title: A Bizottság (EU) 2018/341 határozata (2017. szeptember 27.) a Franciaország által végrehajtott SA.34433 (2012/C) (korábbi 2012/NN) számú állami támogatási rendszerről (a mezőgazdasági és halászati termékekkel foglalkozó nemzeti iroda [FranceAgriMer] javára fordított adó – a 2005. december 30-i 2005-1720 számú törvény 25. cikke) (az értesítés a C(2017) 4431. számú dokumentummal történt)

text:
               8.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 65/28

         A BIZOTTSÁG (EU) 2018/341 HATÁROZATA
   (2017. szeptember 27.)
   a Franciaország által végrehajtott SA.34433 (2012/C) (korábbi 2012/NN) számú állami támogatási rendszerről (a mezőgazdasági és halászati termékekkel foglalkozó nemzeti iroda [FranceAgriMer] javára fordított adó – a 2005. december 30-i 2005-1720 számú törvény 25. cikke)

         (az értesítés a C(2017) 4431. számú dokumentummal történt)

   (Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   miután az említett cikknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére,
   mivel:
   I.   ELJÁRÁS

               (1)

               Egy panasz nyomán a Bizottság 2011. november 28-én fax útján arra kérte a francia hatóságokat, hogy közöljék vele mindazokat az információkat, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. és 108. cikkének fényében szükségesek a 2005. december 30-i 2005-1720 számú törvény 25. cikkével a mezőgazdasági és halászati termékekkel foglalkozó nemzeti iroda (France AgriMer) javára létrehozott adó (a továbbiakban: az adó) vizsgálatához. A francia hatóságoknak egy hónap állt rendelkezésre a kérdéses információk továbbítására.

               (2)

               Franciaország 2011. december 11-i levelében arra kérte a Bizottságot, hogy a fent említett határidőt 2012. február 1-jéig hosszabbítsa meg.

               (3)

               A Bizottság 2011. december 12-én fax útján megadta a kért határidő-hosszabbítást.

               (4)

               Franciaország a 2012. február 14-i elektronikus levelében közölte a Bizottsággal a 2011. november 28-án kért információkat.

               (5)

               A Bizottság 2012. március 5-én fax útján közölte a francia hatóságokkal az SA.34433 (2012-NN) számú, be nem jelentett támogatásra vonatkozó akta megnyitását, mivel az adó alkalmazása úgy kezdődött meg, hogy nem nyújtottak be a részére az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében támogatási aktát, és ilyen aktát a Bizottság nem hagyott jóvá. A Bizottság 2012. június 14-én fax útján bejelentette a francia hatóságoknak az említett akta hatályának kiterjesztését, mivel a rendelkezésre álló információkból az derült ki, hogy nem megfelelően alkalmazták a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendeletet azáltal, hogy be nem jelentett támogatássá alakítottak egy olyan intézkedést, amely a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet megfelelő alkalmazása esetén nem minősült volna az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.

               (6)

               A Bizottság a 2012. október 4-i levelében (1) tájékoztatta Franciaországot arról a 2012. október 3-i határozatáról, hogy az adó alkalmazása tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást. A Bizottság felkérte a francia hatóságokat az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeik egy hónapon belüli benyújtására.

               (7)

               Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

               (8)

               A Bizottság nem kapott észrevételeket az érdekelt felektől.

               (9)

               Franciaország a 2012. október 16-i elektronikus levelében arra kérte a Bizottságot, hogy egy hónappal (2012. december 4-ig) hosszabbítsa meg az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárás megindítására adott válaszának megküldésére előírt határidőt.

               (10)

               A Bizottság 2012. október 18-i faxüzenetében megadta a kért határidő-hosszabbítást.

               (11)

               Franciaország a 2012. december 5-i elektronikus levelében közölte a Bizottsággal az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárás megindítására adott válaszát.

               (12)

               A válasz vizsgálatát követően a Bizottság szolgálatai és a francia hatóságok 2012. december 12-én értekezletet tartottak az akta egyes kérdéseinek tisztázása érdekében. Az értekezletet követően a Bizottság 2013. január 15-én fax útján kiegészítő információkat kért.

               (13)

               Franciaország a 2013. február 18-i elektronikus levelében megküldte a Bizottságnak a 2013. január 15-én kért kiegészítő információkat tartalmazó levelet. A francia hatóságok a Bizottság 2015. október 8-i kérésére válaszolva 2016. június 23-án, 2016. október 19-i kérésére válaszolva pedig 2017. január 20-án új információkat közöltek.

         II.   LEÍRÁS

               (14)

               A 2005. december 30-i 2005-1720 számú törvény (a 2005. évi módosított költségvetési törvény) 25. cikke a France AgriMer által a tejtermékek piacának javára végrehajtott intézkedések finanszírozása érdekében adót hoz létre a France AgriMer javára. A törvény legutóbbi, egységes szerkezetbe foglalt változata 2012. január 1-jén kelt.

               (15)

               Az adót a közvetlen értékesítés tekintetében az 1788/2003/EK tanácsi rendelet (3) szerinti egyéni referenciamennyiséggel rendelkező tehéntejtermelőknek, valamint a tejfelvásárlóknak kell megfizetniük. Az adó alapja:

                           —

                           a termelő által a minden év április 1-jét megelőző tizenkét hónapos időszakban (a továbbiakban: referencia-időszak) tej formájában szállított, és a France AgriMer által a termelőre nézve az adott időszak tejszállítására megállapított referenciamennyiséget meghaladó tehéntej mennyisége (ebben az esetben a fizetendő adó összegéről a France AgriMer értesíti azokat a felvásárlókat, amelyeknek a termelő tejet szállított, és a tejfelvásárló a részére tejet szállító termelőktől levont adóból származó bevételt a bejelentést követő hónap során folyósítja a France AgriMer részére),

                           —

                           a termelő által a referencia-időszakban eladott vagy átruházott tejtermékek előállítása céljából eladott, átruházott vagy felhasznált tehéntej azon mennyisége, amely az adott időszak alatti közvetlen értékesítés tekintetében meghaladja az adott termelőre nézve megállapított referenciamennyiséget (ebben az esetben a fizetendő adó összegéről a France AgriMer értesít minden olyan termelőt, aki közvetlen értékesítést végzett, és az érintett termelő a France AgriMer részére fizetendő adóból származó bevételt az értesítést követő hónap során folyósítja).

               (16)

               Az adó halmozható visszatérítés (4) tárgyát képezheti. Az adóztatandó tényállás a referencia-időszak alatti tejszállítás, illetve tej- vagy tejtermékeladás. A 2009/2010-es gazdasági évre az egyéni kvótájukat túllépő tejfelvásárlók és tejtermelők által fizetendő adó kivetéséről szóló, 2010. augusztus 17-i rendelet például a 4. cikkében arról rendelkezik, hogy a 2009/2010-es gazdasági év végén országos szinten rendelkezésre álló mennyiségek erejéig a France AgriMer az alábbi feltételek szerint téríti vissza a felvásárlók számára a részükre tejet szállító termelők által fizetendő adó egy részét:

                           —

                           valamennyi termelő a kvótájának 1 %-ával egyenértékű visszatérítésre jogosult (5),

                           —

                           a legfeljebb 160 000 literes egyéni kvótával rendelkező termelők ezenfelül legfeljebb 2 866 EUR – 10 000 liter mennyiségnek megfelelő – visszatérítésre jogosultak,

                           —

                           a 160 000 és 169 900 liter közötti kvótával rendelkező termelők oly módon megállapított kiegészítő visszatérítésre jogosultak, amely lehetővé teszi, hogy elérjék a 171 600 litert.

               (17)

               Amennyiben a termelő az 1788/2003/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében előírt illeték megfizetésére köteles, az adó nem követelhető az érintett mennyiségekre. E rendelkezés értelmében 2004. április 1-jétől kezdődően és az április 1-jén kezdődő tizenegy egymást követő tizenkét hónapos időszakban illetéket vezetnek be az érintett tizenkét hónapos időszak alatt a nemzeti referenciamennyiségeken felül értékesített tehéntej- vagy egyéb tejtermékmennyiségekre.

               (18)

               Az adó mértékét 100 kilogramm tejre vetítve 28,54 EUR-ban állapították meg a 2006/2007-es gazdasági évre, és 27,83 EUR-ban a következő gazdasági évekre.

               (19)

               Az adóból származó bevételt a tejtermelési tevékenység részleges vagy teljes felszámolásának a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatással történő finanszírozására használják fel. Konkrétan a kedvezményezett a France AgriMer elnevezésű állami szervtől literenkénti ellentételezést kap. A tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás többi finanszírozási forrásai: a földterület nélküli különleges átruházási rendszerből (6) származó pénzeszközök, az állami költségvetés és esetlegesen helyi önkormányzati pénzeszközök. Az adóból származó bevétel egy részét azoknak a tejfeldolgozóknak a támogatására is felhasználták, amelyek a 2007/2008-as gazdasági év során a poliklórozott bifenilekkel (PCB) szennyezett tej megsemmisítésére kényszerültek. A francia hatóságok szerint ezt a pénzügyi támogatást az 1998/2006/EK bizottsági rendelet (7) hatálya alá tartozó csekély összegű támogatási rendszer keretében nyújtották.

               (20)

               A tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás összegének kiszámítása a következők alapján történik:

                           EUR/liter

                           2010/2011

                           2011/2012

                           2012/2013

                           2013/2014

                           100 000  literig

                           0,15

                           0,1125

                           0,075

                           0,0375

                           100 001  litertől 150 000  literig

                           0,08

                           0,06

                           0,04

                           0,02

                           150 001  litertől 200 000  literig

                           0,05

                           0,0375

                           0,025

                           0,0125

                           200 000  liter felett

                           0,01

                           0,0075

                           0,005

                           0,0025

               (21)

               Az adóból származó bevétel és annak felhasználása a 2010/2011-es gazdasági évig az alábbiak szerint alakult:

                           (EUR)

                           Gazdasági év

                           Kivetett adó

                           A tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott, az adóból finanszírozott támogatás

                           A tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott, egyéb adókból finanszírozott támogatás

                           Ebből: földterület nélküli különleges átruházási rendszer

                           A tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás összesen

                           Az adóból finanszírozott egyéb intézkedések

                           2005/2006

                           17 080 881

                           Nincs a tejtermelési tevékenység felszámolását célzó támogatási program

                           2006/2007

                           11 858 443

                           12 851 977

                           21 509 339

                           21 454 252

                           34 361 316

                           2007/2008

                           2 959 456

                           13 228 140

                           33 848 558

                           32 798 510

                           47 076 698

                           1 260 753

                           2008/2009

                           17 183 670

                           2 571 271

                           23 411 722

                           21 311 722

                           25 982 992

                           2009/2010

                           10 093 611

                           17 909 294

                           12 349 799

                           12 349 799

                           30 259 093

                           2010/2011

                           12 629 142

                           9 904 398

                           18 021 681

                           18 021 681

                           27 926 079

                           Összesen

                           71 805 202

                           56 465 080

                           109 141 098

                           105 935 964

                           165 606 178

         III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

               (22)

               A Bizottság az alábbi okok miatt indította meg az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást:

                           —

                           úgy tűnt, hogy maga az adókivetés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatási elemeket tartalmazott, mivel az adóhoz olyan visszatérítés társult, amelyet a hatályos adórendszer logikája látszólag nem indokolt; ezenfelül ezek az állami támogatási elemek a mezőgazdasági ágazatban alkalmazandó állami támogatási szabályok fényében nem tűntek indokolhatónak,

                           —

                           a tejtermelési tevékenység – különösen az adóból finanszírozott – felszámolása részleges vagy teljes lehetett; márpedig a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra alkalmazandó szabályok értelmében az egyes tevékenységek felszámolására nyújtott támogatás kizárólag akkor nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a kereskedelmi célú mezőgazdasági tevékenység teljes egészében felszámolásra kerül,

                           —

                           az adó egy részét a poliklórozott bifenilekkel (PCB) szennyezett tej megsemmisítésének az 1998/2006/EK rendeleten alapuló csekély összegű támogatási rendszer keretében történő finanszírozására használták fel; márpedig nem volt bizonyos, hogy jelen esetben az említett rendelet megfelelő jogalapnak minősülhetett-e a csekély összegű támogatások nyújtásához; ezenfelül a jogalap nem megfelelő megválasztása olyan állami támogatási elem megjelenéséhez vezethetett, amelynek a belső piaccal való összeegyeztethetőségét nem bizonyították,

                           —

                           az adó kivetése és a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás a tej- és tejtermékpiac közös szervezésével összeegyeztethetetlen lehetett, illetve zavarhatta annak működését; márpedig a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatásokra alkalmazandó szabályok értelmében az említett jellemzőkkel rendelkező intézkedés nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

         IV.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI A HIVATALOS ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁVAL KAPCSOLATBAN

               (23)

               A francia hatóságok a 2012. december 5-i elektronikus levelükben először is hangsúlyozzák, hogy a piac közös szervezésével kapcsolatos uniós szabályozásban létezik a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatásokra vonatkozó jogalap. Ez a jogalap – az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (8) 75. cikke (1) bekezdésének a) pontja – lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy egy vagy több éves részletben ellentételezést biztosítsanak azon termelők részére, akik vagy amelyek vállalják tejtermelésük egészének vagy egy részének tartós megszüntetését, és az így felszabadult egyéni referenciamennyiségeket a nemzeti tartalékba utalják. Szerintük ez a cikk a tejkvóták kezelésére, valamint a kvótatúllépés esetén esetleges illeték alkalmazására vonatkozó többi rendelkezéstől függetlenül alkalmazandó.

               (24)

               A francia hatóságok – a Bizottság azon álláspontjára hivatkozva, amely szerint a tejtermelési tevékenység felszámolásának finanszírozása első látásra megfelel az állami támogatás fogalommeghatározásának – ezt követően hangsúlyozzák, hogy a 2007 előtti uniós szabályozás és különösen az 1788/2003/EK rendelet nem említette konkrétan azt a kötelezettséget, hogy a tej- és tejtermékágazati termékekre vonatkozó támogatásokat be kell jelenteni. A francia hatóságok rámutatnak, hogy a helyzetet az 1234/2007/EK rendelet 180. cikke tette egyértelművé, amely a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszert kifejezetten a bejelentési eljáráshoz köti, továbbá rámutatnak arra, hogy teljesen jóhiszeműen úgy vélték, hogy betartják az uniós szabályozást azáltal, hogy kérdőívek használatával rendszeresen továbbítják az ellentételezési rendszerre vonatkozó információkat a Bizottságnak. Szerintük a Bizottságnak mindenképpen tudomása volt a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások fennállásáról, ugyanis a bretagne-i tejtermelési tevékenység önkéntes csökkentését célzó támogatási intézkedés (az N 290/2007 számú támogatás) vizsgálata során azokkal kapcsolatban kikérdezte Franciaországot. Érvelésüket azzal a kötelezettségvállalással zárják, hogy a jövőben bejelentik a rendszert (amit meg is tettek, lásd az (53) preambulumbekezdést).

               (25)

               Ami a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségét és különösen a Bizottság azon észrevételét illeti, hogy a rendszer nem tűnik az agár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások, 2007–2013 (a továbbiakban: a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások) (9) (88) bekezdésének megfelelőnek, a francia hatóságok rámutatnak, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszer az 1234/2007/EK rendelet 75. cikkének keretébe illeszkedik, és hogy a Bizottságnak figyelembe kellene vennie ez utóbbit az elemzése során. A francia hatóságok ezenkívül közlik, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás iránti kérelmek címén benyújtott termelői akták egy része a tevékenység nyugdíjba vonulás miatti felszámolására vonatkozik (a kedvezményezett termelőknek mintegy 10 %-a esetében); ezen akták esetében a kereskedelmi célú mezőgazdasági tevékenység állandó és végleges felszámolásának feltételei teljesültek. A többi termelő tekintetében úgy vélik, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszer a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatásoknak a termelési, feldolgozási és forgalmazási kapacitás megszüntetésével kapcsolatos (143) és (144) bekezdése fényében összeegyeztethető a belső piaccal.

               (26)

               Ami a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (143) és (144) bekezdését illeti, a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a tejágazat helyzetét az 1234/2007/EK rendelet (30) preambulumbekezdése szerinti kapacitástöbblet jellemzi, és hangsúlyozzák, hogy az említett rendelet értelmében a tejtermelési tevékenység felszámolása lehet részleges vagy teljes. Ezenfelül szerintük a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszer eleget tesz annak a feltételnek, hogy a támogatás kedvezményezettjének ellenszolgáltatást kell nyújtania. Ez utóbbi az 1788/2003/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában 2006 óta bevezetett földterület nélküli különleges átruházási rendszer mechanizmusában konkretizálódik. E mechanizmus révén az átutalásokra a felszabadított tej-referenciamennyiségekkel rendelkező termelők általi fizetés ellenében kerül sor, meghatározott kifizetési tábla szerint. A tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások kifizetési táblájával megegyező kifizetési tábla alkalmazásával kiszámított ellentételezést folyósítanak azon termelők részére, akik átruházzák a tej-referenciamennyiségeiket. A kifizetési tábláról és a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatásokhoz igazodásáról az egyes tejtermelési évekre hozott éves rendelet rendelkezik. A francia hatóságok szerint a földterület nélküli különleges átruházási rendszer nyomán a kedvezményezett ágazatnak közös hozzájárulást kell biztosítania a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatásokhoz, amelyek a támogatási rendszer végrehajtásához felmerült közkiadásoknak legalább 50 %-át teszik ki. A továbbiakat illetően a támogatási rendszer kizárja a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat, az valamennyi gazdasági szereplő számára ugyanolyan feltételekkel vehető igénybe, ellentételezés jellegére tekintettel nem hoz létre versenyelőnyt, ugyanis az ellentételezést csak a kvótáról való lemondás esetén nyújtják, és egyetlen esetben sem kompenzálja túl a tőkeérték-veszteséget és a jövőbeli bevételt, ugyanis a nyújtott ellentételezés fokozatosan csökken (a figyelembe vett időszakban a tevékenység felszámolásáért járó átlagos ellentételezés literenként 0,083 EUR volt, míg a kvóta értéke ugyanabban az időszakban literenként 0,10 EUR volt).

               (27)

               Ami a poliklórozott bifenilekkel szennyezett tej megsemmisítését követően nyújtott ellentételezéseket illeti, a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy az Office de l'élevage (Állattenyésztési Hivatal) igazgatójának azon határozata, amely a gazdasági szereplők veszteségeinek kompenzálása érdekében támogatási rendszert vezetett be, egyrészt az 1998/2006/EK bizottsági rendeleten, másrészt az 1535/2007/EK bizottsági rendeleten (10) alapul. Az 1998/2006/EK rendeletet a begyűjtés utáni első feldolgozáson átesett, felvásárolt tej megsemmisítése céljából a tejfeldolgozók részére folyósított támogatásokhoz, míg az 1535/2007/EK rendeletet a közvetlen értékesítést végző termelők nyers teje megsemmisítésének finanszírozásához alkalmazták. Egyetlen esetben sem merült fel az elszenvedett veszteség túlkompenzálása.

               (28)

               Végezetül ami a visszatérítéseket illeti, a francia hatóságok rámutatnak, hogy a miniszteri rendeletek kizárólag abban az esetben írták elő a visszatérítési rendszer alkalmazását, amikor a többletre kirótt illetéket a termelőnek kell megfizetnie az elkülönített adórendszer vagy az 1234/2007/EK rendelet 78. cikke szerinti illeték címén. Az intézkedést tehát szankcionálási rendszer keretében kellett alkalmazni, amely nem minősíthető a gazdasági szereplők kedvezményes elbírálásának. Abban az esetben, ha megállapítást nyert a nemzeti kvóta túllépése, a visszatérítési rendszert az említett rendelet 84. cikkének (1) bekezdése értelmében kellett alkalmazni. Ennélfogva a rendszer – noha eltérő terhet rótt a gazdasági szereplők különböző kategóriáira – nem torzította a termelők közötti versenyt. Azok, akik rendelkeztek a kvótájuk túllépéséhez szükséges infrastruktúrákkal és pénzügyi eszközökkel, még úgy is, hogy az adó nagyobb részét viselték, nem voltak hátrányos helyzetben azokhoz a termelőkhöz képest, akik az adóteher mérséklése miatt mégsem tudtak versenyezni velük. A francia hatóságok szerint a kereskedelem befolyásolása sem merülhetett fel, ugyanis az adóztatási rendszer nemzeti termelési mennyiségen belül maradt, és ha a teher mérséklése lehetővé tette, hogy egyesek pénzügyi következmény nélkül többet termeljenek, az annak köszönhető, hogy egyes termelők kevesebbet termeltek. A végül forgalomba hozott tej mennyisége változatlan maradt, és az nem befolyásolhatta a tagállamok közötti kereskedelmet.

               (29)

               A Bizottság azon érve kapcsán, miszerint az alapján, hogy a hatóságok modulálhatták a visszatérítéseket, úgy tűnik, hogy a gazdasági szereplők diszkrecionális elbírálás alá estek az objektív kritériumok szerinti egyszerű adóbevétel-kezelésen kívül, ami a Bíróság szerint egy általános intézkedés egyedi alkalmazását szelektív intézkedéssé teheti (11), a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a 2009/2010-es gazdasági évtől a tejkvótarendszer végéig az összes termelőre kiterjedő általános intézkedést vezettek be, és hogy az 1 %-os vagy 2 %-os visszatérítési küszöb nem jelent hátrányos megkülönböztetést, mivel az az egyéni kvótát meghaladó mennyiség alapján valamennyi termelőre vonatkozik, ami a gyakorlatban az alkalmazott adó csökkentését jelenti. Ugyanígy valamennyi kistermelő visszatérítésben részesült az instabil helyzete (termelési költségek, a konjunkturális kockázatokkal szembeni érzékenység) miatt, mégpedig annak érdekében, hogy – az adótáblák bevezetésére irányadó progresszivitási elveknek megfelelően – a hozzájárulásuk a kapacitásukhoz és a termelési struktúrájuk méretéhez igazodjon. E kistermelők olyan termelők, akiknek az egyéni kvótája a nemzeti szintű átlagos egyéni kvótának legfeljebb 55 %-át teszi ki. Ők a termelőknek összesen 25 %-át, illetve a nemzeti kvótának kevesebb mint 20 %-át képviselik.

               (30)

               Mindezen okokból kifolyólag, valamint a visszatérítési rendszer átláthatóságára és nyilvános voltára tekintettel, amelynek a végrehajtási feltételeit a gazdasági év végén a Francia Köztársaság Hivatalos Közlönyében (Journal officiel de la République française) közzétett rendeletek egyértelműen kifejtették, és amelyeket decentralizált állami szolgálatok honlapján közreadtak, a francia hatóságok úgy vélik, hogy a visszatérítési rendszer nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatási intézkedés kritériumainak.

               (31)

               Végezetül a francia hatóságok jelzik, hogy az elkülönített adó visszatérítését szintén eseti alapon nyújtották a 2006/2007-es és a 2007/2008-as gazdasági évre a kéknyelv-betegséggel szembesült állattenyésztők számára.

         V.   A FRANCIA HATÓSÁGOK TOVÁBBI ÉSZREVÉTELEI

               (32)

               A francia hatóságok a 2013. február 18-án továbbított elektronikus levelükben (12) az alábbi pontosításokkal szolgáltak, miután – az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindítása nyomán tett észrevételeikre (13) tekintettel és a 2012. december 12-i értekezletet követően – felkérést kaptak annak bizonyítására, hogy a nyugdíjba vonulási és a tevékenységfelszámolásra nyújtott támogatásokra alkalmazandó összes állami támogatási szabályt betartják.

      A tejtermelési tevékenység nyugdíjba vonulás címén történő felszámolására nyújtott támogatások kapcsán

               (33)

               A francia hatóságok szerint a tejtermelési tevékenység nyugdíjba vonulás miatti felszámolásához biztosított támogatási rendszerhez a 2009/2010-es gazdasági évtől, az előrehozott nyugdíjhoz kapcsolódó nemzeti támogatási rendszer megszüntetését követően biztosítottak hozzáférést a mezőgazdasági termelők számára. Ez utóbbi végrehajtásának feltételei megfeleltek az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (14) 23. cikke rendelkezéseinek, és a támogatás nyújtását az összes mezőgazdasági tevékenység felszámolásához kötötték. Ezeket a feltételeket alkalmazták a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszer keretében is. A gyakorlatban a tejtermelési tevékenység teljes felszámolásának betartását a France AgriMer által végzett kockázatelemzés alapján kiválasztott mezőgazdasági üzemekből álló minta ellenőrzésével megbízott ellenőrök a helyszínen ellenőrzik. Az ellenőrzési arány megfelel az uniós szabályozásban megállapított aránynak. A francia hatóságok szerint szabálytalanság megállapítására nem került sor.

      A tejtermelési tevékenység felszámolására termelési, feldolgozási és forgalmazási kapacitás megszüntetésére irányuló támogatások címén nyújtott támogatások kapcsán

               (34)

               Miután emlékeztettek arra, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszer akkor indítható meg, ha a termelő az 1234/2007/EK rendelet 75. cikke (1) bekezdése a) pontjának, valamint a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdése f) pontjának megfelelően részben vagy teljesen felszámolja a tejtermelési tevékenységét, valamint arra, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások az esetek többségében (gazdasági évtől függően az esetek 80–90 %-ában) a tejtermelési tevékenység teljes felszámolására nyújtott támogatások, a francia hatóságok a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatásoknak a kapacitás megszüntetésére nyújtott támogatásokkal kapcsolatos (144) bekezdésében előírt különböző feltételek fényében elemzik a rendszert.

               (35)

               Ami azt a kérdést illeti, hogy a végrehajtott támogatás kapacitástöbblettel jellemzett ágazat általános érdekét szolgálja-e (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdésének a)–e) pontja), a francia hatóságok – miután emlékeztettek a (26) preambulumbekezdésben kifejtett érvekre – hozzáteszik, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszerre irányadó körrendeletek hangsúlyozzák, hogy a visszaszerzett kvóták egy része visszakerül a nemzeti tartalékba, hogy a szokásos kvótaelosztás keretében újra elosztásra kerüljön, és a kinyilvánított szándék az, hogy az újraelosztás az eredeti referenciamennyiségükön felüli termelési kapacitással rendelkező és így a tejágazat versenyképességének előmozdítására képes termelők javára valósuljon meg, segítve az ágazat gazdasági szerkezetátalakítását. A francia hatóságok rámutatnak továbbá arra irányuló kérelmükre, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdésének e) pontja vonatkozzon rájuk, amely szerint eseti alapon fogják értékelni az olyan ágazatokra vonatkozó támogatási rendszereket, amelyek termelési korlátozások vagy kvóták hatálya alá tartoznak.

               (36)

               Ami azt a kérdést illeti, hogy a támogatás kedvezményezettje nyújt-e ellentételezést (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdésének f) pontja), a francia hatóságok megvizsgálják azoknak a termelőknek az esetét, akik tejbegyűjtő létesítménybe szállítás útján forgalmazzák a tejüket, valamint azoknak a termelőknek az esetét, akik közvetlen értékesítés keretében közvetlenül a fogyasztó részére forgalmazzák a tejüket.

               (37)

               Azon termelők esetében, akik tejbegyűjtő létesítménybe szállítás útján forgalmazzák a tejüket, az érdekelt fél a tevékenység teljes felszámolása esetén kötelezettséget vállal arra, hogy teljes mértékben és véglegesen lemond a tej és a tejtermékek szállításáról és forgalmazásáról, és a tevékenység teljes és végleges felszámolásáról szóló igazolást a tevékenységfelszámolás dátumát követő harminc napon belül, de legkésőbb az N + 1. év március 31-ig köteles bemutatni (N a tevékenység felszámolása iránti kérelem benyújtásának az éve). Kötelezettséget kell vállalnia arra is, hogy a továbbiakban nem kérelmez kvótát. A tevékenység részleges felszámolása esetén az érdekelt fél kötelezettséget vállal annak bizonyítására, hogy bezárja egy létesítményét (amennyiben több létesítménnyel rendelkezik), vagy annak igazolására, hogy ugyanolyan arányban csökkenti a maximális termelési volument, mint amilyen arányú az egyetlen mezőgazdasági üzemmel rendelkező termelők számára előírt referenciamennyiség-csökkentés. E célból képesnek kell lennie arra, hogy bemutassa a folyamatban lévő gazdasági évre megállapított kvótáról, valamint a következő gazdasági évre megállapított új kvótáról a felvásárlója által megküldött értesítést. Ez az ellenőrzés a kvóták megszüntetési évének végéig, 2015 végéig érvényes. Ezenkívül azok a termelők, akik részleges felszámolásra nyújtott ellentételezést kérelmeztek, a továbbiakban már nem kaphatnak ezen a címen másik ellentételezést. Ha a teljes felszámolásért járó ellentételezést kérelmeznek és kapnak, a részleges felszámolásért már ellentételezésben részesített kvótákat figyelembe veszik a számítások során.

               (38)

               Azon termelőknek, akik közvetlenül a végső fogyasztók részére forgalmazzák a tejüket, a tevékenységfelszámolás dátumát követő harminc napon belül közvetlen értékesítés miatti termelésmegszüntetésről szóló nyilatkozatot kell küldeniük.

               (39)

               Az előirányzott forgatókönyvtől függetlenül a France AgriMer nemcsak adminisztratív, hanem helyszíni ellenőrzést is végez a nyilatkozatok betartásáról. Szabálytalanság esetén a jogtalanul felvett ellentételezéseket a törvényes kamatláb mellett kiszámított kamattal visszafizettetik, és a büntető törvénykönyv értelmében szankciók róhatók ki.

               (40)

               Ami azt az elvet illeti, amely szerint csak a ténylegesen termelési tevékenységet folytató termelők számára és csak a ténylegesen használt termelési kapacitásokra nyújtható ellentételezés (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdésének g) pontja), a francia hatóságok közlik, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás csak a termelési tevékenységet folytató termelők esetében lehetséges.

               (41)

               Ami a támogathatóságnak a kötelező minimális előírásoknak megfelelő vállalkozásokra korlátozását, valamint azon termelők kizárását illeti, akiknek az esetében a termelési kapacitást már megszüntették vagy a megszüntetés elkerülhetetlennek tűnik (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdésének i) és j) pontja), a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy az elemzést követően szállított és kifizetett tej kötelezően megfelel a tejfeldolgozó általi felhasználására vonatkozó minimumkövetelményeknek. Egyetlen tejtermelő vállalkozás sem köteles azért leállítani a termelését, mert nem tartja be a minimális előírásokat. A francia hatóságok ezenfelül kifejtették, hogy a szanálási vagy bírósági felszámolási eljárás alatt álló termelők nem támogathatóak, továbbá azok a vállalkozások sem, amelyek ugyan nem állnak ilyen eljárás alatt, de eleget tesznek a nehéz helyzetben lévő vállalkozás fogalommeghatározása szerinti többi kritériumnak (likviditási nehézségek, erőteljesen csökkenő árbevétel, növekvő veszteségek, növekvő eladósodottság, az eszközállomány csökkenése).

               (42)

               Ami a rendszernek az ágazatban működő valamennyi gazdasági szereplő számára való hozzáférhetőségét (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdésének k) pontját) illeti, a francia hatóságok rámutatnak a rendszer átláthatóságára és nyilvánosságára, amelyek azt mindenki számára hozzáférhetővé teszik. A tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszer hozzáférési és végrehajtási feltételeit a Francia Köztársaság Hivatalos Közlönyében (Journal officiel de la République française) a gazdasági év végén közzétett különböző rendeletek, valamint körrendeletek ismertetik.

               (43)

               Ami a tőkeérték-veszteség és a jövőbeli bevétel túlkompenzálásának hiányát (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdésének l) pontját) illeti, a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy az ellentételezési tábla mennyiség- és időarányosan fokozatosan csökkenő. Ezenfelül a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás iránti kérelmet megelőző öt gazdasági év során kiosztott mennyiségeknek átlagosan 20 %-a erejéig egyéni referenciamennyiséget képeztek, és ezt a részt figyelmen kívül hagyják az ellentételezés kiszámításakor. Ezzel a rendszerrel az ellentételezés összege nem haladja meg a kvótának a Bizottság által Franciaország számára becsült értékét. Ezt az érvet olyan számadatok támasztják alá, amelyek szerint 2012-ben a Bizottság 1 000 literenként 200 EUR-ra becsülte a francia kvóta értékét, míg a Franciaországban alkalmazott táblák alapján számított érték 1 000 literenként 90 EUR-t ad, és ez képezi az ellentételezés kiszámításának az alapját.

               (44)

               Ami az ágazat által nyújtott ellenszolgáltatást (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdésének m) pontját) illeti, a francia hatóságok közlik, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszert alapvetően az 1234/2007/EK rendelet 75. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében bevezetett, és a termelők számára fizetés ellenében kvóták szerzését lehetővé tevő földterület nélküli különleges átruházási rendszer bevételeiből finanszírozzák. A finanszírozás fennmaradó részét köz- vagy magánforrásokból (az állam, területi önkormányzatok és szakmaközi szervezetek forrásaiból) biztosítják.

               (45)

               Ami a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (144) bekezdésének n) pontját illeti, amelynek rendelkezése szerint ha egy tagállam a kapacitás megszüntetése tekintetében rendszert vezet be, vállalja, hogy nem nyújt támogatást az érintett ágazatban új termelési kapacitások létrehozására a kapacitásmegszüntetési program befejezését követő öt éven belül, a francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszer célja, hogy az 1234/2007/EK rendelet biztosította lehetőségnek megfelelően alakítsa át az ágazat szerkezetét, a tejtermelési tevékenység felszámolásra nyújtott támogatás keretében felszabadított kvóták rendelkezésre állnak más termelők számára, és az említett rendelet által előírt rendszer összeegyeztethetőségét következésképp a Bizottságnak kell értékelnie.

      Egyéb megfontolások

               (46)

               A Bizottság a 2013. január 15-i faxában hangsúlyozta, hogy az adót a termelők fizették meg a felvásárlóknak, az adót létrehozó rendeletekben előírt visszatérítéseket azonban a felvásárlóknak is folyósították. A Bizottság következésképp annak bizonyítására kérte a francia hatóságokat, hogy a visszatérített összegeket továbbengedményezik a termelőknek.

               (47)

               A francia hatóságok a 2013. február 18-án megküldött elektronikus levelükben pontosítják, hogy a referenciamennyiségüket túllépő termelőknek fizetendő esetleges visszatérítésekhez kapcsolódó összegeket forrásadóként vonják le, és így azt a gazdasági év végén megállapított adó összegéből közvetlenül vonják le, továbbá pontosítják, hogy a referenciamennyiségüket túllépő termelők által fizetendő adó levonásával járó továbbengedményezési mechanizmus – a módosított 1234/2007/EK rendelet 65. és 85. cikke értelmében – szerepel a jóváhagyott felvásárlók kötelezettségei között. A felvásárlók továbbá a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv értelmében kötelesek beszámolni a visszatérítésekről.

               (48)

               Ami a visszatérítési küszöböt illeti (15), a francia hatóságok megerősítik, hogy az előírt százalékos arányok (1 és 2 %) minden olyan termelőre vonatkoznak, akik túllépték az egyéni kvótájukat, mégpedig a figyelembe vett gazdasági év teljes időtartama alatt azonos arányban.

               (49)

               Ami a visszatérítésre jogosító mennyiségek meghatározását illeti (16), a francia hatóságok kifejtik, hogy a mechanizmust azért alakították ki, hogy a francia ágazatot a kvóták kifuttatásához igazítsák, céljuk pedig az volt, hogy a többletre kivetett adó keretösszegét szabályos szinten tartsák azáltal, hogy a nehéz helyzetben lévő kistermelőknek (a termelők 15 %-ának, akik a nemzeti kvóta 10 %-át képviselik) visszatérítést nyújtanak. Szerintük a mechanizmus megfelel az adótáblák bevezetésére irányadó, az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (17) 24. pontjában hivatkozott progresszivitási elveknek, és – a küszöbhatások elkerülése céljával – kiegészítő visszatérítési mechanizmust hoztak létre azon termelők számára, akik nem részesülhettek a „kistermelőknek” szánt visszatérítésben, mindamellett azonban a birtokolt referenciamennyiség tekintetében nehéz helyzetben voltak.

               (50)

               A francia hatóságok a 2017. január 20-i levelükben pontosították, hogy a (16) preambulumbekezdés második és harmadik franciabekezdésében említett visszatérítéseket az 1408/2013/EU bizottsági rendelet (18) rendelkezéseinek megfelelő csekély összegű támogatási rendszerbe helyezték, mivel azokat akkor a visszamenőleges hatállyal alkalmazandó, említett rendeletben előírt feltételek mellett nyújtották.

               (51)

               Végezetül ami a kéknyelv-betegség miatti veszteségek kompenzálásának kérdését illeti, a francia hatóságok kifejtik, hogy a betegség magatartásváltozást idézett elő egyes termelőknél, akik a bruttó haszonkulcsuk csökkenését tapasztalva és – többek között – az állományból való kivonás tilalmához kapcsolódó nehézségekkel szembesülve az említett haszonkulcsot a kvótát meghaladó termeléssel kompenzálták. Ebben a helyzetben került bevezetésre az elkülönített adóra vonatkozó nemzeti rendszer keretében, illetve – az 1234/2007/EK rendelet 78. cikkében említett nemzeti kvóta túllépése esetén – az említett rendelet 84. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében alkalmazandó illeték visszatérítését szolgáló rendszer. A visszatérítés a következő arányokat érte el:

                           —

                           a 2006/2007-es gazdasági év során a tiltott övezeten belüli kvóta 5 %-át és a kevésbé jelentős veszteséggel jellemzett többi szabályozott övezeten belüli kvóta 2,5 %-át,

                           —

                           a 2007/2008-as gazdasági évben a figyelembe vett övezettől függetlenül legfeljebb 10 000 liter (az átlagos kvóta 4 %-ának megfelelő) visszatérítés.

               (52)

               A francia hatóságok szerint a nemzeti kvóta túllépésének hiányában a visszatérítési rendszer megfelel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások V.B.4. alfejezetében foglalt valamennyi rendelkezésnek, valamint az 1857/2006/EK bizottsági rendelet (19) 10. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek. A francia hatóságok különösen a következőket hangsúlyozzák:

                           —

                           a támogatásokat mezőgazdasági termelőknek nyújtották (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (131) bekezdése, (132) bekezdésének e) pontja és (137) bekezdése),

                           —

                           a kedvezményezett mezőgazdasági termelők által elszenvedett veszteségek kompenzálására szánt visszatérítés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának keretébe illeszkedik (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (132) bekezdésének a) pontja, valamint az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (2) és (3) bekezdése),

                           —

                           a visszatérítési intézkedést az érintett betegség elleni fellépés (cselekvési program) érdekében uniós rendelkezések (a 2000/75/EK tanácsi irányelv (20)) és nemzeti rendelkezések (a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv L 221-1. cikke) alapján hozták létre, ily módon tanúsítva a hatóságoknak az említett állategészségügyi eset miatti aggodalmát (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (132) bekezdésének b) pontja, valamint az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése),

                           —

                           a visszatérítési intézkedés célja, hogy az illetékes hatóságok által ajánlott vagy elrendelt különböző intézkedések – és különösen az állatok mozgásának korlátozását, sőt tilalmát célzó intézkedések – miatt kompenzációt nyújtson (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (132) bekezdésének c) pontja),

                           —

                           a mezőgazdasági termelők magatartása nem járult hozzá a betegség kockázatának növekedéséhez (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (132) bekezdésének d) pontja),

                           —

                           nem áll fenn a túlkompenzálás kockázata (a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (136) bekezdése), mivel ez az egyetlen olyan rendszer, amely a járványos állatbetegségekre vonatkozik, ami ténylegesen kizárja a halmozódás kockázatát.

         VI.   ÉRTÉKELÉS

      Hatály

               (53)

               mivel az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindítása során bizonyítást nyert (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (24) és (25) preambulumbekezdését), hogy a kivetett adó nem az ítélkezési gyakorlat szerinti elkülönített adó volt, ez az elemzés két, egymástól független aspektusra terjed ki: egyrészt a (16) preambulumbekezdésben említett adó-visszatérítésekre, másrészt a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott, a 2011/2012-es gazdasági évig finanszírozott támogatásokra, mivel a Bizottság 2013. május 15-én jóváhagyott egy, a tejtermelési tevékenység felszámolását célzó, a 2012/2013-as és a 2013/2014-es gazdasági évre vonatkozó támogatási rendszert (21).

               (54)

               Ez az elemzés nem terjed ki a poliklórozott bifenilekkel szennyezett tej megsemmisítésére nyújtott támogatásokra, mivel a francia hatóságok e tekintetben is tisztázták a csekély összegű támogatásokról szóló releváns rendeletek pontos alkalmazását (22), és mivel az e rendeletekben foglalt feltételeknek megfelelő támogatások e rendeletek értelmében nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásoknak, a Bizottságnak nem kell véleményt nyilvánítania azokról. Az elemzés a kéknyelv-betegséghez kapcsolódó kompenzációs támogatásokra sem terjed ki.

      Támogatás fennállása

               (55)

               Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „[h]a a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

               (56)

               Valamely intézkedés e rendelkezés szerinti állami támogatássá minősítése tehát szükségessé teszi a következő feltételek együttes teljesülését: i. az intézkedésnek az államnak tulajdoníthatónak kell lennie, és azt állami forrásokból kell finanszírozni; ii. előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. az előnynek szelektívnek kell lennie, és iv. az intézkedésnek torzítania kell a versenyt, vagy azzal kell fenyegetnie, és érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet. Jelen esetben – az (53) és az (54) preambulumbekezdésben meghatározott hatályra tekintettel – ezt a minősítést a (16) preambulumbekezdésben említett visszatérítések szintjén és a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások szintjén kell értékelni.

               (57)

               Ami a (16) preambulumbekezdés második és harmadik franciabekezdésében említett visszatérítéseket illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a francia hatóságok azokat a visszamenőleges hatállyal alkalmazandó 1408/2013/EU rendelet rendelkezéseinek megfelelő csekély összegű támogatási rendszer hatálya alá helyezték. Ennélfogva nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.

               (58)

               Ami a (16) preambulumbekezdés első franciabekezdésében említett visszatérítést illeti, a Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján a hivatalos eljárás megindításáról szóló határozatában úgy ítélte meg, hogy (az említett határozatban hivatkozott adókedvezmények részét képező) visszatérítés támogatási elemet tartalmazott, mert azt az állam finanszírozta, amely a visszatérítés nyújtásával forrásokról mondott le. Ezenfelül ez a visszatérítés előnyben részesített bizonyos vállalkozásokat (azokat a tejfeldolgozókat, amelyek visszatérítésben részesültek, és ily módon mentesültek egy olyan pénzügyi teher alól, amelyet a többi adóköteles tejfeldolgozónak viselnie kellett), és Franciaország piaci pozíciója miatt alkalmas volt arra, hogy torzítsa a versenyt és érintse a kereskedelmet. A Bizottság azt is pontosította, hogy akkor nem lehetett meghatározni, hogy a visszatérítés létezését és modulációját az alkalmazott adórendszer logikája indokolta-e, és hangsúlyozta, hogy az alapján, hogy a hatóságok képesek voltak modulálni a visszatérítést, úgy tűnt, hogy a gazdasági szereplők – az egyszerű adóbevétel-kezelésen túlmenően – diszkrecionális elbírálás alá estek. Végezetül semmi sem utalt arra, hogy az adókedvezmények támogatási egyenértéke csekély összegű támogatási rendszer keretébe illeszkedhetett, ami lehetővé tenné azt a minősítést, hogy a csekély összegű támogatások nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásoknak.

               (59)

               Annak értékeléséhez, hogy mennyiben állja meg a helyét a francia hatóságok azon érve, amely szerint a visszatérítés nem egy gazdasági szereplői kategória kedvezményes elbírálását jelentette, létre kell hozni egy olyan referenciarendszert, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy az intézkedés szelektív jellegű-e, másképp fogalmazva: előnyben részesített-e bizonyos termelőket azonos ténybeli és jogi helyzetben lévő más termelőkkel szemben. Jelen esetben ez a rendszer a kvótát túllépő termelőkre alkalmazott rendszer (az e kategóriába tartozó valamennyi termelő azonos ténybeli és jogi helyzetben van, ugyanis adófizetésre kötelezett; ugyanakkor azok a termelők, akik nem lépték túl a kvótájukat, nincsenek azonos ténybeli és jogi helyzetben, nemcsak azért, mert a kvótájuk keretein belül maradtak, hanem azért is, mert nem voltak adófizetésre kötelezettek).

               (60)

               A Bizottság a francia hatóságok által szolgáltatott információk fényében megállapítja, hogy a visszatérítést megkülönböztetés nélkül nyújtották minden olyan termelőnek, aki túllépte a kvótáját, és azt az egyes gazdasági években modulálták, nem pedig a kedvezményezett termelők között ugyanazon a gazdasági éven belül. Ily módon a 2010. augusztus 17-i rendelet (23) a kvótáját túllépő összes termelő esetében a kvóta 1 %-ára, a 2011. augusztus 16-i rendelet (24) pedig a kvóta 2 %-ára írt elő adó-visszatérítést, szintén a kvótáját túllépő összes termelő esetében. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a rendszer szankcionálást jelent, ugyanis kizárólag kvótatúllépés esetén alkalmazandó. Mivel a szankcionálás csak az azonos ténybeli és jogi helyzetben lévő termelőkre vonatkozik, az egységesen alkalmazott visszatérítés egyiküket sem részesíti előnyben, tehát nem szelektív.. A visszatérítés ennélfogva nem tesz eleget az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt kritériumok egyikének, és következésképp úgy tekinthető, hogy nem minősül állami támogatásnak, így nem szükséges elvégezni az említett 107. cikk (1) bekezdésében foglalt többi kritérium elemzését.

               (61)

               Ami a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatásokat illeti, azok előnyben részesítik a kedvezményezettjeiket, akik a versenytársaikkal szemben rendelkezhetnek a mezőgazdasághoz kapcsolódó egyéb tevékenységek finanszírozására szolgáló forrásokkal. Ezt az előnyt állami forrásokból (az adóból származó bevételből és a hatóságok kiegészítő forrásaiból – lásd a hivatalos eljárás megindításáról szóló határozat (11) preambulumbekezdését) biztosítják, és bizonyos vállalkozásokat (a tejtermelési ágazatban működő vállalkozásokat) előnyben részesít. A Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően az az egyszerű tény, hogy valamely vállalkozás versenyképessége a versenytárs vállalkozásokhoz képest megerősödik azáltal, hogy olyan gazdasági előnyben részesül, amelyet rendes üzletvitele során másképpen nem szerezhetett volna meg, azt jelzi, hogy fennáll a verseny torzulásának veszélye (25).

               (62)

               A Bíróság ítélkezési gyakorlatának alkalmazásában úgy tűnik, hogy az állami támogatások befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, amennyiben a vállalkozás az Unión belüli kereskedelemben érintett piacon működik (26). Jelen esetben a támogatás kedvezményezettjei a tejtermékek piacán tevékenykednek, ahol Unión belüli kereskedelem folyik (27). Az érintett ágazatot megnyitották az uniós szintű verseny előtt, az ágazat tehát minden olyan intézkedésre érzékenyen reagál, amely egy vagy több tagállam termelését előnyben részesíti. Ennélfogva a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások versenytorzulást idézhetnek elő és befolyásolhatják a tagállamok közötti kereskedelmet.

               (63)

               A fentiekre tekintettel az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek. Megállapítható tehát, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások az említett cikk szerinti állami támogatásnak minősülnek. A támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha arra az EUMSZ által előírt eltérések egyike alkalmazható.

               (64)

               Jelen esetben – a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások jellegére tekintettel – kizárólag az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett eltérésre lehetne hivatkozni, amelynek értelmében az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők, amennyiben nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

               (65)

               Mivel a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatásokat nem jelentették be a Bizottságnak, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt eltérés alkalmazhatóságát a támogatások nyújtásakor alkalmazandó állami támogatási szabályok fényében kell elemezni. A francia hatóságok által szolgáltatott információk szerint a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatásokat két különböző formában biztosították: nyugdíjba vonulási támogatásokként és a kapacitás megszüntetésére nyújtott támogatásokként. A (33) preambulumbekezdésben foglalt információk szerint a tejtermelési tevékenység felszámolására nyugdíjba vonulási támogatások formájában nyújtott támogatások a 2009/2010-es gazdasági évtől kezdődően a vidékfejlesztési politika keretében finanszírozott, előrehozott nyugdíjba vonulási támogatást célzó nemzeti rendszert váltották fel. A támogatások figyelembe veendő összeegyeztethetőségi kritériumai tehát a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások szerinti kritériumok. Ami a kapacitás megszüntetésére nyújtott támogatásokat illeti, a (21) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból kiderül, hogy a támogatásokat a 2006/2007-es gazdasági évre folyósították. A támogatásokra irányadó rendelet (28) rendelkezései szerint azonban a támogatások nyújtására vonatkozó első határozatokat minden valószínűség szerint 2007-ben, vagyis a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások alkalmazásának kezdő időpontja után fogadták el. A szóban forgó támogatások összeegyeztethetőségének elemzéséhez tehát ez utóbbiak szolgálnak hivatkozási alapként.

      Nyugdíjba vonulási támogatások

               (66)

               A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (85) bekezdése szerint a támogatásokat az elsődleges termelés (mezőgazdasági termelők) részére kell fenntartani. A (87) bekezdés arról rendelkezik, hogy a Bizottság akkor nyilvánítja az előrehozott nyugdíjba vonulásra irányuló állami támogatást a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjával (a jelenlegi EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával) összeegyeztethetőnek, ha az megfelel az 1698/2005/EK rendelet 23. cikkében szereplő feltételeknek. A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (88) bekezdése ezenkívül a kereskedelmi célú mezőgazdasági tevékenységek állandó és végleges megszüntetését írja elő.

               (67)

               Jelen esetben a Bizottság a (33) preambulumbekezdés fényében azt állapítja meg, hogy kizárólag mezőgazdasági termelők részesültek a tejtermelési tevékenység felszámolására nyugdíjba vonulási támogatás formájában nyújtott támogatásban, a Franciaország által végrehajtott előrehozott nyugdíjba vonulási rendszert a vidékfejlesztési politika keretében hagyták jóvá, vagyis különösen azért, mert az megfelelt az 1698/2005/EK rendelet 23. cikkében foglalt rendelkezéseknek, és a jóváhagyásakor irányadó feltételeket – többek között az összes mezőgazdasági tevékenység felszámolását – betartották a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások nyújtásakor.

               (68)

               Ezen információk alapján a Bizottság megállapítja, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatásoknak az előrehozott nyugdíjba vonulási támogatásokra, illetve a mezőgazdasági tevékenységek megszüntetésére vonatkozó rendelkezéseit betartották.

      A tevékenység felszámolására nyújtott támogatások

               (69)

               A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások a következő releváns összeegyeztethetőségi feltételeket állapítják meg:

                           —

                           a támogatásnak az ágazat általános érdekét kell szolgálnia (a (144) bekezdés a) pontja,

                           —

                           kapacitástöbblet esetén a támogatásnak olyan, az ágazat szerkezetátalakítására irányuló program részét kell képeznie, amely pontosan meghatározott célkitűzésekkel és menetrenddel rendelkezik, a kérelmeket legfeljebb hat hónapig kell gyűjteni, a kapacitások megszüntetésére pedig további tizenkét hónapon belül sor kell, hogy kerüljön (a (144) bekezdés b) és c) pontja),

                           —

                           egyetlen támogatás sem avatkozhat be a piac közös szervezésének mechanizmusaiba, a termelési korlátozások vagy kvóták hatálya alá tartozó ágazatokra vonatkozó támogatási rendszereket pedig eseti alapon értékelik (a (144) bekezdés e) pontja),

                           —

                           a támogatás kedvezményezettjének ellenszolgáltatást kell nyújtania, amely általában a szóban forgó termelési kapacitások leépítésére vagy végleges megszüntetésére irányuló végleges és visszavonhatatlan elhatározást jelent; ez a mezőgazdasági üzem kapacitásainak teljes megszüntetését, vagy – egynél több termelőhelyen működő vállalkozás esetében – egy meghatározott termelő létesítmény bezárását foglalja magában; a kedvezményezettől jogilag kötelező kötelezettségvállalásokat kell beszerezni arra vonatkozóan, hogy a bezárás végleges és visszafordíthatatlan, valamint hogy a kedvezményezett nem fogja ugyanazt a tevékenységet másutt elkezdeni; e kötelezettségvállalásoknak az érintett termelő létesítmény jövőbeli vevőjére nézve is kötelezőnek kell lenniük (a (144) bekezdés f) pontja),

                           —

                           a kapacitás megszüntetésére vonatkozó támogatási rendszerek csak a ténylegesen termelő mezőgazdasági termelőkre és csak a megszüntetést megelőző öt évben folyamatosan használt termelési kapacitásokra terjedhetnek ki (a (144) bekezdés g) pontja),

                           —

                           csak a kötelező minimális előírásoknak megfelelő vállalkozások támogathatók (a (144) bekezdés i) pontja),

                           —

                           kizárhatónak kell lennie, hogy a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére vagy szerkezetátalakítására nyújtsák (a (144) bekezdés j) pontja),

                           —

                           a rendszernek az érintett ágazatban működő valamennyi gazdasági szereplő számára ugyanolyan feltételek mellett kell hozzáférhetőnek lennie (a (144) bekezdés k) pontja),

                           —

                           a támogatás összegének szigorúan az eszközök értékvesztésének kompenzációjára, valamint az eszközök értékének 20 %-át nem meghaladó ösztönző kifizetésre kell korlátozódnia (a (144) bekezdés l) pontja),

                           —

                           e támogatások költségeinek legalább a felét az ágazatból érkező hozzájárulásokkal kell fedezni (a (144) bekezdés m) pontja),

                           —

                           az érintett ágazatban új termelési kapacitások létrehozására nem nyújtható támogatás a kapacitásmegszüntetési program befejezését követő öt éven belül (a (144) bekezdés n) pontja).

               (70)

               mivel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatások (11) bekezdése értelmében az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkének a közös piacszervezés hatálya alá tartozó ágazatokra történő alkalmazására az érintett rendeletekben megállapított rendelkezések vonatkoznak, először a piac közös szervezésébe való beavatkozás hiányára vonatkozó feltétel teljesülését kell elemezni.

               (71)

               Az 1234/2007/EK rendelet 75. cikke a következőképpen rendelkezik:
               „(1)   A tejtermelés sikeres szerkezetátalakítása vagy a környezet javítása érdekében a tagállamok az általuk az érintett felek jogos érdekeinek figyelembevételével meghatározandó részletes szabályoknak megfelelően:

                           a)

                           egy vagy több éves részletben ellentételezést biztosíthatnak azon termelők részére, akik vagy amelyek vállalják tejtermelésük egészének vagy egy részének tartós megszüntetését, és az így felszabadult egyéni kvótákat a nemzeti tartalékba utalhatják;

                           b)

                           objektív kritériumok alapján meghatározhatják azokat a feltételeket, amelyek mellett egy tizenkét hónapos időszak kezdetén az illetékes hatóság vagy az e hatóság által kijelölt szerv – térítés ellenében – újból kioszthatja a termelők részére azon egyéni kvótákat, amelyeket más termelők az előző tizenkét hónapos időszak végén véglegesen felszabadítottak a fent említett térítéssel megegyező, egy vagy több éves részletben nyújtott ellentételezés fejében;

                     […]”.

               (72)

               mivel az említett 75. cikk pontosan leírja a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított, Franciaországban bevezetett támogatási rendszerben rejlő mechanizmusokat, és mivel a tagállamokra bízza a tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszer végrehajtási feltételeinek elfogadását, a Bizottság megállapítja, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszer nem avatkozik be a piacok közös szervezésébe és nem zavarja annak megfelelő működését.

               (73)

               A tekintetben, hogy a támogatásnak ágazati érdeket kell képviselnie, jelen esetben nem lehet a kapacitástöbblet hiányára hivatkozni, ahogyan az a fenti (74) preambulumbekezdésben szerepel, és a támogatás az egészségüggyel és a környezetvédelemmel kapcsolatos kötelezettségekkel sem függ össze. Mindazonáltal nem kizárólag ezek a kritériumok merülhetnek fel (a fennállásuk elegendő a támogatás által képviselt érdek megindokolására, de nem jelenti azt, hogy más kritériumok nem vehetők figyelembe), és jelen esetben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a francia hatóságok által előterjesztett érvek (29) nemcsak azért érvényesek, mert a támogatás nyújtása révén ténylegesen olyan termelési lehetőségek teremthetők, amelyeket kvótarendszer keretében újra elosztanak a vállalkozások versenyképességének javítása érdekében, hanem azért is, mert az alkalmazott mechanizmus megfelel az érintett piac közös szervezése keretében alkalmazott mechanizmusnak.

               (74)

               Ami a kapacitástöbblettel jellemzett ágazat pontosan meghatározott célkitűzésekkel és menetrenddel rendelkező szerkezetátalakítási programját illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az előírt feltételek a következő okok miatt teljesülnek:

                           —

                           az ágazat kapacitástöbblettel rendelkező ágazatnak tekinthető: az 1234/2007/EK rendeletben (és azt megelőzően az 1788/2003/EK rendeletben) előírt tejkvótarendszer elsődleges célja az érintett piacon a kínálat és a kereslet közötti egyensúlyhiány, valamint az ebből származó strukturális többletek csökkentése, és így kedvezőbb piaci egyensúly teremtése (lásd az 1234/2007/EK rendelet (36) preambulumbekezdését és az 1788/2003/EK rendelet (3) preambulumbekezdését),

                           —

                           a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás a termelés oly módon történő szerkezetátalakítását célzó rendszer részét képezi, amely lehetővé teszi az ágazatból kilépni kívánó termelők számára a kilépést az általuk megtermelhető mennyiségek rendelkezésre bocsátása mellett,

                           —

                           ami a menetrendet illeti, a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszerre irányadó rendeletek a kérelmek benyújtására hat hónapnál rövidebb időt, a tevékenység felszámolására (jelen esetben a kapacitás megszüntetésére, ugyanis a kvótát elveszik az érdekeltektől) pedig egy évnél rövidebb időt írnak elő. A tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszerre a 2009/2010-es gazdasági év vonatkozásában irányadó, 2009. június 23-i rendelet például arról rendelkezik, hogy a támogatási kérelmeket legkésőbb 2009. augusztus 31-ig be kell nyújtani, és a tevékenységet legkésőbb 2010. március 31-ig fel kell számolni; a többi gazdasági évre vonatkozó rendeletek ugyanilyen határidőkről rendelkeznek, amelyek a rendeletek elfogadási dátumától függően változnak, de minden esetben a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatásokban előírt kereteken belül maradnak.

               (75)

               Ami a nyújtandó ellenszolgáltatást illeti, a Bizottság a (36), (37) és (38) preambulumbekezdés fényében megállapítja, hogy a támogatás megszerzéséhez a kedvezményezettnek véglegesen le kell mondania a tejkvótája egészéről vagy egy részéről. Noha a (144) bekezdés f) pontja szerint az ellenszolgáltatás rendes körülmények között a mezőgazdasági üzem kapacitásainak teljes megszüntetését jelenti, emlékeztetni kell arra, hogy jelen esetben a termelési kapacitás részleges megszüntetését az 1234/2007/EK rendelet által szabályozott kvótarendszer írta elő. Ebben az összefüggésben a részleges megszüntetés a kedvezményezett részéről megfelelő ellenszolgáltatásnak tekinthető. Ezenkívül a kvótákról való lemondás ebben az esetben valamely létesítmény tényleges bezárásának minősíthető. Ami az előírt kötelezettségvállalásokat illeti, a leendő kedvezményezett köteles a termelése végleges megszüntetésére vonatkozó igazolást benyújtani, és a jövőben le kell mondania az új kvóták kérelmezéséről. Részleges megszüntetés esetén a felvásárló részére évente átadandó nyilatkozatoknak igazolniuk kell a termelés tényleges csökkentését. Az ellenszolgáltatásra vonatkozó kritérium tehát teljesül.

               (76)

               Ami a kapacitás megszüntetése előtti öt év során a tevékenység folytatásához és a termelési kapacitás kihasználásához kapcsolódó támogathatósági kritériumot illeti, a Bizottság a francia hatóságokhoz hasonlóan megállapítja (30), hogy a kedvezményezetteknek ténylegesen termelési tevékenységet kell folytatniuk, és ennélfogva ki kell használniuk a kvótát ahhoz, hogy részesüljenek a támogatásban. A tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszerre irányadó rendeletek ugyan nem tartalmaznak az iránymutatások (144) bekezdésének g) pontjában említett öt éves időszakra való hivatkozást, ennek az időtartamnak a betartását azonban magának a támogatásnak a kiszámítási feltételei tanúsítják, ugyanis – ahogyan a (43) preambulumbekezdésben szerepel – a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás iránti kérelmet megelőző öt gazdasági év során kiosztott mennyiségek átlagosan 20 %-a erejéig egyéni referenciamennyiséget hoznak létre, ami az említett időszak alatti termelési tevékenységről tanúskodik. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a tevékenység időtartamára vonatkozó kritérium teljesül. Mivel a termelési korlátozások vagy kvóták hatálya alá tartozó ágazatokra vonatkozó támogatásokat eseti alapon kell megvizsgálni, a Bizottság azt is hangsúlyozza, hogy az 1788/2003/EK rendelet és az 1234/2007/EK rendelet rendelkezései nem tartalmaznak az említett öt évre vonatkozó kritérium betartásának szükségességére vonatkozó utalást.

               (77)

               Ami az előírások betartását illeti, a francia hatóságok által közölt magyarázatok (31) elegendő bizonyítékot szolgáltatnak a kritérium teljesülésére.

               (78)

               Ami a nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogathatóságának kizárhatóságát illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a (41) preambulumbekezdésben felsorolt kritériumok megfelelnek a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, a szóban forgó támogatások nyújtásakor alkalmazandó, 2004. évi közösségi iránymutatás (32) 10. pontjának c) alpontja és 11. pontja szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozás fogalommeghatározásának. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások kizárására vonatkozó kritérium teljesül.

               (79)

               Ami a rendszernek az ágazatban működő valamennyi gazdasági szereplő számára való hozzáférhetőségét illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszerben csak olyan kivételek vannak, amelyek a – például a környezetvédelem vagy az előírásoknak való megfelelés terén alkalmazandó – jogszabályokat esetlegesen megsértő termelőkre vonatkoznak. Mivel mindazok, akik betartják a jogszabályokat, ennélfogva hozzáférhetnek a rendszerhez, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a rendszer általános hozzáférhetőségére vonatkozó kritérium teljesül.

               (80)

               Ami a támogatásnak az eszközök értékvesztése kompenzálásához, valamint az eszközök értékének 20 %-át nem meghaladó ösztönző kifizetéshez szükséges mértékre korlátozását illeti, a Bizottság a (43) preambulumbekezdésben szereplő számadatok, illetve különösen annak fényében, hogy az egyéni referenciamennyiségek 20 %-át jelentő egyik alkotóelemet automatikusan kizárták a támogatás kiszámítási alapjából, megállapítja, hogy nem áll fenn a kvóta tényleges értékének túlkompenzálása.

               (81)

               Ami a költségek legalább felének az ágazat általi viselését illeti, a Bizottság a (21) preambulumbekezdésben szereplő táblázat és a francia hatóságok által közölt magyarázatok (33) fényében megállapítja, hogy a támogatásokat nagyrészt a földterület nélküli különleges átruházási rendszerből finanszírozták, amelynek keretében a rendszerhez a termelők kvótavásárlással járulnak hozzá. A földterület nélküli különleges átruházási rendszerből származó összegek és a többi finanszírozási forrásból származó összegek aránya konkrétan azt jelzi, hogy a földterület nélküli különleges átruházási rendszer (vagyis a termelők) több mint 50 %-ban járulnak hozzá a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások finanszírozásához. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a költségek legalább felének az ágazat általi viselésére vonatkozó kritérium teljesül.

               (82)

               Végezetül ami a kapacitásmegszüntetési program befejezését követő öt év során az ágazaton belüli új kapacitások létrehozásának tilalmát illeti, a Bizottság megállapítja, hogy jelen esetben ez a kritérium nem releváns, mivel a tejtermelési tevékenység felszámolásához biztosított támogatási rendszernek nem az a célja, hogy nemzeti szinten a tejágazaton belüli termelési kapacitás nettó csökkentését biztosítsa, hanem az, hogy – az 1234/2007/EK rendelet 75. cikkének megfelelően – a nemzeti kvóta keretében átalakítsa a termelés szerkezetét (34).

         VII.   KÖVETKEZTETÉS

               (83)

               A Bizottság megállapítja, hogy a (16) preambulumbekezdésben említett visszatérítések nem tartalmaznak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatási elemet.

               (84)

               A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a tejtermelési tevékenység felszámolására szánt támogatások nyújtása megfelelt a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó iránymutatásoknak, és azok következésképp az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók még abban az esetben is, ha azokat jogellenesen, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtották végre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2005. december 30-i 2005-1720 számú törvény 25. cikkében a mezőgazdasági és halászati termékekkel foglalkozó nemzeti iroda (FranceAgriMer) javára létrehozott adóhoz kapcsolódó visszatérítések nem minősülnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásoknak.
   2. cikk
   A 2006/2007-es gazdasági év kezdetétől a 2011/2012-es gazdasági év végéig finanszírozott, a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatások az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásoknak minősülnek. Ezek a támogatások az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetőek a belső piaccal.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 27-én.

            a Bizottság részéről

         Phil HOGAN

            a Bizottság tagja

      (1)  SG (2012) D/15827 iktatási számú levél.

      (2)  HL C 361., 2012.11.22., 10. o.

      (3)  A Tanács 1788/2003/EK rendelete (2003. szeptember 29.) a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról (HL L 270., 2003.10.21., 123. o.).

      (4)  Ez a kifejezés az eljárás megindításáról szóló határozatban említett „adókedvezményeket” is magában foglalja.

      (5)  A francia hatóságok által szolgáltatott információk szerint a visszatérítés kiszámítása tulajdonképpen nem a kvóta alapján, hanem a kvótát meghaladó mennyiség alapján történik (lásd a (29) preambulumbekezdést).

      (6)  Kvótavásárlási rendszer.

      (7)  A Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.).

      (8)  A Tanács 1234/2007/EK rendelete (2007. október 22.) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.).

      (9)  HL C 319., 2006.12.27., 1. o.

      (10)  A Bizottság 1535/2007/EK rendelete (2007. december 20.) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 337., 2007.12.21., 35. o.).

      (11)  A Bíróság C-241/94. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 1996. szeptember 26-án hozott ítélete (ECLI: EU:C:1996:353).

      (12)  Lásd a (13) preambulumbekezdést.

      (13)  Lásd a (25) preambulumbekezdést.

      (14)  A Tanács 1698/2005/EK rendelete (2005. szeptember 20.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

      (15)  Lásd a (29) preambulumbekezdést.

      (16)  Lásd a (16) preambulumbekezdés második és harmadik franciabekezdését.

      (17)  HL C 384., 1998.12.10., 3. o.

      (18)  A Bizottság 1408/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.).

      (19)  A Bizottság 1857/2006/EK rendelete (2006. december 15.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.).

      (20)  A Tanács 2000/75/EK irányelve (2000. november 20.) a kéknyelv betegség elleni védekezésre és felszámolására vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról (HL L 327., 2000.12.22., 74. o.).

      (21)  SA.36009 számú állami támogatás – Franciaország, a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás (C(2013)2762 final jelzetű dokumentum, 2013. május 15.).

      (22)  Lásd a (27) preambulumbekezdést.

      (23)  Lásd a (16) preambulumbekezdést.

      (24)  A 2010/2011-es gazdasági évi szállításra vonatkozó egyéni kvótájukat túllépő tejfelvásárlók és tejtermelők számára adó kivetéséről szóló, 2010. augusztus 16-i rendelet (a szállításra vonatkozó gazdasági év végén hozott rendelet).

      (25)  A Bíróság C-730/79. sz., Philip Morris Holland BV kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:1980:209).

      (26)  Lásd különösen a Bíróság 102/87. sz., Francia Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben 1988. július 13-án hozott ítéletét (ECLI:EU:C:1988:391).

      (27)  2011-ben – a támogatások folyósításának időszakába eső évben – Franciaország 25,27 millió tonnával az Unió második legnagyobb tejtermelő országa volt egy olyan piacon, ahol a Közösségen belüli kereskedelem az import és az export tekintetében egyaránt mintegy 14 millió tonnát ért el.

      (28)  A tejtermelés teljes vagy részleges felszámolására nyújtott ellentételezésről és a 2006/2007-es gazdasági évre vonatkozó tej-referenciamennyiségek átruházására szolgáló különleges rendszer végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 28-i rendelet.

      (29)  Lásd a (35) preambulumbekezdést.

      (30)  Lásd a (40) preambulumbekezdést.

      (31)  Lásd a (41) preambulumbekezdést.

      (32)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o. Ezen iránymutatásnak az eredetileg 2009. október 9-ig előirányzott érvényességi időtartamát először 2012. október 9-ig hosszabbították meg (A Bizottság közleménye a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás meghosszabbításáról (HL C 156., 2009.7.9., 3. o.), majd másodszor is meghosszabbították (A Bizottság közleménye a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, 2004. október 1-jei közösségi iránymutatás alkalmazásának meghosszabbításáról (HL C 296., 2012.10.2., 3. o.) az új szabályokkal való felváltásukig, amelyek 2014. augusztus 1-je óta alkalmazandóak (A Bizottság közleménye – Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.).

      (33)  Lásd a (44) preambulumbekezdést.

      (34)  Lásd: SA.36009 számú állami támogatás – Franciaország, a tejtermelési tevékenység felszámolására nyújtott támogatás.