title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1780 határozata (2017. szeptember 18.) az Európai Unió mali KBVP-missziója (EUCAP Száhel Mali) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUCAP Száhel Mali/1/2017)

text:
               30.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 253/37

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2017/1780 HATÁROZATA
   (2017. szeptember 18.)
   az Európai Unió mali KBVP-missziója (EUCAP Száhel Mali) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUCAP Száhel Mali/1/2017)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió mali KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Mali [helyesen: EUCAP Száhel Mali]) szóló, 2014. április 15-i 2014/219/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2014/219/KKBP határozat értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikke harmadik bekezdésének megfelelően felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az EUCAP Száhel Mali misszió politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is beleértve.

               (2)

               A PBB 2014. május 26-án elfogadta az EUCAP Száhel Mali/1/2014 határozatot (2), amellyel Albrecht CONZE-t nevezte ki az EUCAP Száhel Mali misszióvezetőjévé a 2014. május 26-tól2015. január 14-ig tartó időszakra.

               (3)

               A PBB több ízben meghosszabbította Albrecht CONZE-nak az EUCAP Száhel Mali misszióvezetőjeként betöltött megbízatását, legutóbb az EUCAP Száhel Mali/2/2016 határozatával (3), amely 2017. július 14-ig hosszabbította meg az EUCAP Száhel Mali misszióvezetőjeként betöltött megbízatását.

               (4)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2017. szeptember 15-én azt javasolta, hogy a 2017. október 1-jétől2018. január 14-ig terjedő időszakra Philippe RIO-t nevezzék ki az EUCAP Száhel Mali misszióvezetőjévé,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság Philippe RIO-t nevezi ki az Európai Unió mali KBVP-missziójának (EUCAP Száhel Mali) misszióvezetőjévé a 2017. október 1-jétől2018. január 14-ig terjedő időszakra.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 18-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 113., 2014.4.16., 21. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság 2014/310/KKBP határozata (2014. május 26.) az Európai Unió mali KBVP-missziója (EUCAP Sahel Mali) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUCAP Száhel Mali/1/2014) (HL L 164., 2014.6.3., 43. o.).

      (3)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/2381 határozata (2016. december 14.) az Európai Unió mali KBVP-missziója (EUCAP Száhel Mali) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUCAP Száhel Mali/2/2016) (HL L 352., 2016.12.23., 59. o.).


title: 2011/245/EU: A Tanács határozata ( 2011. április 14. ) a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának kinevezéséről

text:
               19.4.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 103/113

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. április 14.)
   a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának kinevezéséről
   (2011/245/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               José MONTILLA AGUILERA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig a következő személyt nevezi ki tagként a Régiók Bizottságába:

               —

               Artur MAS GAVARRÓ, Presidente de la Generalitat de Catalunya.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. április 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         FAZEKAS S.

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: Az Európai Központi Bank határozata (2003. december 18.) az Európai Központi Bank tőkéjének a részt vevő nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések megállapításáról (EKB/2003/18)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0018(01)

Hivatalos Lap L 009 , 15/01/2004 o. 0029 - 0030

		Az Európai Központi Bank határozata(2003. december 18.)az Európai Központi Bank tőkéjének a részt vevő nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések megállapításáról(EKB/2003/18)(2004/44/EK)AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 28.3. cikkére,mivel:(1) Az Európai Központi Bank tőkéjének befizetéséhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 1998. június 9-I EKB/1998/2 határozat meghatározta, hogy az eurót 1999. január 1-jén bevezetni szándékozó tagállamok nemzeti központi bankjai (NKB-k) milyen módon és mértékben kötelesek befizetni az Európai Központi Bank (EKB) tőkéjét.(2) Az EKB tőkéjének a Bank of Greece általi befizetéséről, a Bank of Greece-nek az EKB tartalékaihoz és céltartalékaihoz való hozzájárulásáról a Bank of Greece deviza eszközei egy részének az EKB számára történő kezdeti átadásáról, valamint a kapcsolatos ügyekről szóló, 2000. november 16-i EKB/2000/14 határozat [1]2. cikke az Európai Központi Bank tőkéjének az euróövezeten kívüli központi nemzeti bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 1998. december 1-jei EKB/1998/14 határozattal [2] együtt meghatározza, hogy a Bank of Greece milyen módon és mértékben köteles befizetni az EKB tőkéjét 2001. január 1-jén tekintettel az euró Görögország általi bevezetésére.(3) A nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2003. december 18-i EKB/2003/17 határozat [3] 2004. január 1-jétől módosítja az EKB tőkejegyzési kulcsában az NKB-khoz rendelt súlyokat (a továbbiakban: "tőkejegyzésikulcs-súlyok" és "tőkejegyzési kulcs").(4) A módosított tőkejegyzési kulcs szükségessé teszi egy olyan új EKB-határozat elfogadását, amely 2004. január 1-jétől hatályon kívül helyezi az EKB/1998/2 határozatot és az EKB/2000/14 határozat 2. cikkét, illetve amely meghatározza, hogy az eurót bevezető tagállamok NKB-jai (a továbbiakban: résztvevő NKB-k) milyen módon és mértékben kötelesek befizetni az EKB tőkéjét 2004. január 1-jén.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA befizetett tőke mértéke és formájaA részt vevő NKB-k az EKB-ban való részesedésüket 2004. január 1-jén teljes egészében befizetik. Figyelembe véve az EKB/2003/17 határozat 2. cikkében meghatározott tőkejegyzésikulcs-súlyokat, az egyes NKB-k 2004. január 1-jén az alábbi táblázatban a nevük mellett feltüntetett összegeket fizetik be:Résztvevő NKB | (euro) |- Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 141485000 |- Deutsche Bundesbank | 1170200000 |- Bank of Greece | 108070000 |- Banco de España | 439005000 |- Banque de France | 825875000 |- Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 51270000 |- Banca d'Italia | 728630000 |- Banque centrale du Luxembourg | 8540000 |- De Nederlandsche Bank | 221615000 |- Oesterreichische Nationalbank | 115095000 |- Banco de Portugal | 100645000 |- Suomen Pankki | 71490000 |2. cikkA befizetett tőke módosításaA részt vevő NKB-k az EKB/1998/2 határozat alapján már befizették az EKB jegyzett tőkéjében való részesedésüket, illetve a Bank of Greece az EKB/200/14 határozat 2. cikke és az EKB/1998/14 határozat alapján. Figyelembe véve ezt a tényt, az adott esettől függően vagy a részt vevő NKB utalja át a fennmaradó összeget az EKB számára, vagy az EKB utalja vissza a különbség összegét a résztvevő NKB számára annak érdekében, hogy az 1. cikk táblázatában meghatározott összegek befizetése teljesüljön. Ezen átutalások az Európai Központi Bank tőkerészesedéseinek a nemzeti központi bankok közötti átruházásáról szóló szabályok megállapításáról és a befizetett tőke módosításáról szóló, 2003. december 18-i EKB/2003/20 határozatban [4] meghatározott szabályok alapján történnek.3. cikkZáró rendelkezések(1) Az EKB/1998/2 határozat és az EKB/2000/14 határozat 2. cikke 2004. január 1-jén hatályát veszti.(2) Ez a határozat 2003. december 19-én lép hatályba.(3) Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Frankfurt am Mainban, 2003. december 18-án.az EKB Kormányzótanácsa részérőlJean-Claude Trichet[1] HL L 336., 2000.12.30., 110. o.[2] HL L 110., 1999.4.28., 33. o.[3] HL L 9., 2004.1.15., 27. o.[4] HL L9., 2004.1.15., 32. o.--------------------------------------------------


title: 2014/415/EU: A Tanács határozata ( 2014. június 24. ) a szolidaritási klauzula Unió által történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról

text:
               1.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 192/53

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. június 24.)
   a szolidaritási klauzula Unió által történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról

      (2014/415/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 222. cikke (3) bekezdésének első mondatára,
   tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének együttes javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Ez a határozat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 222. cikkének (a továbbiakban: a szolidaritási klauzula) az Unió általi végrehajtására vonatkozik. Nem vonatkozik a szolidaritási klauzulának a tagállamok általi, az EUMSZ 222. cikke (2) bekezdése szerinti végrehajtására. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 222. cikkéről szóló 37. nyilatkozat értelmében egy adott tagállam egy másik tagállamra irányuló szolidaritási kötelezettségének eleget téve megválaszthatja a kötelezettség teljesítésének leghatékonyabb módját.

               (2)

               Az EUMSZ 222. cikkének (1) bekezdése értelmében, ha egy tagállamot terrortámadás ér, illetve ha természeti vagy ember okozta katasztrófa áldozatává válik, az Unió és tagállamainak a szolidaritás szellemében együttesen kell fellépniük fel. Törekedni kell arra, hogy a klauzula alkalmazását kérő bármelyik tagállamra irányuló uniós és tagállami intézkedések koherensek és egymást kiegészítő jellegűek legyenek, és el kell kerülni az erőfeszítések megkettőzését. Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 222. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamoknak a Tanács keretében egyeztetniük kell egymással szolidaritási kötelezettségeik teljesítését illetően, célszerű ennek érdekében intézkedéseket megállapítani a szolidaritási klauzula Unió általi végrehajtásával kapcsolatban a Tanács keretében folytatandó egyeztetés tekintetében.

               (3)

               A Tanács keretében folytatandó egyeztetéssel kapcsolatos intézkedéseknek az uniós politikai szintű integrált válságreagálási intézkedéseken kell alapulniuk, amelyeket a Tanács 2013. június 25-én fogadott el, és amelyek kimondják, hogy az uniós politikai szintű integrált válságreagálás a szolidaritási klauzula alkalmazására vonatkozó intézkedéseket is támogatnia kell. Helyénvaló, hogy a Tanács, különösen a felülvizsgálatok esetén, kiigazítsa az uniós politikai szintű integrált válságreagálási intézkedéseket.

               (4)

               A szolidaritási klauzula Unió általi végrehajtása során a lehető legnagyobb mértékben támaszkodni kell a már meglévő eszközökre, a koordináció erősítése és a párhuzamosságok elkerülése révén növelni kell a hatékonyságot, nem lehet igénybe venni kiegészítő forrásokat, egyszerű és egyértelmű kapcsolattartási lehetőséget kell biztosítani uniós szinten a tagállamok számára, és tiszteletben kell tartani az egyes uniós intézményekre és szolgálatokra ruházott hatásköröket.

               (5)

               A szolidaritási klauzula előírja, hogy az Unió mozgósítson minden rendelkezésére álló eszközt. A releváns eszközök közé tartozik az Európai Unió belső biztonsági stratégiája, az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (1) létrehozott uniós polgári védelmi mechanizmus (a továbbiakban: az uniós mechanizmus), az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (2), valamint a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében létrehozott struktúrák.

               (6)

               A szolidaritási klauzula Unió általi végrehajtására vonatkozó rendelkezések hatályát világosan meg kell határozni.

               (7)

               A terrorizmus elleni küzdelem tekintetében az Unió fellépésének stratégiai keretét az Európai Unió terrorizmus elleni stratégiája alkotja. Számos eszköz – mint például a kritikus energetikai és közlekedési infrastruktúrák védelmét (3) erősítő eszközök – bevezetésére sor került. A Bizottság „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című közleményét több fellépés is követte, így például lépések történtek a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés javítása, a radikalizálódás megakadályozásának – különösen a radikalizálódást figyelő uniós információs központ létrehozása révén történő – előmozdítása, a terroristák pénzeszközökhöz, robbanóanyagokhoz (4), valamint vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagokhoz való hozzáférésének korlátozása, továbbá a robbanóanyagok biztonságának fokozása érdekében.

               (8)

               Meg kell határozni uniós szinten egy, az e határozat szerinti intézkedések aktiválására és azok alkalmazásának fokozatos megszüntetésére szolgáló mechanizmust, amely az érintett tagállam magas szintű politikai kérésén alapul, és amelyet egyetlen uniós szintű kapcsolati pont támogat.

               (9)

               Az uniós szintű reagálási intézkedéseknek a meglévő eszközök alapján folytatott megerősített koordináció révén javítaniuk kell a hatékonyságot.

               (10)

               Az uniós mechanizmus célja, hogy a polgári védelem terén megerősítse a tagállamok és az Unió közötti együttműködést és megkönnyítse a koordinációt. Az 1313/2013/EU határozat létrehozta a Veszélyhelyzet-kezelési Koordinációs Központot (ERCC), amely a hét minden napján napi 24 órában elérhető műveleti kapacitást kell biztosítania, és az uniós mechanizmus célkitűzéseinek megvalósításában a tagállamok és a Bizottság rendelkezésére kell állnia.

               (11)

               Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) rendelkezésére állnak hírszerzési és katonai szakértelemmel bíró struktúrák, illetve a küldöttségi hálózat is, mely ugyancsak megkönnyítheti a tagállamok területén jelentkező fenyegetésekre vagy katasztrófákra, illetve külső dimenzióval bíró válságokra való reagálást. A válságtól függően – adott esetben – a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), beleértve a KBVP területén érintett más struktúrákat vagy uniós ügynökségeket is be kell vonni az uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.

               (12)

               Amennyiben szükséges és a helyzet sürgősségére tekintettel megvalósítható, az uniós szintű reagálási intézkedéseket jogi aktusok elfogadásával vagy meglévő aktusok módosításával kell kiegészíteni, a Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.

               (13)

               Ennek a határozatnak nem lesznek védelmi vonatkozásai. Amennyiben valamely válság a KKBP vagy a KBVP keretébe tartozó fellépést tesz szükségessé, úgy arról a Szerződések vonatkozó rendelkezéseivel összhangban a Tanácsnak határozatot kell hoznia.

               (14)

               Ez a határozat nem sérti az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (7) bekezdését.

               (15)

               „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című bizottsági közlemény célul tűzte ki az Unió válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenálló képességének javítását több intézkedés, köztük a szolidaritási klauzula teljes mértékű kihasználása révén. Amint arra a Tanács is emlékeztet a 2011. február 24-25-i következtetéseiben, Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenálló képességének javítása kulcsfontosságú ahhoz, hogy az Unióban tovább erősödjön a szabadság és a biztonság, és a jog még hatékonyabban érvényesülhessen.

               (16)

               Az Unió és tagállamai eredményes fellépésének biztosítása érdekében az Európai Tanácsnak rendszeresen értékelnie kell az Uniót fenyegető veszélyeket. Az Európai Tanács kérésére jelentéseket kell készíteni a meghatározott fenyegetésekről.

               (17)

               Az EUMSZ 346. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően egyetlen tagállam sem kötelezhető olyan információ szolgáltatatására, amelynek közlését ellentétesnek tartja alapvető biztonsági érdekeivel.

               (18)

               2012. november 22-én az Európai Parlament elfogadta „Az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási záradékai: politikai és műveleti dimenziók” című 2012/2223. sz. állásfoglalást.

               (19)

               Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, és alkalmazása során e jogoknak és elveknek megfelelően kell eljárni.

               (20)

               Mivel e határozat célját, nevezetesen a szolidaritási klauzula Unió általi végrehajtását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Általános célkitűzés és tárgy
   (1)   Ez a határozat az EUMSZ 222. cikkének (a továbbiakban: a szolidaritási klauzula) az Unió általi végrehajtására vonatkozó szabályokat és eljárásokat állapít meg.
   (2)   Az uniós és a tagállami fellépések közötti koherencia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében a klauzula alkalmazása iránti kérésre való reagálás politikai szintű koordinálását a Tanács végzi az uniós politikai szintű integrált válságreagálási intézkedések felhasználásával. Az uniós politikai szintű integrált válságreagálási intézkedések alkalmazásához a Tanács Főtitkársága, a Bizottság és az EKSZ támogatást biztosít.
   (3)   Az uniós szintű intézkedések a Tanács, a Bizottság, az EKSZ és az uniós ügynökségek meglévő információ-szolgáltatási és támogatási mechanizmusaira épülnek. Adott esetben a főképviselő és az EKSZ is hozzájárul ezekhez az intézkedésekhez, mégpedig az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) hatáskörén belüli kezdeményezések tételével, valamint releváns információk és támogatás nyújtásával.
   (4)   A releváns uniós eszközök és az uniós politikai szintű integrált válságreagálási intézkedések tekintetében az azokra vonatkozó eljárásokat kell követni, és ezek az e határozat szerinti válaszlépés alkalmazásának kezdete előtt és megszűnését követően is aktívak lehetnek.
   (5)   Az ezen határozat szerinti intézkedések az Unió és a tagállamok válaszlépései közötti koordináció fokozása révén elősegítik a hatékonyabb fellépést.
   2. cikk
   Hatály
   (1)   Ez a határozat terrortámadás, természeti katasztrófa vagy ember okozta katasztrófa esetében alkalmazandó, függetlenül attól, hogy az a tagállamok területén belülről vagy kívülről ered:

               a)

               a tagállamok azon területein, amelyekre a Szerződések hatálya kiterjed, ideértve a szárazföldi területet, a belvízi területet, a parti tengeri területet és a légteret;

               b)

               a valamely tagállam parti tengerén, kizárólagos gazdasági övezetében vagy kontinentális talapzatán található infrastruktúrát (például offshore kőolaj- és földgázlétesítményeket) érintő veszélyhelyzet esetében.

         Az Uniót, amikor alkalmazza ezeket az intézkedéseket és különösen amikor mozgósítja a rendelkezésére álló eszközöket, köti a nemzetközi jog, és intézkedései nem sérthetik a nem uniós államok jogait.
   (2)   Ennek a határozatnak nincsenek védelmi vonatkozásai.
   3. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   a)   „katasztrófa”: minden olyan helyzet, amely súlyos hatással van vagy súlyos hatással lehet személyekre, a környezetre vagy tulajdonra, beleértve a kulturális örökséget is;
   b)   „terrortámadás”: a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat (5) szerinti terrorista bűncselekmény;
   c)   „válság”: olyan, nagy horderejű vagy politikai jelentőségű katasztrófa vagy terrortámadás, amely kellő időben történő politikai koordinációt és reagálást tesz szükségessé uniós politikai szinten;
   d)   „reagálás”: katasztrófa vagy terrortámadás esetén hozott, az általa okozott közvetlen káros hatások kezelését célzó fellépés.
   4. cikk
   A szolidaritási klauzula alkalmazásának kérése
   (1)   Katasztrófa vagy terrortámadás esetén az érintett tagállam kérheti a szolidaritási klauzula alkalmazását, ha a nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló eszközök által kínált lehetőségeket már kimerítette és úgy véli, hogy a válság mértéke egyértelműen meghaladja a rendelkezésére álló reagálási képességeket.
   (2)   Az érintett tagállam politikai hatóságai a kérésüket a Tanács elnökségéhez intézik. A kéréseket az Európai Bizottság elnökének is el kell küldeni az ERCC-n keresztül.
   5. cikk
   Uniós szintű reagálási intézkedések
   (1)   A szolidaritási klauzula alkalmazása iránti kérés megtételét követően a Tanács biztosítja a szolidaritási klauzula alkalmazása iránti kérés nyomán teendő uniós válaszlépés politikai és stratégiai irányítását, teljes mértékben figyelembe véve a Bizottság és a főképviselő hatáskörét. Ebből a célból a Tanács elnöksége haladéktalanul aktiválja az uniós politikai szintű integrált válságreagálási intézkedéseket, amennyiben azok alkalmazására még nem került sor, és ily módon minden tagállamot tájékoztat a szolidaritási klauzula alkalmazása iránti kérésről.
   (2)   Ezzel egyidejűleg a Bizottság és a főképviselő az 1. cikk (3) bekezdésének megfelelően:

               a)

               azonosít minden olyan releváns uniós eszközt, amely a leginkább alkalmas az adott válságra való reagálás céljára, beleértve az ágazatspecifikus, az operatív, a szakpolitikai és a pénzügyi eszközöket és struktúrákat is, és megtesz minden szükséges, az adott eszközök keretében előírt intézkedést;

               b)

               azonosít minden olyan katonai képességet, amely alkalmas arra, hogy az EU Katonai Törzsének támogatásával reagáljon a válságra;

               c)

               azonosítja azokat az eszközöket és erőforrásokat, amelyek az uniós ügynökségek hatáskörébe tartoznak és amelyek alkalmasak a válságra való reagálás céljára, és javaslatot tesz ezek igénybevételére;

               d)

               tanácsot ad a Tanácsnak arra nézve, hogy a meglévő eszközök elégségesek-e ahhoz, hogy az érintett tagállamnak a klauzula alkalmazása iránti kérés megtételét követően segítséget nyújtsanak;

               e)

               e határozat 6. cikkével összhangban rendszeres időközönként integrált helyzetismereti és -elemzési jelentést készít a Tanácsban folytatott politikai szintű koordináció és döntéshozatal támogatása és a szükséges információk biztosítása céljából.

         (3)   A Bizottság és a főképviselő – adott esetben – az 1. cikk (3) bekezdésének megfelelően javaslatokat nyújt be a Tanácsnak, különösen a következőkre vonatkozóan:

               a)

               a meglévő eszközök keretében nem megvalósítható rendkívüli intézkedésekről szóló határozatok;

               b)

               a meglévő polgári védelmi intézkedéseket meghaladó katonai képességek iránti kérelmek; vagy

               c)

               a tagállamok általi gyors reagálást támogató intézkedések.

         (4)   Az uniós politikai szintű integrált válságreagálási intézkedések igénybevételével a Tanács elnöksége biztosítja a válság Tanács keretében történő kezelésének és az uniós politikai szinten történő átfogó reagálásnak a koherenciáját, többek között az intézkedési javaslatok kidolgozása és naprakésszé tétele tekintetében, tiszteletben tartva a Bizottság és a főképviselő kezdeményezési jogát a hatáskörébe tartozó területeken. Ebben az elnökséget a Főtitkárság, a Bizottság, az EKSZ, illetve – terrortámadás esetén – a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora támogatja és segíti tanáccsal. A válságtól függően – adott esetben – a KKBP/KBVP területén érintett struktúrákat vagy uniós ügynökségeket is be kellene vonni az uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.
   (5)   A Tanács elnöksége tájékoztatja az Európai Tanács elnökét és az Európai Parlament elnökét a klauzula alkalmazása iránti kérésről és a főbb fejleményekről.
   (6)   A klauzula alkalmazása iránti kérés megtételét követően uniós szinten az ERCC tartja napi 24 órában a kapcsolatot a tagállamok illetékes hatóságaival és más érdekelt felekkel a Bizottság és a főképviselő meglévő feladatkörének, valamint a meglévő információs hálózatoknak a sérelme nélkül. E határozat 6. cikkével összhangban az ERCC – az Unió helyzetelemző szolgálatával együttműködve – megkönnyíti az integrált helyzetismereti és -elemzési jelentések elkészítését.
   6. cikk
   Integrált helyzetismereti és -elemzési jelentések
   Az integrált helyzetismereti és -elemzési jelentések igazodnak az uniós politikai szintnek a Tanács elnöksége által meghatározott igényeihez, és lehetővé fogják tenni a helyzet stratégiai áttekintését a Tanácsban a politikai szintű integrált válságreagálási intézkedéseknek megfelelően. E jelentések szükségessé teszik a tagállamok, a Bizottság, az EKSZ és az érintett uniós ügynökségek, valamint az érintett nemzetközi szervezetek által önkéntesen rendelkezésre bocsátott, validált információk felhasználását. A klauzula terrortámadások esetében történő alkalmazásakor a hírszerzési értékeléseket és tájékoztatókat külön, a meglévő csatornákon keresztül kell kezelni.
   7. cikk
   A klauzula alkalmazásának fokozatos megszüntetése
   Az e határozat szerinti válaszlépés fokozatos megszüntetése esetében is a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárást kell követni. A klauzula alkalmazását kérő tagállam a lehető leghamarabb jelzi, ha úgy véli, hogy már nincs szükség a klauzula alkalmazására.
   8. cikk
   Uniós szintű fenyegetésértékelés
   (1)   Annak érdekében, hogy rendszeresen értékelni lehessen az Uniót fenyegető veszélyeket, az Európai Tanács felkérheti a Bizottságot, a főképviselőt és adott esetben az uniós ügynökségeket, hogy készítsenek jelentést a meghatározott fenyegetésekről.
   (2)   Amennyiben az Európai Tanács nem rendelkezik másképpen, ezeknek a jelentéseknek kizárólag a hatályos rendelkezések értelmében az érintett uniós intézmények, szervek és ügynökségek által a fenyegetésekről készített, rendelkezésre álló értékeléseken, valamint olyan információkon kell alapulniuk, amelyeket a tagállamok önkéntesen nyújtottak, elkerülve ugyanakkor a munka megkettőzését. A terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora adott esetben részt vesz e jelentések elkészítésében. Az EUMSZ 346. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően egyetlen tagállam sem köteles olyan információt szolgáltatni, amelynek közlését ellentétesnek tartja alapvető biztonsági érdekeivel.
   9. cikk
   Felülvizsgálat
   (1)   Az e határozat szerinti intézkedéseket rendszeresen felül kell vizsgálni az azonosított igényeknek megfelelően, de minden esetben az alkalmazásuk megszüntetését követő tizenkét hónapon belül, a vonatkozó tanulságok levonása és kezelése érdekében. Ezt a felülvizsgálatot a Tanács keretében kell elvégezni a Bizottság és a főképviselő által készített együttes jelentés alapján.
   (2)   Adott esetben ezt a határozatot módosítani lehet. Ebben az esetben és az EUMSZ 222. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanácsot a Politikai és Biztonsági Bizottság, valamint a Belső Biztonsági Állandó Bizottság segíti.
   (3)   A Tanács adott esetben kiigazíthatja a politikai szintű integrált válságreagálási intézkedéseket, különösen annak érdekében, hogy kezelje a Tanács által a határozat felülvizsgálatával összefüggésben vagy a határozat módosítását követően azonosított igényeket.
   10. cikk
   Pénzügyi vonatkozások
   Az e határozat végrehajtásához szükséges pénzügyi forrásokat az elfogadott éves kiadási határokon belül, a meglévő uniós eszközök hatályának megfelelően és a többéves pénzügyi keret éves felső határait tiszteletben tartva kell rendelkezésre bocsátani.
   11. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. június 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. VENIZELOS

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1313/2013/EU határozata az uniós polgári védelmi mechanizmusról (HL L 347., 2013.12.20., 924. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1082/2013/EU határozata a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.).

      (3)  Ezek meghatározását lásd az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelvben (HL L 345., 2008.12.23., 75. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. január 15-i 98/2013/EU rendelete a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 39., 2013.2.9., 1. o.).

      (5)  A Tanács 2002. június 13-i 2002/475/IB kerethatározata a terrorizmus elleni küzdelemről (HL L 164., 2002.6.22., 3. o.).


title: A Tanács határozata (1995. szeptember 18.) az Európai Közösség, valamint egyes közép- és kelet-európai országok (Bulgária, a Cseh Köztársaság, Lengyelország, Magyarország, Románia és a Szlovák Köztársaság) között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló Európa-megállapodások kiegészítő jegyzőkönyveinek elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997D0295

Hivatalos Lap L 127 , 20/05/1997 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata(1995. szeptember 18.)az Európai Közösség, valamint egyes közép- és kelet-európai országok (Bulgária, a Cseh Köztársaság, Lengyelország, Magyarország, Románia és a Szlovák Köztársaság) között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló Európa-megállapodások kiegészítő jegyzőkönyveinek elfogadásáról(97/295/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott az Európai Közösség, valamint a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Magyar Köztársaság, Románia, és a Szlovák Köztársaság között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló Európa-megállapodások kiegészítő jegyzőkönyveiről,mivel e kiegészítő jegyzőkönyveket jóvá kell hagyni;A KÖVETKEZÕKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség, valamint a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Magyar Köztársaság, Románia, és a Szlovák Köztársaság között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló Európa-megállapodások kiegészítő jegyzőkönyveit a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A kiegészítő jegyzőkönyvek szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje a kiegészítő jegyzőkönyveknek az Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt.3. cikkAz egyes kiegészítő jegyzőkönyvek 15. cikkében előírt értesítést az Európai Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1995. szeptember 18-án.a Tanács részérőlaz elnökP. Solbes Mira--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1985. június 10.) az építészeti oktatási és képzési tanácsadó Bizottság létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31985D0385

Hivatalos Lap L 223 , 21/08/1985 o. 0026 - 0027 finn különkiadás fejezet 6 kötet 2 o. 0109  spanyol különkiadás fejezet 06 kötet 3 o. 0020  svéd különkiadás fejezet 6 kötet 2 o. 0109  portugál különkiadás fejezet 06 kötet 3 o. 0020

		A Tanács határozata(1985. június 10.)az építészeti oktatási és képzési tanácsadó bizottság létrehozásáról(85/385/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Bizottság által benyújtott határozattervezetre,mivel az oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló 1974. június 6-i állásfoglalásában [1] a Tanács tanácsadó bizottságok létrehozása mellett foglalt állást;mivel az építészmérnöki oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismerésével összefüggésében igen fontos az oktatás és a képzés egyformán magas minőségi színvonalának biztosítása;mivel e célkitűzés elérésének elősegítése érdekében a Bizottság mellé egy tanácsadó bizottságot kell létrehozni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Bizottság mellett létrejön egy építészeti oktatási és képzési tanácsadó bizottság, a továbbiakban: "a bizottság".2. cikk(1) A bizottság feladata, hogy a Közösség területén segítse biztosítani az építészek oktatásának és képzésének egyformán magas minőségi színvonalát.(2) Feladatát elsősorban a következő eszközökkel hajtja végre:- átfogó információcsere a tagállamokban nyújtott oktatási és képzési módszerek, valamint az elméleti és gyakorlati tanfolyamok tartalma, szintje és felépítése tekintetében;- megbeszélések és konzultációk lefolytatása azzal a céllal, hogy közös szemlélet alakuljon ki az építészek oktatásában és képzésében elérni kívánt szabványokra vonatkozóan és, ahol lehet, a szakmai gyakorlatok kritériumait is magában foglaló oktatás és képzés szerkezetére és tartalmára vonatkozóan;- annak felülvizsgálata, hogy az építészek oktatása és képzése hogyan alkalmazkodik az oktatási módszerekben bekövetkezett fejlődéshez és azokhoz az új építészeti problémákhoz, amelyek a társadalmi, tudományos és technikai fejlődés, valamint a környezetvédelem eredményeként felmerülnek.(3) A bizottság végrehajtja azokat a tanácsadói feladatokat, amelyeket az építészmérnöki oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, valamint a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről szóló, 1985. június 10-i 85/384/EGK tanácsi irányelv [2] számára kijelölt.(4) A bizottság közli a Bizottsággal és a tagállamokkal véleményét és javaslatait, beleértve a 85/384/EGK irányelv építészek oktatására és képzésére vonatkozó cikkeinek módosítására tett indítványait, amennyiben azt szükségesnek tartja.(5) A bizottság továbbá tanácsot ad a Bizottságnak minden olyan kérdésben, amelyben a Bizottság az építészek oktatásával és képzésével kapcsolatban megkeresheti.3. cikk(1) A bizottság minden tagállam három szakértőjéből áll a következők szerint:- egy a szakmát gyakorló szakértő;- egy építészeti egyetem vagy annak megfelelő oktatási intézmény szakértője;- a tagállam illetékes hatóságainak egy szakértője.(2) Minden tag tekintetében egy póttagnak is lennie kell. A póttagok részt vehetnek a bizottság ülésein.(3) Az (1) és (2) bekezdésben leírt tagokat és póttagokat a tagállamok jelölik ki. Az (1) bekezdés első és második fordulatában említett tagokat és póttagokat a szakma gyakorló szakemberei, illetve az építészeti egyetemek vagy azzal egyenértékű oktatási intézmények szakemberei jelölik ki, vagy kijelölésükre az említett szakemberekkel folytatott megfelelő konzultációt követően kerül sor. Az így kijelölt tagokat és póttagokat a Tanács nevezi ki.4. cikk(1) A bizottság tagjainak hivatali ideje három év. Az időszak lejárta után a bizottság tagjai addig maradnak hivatalban, amíg nem gondoskodnak utódjukról, vagy meg nem újítják megbízásukat.(2) A bizottság tagjának hivatali ideje a három éves időszak lejárata előtt is befejeződhet a tag lemondása vagy halála esetén, vagy amennyiben a (3) bekezdésben megállapított eljárás szerint egy másik személy váltja fel. Az ilyen kinevezés a hivatali idő hátralévő részére szól.5. cikkA bizottság saját tagjai közül választ elnököt és két alelnököt. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályait. Az ülések napirendjét a bizottság elnöke a Bizottsággal konzultálva állítja össze.6. cikkA bizottság munkacsoportokat állíthat fel, és megfigyelőket vagy szakértőket kérhet fel, hogy azok munkájának bizonyos vonatkozásaiban segítséget nyújtsanak.7. cikkA bizottság számára a titkárságot a Bizottság biztosítja.Kelt Luxembourgban, 1985. június 10-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Fioret[1] HL C 98., 1974.8.28., 1. o.[2] HL L 223., 1985.8.21., 15. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság határozata (2003. március 26.) eljárási szabályzatának módosításáról (az értesítés a C(2003) 972. számú dokumentummal történt)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0246

Hivatalos Lap L 092 , 09/04/2003 o. 0014 - 0016

		A Bizottság határozata(2003. március 26.)eljárási szabályzatának módosításáról(az értesítés a C(2003) 972. számú dokumentummal történt)(2003/246/EK, Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 218. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 131. cikkére,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére, illetve 41. cikke (1) bekezdésére,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Bizottság válsághelyzetek kezelésére kidolgozott operatív eljárásairól szóló, e határozathoz csatolt rendelkezések szövegével a Bizottság eljárási szabályzatát ki kell egészíteni, amely ennek a mellékletét fogja képezni.2. cikkEz a határozat az ugyanezen a címen 2003. március 5-én elfogadott határozat helyébe lép.3. cikkEz a határozat 2003. március 26-án lép hatályba, és attól kezdődően kell alkalmazni.Kelt Brüsszelben, 2003. március 26-án.a Bizottság részérőlNeil Kinnockalelnök--------------------------------------------------MELLÉKLETA Bizottság Válságkezelésre Vonatkozó Operatív Eljárásaimivel:(1) Helyénvaló, hogy a Bizottság eljárásokat határozzon meg, amelyek lehetővé teszik a válsághelyzetek kezelését, és biztosítják különösen a szükséges határozatok hatékony és lehető leggyorsabb meghozatalát, valamint a politikai ellenőrzés fenntartását.(2) Szükséges, hogy a Bizottság kialakítsa a válságkezelés operatív struktúráját.(3) A Bizottság biztonsági rendelkezései [1], amelyek a Bizottság belső eljárási szabályzatának mellékleteként jöttek létre, előírják, hogy a Bizottság valamelyik tagja vállaljon felelősséget a biztonsági ügyekért és a Bizottság biztonságpolitikájának végrehajtásáért.(4) A biztonsági rendelkezések mellékletének 2. szakasza megállapítja a törvényesség, az átláthatóság, az elszámolási kötelezettség és a szubszidiaritás (arányosság) elvét, amelyek a válságkezelésre is vonatkoznak.1. cikkA Biztonsági Iroda a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóságba integrálódik, és munkáját a Bizottság Biztonsági Irodájának igazgatója vezeti, aki a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjának tartozik felelősséggel.2. cikk(1) A válságrendszer az irányító csoportból, az operatív csoportból és a monitoring csoportból áll.(2) Az irányító csoport a főigazgató-helyettes elnöksége alatt ülésezik. Az elnöki kabinet egyik tagjából, a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjából, a Bizottság Biztonsági Irodájának igazgatójából, továbbá a Jogi Szolgálat, a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság, és a Sajtószolgálat főigazgatójából, valamint azokból a személyekből áll, akiket a főigazgató-helyettes az adott körülmények között helyénvalónak tart.Az irányító csoport tanácsokat ad a Bizottságnak és különösen a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagjának arról, hogy válság esetén milyen helyénvaló intézkedéseket kell hozni a Bizottság személyzetének és vagyonának a védelme, illetve működőképességének biztosítása érdekében.(3) Valamely válság fejleményeiről az irányító csoport elnöke tájékoztatja az elnököt, a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját és a válságban érintett minden bizottsági tagot.(4) Annak érdekében, hogy a Biztonsági Iroda teljesíthesse feladatait, legalább két tisztviselő állandó jelenléte mellett huszonnégy órás, hét napos készenléti szolgálatnak kell működnie.3. cikk(1) A Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja a Bizottság Biztonsági Irodájának igazgatóját bármikor utasíthatja arra, hogy a válságkezelő rendszert aktiválja.(2) A Bizottság Biztonsági Irodájának igazgatója a rendelkezésére álló információk alapján a saját kezdeményezésére határozhat úgy, hogy a válságkezelő rendszert aktiválni kell.4. cikkAmikor a szokásos döntéshozatali eljárások alkalmazását valamilyen sürgető helyzet eleve kizárja, a Bizottság alkalmazottainak, információinak, épületeinek és egyéb vagyonának védelmét, illetve működőképességét biztosító döntések kellően gyors meghozatala érdekében:1. a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagja meghozhat minden olyan döntést, amelyet szükségesnek ítél a Bizottság alkalmazottainak és vagyonának védelme érdekében;2. rendkívüli szükséghelyzetben a Bizottság Biztonsági Irodájának igazgatója – lehetőség szerint az irányító csoporttal konzultálva – az (1) bekezdésben előírtakhoz hasonló döntést hozhat. E hatáskör gyakorlásáról a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját felülvizsgálat, illetve – adott esetben – jóváhagyás, kiegészítés vagy visszavonás végett haladéktalanul értesíteni kell;3. rendkívüli szükséghelyzetben a Bizottság valamely missziójának vagy küldöttségének, tagállami képviseletének vagy regionális képviseletének a vezetője az (1) bekezdésben előírtakhoz hasonló döntést hozhat. E hatáskör gyakorlásáról a Bizottság biztonsági ügyekért felelős tagját felülvizsgálat, illetve – adott esetben – jóváhagyás, kiegészítés vagy visszavonás végett haladéktalanul értesíteni kell;4. bármely az (1)–(3) bekezdés alapján meghozott döntésről a bizottsági testület soron következő ülését felülvizsgálat, illetve – adott esetben – jóváhagyás, kiegészítés vagy visszavonás végett tájékoztatni kell.5. cikkA Bizottság C(94) 2129 határozata hatályát veszti.[1] HL L 317, 2001.12.3., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1980. június 9.) a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló nemzetközi egyezmény Bizottság általi megkötésének jóváhagyásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31980D0565

Hivatalos Lap L 149 , 17/06/1980 o. 0041 - 0041 görög különkiadás: fejezet 12 kötet 2 o. 0053  spanyol különkiadás fejezet 12 kötet 3 o. 0213  portugál különkiadás fejezet 12 kötet 3 o. 0213

		A Tanács határozata(1980. június 9.)a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló nemzetközi egyezmény Bizottság általi megkötésének jóváhagyásáról(80/565/Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,tekintettel a Bizottság tervezetére,mivel a tanácsi irányelvekkel összhangban a Bizottság tárgyalásokat folytatott a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló nemzetközi egyezményről;mivel ezért az említett egyezmény Bizottság általi megkötését jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkA nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló nemzetközi egyezmény Bizottság általi megkötését a Tanács jóváhagyja.Kelt Luxembourgban, 1980. június 9-én.a Tanács részérőlaz elnökF. Pandolfi--------------------------------------------------


title: Az Európai Rendszerkockázati Testület határozata ( 2014. január 27. ) az illetékes vagy kijelölt hatóságok nemzeti makroprudenciális politikai intézkedésekről szóló értesítéseire, valamint az ERKT véleményeinek és ajánlásainak kibocsátására vonatkozó koordinációs keretről (ERKT/2014/2)

text:
               3.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 98/3

      AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET HATÁROZATA

   (2014. január 27.)
   az illetékes vagy kijelölt hatóságok nemzeti makroprudenciális politikai intézkedésekről szóló értesítéseire, valamint az ERKT véleményeinek és ajánlásainak kibocsátására vonatkozó koordinációs keretről
   (ERKT/2014/2)
   2014/C 98/03
   AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,
   tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 458. cikkére,
   tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 133. cikkére,
   tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésének j) pontjára,
   tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testületnek a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról szóló, 2011. december 22-i ERKT/2011/3 ajánlására (4),
   tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testületnek a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről szóló, 2013. április 4-i ERKT/2013/1 ajánlására (5),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) felelős az Unióban a makroprudenciális felügyelet ellátásért, az Unió pénzügyi stabilitását fenyegető rendszerkockázatok megelőzéséhez vagy mérsékléséhez való hozzájárulás érdekében. Az ERKT rendszerkockázatokat azonosít, ideértve azon kockázatokat is, amelyeket véleménye szerint makroprudenciális politikai intézkedésekkel kell kezelni. Az ERKT ösztönözheti a megfelelő fellépést és így hozzájárulhat a) a makroprudenciális politika végső célkitűzésének eléréséhez, és b) a tétlenség irányába mutató esetleges tendencia leküzdéséhez, beleértve az adott esetben a makroprudenciális politikában fennálló makroprudenciális intézkedések aktiválását és deaktiválását egyaránt.

               (2)

               Az ERKT átfogó célkitűzése annak biztosítására irányul, hogy az illetékes vagy kijelölt hatóságok által követett makroprudenciális politikák időben és hatékonyan előzzék meg vagy mérsékeljék a rendszerkockázatokat, és ugyanakkor összeegyeztethetőek legyenek az Unió belső piacának zavartalan működésével és elősegítsék azt.

               (3)

               Az ERKT-nek hozzá kell járulnia a belső piac célkitűzéseinek eléréséhez és különösen egy olyan integrált uniós felügyeleti struktúrához, amely ahhoz szükséges, hogy a tagállamok időben és egységes módon hozzák meg szakpolitikai válaszlépéseiket. Ezzel megelőzhető az eltérő megközelítések alkalmazása, és javítható a belső piac működése. Ennek érdekében az ERKT ösztönözheti az illetékes vagy kijelölt hatóságok makroprudenciális intézkedéseinek kölcsönös elismerését, különösen olyan esetekben, amikor az uniós jogszabályok rendelkeznek a kölcsönös elismerésről. A makroprudenciális politikák fokozott megértése alapján az ERKT a jövőben más esetekben is javasolhatja a kölcsönös elismerést.

               (4)

               Megbízásával összhangban az ERKT kapcsolatot tart a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel és harmadik országok makroprudenciális hatóságaival, és értékeli a rendszerszintű kockázatokra és harmadik országok makroprudenciális politikáira adandó, az Unió egészére kiterjedő makroprudenciális politikai válaszlépések szükségességét.

               (5)

               Az új uniós bankszabályozási keret két különálló jogi eszközt tartalmaz: a 2013/36/EU irányelvet (a továbbiakban: tőkekövetelmény-irányelv) és az 575/2013/EU rendeletet (a továbbiakban: tőkekövetelmény-rendelet). A tőkekövetelmény-irányelv rendelkezései kevésbé előíró jellegűek, mint a tőkekövetelmény-rendelet rendelkezései. Ezért a tagállamok nagyfokú rugalmassággal rendelkeznek tőkekövetelmény-irányelven alapuló makroprudenciális eszközök, például a különböző tőkepufferek alkalmazása terén. Ezzel szemben a tőkekövetelmény-rendelet 458. cikkében biztosított makroprudenciális eszközök nem kínálnak ugyanilyen mértékű rugalmasságot. Ezen eszközök nemzeti hatóságok általi igénybevétele meghatározott eljáráshoz kötött, amely ugyanakkor rögzíti alkalmazási körüket is.

               (6)

               A tőkekövetelmény-irányelv és a tőkekövetelmény-rendelet számos értesítési kötelezettséget ír elő, amelyet az illetékes vagy kijelölt hatóságoknak a makroprudenciális felügyelet keretében az ERKT felé teljesíteniük kell, különösen a következő rendelkezésekben: a tőkekövetelmény-irányelv 129. cikkének (2) bekezdése, 130. cikkének (2) bekezdése, 131. cikkének (7) bekezdése, 131. cikkének (12) bekezdése, 133. cikke, 134. cikkének (2) bekezdése, 136. cikkének (7) bekezdése és 160. cikke, valamint a tőkekövetelmény-rendelet 99. cikkének (7) bekezdése és 458. cikke.

               (7)

               A tőkekövetelmény-irányelv 133. cikke és a tőkekövetelmény-rendelet 458. cikke értelmében az ERKT az ilyen intézkedésekről való értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül vélemény fogad el, illetve ajánlást bocsát ki a konkrét makroprudenciális intézkedésekről. Az ilyen vélemények és ajánlások kibocsátása érdekében az ERKT az érintett hatóságtól kapott értesítés, valamint saját elemzése alapján makroprudenciális szempontból értékelni fogja az elfogadni kívánt intézkedések megfelelőségét.

               (8)

               A tőkekövetelmény-rendelet 458. cikkében foglaltaknak megfelelően az ilyen vélemények elfogadásának jogalapja megköveteli annak megindokolását, hogy a tőkekövetelmény-irányelvben és a tőkekövetelmény-rendeletben meghatározott más prudenciális eszközök – ezen intézkedések relatív hatékonyságát is figyelembe véve – miért nem jelentenek megfelelő megoldást a feltárt rendszerszintű kockázatok kezelésére. Ennek érdekében az ERKT makroprudenciális szempontból értékelni fogja az értesítés tárgyát képező intézkedések alapjául szolgáló indokokat, valamint az intézkedések érdemét az indokoltság, az eredményesség, a hatékonyság és az arányosság tekintetében.

               (9)

               Értékelésében az ERKT figyelembe fogja venni továbbá az értesítés tárgyát képező intézkedések esetleges határokon átnyúló hatásait is, és szükség esetén az intézkedések bizonyos módosításait javasolhatja az uniós belső piac keretében felmerülő esetleges negatív tovagyűrűző hatások mérséklése érdekében. Az ERKT ugyanakkor a makroprudenciális intézkedéseknek a pénzügyi stabilitás szempontjából nyújtott átfogó nettó előnyeire fogja helyezni a hangsúlyt.

               (10)

               Az ERKT emellett hozzá fog járulni az Unióban felmerülő rendszerkockázatokra adandó koherens és következetes makroprudenciális politikai válaszlépések összehangolásához és kialakításához, és ezáltal előmozdítja a makroprudenciális politika terén a bevált gyakorlatok jobb megértését és terjesztését.

               (11)

               Mivel az ERKT véleményeit és ajánlásait a tőkekövetelmény-irányelv 133. cikkének és a tőkekövetelmény-rendelet 458. cikkének megfelelően az értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül bocsátja ki, az értesítés tárgyát képező intézkedések értékelésére és a vélemények, illetve ajánlások kiadására irányuló zökkenőmentes és hatékony eljárást kell biztosítani.

               (12)

               E zökkenőmentes és hatékony eljárás fontos elemeként az ERKT felkéri az értesítést küldő hatóságokat, hogy az intézkedésekről szóló értesítéseket az ERKT által honlapján közzétett sablonok felhasználásával, angol nyelven bocsássák rendelkezésre, és az értesítéseket a lehető legpontosabb és leginkább lényegre törő módon fogalmazzák meg.

               (13)

               Ezenkívül annak érdekében, hogy az ERKT titkársága megfelelő időben elvégezhesse a szükséges adminisztratív és szervezési előkészületeket, az ERKT felkéri az értesítést küldő hatóságokat, hogy informális úton tájékoztassák az ERKT titkárságát a küszöbön álló értesítésekről, lehetőség szerint az értesítés megküldése előtt öt EKB-munkanappal.

               (14)

               E határozat az ERKT igazgatótanácsának tagjai által közösen elfogadott hatékony eljárásokat rögzíti. E határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele révén a nemzeti makroprudenciális hatóságok és az ERKT igazgatótanácsában nem képviselt más megfelelő nemzeti szervek tájékoztatást kapnak arról az eljárásról, amelynek keretében az ERKT az illetékes vagy kijelölt hatóságok által elfogadott makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó véleményeit vagy ajánlásait ki fogja bocsátani. E határozat ugyanakkor nem keletkeztet az Unió jogi aktusai alapján fennálló kötelezettségeken túlterjedő, jogilag kötelező erejű kötelezettségeket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy
   Ez a határozat közös eljárási keretet állapít meg az ERKT véleményeinek és ajánlásainak a tőkekötelezettség-irányelvvel és a tőkekötelezettség-rendelettel összhangban történő kibocsátására vonatkozóan. Az ilyen vélemények és ajánlások e határozattal összhangban kerülnek kialakításra.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

               1.

               „értesítés”: az illetékes vagy kijelölt hatóságok által, az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (6) 9. cikke alapján az EKB-t is ideértve, az ERKT-nek küldött bármely értesítés, a tőkekövetelmény-irányelv 133. cikkével és a tőkekövetelmény-rendelet 458. cikkével összhangban.

               2.

               „vélemény”: az ERKT által a tőkekövetelmény-irányelv 133. cikkével és a tőkekövetelmény-rendelet 458. cikkével összhangban egy hónapon belül kiadandó bármely vélemény.

               3.

               „ajánlás”: az ERKT által a tőkekövetelmény-irányelv 133. cikkének (14) bekezdésével összhangban egy hónapon belül kiadandó bármely vélemény.

               4.

               „makroprudenciális politikai intézkedés”: az illetékes vagy kijelölt hatóság intézkedésekre vonatkozó bármely döntése, amelyről a tőkekövetelmény-irányelv 133. cikkével és a tőkekövetelmény-rendelet 458. cikkével összhangban az ERKT-t értesíteni kell, és amelyről az ERKT az 1–3. ponttal összhangban véleményt vagy ajánlást ad ki.

         3. cikk
   Az ERKT-nek küldött értesítés
   (1)   A 3. cikk a 2. cikk 1. pontja értelmében vett bármely értesítésre alkalmazandó. E cikk nem keletkeztet az Unió jogi aktusai alapján fennálló kötelezettségeken túlterjedő, jogilag kötelező erejű kötelezettségeket.
   (2)   A zökkenőmentes és hatékony eljárás biztosítása érdekében az az értesítést küldő hatóságok felkérést kapnak arra, hogy az értesítéseket angol nyelven küldjék meg. Az értesítést küldő hatóságok felkérést kapnak arra, hogy amennyiben az ERKT az értesítésre vonatkozó sablont tett közzé, az értesítést e sablon felhasználásával tegyék meg. Az ERKT e sablonokat a honlapján teszi közzé.
   (3)   Az értesítésnek a tőkekövetelmény-irányelv és a tőkekövetelmény-rendelet vonatkozó követelményeivel összhangban valamennyi releváns információt tartalmaznia kell. Az értesítést a lehető legpontosabban és leginkább lényegre törően kell megfogalmazni.
   (4)   Az értesítéseket az ERKT a beérkezésüket követő három hónap elteltével közzéteszi, kivéve, ha az értesítést küldő hatóság kifejezetten kéri, hogy a közzétételtől tekintsenek el, vagy ha ezt az ERKT a pénzügyi stabilitással összefüggő okokból egyébként szükségesnek tartja.
   4. cikk
   Az ERKT véleményei és ajánlásai
   (1)   A 4. cikk a 2. cikk 2. és 3. pontja értelmében vett valamennyi véleményre és ajánlásra alkalmazandó.
   (2)   Amennyiben az ERKT-nek a nemzeti hatóságokhoz intézett, további információkra irányuló kérése ellenére az értesítés és a további tisztázás esetén küldött tájékoztatás nem tartalmazzák az elfogadni kívánt intézkedés megfelelőségének, ideértve a tőkekövetelmény-irányelv és a tőkekövetelmény-rendelet vonatkozó követelményeinek való megfelelésének értékeléséhez szükséges valamennyi információt, az ERKT olyan véleményt adhat ki, amelyben megállapítja, hogy nem lehetséges a tőkekövetelmény-irányelv és a tőkekövetelmény-rendelet szerinti követelményeknek való megfelelés értékelése. Az ERKT adott esetben elutasító véleményt vagy elutasító ajánlást is kiadhat.
   (3)   A tőkekövetelmény-irányelv 133. cikke vagy a tőkekövetelmény-rendelet 458. cikke szerinti értesítés beérkezésekor az ERKT titkársága az értesítést Darwinon keresztül bizalmassági eljárás alkalmazásával haladéktalanul megküldi az igazgatótanács valamennyi tagjának és az 5. cikkben meghatározott értékelési csoport valamennyi tagjának.
   (4)   Az értesítés (3) bekezdésnek megfelelő kézhezvételétől számított öt EKB-munkanapon belül az igazgatótanács bármely tagja negatív externáliákra, azaz az értesítés tárgyát képező makroprudenciális politikai intézkedés határokon átnyúló kedvezőtlen tovagyűrűző hatásaira vonatkozó érdemi aggályokat vethet fel az ERKT előtt. A zökkenőmentes és hatékony eljárás biztosítása érdekében az ERKT felkéri az igazgatótanács tagjait, hogy ezen érdemi aggályokat angol nyelven fogalmazzák meg. Az igazgatótanács tagjai az ilyen érdemi aggályok megfelelőségének az (5) bekezdés szerinti értékelés részeként történő értékeléséhez szükséges valamennyi releváns információt a lehető legpontosabb és leginkább lényegre törő módon rendelkezésre bocsátják.
   (5)   Az értékelési csoport a (3) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételétől számított 12 EKB-munkanapon belül elkészíti a makroprudenciális intézkedés értékelését és a tőkekövetelmény-irányelv és a tőkekövetelmény-rendelet szerinti vonatkozó követelményekkel összhangban az intézkedés makroprudenciális és a pénzügyi stabilitási szempontból való megfelelőségére vonatkozó, az intézkedésről szóló vélemény vagy ajánlás tervezetét. Az értékelési csoport kellő mértékben figyelembe veszi az ERKT előtt a (4) bekezdés alapján felvetett, megfelelő érdemi aggályokat.
   (6)   Az értékelési csoport általi véglegesítést követően az ERKT titkársága Darwinon keresztül bizalmassági eljárás alkalmazásával haladéktalanul megküldi a vélemény vagy ajánlás tervezetét az igazgatótanács valamennyi tagjának az írásbeli eljárás keretében történő vizsgálatra. Az igazgatótanács tagjai a megküldéstől számított négy EKB-munkanapon belül, az igazgatótanács határozatának elfogadása előtt észrevételeket tehetnek a vélemény vagy ajánlás tervezetére.
   (7)   Az igazgatótanács tagjai számára az észrevételeik megtételére rendelkezésre álló határidő leteltét követő két EKB munkanapon belül az értékelési csoport ezen észrevételekre tekintettel mérlegeli a vélemény-, illetve az ajánlás tervezet módosításának szükségességét, és az ERKT titkárságán keresztül benyújtja a vélemény-, illetve az ajánlás végleges tervezetét az igazgatótanácsnak.
   (8)   Az igazgatótanács az értékelési csoport által készített értékelés és tervezet alapján határozatot hoz a vélemény tervezete vagy az ajánlás tervezete tárgyában. Az igazgatótanács határozatának meghozatalára írásbeli eljárásban kerül sor, amelynek keretében az igazgatótanács tagjainak legalább öt EKB-munkanapot kell biztosítani a szavazatuk leadására, kivéve, ha az ERKT eljárási szabályzatával összhangban összehívják az igazgatótanács ülését. Az igazgatótanács határozatát legkésőbb a tőkekövetelmény-irányelv 133. cikkében, illetve a tőkekövetelmény-rendelet 458. cikkében meghatározott egy hónapos időszak lejárta előtt legalább egy EKB-munkanappal hozza meg.
   (9)   Az ERKT véleményét vagy ajánlását az ERKT a makroprudenciális politikai intézkedésnek a tőkekövetelmény-irányelv és a tőkekövetelmény-rendelet rendelkezéseivel összhangban történő jóváhagyásától vagy elutasításától számított három hónap elteltével közzéteszi, kivéve, ha az értesítést küldő hatóság kifejezetten kéri, hogy a közzétételtől tekintsenek el, vagy ha ezt az ERKT a pénzügyi stabilitással összefüggő okokból egyébként szükségesnek tartja. E három hónapos időszak lejártáig a vélemény vagy ajánlás nem nyilvános és bizalmas jellegű.
   5. cikk
   Értékelési csoport
   (1)   Értékelési csoport kerül létrehozásra a szakmai tanácsadó bizottság alatt elhelyezkedő állandó szerkezeti alegységként. Az értékelési csoport elkészíti a makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó értékeléseket, valamint az ezen intézkedésekre vonatkozó vélemények és ajánlások tervezeteit. Az értékelési csoport tagjainak és az abban részt vevő megfigyelőknek technikai és szakpolitikai szempontból egyaránt megfelelően magas rangú személyeknek kell lenniük.
   (2)   Az értékelési csoport állandó tagjait az ERKT titkárságának két képviselője, az EKB egy képviselője, az egységes felügyeleti mechanizmus egy képviselője, valamint a (8) bekezdésben foglaltaknak megfelelően egy-egy tagállam nemzeti központi bankját (NKB) képviselő kilenc képviselő (a továbbiakban: a kilenc képviselő) alkotja.
   (3)   Az értékelési csoportban állandó megfigyelőként az Európai Bizottság két képviselője és az Európai Bankhatóság egy képviselője vesz részt.
   (4)   Az értékelési csoportban nem állandó megfigyelőként minden olyan tagállam két képviselője (egy az NKB-tól és adott esetben, az illetékes vagy a kijelölt nemzeti hatóságtól) vesz részt, amely tagállam makroprudenciális politikai intézkedésről küldött értesítést, valamint az ERKT igazgatótanácsában képviselt, a 4. cikk (4) bekezdésének megfelelően érdemi aggályokat felvetett intézmények egy-egy képviselője.
   (5)   Amennyiben az 1024/2013/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alapján a nemzeti hatóságok helyett az EKB küld értesítést nemzeti szintű makroprudenciális intézkedésről, az EKB-t egy nem állandó megfigyelő, az érintett tagállamot pedig a (4) bekezdésnek megfelelően kijelölt két nem állandó megfigyelő képviseli.
   (6)   Az értékelési csoportban részt vevő nem állandó megfigyelők feladata arra irányul, hogy információkkal és magyarázattal szolgáljanak az állandó tagoknak az értesítés tárgyát képező makroprudenciális intézkedésekkel vagy a felvetett érdemi aggályokkal kapcsolatban.
   (7)   Az értékelési csoport elnöke az ERKT titkárságának egy képviselője.
   (8)   Az igazgatótanács a tagállamok NKB-inak jelölései alapján kilenc képviselőt jelöl ki az értékelési csoportba, amely képviselők mindegyike valamely tagállam NKB-ját képviseli. A kilenc képviselőre rotációs mechanizmus vonatkozik. Először, az első időszak alatt a kilenc közül négy képviselőt két éves időszakra, a kilenc közül öt képviselőt pedig három éves időszakra neveznek ki, és megbízatásuk közvetlen a lejárat után nem újítható meg. Ezt követően a kilenc képviselő mindegyikének megbízatása két évre korlátozódik, és közvetlen a lejárat után nem újítható meg. A kilenc képviselő ezen összetétele biztosítja az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamok NKB-inek és az abban részt nem vevő tagállamok NKB-inek kiegyensúlyozott képviseletét.
   (9)   A makroprudenciális politikai intézkedések értékelése során az összeférhetetlenség elkerülése érdekében az NKB-k képviselőinek vagy az EKB képviselőjének állandó tagi jogállása helyettesítés nélkül ideiglenesen megszűnik minden olyan esetben, amikor az adott tagállam illetékes hatóságai vagy az EKB makroprudenciális politikai intézkedésről küldtek értesítést, illetve az értékelési csoport által értékelendő, a makroprudenciális politikai intézkedésre vonatkozó érdemi aggályt vetettek fel. A (4) és az (5) bekezdés továbbra is alkalmazandó.
   (10)   Az értékelési csoport állandó tagjai a 4. cikk (5) bekezdésével összhangban elkészítik a vélemények vagy ajánlások tervezetét, amelyről az igazgatótanács szavaz. Az értékelési csoport az állandó tagjai között konszenzusra törekszik. Amennyiben a körülmények azt szükségessé teszik, az értékelési csoport az igazgatótanácshoz benyújtott értékelésében többségi és kisebbségi álláspontot is megfogalmazhat.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2014. január 28-án lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. január 27-én.

            az ERKT elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

      (2)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

      (3)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

      (4)  HL C 41., 2012.2.14., 1. o.

      (5)  HL C 170., 2013.6.15., 1. o.

      (6)  Az Európai Központi Bank 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelete a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).


title: A Bizottság (EU) 2015/535 határozata ( 2015. március 27. ) a Dán Királyság számára a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló 2007. november 23-i egyezmény megerősítésére adott felhatalmazásról (az értesítés a C(2015) 1994. számú dokumentummal történt)

text:
               31.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 86/152

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/535 HATÁROZATA
   (2015. március 27.)
   a Dán Királyság számára a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló 2007. november 23-i egyezmény megerősítésére adott felhatalmazásról

         (az értesítés a C(2015) 1994. számú dokumentummal történt)

   (Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megkötéséről szóló, 2006. április 27-i 2006/325/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 1a. cikkére,
   tekintettel a Dán Királyság (a továbbiakban: Dánia) 2013. augusztus 5-i keltezésű levelében közölt kérelemre,
   mivel:

               (1)

               A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás (2) (a továbbiakban: az Európai Unió és Dánia közötti megállapodás) 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban Dániának tartózkodnia kell az olyan nemzetközi megállapodások megkötésétől, amelyek érinthetik vagy módosíthatják a 44/2001/EK tanácsi rendelet (3) hatályát, kivéve, ha ehhez az Európai Unió hozzájárul, és megfelelően szabályozzák egyrészt az Európai Unió és Dánia közötti megállapodással, másrészt a szóban forgó nemzetközi megállapodással fennálló kapcsolatot.

               (2)

               Az Európai Unió és Dánia közötti megállapodás 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően Dánia 2009. január 14-i keltezésű levelében már értesítette a Bizottságot arról a döntéséről, hogy végrehajtja a tartással kapcsolatos ügyekben a 4/2009/EK tanácsi rendelet (4) azon rendelkezéseit, amelyek a 44/2001/EK rendelet (5) módosítására vonatkoznak. Az Európai Unió és Dánia közötti megállapodás 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Dánia általi értesítés a nemzetközi jog szerint kölcsönös kötelezettségeket hozott létre Dánia és az Európai Unió között. Tehát a 4/2009/EK rendelet az Európai Unió és Dánia közötti megállapodás módosításának minősül, amennyiben módosítja a 44/2001/EK rendeletet, és ahhoz tartozó mellékletnek tekinthető.

               (3)

               Dánia 2013. augusztus 5-én felkérte az Európai Uniót, hogy hagyja jóvá a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló 2007. november 23-i egyezmény (a továbbiakban: a tartási kötelezettségekről szóló egyezmény) Dánia által történő megerősítését.

               (4)

               A tartási kötelezettségekről szóló egyezmény által szabályozott kérdések a 4/2009/EK rendeletnek is tárgyát képezik, vagyis az említett egyezmény érinti ezt a rendeletet. Ezért a tartási kötelezettségekről szóló egyezmény Dánia által történő megerősítése az Európai Unió felhatalmazását igényli annyiban, amennyiben a tartási kötelezettségekről szóló egyezmény érinti a 44/2001/EK rendeletet módosító 4/2009/EK rendeletet.

               (5)

               A 2009/942/EK tanácsi határozattal (6) módosított 2006/325/EK határozat 1a. cikkének megfelelően az Európai Unió és Dánia közötti megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához a Bizottságnak – az Európai Unió által adott felhatalmazásról szóló határozatát megelőzően – értékelnie kell, hogy a Dánia által tervezett nemzetközi megállapodás nem fosztja-e meg hatásától az Európai Unió és Dánia közötti megállapodást, és nem ássa-e alá az abban foglalt szabályokkal létrehozott rendszer megfelelő működését.

               (6)

               Az Európai Unió a tartási kötelezettségekről szóló egyezményt a 2011/220/EU tanácsi határozat (7) alapján írta alá. Az Európai Unió a tartási kötelezettségekről szóló egyezményt a 2011/432/EU tanácsi határozat (8) alapján kötötte meg. A jóváhagyó okiratot 2014. április 9-én, a 2011/432/EU határozat mellékleteinek módosítását (9) követően letétbe helyezték.

               (7)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vett részt az említett tanácsi határozatok elfogadásában, azok rá nézve nem kötelezők és nem alkalmazandók. A tartási kötelezettségekről szóló egyezmény az országra mint különálló szerződő félre nézve válik csak kötelezővé.

               (8)

               A fentiek tükrében, és figyelembe véve, hogy az egyezmény 2014. augusztus 1-jén hatályba lépett az Unió valamennyi tagállamában Dánia kivételével, a Bizottság úgy véli, hogy a tartási kötelezettségekről szóló egyezmény Dánia által történő megerősítése nem fosztja meg hatásától az Európai Unió és Dánia közötti megállapodást és nem ássa alá az abban foglalt szabályokkal létrehozott rendszer megfelelő működését. A tartási kötelezettségekről szóló egyezmény Dánia által történő megerősítése továbbá nem érinti azokat a feltételeket, amelyek alapján maga az Európai Unió is csatlakozott ehhez az egyezményhez.

               (9)

               Az Európai Uniónak ennélfogva felhatalmazást kell adnia Dánia számára a tartási kötelezettségekről szóló egyezmény megerősítésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Bizottság az Európai Unió nevében felhatalmazást ad Dánia számára a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló 2007. november 23-i egyezmény megerősítésére.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a címzettje a Dán Királyság.

      Kelt Brüsszelben, 2015. március 27-én.

            a Bizottság részéről

         Věra JOUROVÁ

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 120., 2006.5.5., 22. o.

      (2)  HL L 299., 2005.11.16., 62. o.

      (3)  A Tanács 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 12., 2001.1.16., 1. o.).

      (4)  A Tanács 2008. december 18-i 4/2009/EK rendelete a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről (HL L 7., 2009.1.10., 1. o.).

      (5)  HL L 149., 2009.6.12., 80. o.

      (6)  A Tanács 2009. november 30-i 2009/942/EK határozata a 2006/325/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról (HL L 331., 2009.12.16., 24. o.).

      (7)  A Tanács 2011. március 31-i 2011/220/EU határozata a gyermektartásdíj és a családi tartásdíjak egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai egyezménynek az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 93., 2011.4.7., 9. o.).

      (8)  A Tanács 2011. június 9-i 2011/432/EU határozata gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról (HL L 192., 2011.7.22., 39. o.).

      (9)  A Tanács 2014. április 9-i 2014/218/EU határozata a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló 2007. november 23-i hágai egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló 2011/432/EU határozat I., II. és III. mellékletének módosításáról (HL L 113., 2014.4.16., 1. o.).


title: 2010/110/CFSP: A Tanács 2010/110/KKBP határozata ( 2010. február 22. ) az Európai Unió szudáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               23.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/20

         A TANÁCS 2010/110/KKBP HATÁROZATA
   (2010. február 22.)
   az Európai Unió szudáni különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. április 19-én elfogadta a 2007/238/KKBP határozatot (1), amely Torben BRYLLE-t nevezte ki az Európai Unió szudáni különleges képviselőjévé (EUKK).

               (2)

               A Tanács 2009. február 16-án elfogadta az EUKK megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról szóló 2009/134/KKBP együttes fellépést (2), amely az EUKK megbízatását 2010. február 28-ig hosszabbította meg.

               (3)

               Az EUKK megbízatását 2010. augusztus 31-ig meg kell hosszabbítani. Mindazonáltal az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (továbbiakban: a főképviselő) ajánlása alapján így határoz.

               (4)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   Torben BRYLLE-nek mint az Európai Unió szudáni különleges képviselőjének (EUKK) a megbízatását a Tanács 2010. augusztus 31-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően a főképviselő ajánlása alapján így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Európai Unió (EU) szudáni politikai célkitűzésein alapul, különösen az alábbiak tekintetében: a nemzetközi közösség részeként, illetve az Afrikai Unió (AU) és az ENSZ támogatásaként a szudáni pártoknak, az AU-nak és az ENSZ-nek a dárfúri válság politikai rendezésének elérésében való támogatása érdekében – többek között a dárfúri békeszerződés végrehajtása révén –, valamint az átfogó békeszerződés (CPA) végrehajtásának megkönnyítése és a dél–dél párbeszéd előmozdítása, továbbá a kelet-szudáni békemegállapodás (ESPA) végrehajtásának megkönnyítése érdekében tett erőfeszítések, kellő tekintettel ezen kérdések regionális következményeire és az Afrika önállósága elvére.
   3. cikk
   Megbízatás
   (1)   E politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               kapcsolattartás az AU-val, a szudáni kormánnyal, a dél-szudáni kormánnyal, a dárfúri fegyveres mozgalmakkal és egyéb szudáni felekkel, valamint a dárfúri civil társadalommal és nem kormányzati szervezetekkel, szoros együttműködés fenntartása az ENSZ-szel és egyéb érintett nemzetközi szereplőkkel az Unió politikai célkitűzéseinek megvalósítása céljából;

               b)

               az Unió képviselete a Dárfúr–Dárfúr párbeszédben, a közös bizottság magas szintű ülésein, valamint – szükség szerint – egyéb vonatkozó üléseken;

               c)

               az Unió képviselete, valahányszor lehetőség nyílik rá, az átfogó békeszerződést (CPA) és a dárfúri békeszerződést (DPA) elemző és értékelő bizottságokban;

               d)

               az ESPA végrehajtásával kapcsolatos fejlemények figyelemmel kísérése;

               e)

               a dárfúri válságkezeléshez nyújtott uniós hozzájárulás, valamint az Unió Szudánnal fennálló általános politikai kapcsolata közötti koherencia biztosítása;

               f)

               az emberi jogok – beleértve a gyermekek és a nők jogait is – és a Szudánban fennálló büntetlenség elleni küzdelem vonatkozásában a helyzet nyomon követése és rendszeres kapcsolatok fenntartása a szudáni hatóságokkal, az AU-val és az ENSZ-szel – különösen az Emberi Jogi Főbiztos Hivatalával –, a térségben működő emberi jogi megfigyelőkkel és a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészének hivatalával.

         (2)   Megbízatásának teljesítése érdekében az EUKK többek között:

               a)

               folyamatosan áttekinti az Unió valamennyi tevékenységét;

               b)

               támogatja a CPA, a DPA és az ESPA végrehajtásával kapcsolatos politikai folyamatot és tevékenységeket; és

               c)

               nyomon követi a szudáni feleknek az ENSZ Biztonsági Tanácsa vonatkozó határozatainak – különösen az 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006), 1706 (2006), 1769 (2007) és 1778 (2007) sz. határozatoknak – való megfelelését, és jelentésben számol be arról.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. március 1-jétől2010. augusztus 31-ig terjedő időszakra 1 410 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadások 2010. március 1-jétől számolhatók el. A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadást köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok és az Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. A tagállamok vagy az Unió intézményei által az EUKK mellé kirendelt alkalmazottak javadalmazását az érintett tagállam, illetve az Unió érintett intézménye fedezi. A tagállamok által a Tanács Főtitkárságához kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam vagy uniós intézmény közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK küldetésének érdekében jár el és végzi feladatát.
   (4)   Az EUKK számára Khartoumban és Jubában létre kell hozni egy-egy – politikai tanácsadóval és a szükséges adminisztratív és logisztikai személyzettel ellátott – hivatalt. A 3. cikkben meghatározott megbízatásnak megfelelően Dárfúrban kirendeltséget lehet létrehozni, amennyiben a khartoumi és jubai hivatal nem tud minden szükséges támogatást megadni a Dárfúr térségben alkalmazott EUKK-személyzet számára.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megad.
   8. cikk
   Az EU minősített információk biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat, különösen az EU minősített információk kezelése során.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttség és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz valamennyi indokolt és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása, amely tartalmazza a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, magában foglalva a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepítendő csoportjának valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a missziónak a Tanács Főtitkársága szerinti biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való megérkezést megelőzően vagy azt követően;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, és ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről, a félidős jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében, írásos jelentéseket nyújtsanak be a főképviselő, a Tanács és a Bizottság számára.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   (1)   Az EUKK rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek szóban és írásban. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.
   (2)   Az EUKK rendszeres jelentésben számol be a PBB-nek a dárfúri helyzet, valamint a teljes szudáni helyzet alakulásáról.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK előmozdítja az Unión belüli átfogó politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszközt koherens módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   Az EUKK a helyszínen szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségének vezetőjével és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK egyéb, a helyszínen működő nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak az érintett térségben történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK a megbízatás végén a megbízatás teljesítéséről szóló jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2010. március 1-jétől kell alkalmazni.
   15. cikk
   Kihirdetés
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 103., 2007.4.20., 52. o.

      (2)  HL L 46., 2009.2.17., 57. o.

      (3)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.


title: A Bizottság határozata (2003. november 5.) az európai bankbizottság létrehozásárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0010

Hivatalos Lap L 003 , 07/01/2004 o. 0036 - 0037

		A Bizottság határozata(2003. november 5.)az európai bankbizottság létrehozásáról(EGT vonatkozású szöveg)(2004/10/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,mivel:(1) A Bizottság 2001. júniusában elfogadta az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságának létrehozásáról szóló 2001/527/EK [1], valamint az európai értékpapír-bizottság létrehozásáról szóló 2001/528/EK [2] határozatot.(2) A 2002. február 5-i és november 21-i állásfoglalásában az Európai Parlament jóváhagyta az európai értékpapírpiacok szabályozásával foglalkozó bölcsek bizottságának végső jelentésében javasolt négyszintű szabályozási keretet és kérte, hogy e megközelítés bizonyos vonatkozásait terjesszék ki a banki és a biztosítási ágazatra is, mindezt azzal a feltétellel, hogy a Tanács egyértelműen elkötelezi magát a megfelelő intézményi egyensúly biztosítására irányuló reformok mellett.(3) A Tanács 2002. december 3-án felkérte a Bizottságot, hogy ilyen megállapodásokat és a lehető legsürgősebben új tanácsadó bizottságokat hozzon létre a banki műveletek, a biztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjrendszerek terén.(4) A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [3] létrehozta a bankügyi tanácsadó bizottságot, hogy tanácsokat adjon a Bizottságnak a jogszabályalkotásban, és segítse a Bizottságot végrehajtási jogköreinek gyakorlásában a banki területen.(5) A Bizottság javaslatot tett egy, többek között a 2000/12/EK irányelv, a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelv [4], a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [5], a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, 79/267/EGK, 92/49/EGK, 92/96/EGK, 93/6/EGK és 93/22/EGK tanácsi irányelvek, illetve a 98/78/EK és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [6] módosításáról szóló irányelvre, annak érdekében, hogy a bankügyi tanácsadó bizottság tanácsadó funkcióit megszüntesse.(6) Az ilyen módosítás szükségessé teszi egy új tanácsadó csoport, az "európai bankbizottság" ennek megfelelő és egyidejű létrehozását, hogy az tanácsokkal szolgáljon a Bizottságnak a közösségi bankügyi jogszabályok kidolgozásában.(7) A párhuzamosságok elkerülése érdekében, e határozat azon irányelvvel azonos időpontban lép hatályba, amely a bankügyi tanácsadó bizottság tisztán tanácsadó funkcióit megszünteti.(8) Amennyiben az európai bankbizottság olyan rendelkezésekkel kapcsolatban ad tanácsot, amelyek mind a hitelintézetekre, mind a befektetési vállalkozásokra alkalmazhatók, úgy összetételének olyannak kell lennie, hogy az biztosítsa a befektetési vállalkozások szempontjainak figyelembevételét is.(9) Az európai bankbizottság létrehozása nem zárja ki a hitelintézetek szabályozásában és felügyeletében érintett különféle hatóságok közötti együttműködés más formáit, különösen a 2004/5/EK bizottsági határozattal [7] létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága keretében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk"Európai bankbizottság" néven létrejön egy, a Közösségben a banki ágazattal foglalkozó tanácsadó csoport (a továbbiakban: a bizottság).2. cikkA bizottság feladata, hogy a Bizottság számára, annak felkérésére tanácsot adjon a banktevékenységgel kapcsolatos kérdésekről, valamint a Bizottság e területre vonatkozó javaslatairól.3. cikkA bizottság a tagállamok magas szintű képviselőiből áll. A bizottság elnöke a Bizottság képviselője.A bizottság ülésein megfigyelőként részt vesz a 2004/5/EK bizottsági határozattal létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága elnöke. Az Európai Központi Bank megfigyelője útján képviselteti magát.A Bizottság szakértőket és megfigyelőket hívhat meg az ülésein való részvételre.A bizottság titkárságát a Bizottság biztosítja.4. cikkA bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. A bizottság rendszeres időközönként, illetve szükség szerint ülésezik. A Bizottság rendkívüli ülést is összehívhat, ha véleménye szerint a helyzet ezt megköveteli.5. cikkE határozat azon irányelvvel azonos napon lép hatályba, amely a bankügyi tanácsadó bizottság tisztán tanácsadó funkcióit megszünteti.Kelt Brüsszelben, 2003. november 5-én.a Bizottság részérőlFrederik Bolkesteina Bizottság tagja[1] HL L 191., 2001.7.13., 43. o.[2] HL L 191., 2001.7.13., 45. o.[3] HL L 126., 2000.5.26., 1. o.[4] HL L 141., 1993.6.11., 1. o.[5] HL L 135., 1994.5.31., 5. o.[6] HL L 35., 2003.2.11., 1. o.[7] HL L 3., 2004.1.7., 28. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2016/1790 határozata (2016. február 12.) az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) 3. felülvizsgált változatának megkötéséről

text:
               11.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 274/2

         A TANÁCS (EU) 2016/1790 HATÁROZATA
   (2016. február 12.)
   az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) 3. felülvizsgált változatának megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához való csatlakozásáról szóló, 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozatra (1), különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és III. melléklete 3. pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (2),
   mivel:

               (1)

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása (a továbbiakban: megállapodás) 1995. október 16-án lépett hatályba.

               (2)

               A megállapodás 13. cikke úgy rendelkezik, hogy a megállapodás és függelékei módosításainak elfogadásához vezető eljárás abban áll, hogy a Szerződő Félnek értesítést kell küldenie a javasolt módosítások szövegéről az Egyesült Nemzetek főtitkárának, aki azt megküldi az összes Szerződő Félnek. Ha egyik Szerződő Fél sem nyilvánítja ki ellenvetését hat hónapon belül azt a napot követően, amelyen a módosító javaslatot a főtitkár továbbította, a módosítás a hat hónapos határidő eltelte után három hónappal az összes Szerződő Fél tekintetében hatályba lép.

               (3)

               A Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (a továbbiakban: WP.29) 2010 márciusában tartott 150. ülésén megállapodás született egy nem hivatalos munkacsoport létrehozásáról, amely támogatja a WP.29-et a járműelőírásoknak a megállapodás keretében történő harmonizálásának jövőbeli irányával kapcsolatos intézkedések kialakításában. A cél az, hogy minél több ország és regionális gazdasági integrációs szervezet vegyen részt a világfórum tevékenységeiben, és nőjön a megállapodásban részes Szerződő Felek száma azáltal, hogy javul a megállapodás működése és megbízhatósága, aminek köszönhetően továbbra is ez marad a gépjárműágazatra érvényes műszaki előírások meghatározó nemzetközi keretrendszere.

               (4)

               2013. július 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot a megállapodás módosítására irányuló tárgyalásoknak a WP.29-en belül történő megkezdésére. A Bizottság az Unió nevében tárgyalásokat folytatott a megállapodás felülvizsgálatára irányuló javaslatokról a WP.29 által létrehozott nem hivatalos munkacsoportban.

               (5)

               A WP.29 2014 márciusában tartott 162. ülésén tudomásul vette a nem hivatalos munkacsoport által a megállapodás 3. felülvizsgálatára kidolgozott javaslatokat, és felkérte a megállapodásban részes Szerződő Feleket a megállapodás módosítására irányuló javaslatok értékelését célzó nemzeti eljárásaik elindítására.

               (6)

               A WP.29 2014 novemberében tartott 164. ülésén tudomásul vette a megállapodásban részes több Szerződő Fél által közösen benyújtott javaslatot, miszerint az új ENSZ-előírások elfogadásához és a már hatályos ENSZ-előírások módosításához szükséges kétharmados szavazati küszöböt emeljék négyötödösre. Az Unió képviselője bejelentette, hogy e javaslattal kapcsolatban az uniós tagállamok álláspontját össze kívánják hangolni.

               (7)

               A megállapodás 3. felülvizsgálatára és a kétharmados szavazati küszöb négyötödösre való emelésére irányuló javaslatok összhangban vannak az abban a tanácsi határozatban kitűzött tárgyalási célokkal, amely révén a Bizottság felhatalmazást kapott a megállapodás 3. felülvizsgálatára irányuló tárgyalásoknak a WP.29-en belül történő megkezdésére.

               (8)

               A megállapodás 1–15. cikkét, valamint 1. és 2. függelékét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (9)

               A megállapodás említett módosításait az Unió nevében jóvá kell hagyni.

               (10)

               A megállapodás módosítását célzó, a 13. cikk szerinti eljárás elindítása előtt a WP.29 nem hivatalos szavazást szervez, hogy meggyőződjön arról, hogy a megállapodás említett módosításaival kapcsolatban minden Szerződő Fél egyetértésre tud-e majd jutni. Az Uniónak e módosítások mellett kell szavaznia.

               (11)

               Ha a WP.29-ben tartott nem hivatalos szavazás során minden Szerződő Fél egyetért a megállapodás javasolt módosításaival, a Tanács elnöke kinevezi azt a személyt, aki az Uniót képviselve felhatalmazást kap, hogy – a 97/836/EK határozat III. mellékletének 3. pontja szerint és a megállapodás 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően – értesítse az ENSZ főtitkárát a javasolt módosítások szövegéről,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása 3. felülvizsgált változatát a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás 3. felülvizsgált változatának szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében eljárjon a megállapodás 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értesítéssel kapcsolatban annak érdekében, hogy elindítsa a megállapodás 3. felülvizsgált változatának megkötésére irányuló eljárást, és kifejezze az Európai Unió azon álláspontját, miszerint egyetért a megállapodás 3. felülvizsgálatával, és azt magára nézve kötelezőnek tekinti.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba (3).

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  HL L 346., 1997.12.17., 78. o.

      (2)  A 2016. június 7-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (3)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.