológiai központ létrehozásáról szóló megállapodáshoz történő csatlakozását a Tanács a Közösségek nevében jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöksége a központ igazgatótanácsában kifejezi a Közösségek jóváhagyását a Moldovai Köztársaságnak a megállapodáshoz történő csatlakozását illetően.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. R. BOT

      (1)  HL L 225., 1998.8.12., 2. o.

      (2)  HL L 297., 1998.11.6., 4. o.


title: A Tanács 2014/42/KKBP határozata ( 2014. január 28. ) az európai biztonsági stratégia keretében az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló uniós javaslat támogatásáról szóló 2012/281/KKBP határozat módosításáról

text:
               29.1.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 26/42

      A TANÁCS 2014/42/KKBP HATÁROZATA

   (2014. január 28.)
   az európai biztonsági stratégia keretében az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló uniós javaslat támogatásáról szóló 2012/281/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2012. május 29-én elfogadta az európai biztonsági stratégia keretében az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló uniós javaslat támogatásáról szóló 2012/281/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2012/281/KKBP határozat „legfeljebb három” multilaterális szakértői találkozó szervezését írja elő a nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslat megvitatása céljából.

               (3)

               Ezekre a multilaterális szakértői találkozókra 2012 júniusában Bécsben, 2013 májusában Kijevben és 2013 novemberében Bangkokban került sor.

               (4)

               A sikeres bangkoki multilaterális szakértői találkozót követően egyértelművé vált, hogy a nemzetközi közösség üdvözölne egy negyedik és egyben végső multilaterális szakértői találkozót. Erre a találkozóra Afrikában kerülhetne sor.

               (5)

               A 2012/281/KKBP határozatban megjelölt eredeti pénzügyi referenciaösszeg lehetővé tenné ennek a negyedik és egyben végső multilaterális szakértői találkozónak a megszervezését, további források bevonása nélkül.

               (6)

               Ezért a 2012/281/KKBP határozatot módosítani kell, hogy lehetővé váljon a negyedik és egyben végső multilaterális szakértői találkozó szervezése, és az időbeli hatályát ennek megfelelően meg kell hosszabbítani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2012/281/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk (1) bekezdésében a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

                           „b)

                           legfeljebb négy multilaterális szakértői találkozó szervezése a nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslat megvitatása céljából;”

               2.

               A 6. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Ez a határozat hatályát veszti 28 hónappal a 4. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követően, vagy – amennyiben az említett időtartam alatt nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére – hat hónappal e határozat elfogadását követően.”

               3.

               A 2012/281/KKBP határozat melléklete a következőképpen módosul:

                           a)

                           Az 1. szakasz (Általános keret és célkitűzések) negyedik bekezdésében az első franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                                       „—

                                       e javaslat megvitatása és véleményük meghallgatása érdekében konzultációt kíván folytatni a lehető legtöbb állammal, függetlenül attól, hogy azok folytatnak-e űrtevékenységet vagy még nem, különösen legfeljebb négy, e javaslat megvitatását célzó multilaterális szakértői találkozó keretében,”

                           b)

                           a 2.3. pont címe helyébe a következő szöveg lép:
                           „2.3.   3. projekt: Legfeljebb négy multilaterális találkozó szervezése a nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslat megvitatása céljából”

                           c)

                           a 2.3.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
                           „2.3.3.   A projekt leírása
                           Legfeljebb négy multilaterális találkozó szervezése.

                                       —

                                       Javasolt, hogy az első és a második találkozó helyszíne Európában, a harmadik és a negyedik találkozó helyszíne pedig Európán kívül legyen. A döntést az UNIDIR javaslatai alapján a főképviselő hozza meg.

                                       —

                                       A találkozók struktúrájáról, napirendjéről és résztvevőiről az UNIDIR javaslatai alapján a főképviselő dönt.”

                           d)

                           Az 5. szakaszban (Időtartam) az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „E projekt végrehajtásának becsült időtartama 28 hónap.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. január 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. STOURNARAS

      (1)  HL L 140., 2012.5.30., 68. o.