title: A Tanács (általános ügyek) határozata ( 2009. december 1. ) az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (6) bekezdésének második és harmadik albekezdésében említett formációkon kívüli további tanácsi formációk listájának meghatározásáról

text:
               2.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 315/46

      A TANÁCS (ÁLTALÁNOS ÜGYEK) HATÁROZATA

   (2009. december 1.)
   az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (6) bekezdésének második és harmadik albekezdésében említett formációkon kívüli további tanácsi formációk listájának meghatározásáról
   (2009/878/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyvre, és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 4. cikke előírja, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének tanácsi formációk listájával kapcsolatos (6) bekezdésének első albekezdésében említett európai tanácsi határozat hatálybalépéséig az Általános Ügyek Tanácsán és a Külügyek Tanácsán kívüli további tanácsi formációk listáját egyszerű többséggel az Általános Ügyek Tanácsának kell megállapítania.

               (2)

               A tanácsi formációk listáját a Tanács (Általános Ügyek) 2002. július 22-én, az Európai Tanács 2002. június 21–22-i sevillai ülésén elfogadott lista alapján állapította meg, és az a Tanács eljárási szabályzata I. mellékletét képezi.

               (3)

               A Szerződések rendelkezéseinek való megfelelés érdekében indokolt e listát kiigazítani, és a kiigazított listát a Tanács eljárási szabályzatába beilleszteni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A tanácsi formációknak az átmeneti rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv 4. cikkében említett listáját a melléklet tartalmazza.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 1-jén.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. BILDT

      MELLÉKLET

         A TANÁCS FORMÁCIÓINAK LISTÁJA

                  1.

                  Általános Ügyek (1);

                  2.

                  Külügyek (2);

                  3.

                  Gazdasági és Pénzügyek (3);

                  4.

                  Bel- és Igazságügy (4);

                  5.

                  Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztói Ügyek;

                  6.

                  Versenyképesség (Belső Piac, Ipar és Kutatás) (5);

                  7.

                  Közlekedés, Távközlés és Energia;

                  8.

                  Mezőgazdaság és Halászat;

                  9.

                  Környezetvédelem;

                  10.

                  Oktatás, Ifjúság és Kultúra (6).

         (1)  Ezt a formációt az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (6) bekezdésének második albekezdése hozta létre.

         (2)  Ezt a formációt az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése hozta létre.

         (3)  Ideértve a költségvetést is.

         (4)  Ideértve a polgári védelmet is.

         (5)  Ideértve az idegenforgalmat is.

         (6)  Ideértve az audiovizuális ügyeket is.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 291/2003/EK határozata (2003. február 6.) a sporton keresztül történő nevelés 2004. évi európai évének létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0291

Hivatalos Lap L 043 , 18/02/2003 o. 0001 - 0005

		Az Európai Parlament és a Tanács 291/2003/EK határozata(2003. február 6.)a sporton keresztül történő nevelés 2004. évi európai évének létrehozásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 149. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [4],mivel:(1) Az Európai Közösség céljai közé tartozik a minőségileg magas színvonalú oktatás támogatása.(2) A sport nevelési értékeit elismerte az Európai Tanács 2000. december 7-8-9-i nizzai kongresszusa, amely ezzel korábbi nyilatkozatokat erősített meg, különösen az Amszterdami Szerződéshez csatolt 29. nyilatkozatot, amely a sportnak az identitás megtalálásában játszott szerepét húzza alá.(3) A nizzai Európai Tanács felkérte a közösségi intézményeket, hogy a Szerződés különböző rendelkezései alapján kifejtett tevékenységük során kellően vegyék figyelembe a sport nevelési értékeit, és különösen aláhúzta, hogy nagyon fontos, hogy a tagállamok, a Közösség támogatásával, bátorítsák az önkéntes tevékenységet.(4) A Tanácsnak és az 1999. december 17-én a Tanács keretében ülésező ifjúsági minisztereknek az Európai Közösség ifjúsági programjai sportcélú tevékenységeinek nem formális oktatási dimenziójáról szóló állásfoglalása [5] úgy véli, hogy a sporttevékenységek rendelkezhetnek olyan pedagógiai értékkel, amely hozzájárul a civil társadalom megerősítéséhez, és felhívja a Bizottságot, hogy az a tagállamokkal együttműködésben alakítson ki egy összefüggő megközelítési módot a sportban rejlő nevelési lehetőségek hasznosítására.(5) Az Európai Parlament a jelenlegi sportstruktúrák védelméről és a sport társadalmi funkciójának megőrzéséről szóló bizottsági jelentésről szóló állásfoglalásában [6] kiemelte a sport nevelő hatásával kapcsolatos, valamint társadalmi értékét, továbbá a sport szerepét a rasszizmus és idegengyűlölet leküzdésében.(6) Az Európai Parlament az Európai Uniónak a sport területén játszott szerepéről szóló 1997. június 13-i állásfoglalásában [7] indítványozta a sport európai évének megszervezését.(7) A Régiók Bizottsága a Bizottságnak "Az európai sportmodell" című konzultációs értekezéséről szóló véleményében aláhúzta a sport jelentőségét a személyiség fejlesztésében.(8) A Bizottság az Európai Tanács helsinki ülésére a sportról készített jelentésében azt vizsgálta, hogy, tekintettel a sport által közvetített értékekre, hogyan lehet hasznosítani a sport érdemeit a nevelésben és az ifjúsággal kapcsolatos területeken.(9) A rendszeres testmozgás javítja a lelki és fizikai egészséget, és elősegítheti a tanulási folyamatot.(10) A fiatal sportolók oktatását a versenysportban való részvételük nem befolyásolhatja hátrányosan.(11) A sporton keresztül történő nevelésnek támogatnia kell a lányok és fiúk személyiségét és fejlődését.(12) Az oktatási és képzési intézményeknek minden szinten átfogóbban ki kell használniuk azokat a lehetőségeket, amelyeket a sport a transznacionális mobilitásban és kulturális cserékben kínál.(13) Az Olimpiai Játékok és más sportesemények 2004-ben hozzájárulnak majd a sporttudósítások számának növekedéséhez a médiákban, és fokozzák a nagyközönség sporttudatosságát. Ez kitűnő alkalom a sport nevelési értékeinek kiemelésére.(14) A tagállamokban szervezett fellépés a legjobb módja a nagyközönség – a sport nevelési értékével kapcsolatos – tudatossága fokozásának. A Közösség azonban a sporton keresztül történő nevelés európai évének létrehozásával támogatni és erősíteni tudja az ilyen fellépést.(15) A sporton keresztül történő nevelés európai éve kiegészíti és erősíti az oktatás és képzés támogatására már létező közösségi fellépést, valamint a hátrányos helyzetű személyek társadalmi beilleszkedését.(16) A sporton keresztül történő nevelés európai évében lehetővé kell tenni az EFTA/EGT országok részvételét az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás feltételeivel összhangban, és a közép- és kelet-európai társult országok részvételét a vonatkozó Európa-megállapodásaikkal összhangban. Ciprus részvételét kiegészítő előirányzatokkal kell finanszírozni a majdan megállapítandó rendelkezésekkel összhangban, és Málta és Törökország részvételét kiegészítő előirányzatokkal kell finanszírozni az EK-Szerződéssel összhangban.(17) Ez a határozat a program teljes időszakára olyan pénzügyi keretet állapít meg, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás [8] 33. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási keretet alkotja.(18) Mivel a javasolt fellépést a tagállamok szintjén nem lehet kielégítő módon megvalósítani, és ezért – léptékénél fogva, és különösen a több oldalú együttműködés, a transznacionális információcsere és a jó gyakorlat közösségi szintű terjesztésének szükségessége miatt – az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség, a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban, intézkedéseket fogadhat el. Az abban a cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lép túl az ezen célok eléréséhez szükséges mértéken.(19) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [9] összhangban kell elfogadni.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:1. cikkA sporton keresztül történő nevelés európai éve2004-et "a sporton keresztül történő nevelés európai évének" kell nyilvánítani.2. cikkCélokA sporton keresztül történő nevelés európai évének céljai a következők:a) az oktatási intézményekben és a sportszervezetekben az együttműködés szükségességének tudatosítása, amelynek célja – tekintettel arra a nagyon nagy érdeklődésre, amelyet a fiatalok a sport minden fajtája iránt tanúsítanak – a sporton keresztül történő nevelés és a sport európai dimenziójának a fejlesztése;b) a sport által közvetített értékek felhasználása olyan ismeretek és képességek fejlesztésére, amelyek éppen a fiatalkorúak számára lehetővé teszik a fizikai bátorság, az egyéni vállalkozóképesség, továbbá olyan társadalmi képességek kibontakoztatását, mint a multikulturális környezetben történő csoportmunka, a szolidaritás, a tolerancia és az igazságosság;c) annak tudatosítása, hogy az önkéntes tevékenységek pozitív hozzájárulást jelenthetnek a nem formális nevelésben, különösen a fiatalok esetében;d) a diákok mobilitásában és cseréjében rejlő nevelési értékek támogatása, főleg multikulturális környezetben, az iskolai tevékenység részét képező sport- és kulturális kapcsolatok szervezésével;e) a jó gyakorlat cseréjének az ösztönzése a sport által az oktatási rendszerekben betölthető azon szerepe terén, hogy előmozdítsa a hátrányos helyzetű csoportok társadalmi befogadását;f) jobb egyensúly kialakítása a szellemi és testi tevékenységek között az iskolai életben a sportnak az iskolai tevékenységekben történő bátorításával;g) a versenysportban részt vevő fiatal sportolók oktatásával kapcsolatos problémák figyelembevétele.3. cikkAz intézkedések tartalma(1) A 2. cikkben meghatározott célok elérésére tett intézkedések 2004-ben az alábbi tevékenységek szervezését vagy támogatását foglalják magukban:a) olyan találkozók, európai oktatási versenyek és események, amelyekkel a sporton keresztül történő nevelés európai évének témája terén elért teljesítményeket és tapasztalatokat ki lehet emelni;b) európai szintű önkéntes tevékenységek az Olimpiai Játékok és más sportesemények ideje alatt 2004-ben;c) információs és promóciós kampányok a sport nevelési értékeinek terjesztése érdekében, beleértve a médiákkal való együttműködést;d) a sport nevelési értékeit megvilágító és a jó gyakorlatra példát mutató események;e) pénzügyi támogatás a sporton keresztül történő nevelés európai évének céljait támogató transznacionális, nemzeti, regionális vagy helyi kezdeményezésekhez.(2) Az 1. bekezdésben említett intézkedések részletes ismertetése a mellékletben található.4. cikkVégrehajtás és együttműködés a tagállamokkal(1) A Bizottság biztosítja az e határozat szerint elfogadott közösségi intézkedések végrehajtását az 5. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban, valamint a szubszidiaritás elvének maradéktalan betartásával.(2) Minden tagállam egy vagy több olyan megfelelő testületet jelöl ki, amelyek feladata a sporton keresztül történő oktatás európai évében való részvétel biztosítása, továbbá e határozat intézkedéseinek megfelelő szinten történő koordinációja és végrehajtása, többek között a 7. cikkben említett kiválasztási eljárásban való közreműködéssel.5. cikkBizottság(1) A Bizottságot egy bizottság segíti.(2) Ha hivatkozás történik erre a bekezdésre, akkor a 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikkére való tekintettel.(3) A Bizottság elfogadja a saját eljárási szabályzatát.6. cikkPénzügyi rendelkezések(1) A jellegüket tekintve Közösség-szerte alkalmazott, a melléklet A. részében ismertetett intézkedéseket az Európai Unió általános költségvetéséből az összköltségek legfeljebb 80 %-áig lehet támogatni.(2) A Közösség érdekeit szolgáló helyi, regionális, nemzeti vagy transznacionális jellegű, a melléklet B. részében ismertetett intézkedéseket az Európai Unió általános költségvetéséből az összköltségek legfeljebb 50 %-áig lehet társfinanszírozással támogatni.7. cikkPályázatok és kiválasztási eljárás(1) A 6. cikk (2) bekezdése szerinti intézkedésekre vonatkozó, a közösségi költségvetésből történő társfinanszírozásra irányuló pályázatokat a Bizottságnak a 4. cikk (2) bekezdésében említett testületek nyújtják be. Ezek a pályázatok olyan adatokat tartalmaznak, amelyek alapján a végeredményeket objektív kritériumok szerint lehet megbecsülni. A Bizottság az érintett testületek által végzett becslést a lehető legteljesebb mértékben figyelembe veszi.(2) Az intézkedések 6. cikk szerinti társfinanszírozásával kapcsolatos döntéseket a Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésével összhangban hozza. A Bizottság a tagállamok között és az érintett különféle tevékenységek között kiegyensúlyozott elosztást biztosít.(3) A Bizottság – különösen a nemzeti és regionális kapcsolattartási pontjain keresztül és a 4. cikk (2) bekezdésében említett testületekkel együttműködésben – biztosítja azt, hogy a pályázatokat megfelelő időben tegyék közzé, és a lehető legszélesebb körben terjesszék.8. cikkÖsszhang és kiegészítő jelleg(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben gondoskodik arról, hogy e határozat intézkedései összhangban legyenek a többi közösségi fellépéssel és kezdeményezéssel.(2) A Bizottság továbbá biztosítja, hogy a sporton keresztül történő nevelés európai éve legteljesebb mértékben kiegészítse a már létező többi közösségi, nemzeti és regionális kezdeményezést és forrást, ha ezek hozzájárulhatnak a sporton keresztül történő nevelés európai éve céljainak eléréséhez.9. cikkEgyes harmadik országok részvételeA sporton keresztül történő nevelés európai évében részt vehetnek a következők:a) az EFTA/EGT országok, az EGT szerződés feltételeivel összhangban,b) a közép- és kelet-európai társult országok, Európa-megállapodásaikban megállapított feltételek szerint,c) Ciprus, amelynek részvételét kiegészítő előirányzatokkal kell finanszírozni, az azzal az országgal megállapítandó eljárásokkal összhangban,d) Málta és Törökország, amelyek részvételét kiegészítő előirányzatokkal kell finanszírozni, a Szerződés rendelkezéseivel összhangban.10. cikkKöltségvetés(1) Az e határozat végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi keretet 11,5 millió EUR-ban állapítják meg.(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság a pénzügyi terv által megszabott határokon belül engedélyezi.(3) A Bizottság kezdeményezésére, a 2004-es időszakra finanszírozás nyújtható olyan technikai és közigazgatási támogatási kiadásokra is, amely a Bizottság és az intézkedés kedvezményezettei kölcsönös hasznára válnak, és amelyek nem tartoznak a folyamatban lévő közszolgáltatási feladatok körébe, mint az intézkedések meghatározása, előkészítése, irányítása, nyomon követése, vizsgálata és ellenőrzése.11. cikkNemzetközi együttműködéstekintettel a sporton keresztül történő nevelés európai évére a Bizottság együttműködhet az Európa Tanáccsal és más megfelelő nemzetközi szervezetekkel, az 5. cikk (2) bekezdésében előírt eljárással összhangban.12. cikkEllenőrzés és értékelésA Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának legkésőbb 2005. december 31-ig jelentést nyújt be az ebben a határozatban előírt intézkedések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.13. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2003. február 6-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökP. Efthymiou[1] HL C 25. E, 2002.1.29., 531. o.[2] HL C 149., 2002.6.21., 17. o.[3] HL C 278., 2002.11.14., 21. o.[4] 2002. május 14-i európai parlamenti vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), 2002. október 14-i tanácsi közös álláspont (HL C 275. E, 2002.11.12., 70. o.) és 2002. december 19-i európai parlamenti határozat.[5] HL C 8., 2000.1.12., 5. o.[6] HL C 135., 2001.5.7., 274. o.[7] HL C 200., 1997.6.30., 252. o.[8] HL C 172., 1999.6.18., 1. o.[9] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA 3. CIKKBEN EMLÍTETT INTÉZKEDÉSEKA. Közösségi szintű fellépés1. Találkozások és események:a) találkozók szervezése;b) események szervezése a sporton keresztül történő neveléssel kapcsolatos tudatosság fokozására, beleértve a sporton keresztül történő nevelés európai évének nyitó és záró konferenciáit is;c) önkéntes tevékenységek az Olimpiai Játékok és más 2004. évi sportesemények alkalmából.2. A következőket tartalmazó információs és promóciós kampányok:a) egy logó és jelszavak kialakítása a sporton keresztül történő nevelés európai éve részére, valamennyi azzal kapcsolatos tevékenységnél történő alkalmazáshoz;b) egy felvilágosító kampány;c) eszközök és segédeszközök létrehozása a Közösségben élő emberek számára;d) oktatási intézmények és sportszervezetek megfelelő kezdeményezései, melyek célja a sporton keresztül történő nevelés európai évéről szóló információ terjesztése;e) európai oktatási versenyek szervezése, amelyek a sporton keresztül történő nevelés európai éve területén elért teljesítményeket és szerzett tapasztalatokat emelik ki.3. Egyéb tevékenységeka) a rendelkezésre álló források felhasználásával a jó gyakorlat tagállamokban történő terjesztésének eszközeként egy online-adatbank létrehozása, a sport nevelési célokra való alkalmazásának, és különösen a hátrányos helyzetű csoportok társadalmi befogadásának elősegítése érdekében;b) olyan felmérések és tanulmányok, amelyek a sporton keresztül történő nevelés európai évének hatását értékelik.4. A finanszírozás az alábbi formákat öltheti:a) különösen a kommunikáció terén az áruk és szolgáltatások, a fenti 3. cikk b) pontjában említett felmérések és tanulmányok közvetlen megvásárlása, nyilvános és/vagy zártkörű ajánlati felhívások útján;b) támogatások nyújtása különleges rendezvények költségeinek fedezésére, amelyekkel felhívják a figyelmet a sporton keresztül történő nevelés európai évére és tudatosítják azt; ez a finanszírozás nem haladhatja meg az összköltség 80 %-át.B. Nemzeti szintű fellépésA javasolt intézkedés jellegétől és tartalmától függően a helyi, regionális, nemzeti vagy transznacionális szintű intézkedésekhez nyújtható közösségi támogatás az összköltségek legfeljebb 50 %-áig. Ezek a tevékenységek az alábbiakat foglalhatják magukban:1. a sporton keresztül történő nevelés európai éve céljaihoz kapcsolódó események, beleértve az év nyitórendezvényét;2. információs kampányok és a jó gyakorlat példáinak terjesztését szolgáló intézkedések, a fenti A. részben említettek kivételével;3. olyan díjak kiosztása vagy versenyek szervezése, amelyek a sporton keresztül történő nevelés jelentőségét emelik ki;4. a fenti A. részbe nem tartozó felmérések és tanulmányok.C. Tevékenység, amelyhez nem áll rendelkezésre közösségi pénzügyi támogatásA Közösség erkölcsi támogatást nyújt az állami vagy magán szervezetek kezdeményezéseihez, beleértve a logó és a sporton keresztül történő nevelés európai évéhez kapcsolódó más anyagok használatának írásos engedélyét, amennyiben e szervezetek a Bizottság számára igazolják, hogy az adott kezdeményezések 2004. év során zajlanak vagy fognak zajlani, és hogy e kezdeményezések alkalmasak arra, hogy jelentős mértékben hozzájáruljanak a sporton keresztül történő nevelés európai éve egy vagy több céljának megvalósításához.--------------------------------------------------


title: 2009/58/EK: Az Európai Központi Bank határozata ( 2008. december 15. ) az Európai Központi Bank tőkéjének az euroövezeten kívüli nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról (EKB/2008/28)

text:
               24.1.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 21/81

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2008. december 15.)
   az Európai Központi Bank tőkéjének az euroövezeten kívüli nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról
   (EKB/2008/28)
   (2009/58/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK ÁLTALÁNOS TANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 48. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank tőkéjének az euroövezeten kívüli nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról szóló, 2006. december 18-i EKB/2006/26 határozat (1) meghatározta, hogy a 2007. január 1-jéig az eurót nem bevezető tagállamok nemzeti központi bankjai („NKB-k”) az Európai Központi Bankban („EKB”) való részesedésük hány százalékát voltak kötelesek befizetni 2007. január 1-jén az EKB működési költségeihez való hozzájárulásként.

               (2)

               A nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2008. december 12-i EKB/2008/23 határozat (2) előírja az EKB tőkejegyzési kulcsának (a továbbiakban: tőkejegyzési kulcs) kiigazítását a KBER Alapokmányának 29.3. cikkének megfelelően, és 2009. január 1-jei hatállyal megállapítja az egyes NKB-khoz a kiigazított tőkejegyzési kulcsban rendelt új súlyokat (a továbbiakban: tőkejegyzésikulcs-súlyok).

               (3)

               Az EKB jegyzett tőkéje 5 760 652 402,58 EUR.

               (4)

               A kiigazított tőkejegyzési kulcs szükségessé teszi egy olyan új EKB-határozat elfogadását, amely 2009. január 1-jétől hatályon kívül helyezi az EKB/2006/26 határozatot, illetve meghatározza az EKB tőkéje jegyzésének azon százalékarányát, amelyet az eurót 2009. január 1-jéig még be nem vezető tagállamok NKB-jai (a továbbiakban: euroövezeten kívüli NKB-k) 2009. január 1-jei hatállyal kötelesek befizetni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A befizetett tőke mértéke és formája
   Az egyes euroövezeten kívüli NKB-k az EKB tőkéjére vonatkozó tőkejegyzésük 7 %-át fizetik be 2009. január 1-jei hatállyal. Figyelembe véve az EKB/2008/23 határozat 2. cikkében meghatározott tőkejegyzésikulcs-súlyokat, az egyes euroövezeten kívüli NKB-k 2009. január 1-jei hatállyal az alábbi táblázatban a nevük mellett feltüntetett összegeket fizetik be:

               Euroövezeten kívüli NKB

               (EUR)

               Българска народна банка (Bolgár Nemzeti Bank)

               3 502 591,87

               Česká národní banka

               5 835 771,31

               Danmarks Nationalbank

               5 982 149,49

               Eesti Pank

               721 809,75

               Latvijas Banka

               1 144 007,96

               Lietuvos bankas

               1 716 213,56

               Magyar Nemzeti Bank

               5 587 371,98

               Narodowy Bank Polski

               19 740 488,44

               Banca Națională a României

               9 937 989,49

               Sveriges Riksbank

               9 106 093,68

               Bank of England

               58 539 980,14

         2. cikk
   A befizetett tőke módosítása
   (1)   Mivel valamennyi euroövezeten kívüli NKB befizette már az EKB/2006/26 határozat alapján 2008. december 31-ig hatályos, az EKB tőkéjére vonatkozó jegyzése 7 %-át, esettől függően minden egyes euroövezeten kívüli NKB vagy átutalja a fennmaradó összeget az EKB számára vagy a különbözet összegét visszakapja az EKB-tól annak érdekében, hogy az 1. cikk táblázatában szereplő összegek befizetése teljesüljön.
   (2)   Az e cikk szerinti valamennyi átutalás az Európai Központi Bank tőkerészesedéseinek a nemzeti központi bankok közötti átruházásáról, illetve a befizetett tőke módosításáról szóló szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 12-i EKB/2008/25 határozat (3) alapján történik.
   3. cikk
   Záró rendelkezések
   (1)   Ez a határozat 2009. január 1-jén lép hatályba.
   (2)   Az EKB/2006/26 határozat 2009. január 1-jén hatályát veszti.
   (3)   Az EKB/2006/26 határozatra való hivatkozásokat az erre a határozatra való hivatkozásként kell értelmezni.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. december 15-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 24., 2007.1.31., 15. o.

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 66 oldalát.

      (3)  Lásd e Hivatalos Lap 71 oldalát.


title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 5.) az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/119

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2010/508/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Szervei Fordítóközpontja 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szervei Fordítóközpontja 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Központ válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Uniós működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0071/2010),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Szervei Fordítóközpontja igazgatója számára a Központ 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Szervei Fordítóközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 107. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/120

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. május 5.)
   az Európai Unió Szervei Fordítóközpontja 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Szervei Fordítóközpontja 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Szervei Fordítóközpontja 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Központ válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Uniós működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 14. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0071/2010),

               A.

               mivel a Számvevőszék magállapítja, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2009. április 23-án a Parlament megadta a mentesítést az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja igazgatójának a Központ 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között:

                           —

                           tudomásul vette a Számvevőszék 2006-os jelentésében tett észrevételét, hogy 2006-ra 16 900 000 EUR költségvetési többlet halmozódott fel, és hogy a Fordítóközpont 2007-ben 9 300 000 EUR-t térít vissza ügyfeleinek; egyetértett a Számvevőszékkel, hogy a többlet ilyen mértékű felhalmozódása arra enged következtetni, hogy a fordításokra vonatkozó árképzési módszer nem volt elég pontos,

                           —

                           kérte, hogy a Bizottság és a Központ gyorsan oldja meg a munkavállalók nyugdíjjárulékára vonatkozó vitát;

      Teljesítmény

               1.

               gratulál a Központnak a hatékony IT-eszköz, a FLOSYSWEB kifejlesztéséhez, amelyen keresztül az ügyfelek elküldik a fordításokat, választanak a különböző formátumok között, és ugyanezen a rendszeren keresztül vissza is kapják a fordításokat;

      Az alaprendelettel ellentétes költségvetési többlet

               2.

               tudomásul veszi, hogy a 2965/94/EK rendelettel ellentétben a Központ évek óta költségvetési többletet halmoz fel, amely 2008-ban elérte a 26 700 000 EUR-t (2006-ban 16 900 000 EUR, 2005-ben 10 500 000 EUR, 2004-ben 3 500 000 EUR volt); tudomásul veszi, hogy ez a többlet elsősorban annak tudható be, hogy pontatlanok az ügyfelektől kapott fordítási kérelmekre vonatkozó előrejelzések; kéri, hogy a Központ hatékonyabban lépjen fel a költségvetési többlet állandó növekedése ellen;

               3.

               megállapítja, hogy 2009-ben a Központ 11 450 000 EUR-t térített vissza az ügyfeleinek; hangsúlyozza továbbá, hogy 2007-ben a Központ 9 300 000 EUR-t már visszatérített az ügyfeleinek;

               4.

               tudomásul veszi, hogy 2008-ban a Központ 1 580 984,34 EUR kamatbevételt könyvelt el; az éves beszámoló és a kamatfizetések mértéke alapján arra következtet, hogy a Központ tartósan rendkívül magas készpénzállományt tart fenn; tudomásul veszi, hogy 2008. december 31-én a Központ készpénzállománya 48 405 006,88 EUR volt; kéri, hogy a Bizottság vizsgálja meg, hogy milyen lehetőségek léteznek a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 15. cikkének (5) bekezdése szerinti, az igényeknek megfelelő készpénzgazdálkodás teljes körű érvényesítésére, és milyen elvi változtatásokra van szükség ahhoz, hogy a Központ készpénzállományát tartósan a lehető legalacsonyabban tarthassa; felszólítja a Központot, hogy a szolgáltatásokat a jövőben a költségeket fedező térítés ellenében kínálja ügyfeleinek;

      A munkavállalók nyugdíjjáruléka

               5.

               rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy bár a mentesítési állásfoglalások évek óta kiemelik ezt a problémát, még mindig nem találtak megoldást a Fordítóközpont és a Bizottság közötti konfliktusra a munkavállalók nyugdíjjárulékához való munkáltatói hozzájárulás ügyében;

               6.

               aggodalommal állapítja meg, hogy a Bizottsággal továbbra is fennálló konfliktus milliókba kerül a Központnak; kiemeli különösen azt, hogy a Központ 2008-ban 15 300 000 EUR-s tartalékalapot hozott létre a konfliktus következményeinek kezelésére; következésképpen kéri a Központot, hogy tájékoztassa a mentesítő hatóságot a tárgyalások előrehaladásáról és a konfliktusból eredő személyzeti költségekről (az idő és a kiadások függvényében);

      Belső ellenőrzés

               7.

               megállapítja, hogy a Központ 2006-ban belső ellenőrzési részleget hozott létre, és az álláshely 2008 februárja óta be van töltve;

               8.

               elismeri, hogy a belső ellenőrzési szolgálatok (IAS) ajánlásainak többsége mostanra megvalósult; véleménye szerint rendkívül fontos, hogy a Központ teljes mértékben végrehajtson, egy, az érzékeny álláshelyekkel és a munkaerő-mobilitással kapcsolatos politikát;

      Emberi erőforrás

               9.

               megállapítja, hogy 2008 decemberében csupán az előirányzott álláshelyek 81 %-át foglalták el tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak; tudomásul veszi, hogy a Központ az irodahelyiségek hiányával indokolta ezt az elmaradást, ami nem tette lehetővé a létszámtervnek megfelelő munkaerő-felvételt; mindazonáltal úgy véli, hogy a Központnak reálisabban és hatékonyabban kell a munkaerő-felvételi eljárását megterveznie a határidők betartása, valamint a személyzete bővüléséhez kapcsolódó valamennyi követelmény előirányozása érdekében;

               10.

               ösztönzi a Központot, hogy a személyzete magas szintű hozzáértésének fenntartása érdekében a szükséges szakismeretek és képességek alapján hozzon létre átfogó képzési tervet; támogatja a Központot a képzései minőségének hatékony nyomon követésére irányuló lépéseiben;

               11.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (6).

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 107. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 314., 1994.12.7., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 255., 2009.9.26., 145. o.

      (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0139. Lásd e Hivatalos Lap 241. oldalát.


title: 2008/513/EK: Az Európai Parlament határozata (2007. április 24.) a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/99

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2007. április 24.)
   a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2008/513/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Központ válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 – C6-0080/2007),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját létrehozó 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 11a. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (5) 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0100/2007),

               1.

               mentesítést ad a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának a 2005-ös pénzügyi évére szóló általános költségvetés végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL C 266., 2006.10.31., 43. o.

      (2)  HL C 312., 2006.12.19., 86. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 36., 1993.2.12., 1. o. A legutóbb az 1651/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 30. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/100

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2007. április 24.)
   a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Központ válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 – C6-0080/2007),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját létrehozó 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 11a. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (5) 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0100/2007),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2005. december 31-én zárt pénzügyi év éves beszámolójának megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek egészében véve jogszerűek és szabályszerűek;

               B.

               mivel 2006. április 27-én a Parlament megadta a mentesítést a központ 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan az igazgatónak (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           sajnálatát fejezte ki az átcsoportosítások magas szintje miatt; sürgeti a Központot, hogy tartsa tiszteletben a költségvetési hatóság által eredetileg megállapított költségvetést;

         Általános észrevételek az egyedi mentesítést igénylő EU-ügynökségek többségével kapcsolatban

               1.

               úgy véli, hogy a közösségi ügynökségek folyamatosan növekvő száma, valamint számos ügynökség tevékenysége nem illeszkedik egy átfogó orientációs keretbe; úgy véli, hogy egyes ügynökségek feladatköre nem mindig tükrözi az Unió valós igényeit, sem pedig a polgárok elvárásait, valamint megállapítja, hogy nem mindig rendelkeznek jó hírnévvel és sajtónyilvánossággal;

               2.

               felkéri a Bizottságot ezért, hogy határozzon meg az új közösségi ügynökségek létrehozására vonatkozó átfogó orientációs keretet; bármilyen új ügynökség létrehozása előtt nyújtson be költség-haszon tanulmányt, az ügynökségek, illetve az egyéb európai szervezetek képviseletei közötti párhuzamos tevékenységek elkerülése érdekében;

               3.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy a Parlament határozatát megelőzően nyilvánítson véleményt a költség-haszon tanulmányról;

               4.

               felhívja a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy amennyiben egy ügynökség hozzáadott értékéről negatív értékelés születik, tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának újrafogalmazására vagy az ügynökség bezárására;

               5.

               tekintettel a szabályozó ügynökségek növekvő számára, sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ezen ügynökségek szervezeti beépítéséről szóló intézményközi megállapodástervezetre vonatkozó tárgyalások még nem vezettek eredményre, és felkéri a Bizottság illetékes szolgálatait, hogy a Számvevőszékkel egyeztetve tegyenek meg minden intézkedést egy ilyen megállapodás gyors létrehozására;

               6.

               megállapítja, hogy a Bizottság költségvetési felelőssége az ügynökségek és a Bizottság közötti kapcsolat szorosabbá tételét teszi szükségessé; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést, hogy a Bizottság számára 2007. december 31-ig biztosítsanak blokkoló kisebbséget a szabályozó ügynökségek felügyelő testületeiben és újraalapításuk során ezt előzetesen vegyék figyelembe;

               7.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy éves jelentésében hozzon létre további fejezetet a Bizottság elszámolása alatt mentesítésben részesülő ügynökségek számára annak érdekében, hogy sokkal tisztább képet lehessen kapni az uniós források ügynökségek által történő felhasználásáról;

               8.

               emlékeztet arra az elvre, amelynek értelmében a Parlament általi mentesítés valamennyi közösségi ügynökségre vonatkozik – függetlenül attól, hogy részesülnek-e támogatásban vagy nem –, még abban az esetben is, ha alapszabályzatuk alapján egy másik mentesítő hatóság is közreműködik;

               9.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy minden ügynökség esetében ellenőrizze a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, és készítsen erről jelentést a Parlament illetékes bizottságai számára, beleértve a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot is;

               10.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek száma egyre nő, valamint összhangban a Bizottság ügynökségek működésére vonatkozó politikai felelősségével, amely felelősség jelentősen túlmegy egyfajta egyszerű logisztikai támogatásnál, még nagyobb szükség van arra, hogy a Bizottság ügynökségek felállításával és ellenőrzésével megbízott főigazgatóságai közös megközelítést dolgozzanak ki az ügynökségekkel kapcsolatban; az ügynökségekkel kapcsolatos valamennyi ügyre vonatkozó közös bizottsági megközelítés kialakítása felé pragmatikus lépés lenne egy olyan struktúra kidolgozása, amely hasonló ahhoz, amelyet az ügynökségek hoztak létre az illetékes főigazgatóságok közötti koordináció érdekében;

               11.

               felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az ügynökségeknek nyújtott adminisztratív és technikai segítséget tekintettel a Közösség egyre összetettebb adminisztratív szabályaira és technikai problémáira;

               12.

               megállapítja az összes ügynökségben a felügyeleti szerv hiányát, és felkéri a Bizottság szolgálatait, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket egy ilyen mechanizmus lehető leggyorsabban történő létrehozására;

               13.

               üdvözli az uniós ügynökségek közötti koordinációban bekövetkezett jelentős javulást, amelynek köszönhetően az ügynökségek kezelni tudják az ismétlődő problémákat és hatékonyabban tudnak együttműködni a Bizottsággal és a Parlamenttel;

               14.

               úgy véli, hogy a több ügynökség által létrehozandó közös támogató szolgálat, amelynek célja a pénzügyi gazdálkodás informatikai rendszerének a Bizottság rendszerével történő összehangolása, olyan intézkedés, amelyet folytatni és bővíteni kell;

               15.

               felszólítja az ügynökségeket az adott terület kulcsszereplőivel való fokozottabb együttműködésre és összehasonlító teljesítményértékelésük (benchmarking) javítására; kéri a Bizottságot az általa szükségesnek ítélt olyan eszközök elfogadására, amelyek segítik az ügynökségeket abban, hogy javítsák hírnevüket és megerősítsék tevékenységeik láthatóságát;

               16.

               felszólítja a Bizottságot, tegyen javaslatot az ügynökségek által készítendő éves jelentések formátumának összehangolására, és fejlesszen ki teljesítménymutatókat, amelyek segítségével az ügynökségek hatékonysága összehasonlíthatóvá válik;

               17.

               felszólítja az ügynökségeket, hogy minden év elején határozzanak meg mutatókat, amelyek alapján teljesítményük mérhető lesz;

               18.

               felszólítja az ügynökségeket, hogy a reális tervezés és a kitűzött célok elérése érdekében fokozottabban alkalmazzák a SMART célokat;

               19.

               egyetért abban a Számvevőszékkel, hogy a Bizottság felelősséggel tartozik az ügynökségek (pénz)gazdálkodásáért; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy ellenőrizze, illetve ahol szükséges irányítsa és segítse a különböző ügynökségek vezetőségét, különösen a pályázati eljárások megfelelő alkalmazása, a felvételi eljárások átláthatósága, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás (alulköltés és a túlzott költségvetés) vonatkozásában és leginkább az integrált belső ellenőrzési keretre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásában;

               20.

               úgy véli, hogy az ügynökségeknek munkaprogramjukban operatív és mérhető módon kell kifejezni tevékenységüket, és kellő figyelmet kell fordítaniuk a Bizottság belső ellenőrzési szabványaira;

         Egyedi észrevételek

               21.

               megjegyzi, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya meghaladja a 90 %-ot, ugyanakkor a kifizetési előirányzatok esetében ez az arány mindössze 85 %; az igazgatási kiadások terén magas, csaknem 40 %-os átviteli arány tapasztalható; felhívja a Központot, hogy a kötelezettségvállalások igazgatást megnehezítő átvitelének elkerülése érdekében igazgassa jobban beszerzési politikáját;

               22.

               üdvözli, hogy igazgatási célokra a Központ tevékenységalapú költségvetést készített; felhívja a Központot, hogy a teljesítmény-ellenőrzésnek és a hatékonyság értékelésének javítására folytassa ezt a kezdeményezést az analitikus nyilvántartás bevezetésével a Központ különböző tevékenységeivel kapcsolatos költségek pontos megállapítása érdekében;

               23.

               felhívja a Központot, hogy a tárgyi eszközök nyilvántartási rendszerét illesszék be az általános elszámolásba, hiszen megbízható címkézési rendszer nélkül a nyilvántartásban szereplő eszközök nyomon követhetőségét nem lehet biztosítani;

               24.

               megjegyzi, hogy hiányosságok mutatkoznak a munkaerő-felvételi eljárásokban; felhívja a Központot, hogy alkalmazza helyesen a felvételi eljárásokat;

               25.

               megjegyzi, hogy 2004 végén az egyik munkatársat hosszú távú (kétéves) kiküldetésre indították Brüsszelbe; felhívja a Központot, hogy adjon teljes magyarázatot erre az eljárásra; kéri a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját és a Bizottságot, hogy vizsgálják ki az ügyet és tegyenek intézkedéseket annak megelőzése érdekében, hogy a jövőben újra előforduljon hasonló eset;

               26.

               megjegyzi, hogy a beszerzési és szerződéskötési eljárások ellenőrzése során több szabálytalanságra derült fény; felhívja a Központot, hogy a 2005-öshöz hasonló helyzet elkerülése érdekében teljes mértékben alkalmazza a beszerzési és szerződéskötési eljárásokat.

      (1)  HL C 266., 2006.10.31., 43. o.

      (2)  HL C 312., 2006.12.19., 86. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 36., 1993.2.12., 1. o. A legutóbb az 1651/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 30. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 340., 2006.12.06., 85. o.


               12.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 55/135

         P7_TA(2013)0207
   Szóbeli módosítások és egyéb szóbeli változtatások (az eljárási szabályzat 156. cikke (6) bekezdésének értelmezése)
   Az Európai Parlament 2013. május 21-i határozata a szóbeli módosításokról és egyéb szóbeli változtatásokról (az eljárási szabályzat 156. cikke (6) bekezdésének értelmezése)
   (2016/C 055/26)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2013. április 24-i levelére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére,

               1.

               úgy határoz, hogy a 156. cikk (6) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:
               „Az elnök javaslatára a szóbeli módosítást vagy egyéb szóbeli változtatást ugyanúgy kell kezelni, mint az olyan módosítást, amelyet nem osztottak ki valamennyi hivatalos nyelven. Amennyiben az elnök a 157. cikk (3) bekezdése alapján a szóbeli módosítást vagy egyéb szóbeli változtatást elfogadhatónak ítéli, és amennyiben nem emelnek kifogást a 156. cikk (6) bekezdése alapján, azt a meghatározott szavazási sorrenddel összhangban kell szavazásra bocsátani.
               A bizottságban az ilyen módosítás vagy változtatás kifogásolásához szükséges szavazatok számát a 196. cikk alapján kell meghatározni a plenáris ülésen irányadó szavazatszámmal arányosan, adott esetben felfelé kerekítve.”

               2.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.


title: 2004/613/EK: A Bizottság határozata (2004. augusztus 6.) az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoport létrehozásával kapcsolatban

text:
               25.8.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 275/17

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2004. augusztus 6.)
   az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoport létrehozásával kapcsolatban
   (2004/613/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,
   mivel:

               (1)

               Az európai kormányzásról szóló, 2001. július 25-én elfogadott Fehér Könyvben (1) a Bizottság hozzáfogott az Európai Unió politikájának, illetve e politika kialakítási folyamatának nyitottabbá tételéhez, a polgárok és szervezetek részvételét megnövelendő e politikák kidolgozásában és végrehajtásában.

               (2)

               A Bizottság 2002. december 11-én fogadta el közleményét (2) a Bizottság és az érdekeltek között zajló konzultációkra vonatkozó általános elvek és minimális követelmények tárgyában azzal a céllal, hogy egy koherens megközelítési módot biztosítson a Bizottság különböző szolgálatai részéről a konzultációs folyamatban és növeljék a konzultációk transzparenciáját.

               (3)

               Szükséges, hogy a Bizottság konzultáljon a fogyasztókkal valamint az érintett társadalmi és gazdasági szereplőkkel, és tájékoztassa őket, érintve az élelmiszer-címkézéssel és -megjelenítéssel, az állati táplálékokkal, az élelmiszer- és állateledel-biztonsággal, az élelmiszer-ellátási joggal összefüggő emberi táplálkozással, az állategészségüggyel és -egészségi állapottal, valamint a növényegészségüggyel kapcsolatos területeket is, így a növényvédelmet, a növénygyógyszer-termékeket és származékaikat, valamint a vetőmagok és reprodukciós anyagok piaci forgalmazásának feltételeit, beleértve a biológiai sokféleséget és az ezekhez kapcsolódó ipari tulajdoni területeket.

               (4)

               A 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) rendelkezik az élelmiszerellátási jog alapelveinek és általános előírásainak megfogalmazásáról, létrehozza az Európai Élelmiszerellátás-biztonsági Hatóságot és meghatározza az élelmiszerbiztonsággal kapcsolatos eljárásokat, előirányozva hogy „a polgárokat nyílt és transzparens formában kell megkérdezni, közvetlenül vagy érdekképviseleti szerveik közvetítésével, az élelmiszerellátási jogszabályok kidolgozása, értékelése és felülvizsgálata során, kivéve ha a szóban forgó kérdés sürgőssége ezt nem teszi lehetővé.”

               (5)

               Az Élelmiszerbiztonsági Fehér Könyv (4) – melyet a Bizottság 2000. január 12-én fogadott el – előirányozta, hogy a meglévő különböző konzultatív bizottságok és állandó bizottságok átcsoportosításával és átszervezésével egy új konzultatív bizottságot hozzanak létre, melynek feladata a táplálkozási lánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseinek kezelése lesz (81. rész).

               (6)

               A Bizottság 80/1073/EGK határozatával (5) létrehozta az élelmiszerellátási konzultatív bizottságot.

               (7)

               Más konzultatív bizottságokat a közös mezőgazdasági politika területén iktattak be a Bizottság 98/235/EGK határozatával (6).

               (8)

               Az eddig megszerzett tapasztalat rámutatott a konzultációs rendszer felülvizsgálatának és a meglévő különböző konzultatív bizottságok átcsoportosításának, valamint átszervezésük szükségességére az élelmiszerlánccal, valamint az állat- és növényegészségüggyel összefüggő témák alapján, továbbá működésük javításának szükségességére.

               (9)

               Létre kell hozni a polgárok állandó konzultációs rendszereit, európai szinten, a közösségi élelmiszerellátási jog kidolgozásában, értékelésében és felülvizsgálatában.

               (10)

               Figyelembe véve egy globális fogyasztóvédelmi megközelítés szükségességét az élelmiszerlánccal, valamint az állat- és növényegészségüggyel összefüggésben, fontos a konzultációs rendszerek területén is foglalkozni az élelmiszerellátási joghoz fűződő kérdések együttesével. Az élelmiszerellátási jog érinti az élelmiszercímkézéssel és -megjelenítéssel, az állati táplálékokkal, az élelmiszer- és állateledel-biztonsággal, az élelmiszerellátási joggal összefüggő emberi táplálkozással, az állategészségüggyel és -egészségi állapottal, valamint a növényegészségüggyel kapcsolatos területeket is, így a növényvédelmet, a növénygyógyszer-termékeket és származékaikat, valamint a vetőmagok és reprodukciós anyagok piaci forgalmazásának feltételeit, beleértve a biológiai sokféleséget és az ezekhez kapcsolódó ipari tulajdoni területeket.

               (11)

               Figyelembe véve a szóban forgó konzultációs terület kiterjedtségét és az érdekelt felek ebből eredően nagy számát, az állandó konzultáció rendszereinek hatékonysága magában foglalja a polgárok és érdekképviseleti szerveik konzultációját az élelmiszerlánccal, valamint az állat- és növényegészségüggyel kapcsolatban, európai szinten, még akkor is, ha a polgárokkal folytatott közvetlen konzultációnak mindig lehetségesnek kell maradni.

               (12)

               Az érintett társadalmi és szakmai közeg, beleértve a tagállamok fogyasztóvédelmi szervezeteit, hozta létre azokat a szervezeteket az Európai Unió különböző lépcsőfokain, melyek célja az európai szintű érdekképviselet biztosítása az élelmiszerlánccal, valamint az állat- és növény-egészségügyi kérdésekkel összefüggő területen.

               (13)

               A konzultációs rendszerek minősége feltételezi, hogy a Bizottság és az európai szintű képviseleti szervezetek közötti információcsre teret kapjon a strukturált megbeszélések során a konzultatív csoport keretei között, különösen, ami a Bizottság munkaprogramját illeti az élelmiszerellátás területén.

               (14)

               A konzultatív csoport összetétele nem kell, hogy túl széles körű legyen gyakorlati szervezési okokból, miközben garantálnia kell a megfelelő érdekképviseletet az élelmiszerellátás, valamint az állat- és növényegészségügy terén. Mivel a csoportot különösen a Bizottság munkaprogramjának tárgyában keresik meg, valóban szükséges, hogy ott azok a szervezetek legyenek jelen, amelyek európai szinten a legpotensebb érdekvédők az élelmiszerlánchoz, valamint az állat- és növényegészségügyhöz fűződő érdekek vonatkozásában.

               (15)

               A munkacsoport hatékonysága és transzparenciája érdekében a munkaformák lehetővé teszik a munkacsoport olyan összejöveteleit, melyek szükség esetén kiterjedhetnek más érdekelt személyekre vagy szervezetekre is.

               (16)

               Értelmezési problémák miatt szükségessé vált a 80/1073/EGK határozat hatályon kívül helyezése,

         A KÖVETKEZPŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottság mellett létrejött egy konzultatív csoport, melynek feladata az élelmiszerlánccal, valamint az állat- és növényegészségüggyel összefüggő kérdések kezelése (továbbiakban: a „csoport”).
   2. cikk
   Stratégiai feladatkör
   (1)   A Bizottság a csoportot munkaprogramjával kapcsolatban az alábbi területeken fogja megkeresni:

               —

               élelmiszer- és állateledel-biztonság,

               —

               élelmiszerek és állateledel címkézése és megjelenítése,

               —

               emberi táplálkozás az élelmiszerellátási jogszabályokkal kapcsolatban,

               —

               állategészségügy és az állatok egészségi állapota,

               —

               növényvédelemmel, növénygyógyászati termékekkel és származékaikkal, valamint a vetőmagok és reprodukciós anyag piaci forgalmazási feltételeivel kapcsolatos kérdések, beleértve a biológiai sokféleséget és az ezekhez kapcsolódó ipari tulajdoni területeket.

         (2)   Ezenkívül, a Bizottság konzultálhat azzal a csoporttal is, amely az e területeken végrehajtani vagy javasolni tervezett intézkedésekkel foglalkozik.
   3. cikk
   A csoport összetétele
   (1)   A csoport tagjait az európai szintű képviseleti szervezetek delegáltjai alkotják, számuk nem haladhatja meg a 45-öt. E szervezetek érdekvédelmi rendeltetésűek, méghozzá a 2. cikk (1) bekezdésében említett területeken, továbbá megfelelnek az alábbi kritériumoknak: általános érdekvédelmi jelleg, a képviselet kiterjed az összes tagállamra vagy azok többségére, tartós fennállás közösségi szinten, amely közvetlen hozzáféréssel rendelkezik tagjainak szakismereteihez és koordinált, gyors válaszok kidolgozását teszi lehetővé.
   (2)   Ezen határozat elfogadásának időpontjától számított 1 hónapon belül a Bizottság felkéri azokat a szervezeteket, amelyek a csoport munkájában részt kívánnak venni, hogy erről érdekük kinyilvánításával, valamint annak igazolásával, hogy a fent említett feltételeknek miképp tesznek eleget, egy hónapon belül nyilatkozzanak.
   (3)   A Bizottság kiválasztja azokat a szervezeteket, amelyek a fent említett feltételeknek a leginkább megfelelnek és a kiválasztottakról listát készít, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdet.
   (4)   Minden egyes kiválasztott szervezet kötelezően gondoskodik a konzultációs és információs munkák koordinációjáról, a lehető legtöbb képviselő nézeteit, illetve az általa képviselt érdekeket tükrözve.
   4. cikk
   Szervezeti feltételek
   (1)   A csoport évente legalább 2 alkalommal találkozik a Bizottság ülésein, továbbá összeül, valahányszor azt a Bizottság szükségesnek ítéli.
   (2)   Munkacsoportok állíthatók fel konkrét kérdések megvizsgálására a csoport által adott megbízás alapján, vagy amikor ez szükségesnek bizonyul.
   (3)   A Bizottság felkérhet szakértőket vagy megfigyelőket, beleértve harmadik ország képviseleti szervezeteit is, amennyiben hasznosnak és szükségesnek látja, hogy részt vegyenek a csoport vagy munkacsoportok munkájában.
   (4)   A csoport vagy a munkacsoportok a Bizottság által meghatározott feltételek között és naptári rendben üléseznek. Az elnöklési feladatok a Bizottság hatáskörébe tartoznak.
   (5)   A csoport belső szabályzatot fogad el a Bizottság által benyújtott terv alapján. A Bizottság szolgálatai gondoskodnak a titkársági feladatok ellátásról az ülésekkel és a csoport munkájával összefüggésben, beleértve a munkacsoportok ilyen irányú feladatait is.
   (6)   A Bizottság gondoskodik a munkacsoportok tevékenységének publicitásáról.
   5. cikk
   Bizalmas kezelés
   A csoport tagjai, az eseti szakértők, valamint mindenki más, akit a csoport üléseire megfigyelőként meghívtak, nem adhatják ki azokat az információkat, melyek birtokukba jutottak a csoport vagy munkacsoportok tevékenysége nyomán, amennyiben a szóban forgó információkat a Bizottság bizalmas minősítéssel látta el. Ilyen esetekben a Bizottság dönthet úgy is, hogy kizárólag a csoport tagjai kapják meg ezeket az információkat és vesznek részt az üléseken.
   6. cikk
   Záró rendelkezések
   A Bizottság 80/1073/EGK határozata az élelmiszerellátási konzultatív bizottság új jogállásáról hatályát veszti.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2004. augusztus 6-án.

            Bizottság részéről

         David BYRNE

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2001) 428 végleges.

      (2)  COM(2002) 704 végleges.

      (3)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 1642/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 4. o.) módosított rendelet.

      (4)  COM(1999) 719 végleges.

      (5)  HL L 318., 1980.11.26., 28. o.

      (6)  HL L 88., 1998.3.24., 59. o.


title: A Tanács határozata (2001. január 22.) az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0080

Hivatalos Lap L 027 , 30/01/2001 o. 0007 - 0011

		A Tanács határozata(2001. január 22.)az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról(2001/80/KKBP)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Uniót létrehozó szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,mivel:(1) A közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) megerősítésének keretében, és különösen az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkében előírt közös európai biztonság- és védelempolitika keretében az Európai Tanács 2000. december 7–11-i nizzai ülésén megállapodásra jutott az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról, és megállapította annak küldetését és feladatait.(2) Az Európai Tanács iránymutatásait követve a Katonai Törzset alkalmassá kell tenni a munkájának megkezdésére,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk(1) A tagállamok az Európai Unió Katonai Törzsének (EUKT) megalakítása érdekében katonai állományt küldenek a Tanács Főtitkárságára.(2) A Katonai Törzs a Tanács Főtitkárságához tartozik.2. cikkA Katonai Törzs küldetése és feladatai az Európai Tanács nizzai ülésén jóváhagyott elnökségi jelentés V. mellékletében kerültek meghatározásra, amelynek szövegét e határozat melléklete tartalmazza.3. cikkA Katonai Törzs valamennyi tagjának az Európai Unió valamely tagállamának állampolgárának kell lennie.4. cikk(1) A Katonai Törzs tagjaira egy későbbi tanácsi határozatban meghatározásra kerülő szabályok vonatkoznak.(2) Az (1) bekezdésben említett határozat hatálybalépéséig az átmeneti időtartamra a Tanács Főtitkárságához kiküldött, a katonai terület nemzeti szakértőire alkalmazandó szabályokról szóló, 2000. február 28-i 2000/178/KKBP tanácsi határozat [1] marad hatályban.5. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.Ezt a határozatot a PBB és az Ideiglenes Katonai Testülettel/Katonai Bizottsággal folytatott konzultáció alapján, a főtitkár/főképviselő által meghatározott időponttól, alapvetően 2001. június végéig kell alkalmazni.E határozat alkalmazásának időpontjáig a Katonai Törzs 2001. március 1-jén hivatalba lépő főigazgatója [2] a tagállamok által a Tanács Főtitkárságán állományba helyezett katonai szakértők vezetőjeként jár el [3].6. cikkEzt a határozatot a Hivatalos Lapban ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 2001. január 22-én.a Tanács részérőlaz elnökA. Lindh[1] HL L 57., 2000.3.2., 1. o.[2] A Tanács 2000. december 22-i határozata.[3] A Tanács 2000. február 14-i 2000/145/KKBP határozata az átmeneti időtartamra a Tanács Főtitkárságához kiküldött, a katonai terület nemzeti szakértőire alkalmazandó szabályokról (HL L 49., 2000.2.22., 3. o.).--------------------------------------------------MELLÉKLETAZ EURÓPAI UNIÓ KATONAI TÖRZSE (EUKT)1. BevezetésAz EU tagállamai Helsinkiben úgy határoztak, hogy a Tanácson belül új, állandó politikai és katonai szerveket hoznak létre, amelyek lehetővé teszik az EU számára, hogy eleget tegyen az EU-Szerződésben meghatározott valamennyi konfliktusmegelőzési és válságkezelési feladatot – azaz a petersbergi feladatokat – érintő kötelezettségeinek. Az EUKT a Helsinki jelentésben előírtak szerint, "a Tanács szervezetén belül katonai szakértői feladatokat lát el, és támogatást nyújt a CESPD számára, többek között irányítja az EU által vezetett katonai válságkezelő műveleteket".Ennek érdekében az Európai Unió Katonai Törzsének (EUKT) feladatmeghatározása a következő:2. KüldetésA Katonai Törzs végzi "a petersbergi feladatokkal kapcsolatos korai előrejelzést, helyzetértékelést és stratégiai tervezést, beleértve az európai nemzeti és nemzetközi haderők meghatározását is", valamint az Európai Unió Katonai Bizottsága (EUKB) utasításainak megfelelően végrehajtja a politikákat és határozatokat.3. Szerepe és feladatai- Katonai szakértelem forrásaként szolgál az EU számára,- kapcsolatot biztosít egyrészről az EUKB, másrészről az EU rendelkezésére álló katonai erőforrások között, valamint az EUKB útmutatásainak megfelelően katonai tanácsadást biztosít az EU szervei számára,- korai előrejelzési képességet biztosít. Tervezési és értékelési feladatokat lát el és ajánlásokat tesz a válságkezelési koncepcióra, valamint az általános katonai stratégiára vonatkozóan, továbbá végrehajtja az EUKB határozatait és iránymutatásait,valamennyi petersbergi feladattal kapcsolatban támogatást nyújt az EUKB-nak a helyzetértékelésre és a stratégiai tervezés [1] katonai szempontjaira vonatkozóan, az EU által irányított valamennyi művelet esetében, függetlenül attól, hogy az EU igénybe veszi-e a NATO eszközeit és képességeit,részt vesz az érintett tagállamok igényét figyelembe vevő, a képességet érintő célok kidolgozásában, értékelésében és felülvizsgálatában annak érdekében, hogy a jóváhagyott eljárásoknak megfelelően biztosítsa az összhangot a NATO védelmi tervezési folyamatával (DPP), illetve a partnerség a békéért (PfP) tervezési és felülvizsgálati folyamatával,felelősséget vállal a tagállamok által az EU rendelkezésére bocsátott haderők és eszközök ellenőrzéséért, értékeléséért és az azokra vonatkozó ajánlások kidolgozásáért a kiképzés, a hadgyakorlatok és az interoperabilitás területén.4. Feladatai- Három fő műveleti fellépést végez: korai előrejelzés, helyzetértékelés és stratégiai tervezés,- az EUKB irányításával katonai szakértői tevékenységet végez az EU-szervek és különösen a főtitkár/főképviselő számára,- a megfelelő nemzeti és nemzetközi felderítési képességre támaszkodva figyelemmel kíséri a potenciális válsághelyzeteket,- a Helyzetelemző Központnak katonai információt szolgáltat és megkapja a Helyzetelemző Központtól származó információkat,- elvégzi a petersbergi feladatokkal kapcsolatos előzetes stratégiai tervezésére vonatkozó katonai feladatokat,- a NATO-val együttműködve határozza meg és tartja nyilván az EU által vezetett műveletekben részt vevő nemzeti és nemzetközi európai haderőt,- részt vesz a tagállamok által az EU rendelkezésére bocsátott nemzeti és nemzetközi haderő fejlesztésében és felkészítésében (beleértve a kiképzést és a hadgyakorlatokat is). A NATO-val történő kapcsolattartás részletes szabályait a vonatkozó dokumentumokban kell meghatározni,- szervezi és összehangolja a nemzeti és nemzetközi parancsnokságokkal kapcsolatos eljárásokat – beleértve az EU rendelkezésére álló NATO-parancsnokságokat is – annak érdekében, hogy azok a lehető legteljesebb mértékben megfeleljenek a NATO-eljárásoknak,- összeállítja, megtervezi, vezeti és értékeli az EU válságkezelő eljárásainak katonai vonatkozásait, beleértve az EU–NATO eljárások gyakorlását,- részt vesz a műveletekre és a gyakorlatokra vonatkozó pénzügyi becslések elkészítésében,- kapcsolatot tart a nemzeti parancsnokságokkal, illetve a nemzetközi erők nemzetközi parancsnokságaival,- az "EU–NATO állandó megállapodások" értelmében állandó kapcsolatot épít ki a NATO-val, továbbá megfelelő kapcsolatot alakít ki meghatározott kapcsolattartó személyekkel az ENSZ-en és az EBESZ-en belül az említett szervezetek jóváhagyásával.a) További feladatai válsághelyzetekben- A felderítő szervezetektől különleges információkat kér és elvégzi azok feldolgozását, továbbá feldolgoz minden rendelkezésre álló forrásból származó egyéb vonatkozó információt,- segíti az EUKB-t a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) előzetes tervezési irányelvei és tervezési irányelvei kidolgozásában,- az EUKB által a PBB részére biztosított katonai tanácsadás alapjául szolgáló katonai stratégiai alternatívákat dolgoz ki, és felállítja ezek fontossági sorrendjét:- meghatározza az átfogó kiindulási alternatívákat,- szükség esetén külső forrásokból származó tervezési támogatást vesz igénybe, amely külső források részletesebben elemzik és továbbfejlesztik az alternatívákat,- a részletesebb munka eredményeit értékeli és szükség esetén további munkára ad megbízást,- átfogó értékelést végez, szükség esetén tájékoztatva az EUKB-t a prioritásokat és ajánlásokat illetően;- közreműködhet a katonai alternatívák nem katonai vonatkozásaiban is,- a tervezést végző nemzeti vezérkarokkal – és szükség esetén a NATO-val – együttműködve meghatározza az EU által vezetett esetleges műveletekben részt vevő haderőket,- segítséget nyújt a műveleti parancsnoknak az EU által vezetett művelethez katonai hozzájárulást biztosító harmadik országokkal folytatott katonapolitikai egyeztetésekhez és a haderő-generálási konferencia előkészítéséhez,- folyamatosan figyelemmel kíséri a válsághelyzeteket.b) További feladatai a műveletek során- Az EUKT az EUKB irányításával folyamatosan figyelemmel kíséri a műveletek valamennyi katonai vonatkozását. A kinevezett műveleti parancsnokkal együttműködve stratégiai elemzést végez annak érdekében, hogy támogassa az EUKB-t abban, hogy tanácsot adjon a stratégiai irányítással megbízott PBB-nek,- a politikai és műveleti fejlemények ismeretében új alternatívákat dolgoz ki az EUKB számára, amelyek az EUKB által a PBB-nek nyújtott katonai tanácsadás alapját képezik.5. Szervezeti felépítés- Az EUKB katonai irányítása alá tartozik, és az EUKB-nak tesz jelentést,- az EUKT a Tanács Főtitkárságának egyik szolgálata, amely közvetlenül a főtitkárhoz/főképviselőhöz tartozik: személyi állományát a tagállamok biztosítják; a személyi állomány tagjai nemzetközi minőségükben, a Tanács által a későbbiekben létrehozandó alapokmány szerint járnak el,- az EUKT vezetője az altábornagyi rangú EUKT főigazgató, aki az EUKB irányítása alatt dolgozik,- annak érdekében, hogy az EUKT el tudja látni valamennyi petersbergi feladatot – függetlenül attól, hogy az EU rendelkezésére állnak-e a NATO eszközei – az A. mellékletben felvázolt szervezetnek megfelelően épül fel,- az EUKT válsághelyzetekben vagy válságkezelési gyakorlatok során saját szakértelmét, munkaerejét és infrastruktúráját igénybe véve válságkezelő akciócsoportokat állíthatna fel. Ezen kívül szükség esetén külső munkaerőt is igénybe vehetne abban az esetben, ha az EUKB az állomány átmeneti növelését kéri az EU-tagállamoktól.6. Harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok- Az EUKT és az EU-n kívüli európai NATO-tagok, valamint az EU-hoz csatlakozni kívánó többi ország közötti kapcsolatokat az EU harmadik országokkal fenntartott kapcsolatairól szóló dokumentum határozza meg.[1] Előzetes meghatározások:- Stratégiai tervezés: olyan tervezési tevékenységek, amelyek a válság jelentkezésekor kezdődnek és akkor fejeződnek be, amikor az EU politikai hatóságai katonai stratégiai alternatívát vagy katonai stratégiai alternatívacsomagot hagynak jóvá. A stratégiai folyamat a katonai helyzetértékelést, a politikai-katonai keret meghatározását és a katonai stratégiai alternatívák kidolgozását foglalja magában.- Katonai stratégiai alternatíva: a politikai-katonai keretben meghatározott politikai-katonai célkitűzések elérése érdekében tervezett, lehetséges katonai akció. A katonai stratégiai alternatíva meghatározza a katonai megoldás vázlatát, a szükséges forrást és korlátokat, valamint a hadműveleti parancsnok és a műveleti főhadiszállás kiválasztására vonatkozó ajánlásokat.--------------------------------------------------A. MELLÉKLETAZ EUKT SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE+++++ TIFF +++++RÖVIDÍTÉSEKAADMIN | Igazgatási részleg |CCEUMC | Az Európai Unió Katonai Bizottságának elnöke |CIO | CIMIC és információs műveleti részleg |CIS | Hírközlési és információs rendszerek osztálya |CMC SPT | Az Európai Unió Katonai Bizottsága elnökének támogatása |CON | Koncepciók részlege |CRM/COP | Válságkezelési/folyamatban lévő műveleti részleg |DDDG/COS | Az Európai Unió Katonai Törzsének főigazgató-helyettese és vezetője |DGEUMS | Az Európai Unió Katonai Törzsének főigazgatója |EEUMC | Az Európai Unió Katonai Bizottsága |EUMS | Az Európai Unió Katonai Törzse |EXE | Gyakorlatokért felelős részleg |EX OFFICE | Végrehajtó iroda |FFOR | Haderő-felkészültségi részleg |IINT | Hírszerzési részleg |INT POL | Hírszerzés-politikai részleg |ITS | Informatikai és Biztonsági részleg |LLEGAL | Jogi tanácsadó |LOG | Logisztikai részleg |LOG/RES | Logisztikai és erőforrás részleg |OOPS/EXE | Műveleti és gyakorlatokért felelős részleg |PPERS | Személyi Törzs |POL | Védelempolitikai részleg |POL/PLS | Védelmi Tervezési részleg |POL/REQ | Védelempolitikai és követelmények részleg |PRD | Kidolgozó részleg |RREQ | Követelmények részleg |RES/SPT | Erőforrás-támogatási részleg |--------------------------------------------------


title: 2004/752/EK, Euratom: A Tanács határozata (2004. november 2.) azEurópai Unió Közszolgálati Törvényszékének felállításáról

text:
               9.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 333/7

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. november 2.)
   az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének felállításáról
   (2004/752/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 225a. és 245. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 140b. és 160. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   tekintettel a Bíróság véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az EK-szerződés 225a. cikke és az Euratom-szerződés 140b. cikke felhatalmazza a Tanácsot meghatározott keresetfajták első fokon történő elbírálására hatáskörrel rendelkező bírói különtanácsok felállítására, az ezen bírói különtanácsok összetételével kapcsolatos szabályok megállapítására, valamint az e különtanácsokra ruházott hatáskör pontos terjedelmének meghatározására.

               (2)

               A közszolgálati jogvitákra létrehozandó, az e jogviták első fokon történő elbírálására hatáskörrel rendelkező különbíróság felállításának célja a közösségi igazságszolgáltatási rendszer működésének javítása; e hatáskört jelenleg az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága gyakorolja. A különbíróság felállítása egyben válasz a Nizzai Szerződés 2001. február 26-i aláírása alkalmával elfogadott, az EK-szerződés 225a. cikkére vonatkozó 16. nyilatkozat (1) ilyen céllal megfogalmazott felhívására.

               (3)

               Következésképpen az Elsőfokú Bíróság mellé kell rendelni egy olyan bírói különtanácsot, amely intézményi és szervezeti szinten a Bíróság intézményének szerves részét képezi, és tagjainak jogállása megegyezik az Elsőfokú Bíróság tagjainak jogállásával.

               (4)

               Az új bírói testület részére egy olyan elnevezést kell adni, amely megkülönbözteti az egyéb bírói különtanácsoktól és az Elsőfokú Bíróság ítélkező testületeitől.

               (5)

               Az igazságszolgáltatási rendszer egésze áttekinthetőségének biztosítása céljából a Bíróság alapokmányához csatolt mellékletbe kell foglalni a bírói különtanács hatáskörére, összetételére, szervezetére és eljárására vonatkozó rendelkezéseket.

               (6)

               A bírói különtanács bíráinak számát az ügyteher alapján kell megállapítani. A bírák kinevezésére irányuló tanácsi döntéshozatal megkönnyítése érdekében a Tanács létrehoz egy független tanácsadó bizottságot, amelynek feladata annak ellenőrzése, hogy a benyújtott pályázatok megfelelnek-e az előírt feltételeknek.

               (7)

               A bírói különtanácsnak a hatáskörébe tartozó jogviták sajátosságainak megfelelően kiigazított eljárás szerint kell eljárnia, az eljárás valamennyi szakaszában vizsgálva a jogviták egyezséggel történő rendezésének lehetőségét.

               (8)

               Az EK-szerződés 225a. cikke (3) bekezdésével és az Euratom-szerződés 140b. cikke (3) bekezdésével összhangban a bírói különtanács határozataival szemben kizárólag jogi kérdésekben az Elsőfokú Bírósághoz ugyanazokkal a feltételekkel lehet fellebbezni, mint amelyek a Bírósághoz az Elsőfokú Bíróság határozatai ellen benyújtott fellebbezésekre jelenleg vonatkoznak. Az ezen alapokmány bírói különtanácsra vonatkozó mellékletében megismétlődnek a Bíróság alapokmányának vonatkozó rendelkezései annak érdekében, hogy elkerülhetőek legyenek a rendelkezések egészének érthetőségét gátló visszautalások.

               (9)

               Ebben a határozatban megfelelő átmeneti rendelkezéseket kell hozni annak érdekében, hogy a bírói különtanács létrehozásától kezdődően elláthassa feladatait,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága mellett létrejön egy bírói különtanács, amely az európai uniós közszolgálati jogvitákban jár el (a továbbiakban: az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke). Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének székhelye az Elsőfokú Bíróság székhelyén található.
   2. cikk
   A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv a következőképpen módosul:

               1.

               A következő cím kerül beillesztésre:
               „IV.a CÍM
               BÍRÓI KÜLÖNTANÁCSOK
               62.a cikk
               Ennek az alapokmánynak a melléklete tartalmazza az EK-szerződés 225a. cikke és az Euratom-szerződés 140b. cikke alapján létrehozott bírói különtanácsok hatáskörére, összetételére, szervezetére és eljárására vonatkozó rendelkezéseket.”

               2.

               Az alapokmány az I. melléklettel egészül ki, amelynek szövege e határozat mellékletét képezi.

         3. cikk
   (1)   Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének első kinevezése három évre szól a bírákéival megegyező feltételek szerint, kivéve, ha a Tanács az e határozat mellékletét képező, a Bíróság alapokmánya I. melléklete 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazása mellett dönt.
   (2)   Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke valamennyi bírájának eskütételét követően a Tanács elnöke sorsolással jelöli ki e törvényszék azon három bíráját, akiknek a hivatali ideje – a Bíróság alapokmánya I. mellékletének 2. cikke (2) bekezdése első mondatától eltérve – megbízatásuk első három évének elteltével lejár.
   (3)   A Bíróság alapokmánya I. mellékletének 1. cikkében említett azon ügyeket, amelyekben e cikk hatálybalépésének napjáig az Elsőfokú Bírósághoz fordultak, és amelyekben az írásbeli eljárás még nem zárult le, az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzatának 52. cikkében foglaltak szerint meg kell küldeni az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének.
   (4)   Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének eljárási szabályzatának hatályba lépéséig az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzatát kell megfelelően alkalmaznia az egyesbíróra vonatkozó rendelkezések kivételével.
   4. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba a Bíróság alapokmánya I. mellékletének 1. cikke kivételével, amelynek szövege e határozat mellékletét képezi.
   A Bíróság alapokmánya I. mellékletének 1. cikke a Bíróság elnöke azon határozatának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetése napján lép hatályba, amelyben az elnök megállapítja az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének szabályszerű megalakítását.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 2-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. R. BOT

      (1)  HL C 80., 2001.3.10., 80. o.

      MELLÉKLET

            „I. MELLÉKLET
            AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKE
            1. cikk
            Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke (a továbbiakban: Közszolgálati Törvényszék) első fokon a Közösségek és alkalmazottai közötti jogvitákban jár el az EK-szerződés 236. cikke és az Euratom-szerződés 152. cikke alapján, beleértve a valamennyi szerv vagy hivatal és annak személyzete közötti azon jogvitákat, amelyek a Bíróság hatáskörébe tartoznak.
            2. cikk
            A Közszolgálati Bíróság hét bíróból áll. Amennyiben a Bíróság kéri, a bírák számát a Tanács minősített többséggel hozott határozattal megnövelheti.
            A bírákat hatéves időtartamra nevezik ki. A távozó bírák újra kinevezhetők.
            A megüresedő bírói tisztséget egy új bíró hatéves időtartamra történő kinevezésével kell betölteni.
            3. cikk
            (1)   A bírákat az EK-szerződés 225a. cikke (4) bekezdésével és az Euratom-szerződés 140b. cikke (4) bekezdésével összhangban, és az e cikkel létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően a Tanács nevezi ki. A bírák kinevezése során a Tanács ügyel a Közszolgálati Törvényszék kiegyensúlyozott összetételére, mind a tagállamok állampolgárainak a lehető legszélesebb földrajzi területen alapuló kiválasztását, mind pedig a nemzeti jogrendszerek képviseletét illetően.
            (2)   Minden uniós polgársággal rendelkező és az EK-szerződés 225a. cikk (4) bekezdésében, valamint az Euratom-szerződés 140b. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeket teljesítő személynek lehetősége van pályázat benyújtására. A Tanács a Bíróság javaslatára, minősített többséggel eljárva megállapítja a pályázatok benyújtására és kezelésére vonatkozó feltételeket és részletes szabályokat.
            (3)   Létrejön egy a Bíróság, valamint az Elsőfokú Bíróság korábbi tagjaiból és elismert szaktudással rendelkező jogászokból álló, hét tagú bizottság. A Tanács a Bíróság elnökének javaslatára, minősített többséggel eljárva megállapítja a bizottság tagjainak megválasztására és a bizottság működésére vonatkozó szabályokat.
            (4)   A bizottság véleményt nyilvánít arról, hogy a pályázók megfelelnek-e a Közszolgálati Törvényszék bírói tisztségének betöltéséhez szükséges követelményeknek. A bizottság ezen véleményéhez csatolja a legmagasabb szintű tapasztalattal rendelkező pályázók listáját. A listának legalább kétszer annyi jelöltet kell tartalmaznia, mint ahány bírát a Tanács kinevez.
            4. cikk
            (1)   A Közszolgálati Törvényszék elnökét a bírák maguk közül választják meg, hároméves időtartamra. Az elnök újraválasztható.
            (2)   A Közszolgálati Törvényszék három bírából álló tanácsokban ülésezik. A Közszolgálati Törvényszék az eljárási szabályzatában meghatározott esetekben teljes ülésben, öt bíróból álló tanácsban vagy egyesbíróként is eljárhat.
            (3)   A teljes ülés és az öt bíróból álló tanácsok elnöki tisztét a Közszolgálati Törvényszék elnöke tölti be. A három bíróból álló tanácsok elnökeinek megválasztására az (1) bekezdésben meghatározott feltételek szerint kerül sor. Amennyiben a Közszolgálati Törvényszék elnöke egy három bírából álló tanácsba kerül beosztásra, akkor ebben a tanácsban ő tölti be az elnöki tisztet.
            (4)   A teljes ülés hatáskörére és határozatképességére, továbbá a tanácsok összetételére és az ügyeknek a tanácsokra történő kiosztására irányadó szabályokat az eljárási szabályzat határozza meg.
            5. cikk
            A Bíróság alapokmányának 2–6. cikkét, 14. cikkét, 15. cikkét, a 17. cikk első, második és ötödik bekezdését, valamint 18. cikkét alkalmazni kell a Közszolgálati Törvényszékre és annak tagjaira.
            Az alapokmány 2. cikkében említett esküt a Bíróság előtt kell letenni, és a Bíróság hozza meg a 3., 4. és 6. cikkében említett határozatokat a Közszolgálati Törvényszékkel folytatott konzultációt követően.
            6. cikk
            (1)   A Közszolgálati Törvényszék munkája során a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság szolgálataira támaszkodik. A Bíróság vagy adott esetben az Elsőfokú Bíróság elnöke a Közszolgálati Törvényszék elnökével közös megegyezéssel meghatározza azokat a feltételeket, amelyek szerint a Bíróság vagy az Elsőfokú Bíróság tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közszolgálati Törvényszék számára – működésének biztosítása érdekében – szolgálatot teljesítenek. Bizonyos tisztviselők és egyéb alkalmazottak a Közszolgálati Törvényszék elnökének felügyelete alatt ezen törvényszék hivatalvezetőjének tartoznak felelősséggel.
            (2)   A Közszolgálati Törvényszék kinevezi hivatalvezetőjét, valamint megállapítja a tevékenységére vonatkozó szabályokat. A Bíróság alapokmánya 3. cikkének (4) bekezdését, 10., 11. és 14. cikkét a Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetőjére is alkalmazni kell.
            7. cikk
            (1)   A Közszolgálati Törvényszék előtti eljárásra a Bíróság alapokmányának III. címe az irányadó, a 22. és a 23. cikk kivételével. Az eljárás további és részletes szabályait szükség szerint a Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata határozza meg.
            (2)   Az Elsőfokú Bíróságnak a nyelvhasználati szabályokra vonatkozó rendelkezéseit a Közszolgálati Törvényszékre is alkalmazni kell.
            (3)   Az eljárás írásbeli szakasza a keresetlevél és az ellenkérelem közlését foglalja magában, kivéve, ha a Közszolgálati Törvényszék úgy határoz, hogy szükség van az előkészítő iratok második kicserélésére is. Amennyiben sor kerül az előkészítő iratok második kicserélésére, a Közszolgálati Törvényszék a felek hozzájárulásával szóbeli eljárás nélkül is határozhat.
            (4)   Az eljárás minden szakaszában, a keresetlevél benyújtásától kezdődően, a Közszolgálati Törvényszék vizsgálhatja a jogviták egyezséggel történő rendezésének lehetőségét, és törekedhet az ilyen egyezség elősegítésére.
            (5)   A költségekről a Közszolgálati Törvényszék határoz. Az eljárási szabályzat eltérő rendelkezéseire is figyelemmel a pervesztes fél köteles a költségek megtérítésére, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék így határoz.
            8. cikk
            (1)   Ha valamely, a Közszolgálati Törvényszékhez intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Bíróság vagy az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetőjének. Hasonlóképpen, ha egy, a Bírósághoz vagy az Elsőfokú Bírósághoz intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Bíróság vagy az Elsőfokú Bíróság hivatalvezetőjének.
            (2)   Ha a Közszolgálati Törvényszék megállapítja, hogy nincs hatásköre valamely olyan ügy megtárgyalására és eldöntésére, amely a Bíróság vagy az Elsőfokú Bíróság hatáskörébe tartozik, az ügyet átteszi a Bírósághoz, illetve az Elsőfokú Bírósághoz. Hasonlóképpen, ha a Bíróság, illetve az Elsőfokú Bíróság megállapítja, hogy egy ügy a Közszolgálati Törvényszék hatáskörébe tartozik, ezt az ügyet átteszi a Közszolgálati Törvényszékhez, amely ezt követően az ügyben hatáskörének hiányát nem állapíthatja meg.
            (3)   Ha a Közszolgálati Törvényszékhez és az Elsőfokú Bírósághoz olyan ügyekben fordulnak, amelyekben ugyanaz az értelmezési kérdés merül fel, vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességét vitatják, a Közszolgálati Törvényszék az előtte folyó eljárást a felek meghallgatását követően az Elsőfokú Bíróság ítéletének meghozataláig felfüggesztheti.
            Ha a Közszolgálati Törvényszékhez és az Elsőfokú Bírósághoz olyan ügyekben fordulnak, amelynek ugyanaz a tárgya, a Közszolgálati Törvényszék megállapítja a hatáskörének hiányát, hogy az ügyben az Elsőfokú Bíróság járhasson el.
            9. cikk
            A Közszolgálati Törvényszék eljárást befejező határozata ellen, és annak az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozata ellen az Elsőfokú Bírósághoz a megtámadott határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést lehet benyújtani.
            Ilyen fellebbezéssel bármelyik fél élhet, akinek indítványait egészben vagy részben elutasították. A tagállamokon és a Közösségek intézményein kívüli beavatkozók csak akkor nyújthatnak be fellebbezést, ha őket a Közszolgálati Törvényszék határozata közvetlenül érinti.
            10. cikk
            (1)   Minden olyan személy, akinek a beavatkozási kérelmét a Közszolgálati Törvényszék elutasította, a kérelmet elutasító határozat közlésétől számított két héten belül fellebbezést nyújthat be az Elsőfokú Bírósághoz.
            (2)   Az eljárásban részt vevő felek a Közszolgálati Törvényszéknek az EK-szerződés 242. vagy 243. cikke vagy a 256. cikkének (4) bekezdése, illetve az Euratom-szerződés 157. vagy 158. cikke vagy 164. cikkének (3) bekezdése alapján hozott határozatai ellen a határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést nyújthat be az Elsőfokú Bírósághoz.
            (3)   Az Elsőfokú Bíróság elnöke határozhat az e mellékletben foglalt egyes szabályoktól a szükséges mértékig eltérő, és az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzatában megállapítandó gyorsított eljárásban az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett fellebbezésekről.
            11. cikk
            (1)   Az Elsőfokú Bírósághoz benyújtott fellebbezés kizárólag jogkérdésre vonatkozhat. A fellebbezésben csak a Közszolgálati Törvényszék hatáskörének hiányára, a fellebbező érdekeit hátrányosan befolyásoló eljárási szabálytalanságra, valamint a közösségi jognak a Közszolgálati Törvényszék általi megsértésére lehet hivatkozni.
            (2)   A fellebbezés nem vonatkozhat kizárólag a költségek összegére vagy arra, hogy a költségek viselésére melyik felet kötelezték.
            12. cikk
            (1)   Az EK-szerződés 242. és 243. cikkének, illetve az Euratom-szerződés 157. és 158. cikkének sérelme nélkül, az Elsőfokú Bírósághoz benyújtott fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.
            (2)   Ha a Közszolgálati Törvényszék valamely határozata ellen fellebbezést nyújtottak be, az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás írásbeli és szóbeli szakaszból áll. Az eljárási szabályzatában megállapított feltételeknek megfelelően az Elsőfokú Bíróság a felek meghallgatását követően szóbeli eljárás nélkül is határozhat.
            13. cikk
            (1)   Ha a fellebbezés megalapozott, az Elsőfokú Bíróság a Közszolgálati Törvényszék határozatát hatályon kívül helyezi, és a jogvitát érdemben maga dönti el. Amennyiben a per állása az érdemi döntést nem teszi lehetővé, az Elsőfokú Bíróság az ügyet határozathozatalra visszautalja a Közszolgálati Törvényszékhez.
            (2)   Egy ügynek a Közszolgálati Törvényszékhez való visszautalása esetén a Közszolgálati Törvényszéket jogkérdésekben köti az Elsőfokú Bíróság határozata.”


title: 2007/666/EK: A Bizottság határozata ( 2007. október 9. ) a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport (EGE) egy tagjának a harmadik mandátum idejére szóló kinevezéséről

text:
               16.10.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 271/15

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. október 9.)
   a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport (EGE) egy tagjának a harmadik mandátum idejére szóló kinevezéséről
   (2007/666/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport mandátumának meghosszabbításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/383/EK bizottsági határozatra (1),
   mivel:

               (1)

               Dr. C. CASINI európai parlamenti képviselői kinevezését követően 2006. július 12-i keltezésű levelében lemondott EGE-tagságáról.

               (2)

               A Bizottság ezt követően a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport új tagjának kiválasztására vonatkozóan pályázati felhívást tett közzé 2007. március 15-én, majd a Bizottság felsővezetőiből álló zsűri értékelte a beérkezett pályázatokat és a Bizottság határozata érdekében gyorslistát állított össze,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A korábbi EGE-tag, Carlo CASINI helyét kinevezés útján Francesco D. BUSNELLI veszi át a jelenlegi EGE mandátuma idejére (2005–2009).
   2. cikk
   Az új EGE-tag mandátuma a jelen határozat elfogadása napjától hatályos.

      Kelt Brüsszelben, 2007. október 9-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 127., 2005.5.20., 17. o.