title: 2011/166/EU: A Bizottság határozata ( 2011. március 17. ) a SHARE-ERIC létrehozásáról

text:
               18.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 71/20

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. március 17.)
   a SHARE-ERIC létrehozásáról
   (2011/166/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendeletre (1),
   mivel:

               (1)

               A 723/2009/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorciumok (a továbbiakban: ERIC-ek) létrehozására.

               (2)

               A Cseh Köztársaság, a Holland Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság és az Osztrák Köztársaság 2010. december 14-én felkérte a Bizottságot, hogy hozza létre az egészségre, az öregedésre és a nyugdíjba vonulásra vonatkozó európai felmérést európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorciumként (SHARE-ERIC), a Belga Királyság 2011. január 21-én csatlakozott a kérelemhez, Svájc pedig kérte, hogy megfigyelőként részt vehessen a SHARE-ERIC-ben.

               (3)

               A Holland Királyság nyilatkozatot tett arról, hogy a SHARE-ERIC-et létrehozásának időpontjától fogva a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (2) 143. cikke g) pontjának és 151. cikke (1) bekezdése b) pontjának, valamint a jövedékiadó-köteles termékekre vonatkozó általános rendelkezésekről és e termékek tartásáról, szállításáról és ellenőrzéséről szóló, 1992. február 25-i 92/12/EGK tanácsi irányelv (3) 23. cikke (1) bekezdésének értelmében vett nemzetközi szervezetként ismeri el.

               (4)

               A Bizottság a 723/2009/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt kötelezettségei alapján megvizsgálta a kérelmet és megállapította, hogy az megfelel a 723/2009/EK rendeletben meghatározott követelményeknek.

               (5)

               A Bizottság a 723/2009/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével és 20. cikkével összhangban kikérte az említett rendelet 20. cikke értelmében létrehozott bizottság véleményét a SHARE-ERIC létrehozásáról, és annak véleménye kedvező volt.

               (6)

               A SHARE-ERIC várhatóan a népesség elöregedésére vonatkozó más jelentős európai kutatási és innovációs kezdeményezések, úgymint a javasolt „Hosszabb élet, jobb életminőség” közös programozási kezdeményezés, a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését célzó közös program és az aktív és egészséges időskorral kapcsolatos kísérleti európai innovációs partnerség számára is fontos eszközzé válik,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyetlen cikk
   A SHARE-ERIC létrehozása
   (1)   A 723/2009/EK rendelettel összhangban létrejön az egészségre, az öregedésre és a nyugdíjba vonulásra vonatkozó európai felméréshez kapcsolódó európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium SHARE-ERIC néven.
   A SHARE-ERIC e határozat hatálybalépésétől kezdve jogi személyiséggel, és minden tagállamban a legteljesebb jogképességgel rendelkezik, amely az adott tagállam joga szerint jogi személyt megillethet. A SHARE-ERIC jogosult ingó és ingatlan vagyont, valamint szellemi tulajdont szerezni, birtokolni és elidegeníteni, szerződést kötni, továbbá bíróság előtt eljárni.
   (2)   A SHARE-ERIC-nek a tagok megállapodása nyomán létrejött alapszabályát e határozat melléklete tartalmazza. Az alapszabály módosításait annak előírásai és a 723/2009/EK 11. cikke szabályozzák. Az alapszabály az ERIC honlapján és a létesítő okirat szerinti székhelyén nyilvánosan hozzáférhető.
   (3)   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
   (4)   Ez a határozat teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 17-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 206., 2009.8.8., 1. o.

      (2)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

      (3)  HL L 76., 1992.3.23., 1. o.

      MELLÉKLET

         A SHARE-ERIC ALAPSZABÁLYA

         Az egészségre, az öregedésre és a nyugdíjba vonulásra vonatkozó európai felmérés (SHARE) felépítése és működése

         Tartalom

                  1. cikk:

               A SHARE-ERIC létrehozása

                  2. cikk:

               Alapszabály szerinti székhely és munkanyelv

                  3. cikk:

               Feladatok

                  4. cikk:

               Elvek

                  5. cikk:

               A szervezet szervei és a tudományos partnerintézetek

                  6. cikk:

               Tanács

                  7. cikk:

               Igazgatótanács

                  8. cikk:

               Hatály

                  9. cikk:

               Pénzügyi hozzájárulások

                  10. cikk:

               Felelősségvállalás és biztosítás

                  11. cikk:

               Szellemi tulajdon

                  12. cikk:

               A SHARE-adatok közzététele és használata

                  13. cikk:

               Közbeszerzés és adómentességek

                  14. cikk:

               Foglalkoztatás

                  15. cikk:

               Módosítások

                  16. cikk:

               Csatlakozás

                  17. cikk:

               A szervezet működésének időtartama

                  18. cikk:

               Az alapszabály hozzáférhetősége

                  1. melléklet:

               Tudományos partnerintézetek és az egyes országok csoportvezetői

                  2. melléklet:

               Tudományos felügyelő testület

                  3. melléklet:

               A becsült felmérési és operatív költségek

                  4. melléklet:

               Meghívásos közbeszerzési eljárás
            Az Osztrák Köztársaság,
      a Belga Királyság,
      a Cseh Köztársaság,
      a Németországi Szövetségi Köztársaság,
      a Holland Királyság,
      a továbbiakban: a szerződő felek,
      AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy tovább erősítsék Európa és a szerződő felek országainak a tudományos kutatásban elfoglalt helyét a világban, és fokozzák a tudományágak és a nemzetek határain átnyúló tudományos együttműködést;
      TEKINTETTEL az Európai Bizottság által 2001-ben a Tanácsnak benyújtott jelentésre (6997/01. sz. tanácsi dokumentum), mely a népesség elöregedését és annak a növekedés és a jólét szempontjából jelentkező társadalmi-gazdasági kérdéseit a XXI. század legnagyobb kihívásai között határozza meg Európában, valamint rámutat az egyének és a népesség idősödésének értelmezésében fennálló súlyos infrastrukturális szakadékokra, végül az elöregedéssel kapcsolatos európai kutatás ösztönzése érdekében arra szólít fel, hogy „a tagállamokkal együttműködve vizsgálják meg egy, az idősödéssel kapcsolatos hosszú távú európai felmérés létrehozásának lehetőségét”;
      ÉPÍTVE az egészségre, az öregedésre és a nyugdíjba vonulásra vonatkozó európai felmérés (SHARE) jelenlegi prototípusára, amelyet az ESFRI útitervfolyamat az Európai Kutatási Térség egyik központi kutatási infrastruktúrájává fejlesztendő projektnek választott ki;
      FELISMERVE, hogy ez a koherencia, a széles körű lefedettség és a nemzetközi összehasonlíthatóság szempontjából mindeddig példa nélküli minőségű új interdiszciplináris, nemzetközi és longitudinális felmérés a jövőben az alapkutatások és az alkalmazott tudományok több különböző területe, például a demográfia, a közgazdaságtan, az epidemológia, a gerontológia, a biológia, az orvostudomány, a pszichológia, a népegészségügy, az egészségpolitika, a szociológia és a statisztika szempontjából nagy jelentőséggel fog bírni;
      FELISMERVE, hogy a tényalapú politikai döntéshozatal naprakész adatinfrastruktúrát követel meg;
      REMÉLVE, hogy más országok is részt vesznek a következő alapszabály szerint közösen végrehajtott tevékenységekben;
      A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      1. cikk
      A SHARE-ERIC létrehozása
      (1)   Ezennel létrejön az egészségre, az öregedésre és a nyugdíjba vonulásra vonatkozó európai felmérés (SHARE) elnevezésű, decentralizált európai kutatási infrastruktúra.
      (2)   A SHARE jogi formája: európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC), amely a 723/2009/EK rendelet rendelkezése alapján alakult meg, és amelynek elnevezése: „SHARE-ERIC” (a továbbiakban: a szervezet).
      2. cikk
      Alapszabály szerinti székhely és munkanyelv
      (1)   A szervezet alapszabály szerinti székhelye Tilburg (Hollandia).
      (2)   A szerződő felek megállapodnak, hogy az alapszabály módosítását kezdeményezik annak érdekében, hogy az alapszabály szerinti székhelyet Németországba helyezzék át, amint a német hatóságok rendelkezésre bocsátják a 723/2009/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében szükséges nyilatkozatot. E módosítás a 8. cikkben meghatározott I. szakasz befejezése előtt nem lép hatályba.
      (3)   A szervezet munkanyelve az angol.
      3. cikk
      Feladatok
      (1)   A SHARE-ERIC kialakítja az egyéni és társadalmi idősödés megértéséhez szükséges háztartási és egyéni mikroadatok infrastruktúráját (a továbbiakban: a felmérés). A legfontosabb feladatai:

                  a)

                  olyan alapvető felmérési eszköz tervezése, amely rögzíti az ötvenéves vagy ennél idősebb személyek és partnerük gazdasági, egészségügyi és családi/társadalmi körülményeire vonatkozó lényeges adatokat;

                  b)

                  ennek a felmérési eszköznek kétévente történő alkalmazása válaszolók paneljén minden részt vevő országban, és az adatfelvételi hullámok között a paneltagokkal való kapcsolat fenntartása;

                  c)

                  az összegyűjtött információknak valamennyi tudományos kutató számára hozzáférhető, felhasználóbarát adatbázisban, az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó korlátozásokat figyelembevételével történő összegyűjtése.

            (2)   A SHARE jelenlegi prototípusát három dimenzió mentén kell továbbfejleszteni:

                  a)

                  a SHARE időtartamának meghosszabbítása olyan valódi panel létrehozása érdekében, amely az egyéneket életkoruk előrehaladtával nyomon kíséri és reagál a társadalmi és gazdasági környezetben bekövetkező változásokra. A fejlesztés révén a felmérés a 8. cikkben meghatározott módon három szakaszban, kétévente további hét hullámmal bővül;

                  b)

                  a SHARE kiterjesztése valamennyi európai uniós tagállamra;

                  c)

                  a SHARE mintavételi nagyságának növelése annak érdekében, hogy a felmérés egyes országokon belül is használható adatokat nyújtson. A célminta nagysága alapvetően valamennyi tagállamban 6 000, ötvenéves vagy annál idősebb személyből áll.

            (3)   A SHARE-ERIC nem gazdasági alapon látja el feladatait.
      4. cikk
      Elvek
      (1)   A SHARE-t kutatók tervezik kutatók számára. A kutatás magas színvonala a legfontosabb szempont. A SHARE tudományos színvonalát független tudományos felügyelő testület követi nyomon (2. melléklet).
      (2)   A SHARE nemzetek feletti szintű felmérés. A tervezési döntéseket vezérelvként a SHARE adatainak nemzetek közötti összehasonlíthatósága irányítja. Ezenkívül a SHARE tervezési döntései során figyelembe kell venni a hasonló felmérésekkel, nevezetesen a U.S. Health and Retirement Study (HRS) és az English Longitudinal Study of Ageing (ELSA) felmérésekkel való összehasonlíthatóságot is. A szupranacionális kutatási potenciállal rendelkező témák elsőbbséget élveznek a csak egyes országokra alkalmazható kutatási témákkal szemben.
      (3)   A SHARE integrálja a közgazdaságtant, az egészségtudományt és a társadalomtudományokat. Az interdiszciplináris kutatási potenciállal rendelkező témák elsőbbséget élveznek a csak egyes tudományágakra alkalmazható kutatási témákkal szemben.
      (4)   A SHARE longitudinális felmérés, mely az egyéneket életkoruk előrehaladtával kíséri nyomon. A hosszú távú kutatási potenciállal rendelkező témák elsőbbséget élveznek a csak meghatározott időszakokra alkalmazható kutatási témákkal szemben.
      (5)   A SHARE adatain alapuló kutatás megkönnyíti a tényalapú uniós politikák, mint például az Európa 2020 stratégia „Innovatív Unió” nevű kezdeményezése számára, hogy elősegítsék az elöregedő népesség által okozott, az EU valamennyi országában jelentkező kihívások kezelését.
      5. cikk
      A szervezet szervei és a tudományos partnerintézetek
      (1)   A szervezet szervei a közgyűlés, a továbbiakban: a „tanács” (6. cikk) és az igazgatótanács (7. cikk).
      (2)   Az igazgatótanács javaslatára és a 4. cikkben meghatározott elvekre tekintettel minden szerződő fél kijelöl egy kutatóintézetet, amely az adott országban a SHARE-ERIC tudományos feladatainak elvégzéséért felelős (a továbbiakban: „tudományos partnerintézet”).
      (3)   Ha a 4. cikkben meghatározott elveket a tudományos partnerintézetek egyike megsérti, a szerződő fél az igazgatótanács javaslatára a tudományos partnerintézetet új partnerintézettel válthatja fel.
      (4)   Az igazgatótanács új tudományos partnerintézetre tett javaslat vagy a kijelölt tudományos partnerintézet helyettesítése esetén kikéri a tudományos felügyelő testület (2. melléklet) véleményét.
      (5)   A jelenlegi tudományos partnerintézetek listája az 1. mellékletben található.
      6. cikk
      Tanács
      (1)   A tanácsban minden szerződő félnek legfeljebb két képviselője van. A tanács küldöttjeit a szerződő fél nevezi ki és hívja vissza. Minden szerződő félnek késedelem nélkül, írásban kell értesítenie a tanács elnökét a képviselők kinevezéséről vagy azok kinevezésének befejezéséről.
      (2)   A tanácsban minden szerződő félnek egy szavazata van. A határozatokat egyszerű többségi szavazással kell meghozni, kivéve, ha az alapszabály másként rendelkezik. Szavazategyenlőség esetén a szervezetnek otthont adó ország szavazata dönt.
      (3)   A tanács elnököt és alelnököt választ a szerződő felek küldöttei közül kétéves időtartamra. Megválasztását követően az elnök és az alelnök pártatlanná (supra partes) válik, és kiválik küldöttségéből. A kiválás által érintett szerződő felek a tanácsban való képviseletükre új küldöttet jelölnek ki.
      (4)   A tanács legalább évente egyszer összeül. A tanács üléseit a tanács elnöke hívja össze. A tanács üléseit legalább két szerződő fél kérésére is össze kell hívni. A koordinátor (7. cikk) kérésére a tanács rendkívüli ülése is összehívható, amennyiben a szervezet érdeke úgy kívánja.
      (5)   A tanács kapja meg és hagyja jóvá az igazgatótanács által benyújtott éves jelentést, a pénzügyi kimutatást és az éves kiadási tervet. A tanács legalább évente felülvizsgálja a becsült és a tényleges felmérési és operatív költségeket. A tanács egyhangúlag eljárva jóváhagyhatja az éves kiadási tervben szereplő azon egyéb közös költségekhez való hozzájárulás módosítását, amelyek egyetlen másik finanszírozási forrásban sem szerepelnek (9. cikk (5) bekezdés).
      (6)   A tanács kapja meg és veszi tudomásul az éves tevékenységi tervet, amely tartalmazza a SHARE általános tudományos céljait, a következő hullám felmérési súlypontját, a tanúsítási eljárást, valamint a felmérés elvégzésének és az adatok közzétételének menetrendjét. A tanács kétévente jelentést kap a tudományos felügyelő testülettől.
      (7)   A tanács a tudományos partnerintézetek javaslata alapján minősített többségi szavazással (a szerződő felek legalább kétharmada) választja meg a koordinátort, a területi koordinátorokat és az igazgatótanács egyéb tagjait a 7. cikkel összhangban.
      (8)   Az egészségre, az öregedésre és a nyugdíjba vonulásra vonatkozó európai felmérés előkészítéséről szóló egyetértési megállapodás (2009. július 15.) aláírásával magukat a SHARE-ERIC mellett elkötelezett országok megfigyelőként a tanács szavazati joggal nem rendelkező tagjaivá válhatnak mindaddig, míg a 16. cikk értelmében nem csatlakoznak a SHARE-ERIC-hez.
      7. cikk
      Igazgatótanács
      (1)   Az igazgatótanács legfeljebb hat tagból áll, beleértve a következőket:

                  a)

                  a SHARE igazgatója (a továbbiakban: a koordinátor);

                  b)

                  a SHARE három tudományterületét (közgazdaságtan, egészségügy és szociális/családi hálózatok) képviselő három területi koordinátor;

                  c)

                  adott esetben fontos tudományterületet vagy a SHARE egyik fontos operatív központját képviselő tudósok.

            (2)   Az igazgatótanács tagjainak nemzetközileg elismert, az öregedéssel kapcsolatos kutatások és/vagy a felmérésmenedzsment területén tapasztalattal rendelkező kutatóknak kell lenniük.
      (3)   Az igazgatótanács tesz javaslatot a tanácsnak valamennyi stratégiai és költségvetési határozatra. Az igazgatótanács felel valamennyi pénzügyi és irányítási folyamatért, amelyek a SHARE-felmérés tudományos integritását, nemzetközi összehasonlíthatóságát és általános kiegyensúlyozottságát biztosítják. Elszámolással tartozik különösen a SHARE-ERIC pénzügyeiért és eredményeiért, valamint a jogszabályi előírások, például az adatok bizalmas kezelésére és a biztonságra vonatkozó európai szintű követelmények betartásáért.
      (4)   Az igazgatótanács a felmérés állapotáról éves jelentést nyújt be a tanácsnak, továbbá javaslatot tesz az éves kiadási és tevékenységi tervre, és előkészíti a pénzügyi kimutatást.
      (5)   Az igazgatótanács vezetője a koordinátor, aki a SHARE-ERIC jogi képviselője. A koordinátor felel a felmérés végrehajtásáért és azért, hogy valamennyi részt vevő országban ugyanazokat a magas szintű módszertani standardokat alkalmazzák.
      (6)   A területi koordinátorok felelnek a felmérés magas tudományos színvonaláért a vonatkozó tudományterületen belül. Felelősséggel tartoznak különösen a kérdőív saját területükön belüli felépítéséért és a tudományos nyilvánosság rendelkezésére bocsátott adatok integritásáért.
      (7)   Az igazgatótanács kikéri külső szakértők tanácsát és létrehoz egy tudósokból álló testületet, amely tanácsot ad valamennyi tudományos kérdésben („tudományos tanácsadó testület”). Ez a testület független a szervezettől (2. melléklet).
      (8)   Az igazgatótanács és a tudományos partnerintézetek közötti kapcsolatot konzorciumi megállapodás szabályozza.
      8. cikk
      Hatály
      (1)   A szervezet működése hét adatfelvételi hullámból álló, három szakaszra osztott felmérési időszakra terjed ki:

                  a)

                  az I. szakaszban, 2010-re és 2011-re ütemezett kezdeti hullámban a szervezet átfogó adatfelmérést hajt végre az előkészítő szakaszban kidolgozott terv alapján;

                  b)

                  a II. szakaszban a szervezet 2012–2013, 2014–2015 és 2016–2017 során további három hullámban hajt végre átfogó adatfelvételt, aktualizálja a tervet annak naprakészen tartása érdekében, valamint közzéteszi az adatokat;

                  c)

                  sikeres tudományos értékelést követően a III. szakaszban a szervezet 2018–2019, 2020–2021 és 2022–2023 során további három hullámban hajt végre átfogó adatfelvételt, aktualizálja a tervet annak naprakészen tartása érdekében és közzéteszi az adatokat.

            9. cikk
      Pénzügyi hozzájárulások
      (1)   A szerződő felek pénzügyi hozzájárulásai fedezik a felmérés hét hullámának elvégzésével összefüggésben felmerülő költségeket az egyes országokban, továbbá a koordinációs és közös költségeket, mint a felmérés naprakésszé tételének, az adatgyűjtés hét hullámával kapcsolatos adatok közzétételének, valamint a koordinátor, a területi koordinátorok és a tudományos felügyelő testület költségvetésének költségeit.
      (2)   A szerződő felek hozzájárulásai a költségek négy típusát fedezik: (A) a felmérés költségeit az egyes országokban; (B) a felmérés elvégzésének operatív költségeit az egyes országokban; (C) a koordinációs költségeket; és (D) az egyéb közös költségeket, amennyiben ezeket más finanszírozási forrás nem fedezi. Az I. szakaszra vonatkozó előzetes becsült költségeket bemutató táblázatot a 3. melléklet tartalmazza.
      (3)   Minden szerződő félnek közvetlenül, vagy a felelősségi körébe tartozó tudományos partnerintézeten keresztül hozzáférhetővé kell tennie a SHARE-ERIC számára a felmérés költségeiből az adott ország részesedését fedező pénzeszközöket (a 3. mellékletben található előzetes becslés (A) oszlopa).
      (4)   Minden szerződő félnek hozzáférhetővé kell tennie a felelősségi körébe tartozó tudományos partnerintézet számára az operatív költségekből az adott ország részesedését fedező pénzeszközöket (a 3. mellékletben található előzetes becslés (B) oszlopa).
      (5)   A Németországi Szövetségi Köztársaság finanszírozza a felmérés koordinációs költségeit (a 3. mellékletben található előzetes becslés (C) oszlopa).
      (6)   Minden szerződő fél hozzájárul a SHARE-ERIC-hez a felmérés egyéb közös költségei azon részének fedezésére, amelyeket nem más forrásból fedeznek. Az egyes szerződő felek költségekben való részesedésének arányosnak kell lennie az Eurostat legújabb adatai alapján vett, egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelemmel, azzal a kikötéssel, hogy a szerződő felek hozzájárulásának az átlagos hozzájárulás 0,5-szerese és 1,5-szerese közötti szinten kell lennie. Az egyéb közös költségek összetétele részletesen az éves kiadási tervben található (a 3. mellékletben található előzetes becslés (D) oszlopa).
      (7)   A SHARE-ERIC vagy a tudományos partnerintézetek konzorciumként részt vehetnek az Európai Bizottság, a U.S. National Institute on Aging (az Egyesült Államok idősödéssel foglalkozó nemzeti intézete) vagy más szupranacionális vagy nemzeti finanszírozó szervezetek pályázati felhívásain, amelyek a projekt egészére vonatkozóan támogatást nyújtanak, többek között a 3. melléklet (D) oszlopában említett közös költségek egyes részeire vagy egészére.
      10. cikk
      Felelősségvállalás és biztosítás
      (1)   A tagoknak az ERIC tartozásai tekintetében fennálló anyagi felelőssége kizárólag a SHARE-ERIC-hez nyújtott, az éves kiadási tervekben megállapított hozzájárulásuk erejéig terjed.
      (2)   A SHARE-ERIC megteszi a szükséges intézkedéseket a felmérés létrehozásával és működtetésével kapcsolatos kockázatokkal szembeni biztosítás tekintetében.
      11. cikk
      Szellemi tulajdon
      (1)   Ezen alapszabály céljaival összhangban a szellemi tulajdon jelentése megegyezik a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében szereplő meghatározással.
      (2)   A felmérés és a felmérésből származó valamennyi szellemi tulajdon jogának tulajdonosa a SHARE-ERIC.
      (3)   A szellemi tulajdon kérdéseit illetően a szerződő felek közötti kapcsolatokat a szerződő felek nemzeti jogszabályai szabályozzák.
      12. cikk
      A SHARE-adatok közzététele és használata
      (1)   A SHARE-ERIC az összegyűjtött adatokat az adatok megtisztítását, imputálását és dokumentálását követően haladéktalanul közzéteszi a tudományos közösség számára.
      (2)   A SHARE-adatok felhasználása díjmentes az egész tudományos közösség számára. Az igazgatótanács létrehozza a felhasználók tanácsát, amely a tudományos felügyelő testület véleményének figyelembevételével képviseli a tudományos felhasználók közösségének érdekeit.
      (3)   A SHARE-adatok gyűjtése és felhasználása az európai és a nemzeti adatvédelmi törvények hatálya alá esik. A SHARE-adatoknak az uniós jog hatálya alá nem eső felhasználók által történő felhasználásának feltétele az Európai Bizottság által rendelkezésre bocsátott formanyomtatványnak (HL L 6., 2002.1.10., 52. o.) megfelelő, az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó nyilatkozat aláírása.
      13. cikk
      Közbeszerzés és adómentességek
      (1)   A SHARE-ERIC a közbeszerzési pályázatra jelentkezőket és az ajánlattevőket egyenlő, megkülönböztetésmentes bánásmódban részesíti, függetlenül attól, hogy székhelyük az Európai Unióban található vagy sem. Minden beszerzés az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a verseny alapelveit követi.
      (2)   A SHARE-ERIC beszerzéseit alapvetően az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) alapján, az 1422/2007/EK bizottsági rendelettel (2) módosított értékhatárokat és valamennyi további módosítást is figyelembe véve, valamint az alkalmazandó nemzeti közbeszerzési jogszabályoknak megfelelően kell végrehajtani.
      (3)   A felméréskutatási és -fejlesztési szolgáltatások beszerzésére, ha a haszon az egész tudományos közösségnél jelentkezik, és azok ellenértékét teljes mértékben a SHARE-ERIC fizeti meg, meghívásos eljáráson keresztül a 2004/18/EK irányelv 16. cikkének f) pontja alkalmazandó. Az ilyen meghívásos eljárásban, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban és a versenypárbeszédben az ajánlatkérő szerv korlátozhatja azoknak az alkalmas jelentkezőknek a számát, akiket, illetve amelyeket ajánlattételre, tárgyalásra vagy párbeszédben való részvételre fel fog hívni, feltéve, hogy elegendő számú alkalmas jelentkező van.
      (4)   A 2006/112/EK irányelven alapuló adómentességek azoknak a felméréskutatási és -fejlesztési áruknak és szolgáltatásoknak a hozzáadottérték-adójára korlátozandók, amelyek hivatalos használatra szólnak, értékük meghaladja a 250 EUR-t, hasznuk az egész tudományos közösségnél jelentkezik és ellenértéküket teljes mértékben a SHARE-ERIC fizeti meg. További korlátozások nem alkalmazandók.
      14. cikk
      Foglalkoztatás
      (1)   A SHARE-ERIC az esélyegyenlőséget tiszteletben tartó munkáltató. A munkaszerződések azon ország nemzeti jogszabályait követik, amelyben a személyzetet alkalmazzák.
      (2)   A nemzeti jogszabályok előírásainak megfelelően a szerződő felek a joghatóságuk alá tartozó területen megkönnyítik a SHARE-ERIC feladataiban részt vevő szerződő felek országaiból származó állampolgárok és családtagjaik mozgását és letelepedését.
      15. cikk
      Módosítások
      (1)   A tanács jogában áll ezen alapszabály és mellékleteinek minősített többségi szavazással történő megváltoztatása. E cikkek és mellékletek bármelyikének módosításához kétharmados többségre van szükség. A módosítások időpontját az alapszabályban rögzíteni kell.
      (2)   A SHARE-ERIC alapszabályának mindenkor meg kell felelnie az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK rendeletnek és valamennyi más alkalmazandó európai jogszabálynak és rendelkezésnek.
      16. cikk
      Csatlakozás
      (1)   Az alapszabály hatálybalépését követően ahhoz bármely kormány csatlakozhat a tanácsbeli szerződő felek kétharmadának egyetértésével a megtárgyalt feltételek szerint. A csatlakozás feltételei a szerződő felek és a csatlakozó kormány vagy kormányok csoportja közötti megállapodás hatálya alá esnek.
      (2)   Az igazgatótanács javaslatára és a 4. cikkben meghatározott elvekre tekintettel a csatlakozó szerződő fél kijelöl egy kutatóintézetet, amely országában a SHARE-ERIC tudományos feladatainak elvégzéséért felelős.
      (3)   Az igazgatótanács új tudományos partnerintézetre tett javaslat esetén kikéri a tudományos felügyelő testület véleményét.
      17. cikk
      A szervezet működésének időtartama
      (1)   A szervezetet a 2024. december 31-ig tartó időszakra hozzák létre. Ez az időszak a 8. cikkben meghatározott I., II. és III. szakaszból áll.
      (2)   A szerződő felek az I. vagy a II. szakaszt követően kiléphetnek a szervezetből.
      (3)   A szervezet felszámolható az eljárást és az időkeretet tartalmazó indítvány útján, amennyiben azt a tanács kétharmados többséggel jóváhagyta, különösen, ha a szervezet úgy dönt, hogy nem hajtja végre a III. szakaszt.
      (4)   Az Európai Bizottságot a 723/2009/EK rendelet 166. cikke értelmében egy ilyen döntésről az annak meghozatalától számított tíz napon belül értesíteni kell.
      18. cikk
      Az alapszabály hozzáférhetősége
      Ezen alapszabályt a 723/2009/EK rendelet 10. cikke értelmében a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni a SHARE-ERIC honlapján.

         (1)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

         (2)  HL L 317., 2007.12.5., 34. o.

         1. MELLÉKLET

            TUDOMÁNYOS PARTNERINTÉZETEK ÉS AZ EGYES ORSZÁGOK CSOPORTVEZETŐI

                     Ország

                     Részt vevő szervezetek

                     Rövid leírás

                     Ausztria

                     Linzi Egyetem, Közgazdaságtani Tanszék

                     A Linzi Egyetem Közgazdaságtani Tanszéke irányítja Ausztria részvételét a SHARE-projektben. A tanszék kutatásainak középpontjában jelenleg a munkagazdaságtan, a kormányzati gazdaságtan, a nyugdíjreform problémái, továbbá a környezeti gazdaságtan áll. Képviselője Rudolf Winter-Ebmer, a közgazdaságtan professzora és az empirikus munkagazdaságtan szakértője.

                     Belgium

                     Antwerpeni Egyetem, CSP

                     A CSP legfőbb célkitűzése a szociális politikák megfelelőségének vizsgálata. Kutatása főleg a háztartásokban végzett, széles körű társadalmi-gazdasági felméréseken alapul. Karel van den Bosch, rangidős kutató fogja vezetni a Belgiumot képviselő csoportot.

                     Belgium

                     Liège-i Egyetem, CREPP

                     A CREPP fő szakterülete a szociális biztonság, a nyugdíjazással összefüggő magatartás, az idősek jólléte és a generációk közötti transzferek. A belgiumi francia nyelvű közösségben Sergio Perelman felel a SHARE-projekt koordinációjáért.

                     Cseh Köztársaság

                     CERGE-EI, Prága

                     A CERGE-EI teljes mértékben akkreditált az Egyesült Államokban és a Cseh Köztársaságban is. Fő szakterülete a közép- és kelet-európai országok és a korábban a Szovjetunióba tartozó régió társadalmi, gazdasági és politikai átalakulása. A csehországi csoportot Radim Bohacek fogja vezetni.

                     Németország

                     Mannheimi Egyetem, Demográfiai és Gazdaságtani Kutatóintézet (Mannheimer Forschungsinstitut Ökonomie und Demographischer Wandel, MEA)

                     A MEA az idősödés gazdaságtanának világszerte elismert kiválósági központja. Kutatási témái a következők: megtakarítások, társadalombiztosítás és közpolitika, a népesség elöregedésének makrogazdasági implikációi, valamint a közegészségügy. A MEA-t Axel Börsch-Supan igazgató képviseli, aki a SHARE-projektcsaládot koordinálta.

                     Hollandia

                     Tilburgi Egyetem,
                     Netspar

                     A Netspar a Tilburgi Egyetem Gazdasági és Vállalatirányítási Karával összekapcsolt, a nyugdíjakról és az öregedésről szóló tanulmányok elkészítésére szolgáló tudományos hálózat. Főigazgatója, Frank van der Duyn Schouten fogja vezetni a SHARE hollandiai csoportját.

         2. MELLÉKLET

            TUDOMÁNYOS FELÜGYELŐ TESTÜLET

         1. cikk
         Létrehozás
         Az igazgatótanács létrehoz egy tanácsadó testületet (a továbbiakban: tudományos felügyelő testület), amely legalább hat kiemelkedő, független és tapasztalt tudósból áll, és a felmérés sikere érdekében külső szakértői szerepet tölt be, így ellenőrzi a kutatási konzorcium munkájának minőségét és rendszeresen tanácsokat ad a tanácsnak és a kutatási konzorciumnak.
         2. cikk
         Függetlenség
         A tudományos felügyelő testület független a SHARE-ERIC-től.
         3. cikk
         Feladatok
         (1)   A tudományos felügyelő testület fő feladata a SHARE tudományos színvonalának ellenőrzése. A testületnek évente legalább egyszer visszajelzést kell adnia az igazgatótanácsnak és a kutatási konzorciumnak.
         (2)   A tudományos felügyelő testület kétévente írásos jelentést nyújt be a SHARE-ERIC tanácsának. Ennek a jelentésnek a SHARE-adatok felhasználói számára nyújtott szolgáltatásokat is értékelnie kell.
         (3)   Megalakulásakor, majd körülbelül három év elmúltával a tudományos felügyelő testület elkészíti a SHARE tudományos stratégiájának átfogó felülvizsgálatát, melyben feltárja az adatgyűjtés innovatív területeit és módjait.
         4. cikk
         Tagok
         (1)   Az új tagokat a tudományos felügyelő testület tagjai saját megítélésük szerint választják ki arra tekintettel, hogy a testületben a SHARE által lefedett valamennyi tudományterület kielégítően képviseltetve legyen.
         (2)   Legalább egy tag az English Longitudinal Study of Ageing kutatója annak biztosítására, hogy az említett felméréssel szoros együttműködés jöjjön létre és annak tapasztalataiból további tanácsadást és iránymutatást lehessen meríteni.
         (3)   Legalább egy tag a U.S. Health and Retirement Study kutatója annak biztosítására, hogy az említett felméréssel szoros együttműködés jöjjön létre és annak tapasztalataiból további tanácsokat és iránymutatást lehessen meríteni.
         (4)   A tudományos felügyelő testület jelenlegi elnöke Arie Kapteyn.
         (5)   A többi jelenlegi tag és az általuk képviselt szakterületek a következők:

                     Orazio Attanasio (jövedelem, fogyasztás, megtakarítások)

                     Lisa Berkman (társadalmi epidemológia és biológiai markerek)

                     Nicholas Christakis (orvosi szociológia és adminisztratív adatok)

                     Mick Couper (felmérési módszerek, az adatterjesztés módszerei és új technológia)

                     Michael Hurd (megtakarítások és egészség, az adatok hozzáférhetősége és minősége; összehangolás a HRS-szel)

                     Daniel McFadden (felmérési módszertan)

                     Norbert Schwarz (felméréspszichológia és az adatok hozzáférhetőségére vonatkozó módszertan)

                     Andrew Steptoe (biológiai markerek, összehangolás az ELSA-val)

               5. cikk
         Költségvetés
         (1)   A tudományos felügyelő testület elnöke a SHARE-ERIC alapszabálya 9. cikkének (1) bekezdése értelmében költségvetési keretet kap utazási költségekre és a testület tagjainak díjazására. A költségvetés felhasználásának módja a tudományos felügyelő testület elnökének kizárólagos hatáskörébe tartozik.
         (2)   A jelenlegi éves költségvetés 30 000 EUR. A költségvetés kezelése az igazgatótanács személyzetének feladata.

         3. MELLÉKLET

            AZ I. SZAKASZRA (4. HULLÁM) VONATKOZÓ ELŐZETES KÖLTSÉGBECSLÉS

         Ez a melléklet előzetes költségbecslést tartalmaz a SHARE 2010-ben és 2011-ben, azaz a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban az I. szakaszban elvégzendő 4. hullámára vonatkozóan. A költségkategóriák a 9. cikken („Pénzügyi hozzájárulások”) alapulnak. Ez a melléklet nem a 6. cikk (5) bekezdésében előírt éves kiadási terv, hanem kiindulópontként szolgál ahhoz. A tervet a SHARE-ERIC létrehozása után az igazgatótanács fogja kidolgozni.
         (A): A felmérés költségeire vonatkozó, a SHARE vezetői csoportja által adott előzetes költségbecslés a 2006-os és a 2008-as felmérési költségeken alapul. Az új országok esetében az előzetes becslés a velük összevethető országok költségein alapul.
         (B): Az operatív költségek előzetes becslése országonként két, teljes munkaidős egyenértéken vett, az EU Marie Curie programjának megfelelő fizetéssel rendelkező alkalmazott bérköltségén, valamint a 2006-os és 2008-a hullám költségei alapján kiszámított utazási költségek, napidíjak és általános költségek országonkénti becslésén alapul.
         Az Ausztriára, a Cseh Köztársaságra, Franciaországra, Lengyelországra és Németországra vonatkozó előzetes operatívköltség-becslést az érintett országok bocsátották rendelkezésre. Becsült operatív költségeik adott esetben több vagy kevesebb alkalmazottat tartalmazhatnak, mint az a SHARE vezetése által adott becslésekben szerepelt.
         (C): A Németország számára keletkező koordinációs költségeket a 2006-os és a 2008-as hullám alapján becsülték meg.
         (D): A többi közös költséghez való országonkénti hozzájárulást a 2006-os és a 2008-as hullám alapján becsülték meg és az egyes országokra eső részt a 9. cikk (5) bekezdése értelmében határozták meg. Ezek azonban lényegesen alacsonyabbak lehetnek, sőt esetleg nem is esedékesek, ha más finanszírozó szervezetek – például az Európai Bizottság vagy a U.S. National Institute on Aging – támogatások vagy külön szerződések révén hozzájárulnak ehhez a költségekhez.

            A 4. hullám (2010-11) becsült költségei országonként és forrásonként

                     (ezer EUR)

                     (Α)
                     6 000 személyes mintán végzett felmérés költségei

                     (B)
                     Operatív költségek (személyzet, utazás, általános költségek)

                     (C)
                     Koordinációs költségek Németországban

                     (D)
                     Maximális részesedés az egyéb közös költségekből

                     Összesen

                        Ausztria

                     1 006

                     322

                     109

                        1 438

                        Belgium

                     778

                     318

                     99

                        1 194

                        Cseh Köztársaság

                     338

                     167

                     71

                        576

                        Dánia

                     892

                     409

                     105

                        1 406

                        Észtország

                     460

                     243

                     59

                        761

                        Franciaország

                     1 024

                     327

                     97

                        1 448

                        Németország

                     784

                     314

                     1 887

                     102

                        3 087

                        Görögország

                     602

                     285

                     84

                        971

                        Magyarország

                     460

                     243

                     55

                        758

                        Írország

                     1 024

                     339

                     126

                        1 490

                        Izrael

                     602

                     285

                     79

                        966

                        Olaszország

                     782

                     322

                     88

                        1 191

                        Luxemburg

                     1 556

                     358

                     145

                        2 059

                        Hollandia

                     794

                     314

                     117

                        1 224

                        Lengyelország

                     453

                     226

                     50

                        730

                        Portugália

                     602

                     285

                     66

                        953

                        Szlovénia

                     460

                     243

                     79

                        781

                        Spanyolország

                     786

                     300

                     91

                        1 177

                        Svédország

                     1 024

                     339

                     107

                        1 471

                        Svájc

                     1 556

                     358

                     122

                        2 036

                        ÖSSZESEN

                        15 983

                        5 997

                        1 887

                        1 851

                        25 719

         4. MELLÉKLET

            MEGHÍVÁSOS KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS

         A következő meghívásos közbeszerzési eljárás alkalmazandó valamennyi felméréskutatási és -fejlesztési szolgáltatásra vonatkozóan, ha a haszon az egész tudományos közösségnél jelentkezik, és annak ellenértékét teljes mértékben a SHARE-ERIC fizeti meg.
         A felméréskutatási és -fejlesztési szolgáltatásokba tartoznak azok a kutatási és fejlesztési szolgáltatások, amelyek a felmérési technológia naprakészen tartásához és fejlesztéséhez szükségesek. Ezek felölelik többek közt a felmérési szoftver kidolgozását, a felmérési módszertani kutatást, valamint innovatív interjútechnikák kidolgozását és terepen való alkalmazását.
         A közbeszerzési eljárás kezdete előtt a beszerzésre kiírt szolgáltatások leírását szerződési hirdetményben közzé kell tenni. Az ajánlatkérő felek a hirdetményben közlik azokat az objektív és megkülönböztetésmentes szempontokat, amelyeket alkalmazni kívánnak, a meghívni tervezett pályázók minimális és – adott esetben – maximális létszámát.
         A verseny három potenciális szállítóra korlátozható. Amennyiben a szerződés tárgyát képező szolgáltatások piacán három vagy annál kevesebb szolgáltató van jelen, valamennyi piaci szolgáltatót be kell vonni a versenybe.
         A nyertes ajánlattevő kiválasztásában a legalacsonyabb ajánlati ár és a legmagasabb szolgáltatási minőség az irányadó. A szolgáltatás minőségét a fent említett leírás határozza meg.


title: A Bizottság (EU) 2015/1603 határozata (2015. augusztus 13.) a felszínen tartó úszástanítási segédeszközök egy típusának forgalomból történő kivonását elrendelő, Spanyolország által a 89/686/EGK tanácsi irányelv 7. cikke alapján hozott intézkedésről

text:
               24.9.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 248/99

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1603 HATÁROZATA
   (2015. augusztus 13.)
   a felszínen tartó úszástanítási segédeszközök egy típusának forgalomból történő kivonását elrendelő, Spanyolország által a 89/686/EGK tanácsi irányelv 7. cikke alapján hozott intézkedésről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egyéni védőeszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. december 21-i 89/686/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A spanyol hatóságok arról értesítették a Bizottságot és a többi tagállamot, hogy kivonták a forgalomból a Delphin Schwimmscheiben – Typ Super felszínen tartó úszástanítási segédeszközt, melynek gyártója a Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Németország. A terméken a 89/686/EGK irányelvnek megfelelően fel volt tüntetve a CE-jelölés, és vizsgálatát és típusvizsgálatát a TÜV Rheinland LGA Products GmbH (NB 0197) bejelentett szervezet végezte az EN 13138-1:2008 Felszínen tartó segédeszközök úszástanításhoz. 1. rész: Felszínen tartó, testen viselt segédeszközök biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei című harmonizált szabvány szerint. A termék II. kategóriájú egyéni védőeszköznek minősül.

               (2)

               Az értesítésre a következő baleseti jelentés nyomán került sor: úszás után a szülők hazamenetelre készülve a holmik összeszedésével voltak elfoglalva, miközben egy gyerek a terméket alkotó korongok egyikébe harapva leválasztott és lenyelt belőle egy darabkát, miután orvosi ellátásra lett szüksége, és kórházba vitték.

               (3)

               A spanyol hatóságok elrendelték a termék forgalomból történő kivonását. Az intézkedést azzal indokolták, hogy a 89/686/EGK irányelv 5. cikkében említett szabványok alkalmazása, különösen az EN 13138-1:2008 Felszínen tartó segédeszközök úszástanításhoz. 1. rész: Felszínen tartó, testen viselt segédeszközök biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei című harmonizált szabvány 5.4.2. szakaszáé (Kis alkatrészek) nem volt megfelelő a 89/686/EGK irányelv II. mellékletének 1.2.1. pontjában említett A kockázatmentesség és egyéb „vele járó” zavaró tényezők alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménnyel összefüggésben. Az EN 13138-1 szabvány 5.4.2. szakasza előírja, hogy a rögzített kis alkatrészeknek leválás nélkül ellen kell állniuk egy abból az irányból ható (90 ± 2) N húzóerőnek, amely a legnagyobb valószínűség szerint a termék meghibásodását okozza. A leválasztható alkatrészeknek teljes egészükben bele kell férniük a kis alkatrészek vizsgálóhengerébe; ennek vizsgálatát az EN 71-1 szabványnak megfelelően kell végezni.

               (4)

               A spanyol hatóságok jelezték, hogy a húzóvizsgálatok EN 13138-1:2008 harmonizált szabvány szerinti elvégzését követően kiderült, hogy a termékről kisebb részek válnak le, és ezeket a termék célközönségét jelentő kisgyermekek lenyelhetik. E kisebb részek kivétel nélkül 90 N-nál kisebb húzóerő hatására váltak le, és teljes egészükben belefértek a kis alkatrészek vizsgálóhengerébe. A spanyol hatóságok úgy tekintették, hogy a szabvány 5.4.2. szakasza nem csupán a rögzített kis alkatrészek vizsgálatára vonatkozik, hanem általában véve a kis részekére. Egy ún. „harapástesztelő” berendezést alkalmaztak az EN 12227:2010 Járókák lakossági használatra. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek és az EN 716-2:2008 Bútorok. Gyermekágyak és összecsukható gyermekágyak otthoni használatra. 2. rész: Vizsgálati módszerek című szabványokban meghatározott vizsgálatok elvégzésére.

               (5)

               A német hatóságok nem értettek egyet a spanyol hatóságok kockázatértékelésével, arra hivatkozva, hogy az alkalmazott vizsgálati módszer nem felel meg a termék gyakorlati felhasználásának. Véleményük szerint az EN 13138-1 szabvány 5.4.2. szakasza csak a rögzített kis alkatrészekre vonatkozik. Azzal érveltek továbbá, hogy a termék, mivel rendeltetése szerint nem játék, nem jelent súlyos kockázatot, és a spanyol hatóságok által leírt kockázati forgatókönyv nem életszerű.

               (6)

               A gyártó szintén megkérdőjelezte a spanyol hatóságok által használt vizsgálati módszert. A bejelentett szervezet közölte, hogy mivel a terméknek nincsenek rögzített kis alkatrészei, az EK-típusvizsgálat során nem végzett az EN 13138-1 szabvány 5.4.2. szakasza szerinti vizsgálatot.

               (7)

               Az értesítést követően a gyártó arra kérte a bejelentett szervezetet, hogy végezzen még egy húzóvizsgálatot az EN 1888:2012 Termékek kisgyermekek és csecsemők részére. Kerekes gyerekszállító eszközök. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek című szabvány 8.5.2.2. szakaszának megfelelően, az 5.7. szakaszban leírt „harapástesztelő” berendezéssel, amely azonos az EN 716-2 és az EN 12227 szabványban leírt berendezéssel. A termék fő részéről nem sikerült kisebb részeket leválasztani. A bejelentett szervezet utóellenőrzést is végzett, amely azt mutatta, hogy a 90 N nagyságú húzóerő hatására nem váltak le részek a termékről; e vizsgálat hasonló volt az EN 71-1 Gyermekjátékszerek biztonsága. 1. rész: Mechanikai és fizikai tulajdonságok című szabványban a kis alkatrészek vizsgálatára leírt módszerhez.

               (8)

               A Bizottság szakértőket hívott segítségül az esettel kapcsolatos fő kérdések megítélésére. A műszaki szakértők külső tanulmányt végeztek, amelyben megállapították, hogy a rögzített kis alkatrészek vizsgálata magában elegendő a 89/686/EGK irányelv II. mellékletének 1.2.1. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény teljesítésének igazolására.

               (9)

               Az EN 13138-1 szabvány nem ír elő egyértelmű módszert a rögzített kis alkatrészek vizsgálatára. A tisztázatlan helyzet miatt eldöntetlen maradt az a kérdés, hogy a rendelkezésre álló vizsgálati módszerek közül melyikkel vehető leginkább figyelembe a termék jellege. A spanyol hatóságok azt a vizsgálati módszert alkalmazták, amelyet a termék jelentette kockázatok értékelésére a legmegfelelőbbnek tartottak. A műszaki szakértők ellenben megállapították, hogy a spanyol hatóságok által alkalmazott módszer nem volt megfelelő.

               (10)

               Jelen esetben a német bejelentett szervezet által végzett húzóvizsgálat tekinthető az egyetlen releváns vizsgálati módszernek. Az EK-típusvizsgálathoz alkalmazott módszer érvényes tehát, és a bejelentett szervezet által az EK-típusvizsgálat során végzett értékelés helytálló.

               (11)

               A forgalomban lévő, felfújás nélküli úszási segédeszközökről, illetve a kapcsolódó balesetekről rendelkezésre álló statisztikai adatokból megállapítható, hogy e termékek rendeltetésszerű használatuk esetén és előrelátható használati körülmények mellett nem járnak különösebb kockázattal a lenyelés általi fulladásveszély tekintetében. Ezeket a termékeket kizárólag vízben való használatra szánták,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A spanyol hatóságoknak a Delphin Vertriebs- und Service GmbH, D-61192 Niddatal, Németország által gyártott Delphin Schwimmscheiben – Typ Super felszínen tartó úszástanítási segédeszköz forgalomból történő kivonását elrendelő intézkedése nem indokolt.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2015. augusztus 13-án.

            a Bizottság részéről

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 399., 1989.12.30., 18. o.


title: A Tanács 2004/811/KKBP határozata (2004. július 5.) az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Norvég Királyságnak a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő Európai Unió rendőri missziójában (EUPOL „Proxima”) való részvételére vonatkozó megállapodás megkötéséről

text:
               30.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 354/85

         A TANÁCS 2004/811/KKBP HATÁROZATA
   (2004. július 5.)
   az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Norvég Királyságnak a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő Európai Unió rendőri missziójában (EUPOL „Proxima”) való részvételére vonatkozó megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Uniót létrehozó szerződésre és különösen annak 24. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               2003. szeptember 29-én a Tanács elfogadta az Európai Unió Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő rendőri missziójáról (EUPOL „Proxima”) szóló 2003/681/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               Az együttes fellépés 9. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályozásnak – az Európai Unióról szóló szerződés 24. cikkével összhangban – megállapodás tárgyát kell képeznie.

               (3)

               A 2004. március 2-i tanácsi határozatot követően, amely felhatalmazta az elnökséget a tárgyalások – szükség esetén a főtitkár/főképviselő közreműködésével történő – megkezdésére, az elnökség megállapodást kötött Ukrajnával Ukrajnának az Európai Unió Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő európai rendőri missziójában (EUPOL „Proxima”) való részvételéről.

               (4)

               A megállapodást el kell fogadni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Norvég Királyságnak az Európai Unió Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő rendőri missziójában (EUPOL „Proxima”) való részvételére vonatkozó megállapodást a Tanács ezennel az Európai Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség kötelezetté tétele érdekében kijelölje a megállapodás aláírására jogosult személyt.
   3. cikk
   E határozat kihirdetésének napján lép hatályba.
   4. cikk
   E határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. július 5-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. ZALM

      (1)  HL L 249., 2003.10.1., 66. o.

   FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai unió és a Norvég Királyság között a Norvég Királyságnak az Európai Unió Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén működő rendőri missziójában (EUPOL „Proxima”) való részvételéről
   Egyrészről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
   és másrészről
   A NORVÉG KIRÁLYSÁG
   Együttesen a továbbiakban:
   „résztvevő felek”,
   FIGYELEMBE VÉVE

               —

               hogy az Európai Unió Tanácsa 2003. szeptember 29-én elfogadta az Európai Unió Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén működő rendőri missziójáról (EUPOL „Proxima”) szóló 2003/681/KKBP együttes fellépést (1), amely lefekteti, hogy a csatlakozó államok meghívást kapnak, egyéb harmadik államok pedig meghívást kaphatnak az EUPOL „Proxima”-hoz történő hozzájárulásra,

               —

               A Norvég Királyság meghívását az EUPOL „Proxima”-ban való részvételre,

               —

               a rendőri erő létrehozásának sikeres befejezését és a rendőri misszióvezető, valamint a Polgári Válságkezelő Bizottságnak Ukrajnának az EUPOL „Proxima”-ban való részvételével kapcsolatos egyetértésére vonatkozó ajánlását,

               —

               a Politikai és Biztonsági Bizottság 2004. február 10-i, Norvégiának az EUPOL „Proxima”-hoz való hozzájárulásának elfogadására vonatkozó határozatát,

               —

               az EU és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között az EUPOL „Proxima” Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén betöltött jogállásáról és tevékenységéről szóló, 2003. december 11-én megkötött megállapodást (2), ideértve az EUPOL „Proxima” személyi állományának jogállására vonatkozó rendelkezéseket,

         A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Keretrendszer
   (1)   A Norvég Királyság csatlakozik az Európai Unió Tanácsa által 2003. szeptember 29-én elfogadott, az EUPOL „Proxima”-ról szóló 2003/681/KKBP együttes fellépés rendelkezéseihez, és bármely olyan együttes fellépéshez vagy határozathoz, amelyet az Európai Unió Tanácsa az EUPOL „Proxima” bővítése érdekében hoz meg.
   (2)   Ukrajnának az EUPOL „Proxima”-hoz történő hozzájárulása nem érinti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját.
   2. cikk
   A személyi állomány jogállása
   (1)   Az EUPOL „Proxima”-nak a Norvég Királyság által kiküldött személyi állománya jogállására az EU és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között az EUPOL „Proxima” Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén betöltött jogállásáról és tevékenységéről szóló, 2003. december 11-én megkötött megállapodást kell alkalmazni.
   (2)   Az EU és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között az EUPOL „Proxima” Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén betöltött jogállásáról és tevékenységéről szóló, 2003. december 11-én megkötött megállapodás sérelme nélkül a Norvég Királyság az EUPOL „Proxima”-ban résztvevő személyi állományát illetően gyakorolja hatáskörét.
   (3)   A Norvég Királyság felel az EUPOL „Proxima”-ban való részvétellel kapcsolatos bármely, a saját személyi állományától érkező vagy velük kapcsolatos igény kielégítéséért. A Norvég Királyság felel a személyi állománya ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért.
   (4)   A Norvég Királyság lemond az EUPOL „Proxima”-ban résztvevő bármely állam ellen irányuló igényről – a Norvég Királyság személyi állománya tagjának sérülése, halála vagy az EUPOL „Proxima” tulajdonában lévő és általa használt bármely vagyontárgyat ért kár vagy veszteség okán, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

               —

               az EUPOL „Proxima” személyi állományának tagja hivatali kötelessége teljesítése során, a művelettel kapcsolatban okozta, kivéve a súlyos hanyagság vagy szándékos károkozás esetét.

               —

               az EUPOL „Proxima”-ban résztvevő államok tulajdonában lévő vagyontárgy használata okozta, amennyiben a vagyontárgyakat a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az ezen vagyontárgyakat használó személyi állomány súlyos hanyagságának vagy szándékos károkozásának esetét.

         (5)   Az Európai Unió tagállamai vállalják, hogy Ukrajnának az EUPOL „Proxima”-ban való részvételét illetően nyilatkozatot tesznek az igényekről való lemondásra vonatkozólag.
   3. cikk
   Titkosított információ
   (1)   A Norvég Királyság megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az EU minősített információk az Európai Unió Tanácsának 2001. március 19-i 2001/264/EK határozatában (3) foglalt biztonsági szabályoknak és az illetékes hatóságok – ideértve az EUPOL „Proxima” misszióvezetője/rendőrbiztosa – által kibocsátott további iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljenek.
   (2)   Amennyiben az EU és a Norvég Királyság között megállapodás jött létre a minősített információk cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokat illetően, az ilyen megállapodás rendelkezéseit az EUPOL „Proxima” összefüggésében is alkalmazni kell.
   4. cikk
   Az EUPOL „Proxima” rendelkezésére bocsátott személyi állomány
   (1)   A Norvég Királyság biztosítja, hogy az EUPOL „Proxima”-hoz kiküldött személyi állománya a feladatát a következőkkel összhangban teljesíti:

               —

               a 2003/681/KKBP együttes fellépés rendelkezései és ezek későbbi – az ezen megállapodás 1. cikk (1) bekezdésében említett – módosításai,

               —

               a Műveleti Terv,

               —

               végrehajtási intézkedések.

         (2)   A Norvég Királyság bármely, az EUPOL „Proxima”-hoz való hozzájárulásában bekövetkezett változásról kellő időben tájékoztatja az EUPOL „Proxima” misszióvezetőjét/rendőrbiztosát és az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát.
   (3)   Az EUPOL „Proxima” rendelkezésére bocsátott személyi állomány számára kötelező az orvosi vizsgálat és védőoltás, és a Norvég Királyság illetékes hatósága által kiállított igazolással kell rendelkeznie arra vonatkozólag, hogy a megbízatás teljesítéséhez szükséges megfelelő egészségügyi állapotban van. Az EUPOL „Proxima” rendelkezésére bocsátott személyi állománynak másolattal kell rendelkeznie erről az igazolásról.
   (4)   A kiküldött rendőrségi tisztviselők a megbízatás ellátása alatt saját nemzeti rendőregyenruhájukat viselik. A szolgálati sapkát és a jelvényt az EUPOL „Proxima” biztosítja.
   5. cikk
   A parancsnoklás rendje
   (1)   A Norvég Királyság által kiküldött személyi állomány megbízatását kizárólag az EUPOL „Proxima” érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.
   (2)   A személyi állomány minden tagja teljes mértékben a saját nemzeti hatósága parancsnoksága alatt áll.
   (3)   A nemzeti hatóságok a műveleti irányítást (OPCON) átruházzák az EUPOL „Proxima” misszióvezetőjére/rendőrbiztosára, aki a ráruházott parancsnokságot és irányítást a parancsnoklás és az irányítás hierarchikus rendje szerint gyakorolja.
   (4)   A misszióvezető/rendőrbiztos vezeti az EUPOL „Proxima”-t, és felel annak napi működtetéséért.
   (5)   A 2003/681/KKBP együttes fellépés 9. cikk (4) bekezdésének megfelelően Ukrajnát a művelet napi működtetésének terén ugyanolyan jogok illetik meg, és ugyanolyan kötelességek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben résztvevő tagállamait.
   (6)   Az EUPOL „Proxima” misszióvezetője/rendőrbiztosa fegyelmi felügyeletet gyakorol a műveleti személyi állomány fölött. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az érintett nemzeti hatóság indítja meg.
   (7)   A Norvég Királyság saját nemzeti kontingensének képviseletére nemzeti kontingens-képviselőt (NKK) nevez ki. A nemzeti kontingens-képviselő az EUPOL „Proxima” misszióvezetőjének/rendőrbiztosának jelentést tesz a nemzeti ügyekről, továbbá felel a kontingens napi fegyelméért.
   (8)   A művelet befejezésére vonatkozó határozatot az Európai Unió az Ukrajnával folytatott konzultációt követően hozza meg, amennyiben ez az állam a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az EUPOL „Proxima”-hoz.
   6. cikk
   Pénzügyi szempontok
   (1)   A Norvég Királyság visel minden, a művelethez való hozzájárulásával kapcsolatos költséget, azon költségek kivételével, amelyek – a művelet működési költségvetésében meghatározottaknak megfelelően – közös EU-finanszírozásban részesülnek.
   (2)   A Norvég Királyság fontolóra veszi az önkéntes jellegű hozzájárulások felajánlását.
   (3)   Az ilyen önkéntes jellegű hozzájárulások esetében az EUPOL „Proxima” misszióvezetője/rendőrbiztosa és a Norvég Királyság illetékes hivatala a kifizetés gyakorlati szabályaira vonatkozó egyezséget ír alá a Norvég Királyság által az EUPOL „Proxima” működési költségvetéséhez nyújtott hozzájárulásokról. Ez az egyezség többek között az alábbiakra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz:

               a)

               a kérdéses összeg;

               b)

               a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos megállapodás;

               c)

               a számviteli ellenőrzési eljárás.

         (4)   Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság természetes vagy jogi személyeinek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén a Norvég Királyság – felelőssége megállapítása esetén – kártérítést fizet a megállapodás 2. cikk (1) bekezdésében említett, a misszió jogállására vonatkozó megállapodásban meghatározott feltételek szerint.
   7. cikk
   Szerződésszegés
   Amennyiben valamelyik fél nem teljesíti az előző cikkekben meghatározott kötelességeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónapos felmondással felmondhatja.
   8. cikk
   A jogviták rendezése
   Az ezen megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek egymás között diplomáciai úton rendezik.
   9. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ezen megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amelyben a felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.
   (2)   Ezen megállapodás az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazandó.
   (3)   Ezen megállapodást a felek között létrejött írásos megállapodással lehet módosítani.
   (4)   Ezen megállapodást a másik félhez intézett felmondó nyilatkozat útján bármely fél felmondhatja. A felmondás a felmondásról szóló nyilatkozat a másik fél általi kézhezvételét követő hatodik hónap elteltével lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 9-én, angol nyelven, négy példányban.

            az Európai Unió részéről

            a Norvég Királyság részéről

      (1)  HL L 249., 2003.10.1., 66. o.

      (2)  HL L 16., 2004.1.23., 65. o.

      (3)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.


title: A Tanács határozata (2001. december 6.) az Európai Közösség és Románia között létrejött, a közúti áruszállítás és a kombinált szállítás fejlesztése egyes feltételeinek megállapításáról szóló megállapodás aláírásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0409

Hivatalos Lap L 142 , 31/05/2002 o. 0074 - 0074

		A Tanács határozata(2001. december 6.)az Európai Közösség és Románia között létrejött, a közúti áruszállítás és a kombinált szállítás fejlesztése egyes feltételeinek megállapításáról szóló megállapodás aláírásáról(2002/409/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. és 93. cikkére, összefüggésben a 300. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására [2],mivel:(1) Az Európai Közösség és Románia között létrejött, a közúti áruszállítás és a kombinált szállítás fejlesztése egyes feltételeinek megállapításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötése a szerződő felek közötti közlekedési kapcsolatok továbbfejlesztését szolgálja.(2) A megállapodás megkötése hozzájárul a belső piac zavartalan működéséhez, mivel elősegíti a Görögország és a többi tagállam közötti, Románián keresztül átmenő forgalmat, és ezáltal lehetővé teszi, hogy a Közösségen belüli kereskedelem lebonyolítása a nagyközönség számára lehető legalacsonyabb költségekkel történjen, valamint egyidejűleg minimálisra csökkenti annak közigazgatási és technikai akadályait.(3) A megállapodás megkötése - a környezetvédelem érdekében - ösztönzi a kombinált szállítást.(4) A megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra szorul,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és Románia között létrejött, a közúti áruszállítás és a kombinált szállítás fejlesztése egyes feltételeinek megállapításáról szóló megállapodást a Közösség nevében jóváhagyják.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 19. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg.3. cikkA Tanács tagjai képviselőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviseli a megállapodás 13. cikkével létrehozott Európai Közösség-Románia Szállítási Bizottságban (a továbbiakban: a bizottság).A bizottság keretében meghozandó közösségi álláspontot a Bizottság javaslata alapján a Tanács minősített többséggel fogadja el. A Tanács egyszerű többséggel határoz, ha a bizottság által javasolt határozat a bizottság eljárási szabályzatára vonatkozik.A bizottság által hozott határozatokat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 2001. december 6-án.a Tanács részérőlaz elnökR. Daems[1] HL C 154. E, 2001.3.29., 227. o.[2] HL C 72. E, 2002.3.21., 141. o.--------------------------------------------------


title: 2008/522/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2007. április 24. ) az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/133

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2007. április 24.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2008/522/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló éves jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 – C6-0080/2007),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004 /EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 68. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (5) 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0099/2007),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Gyógyszerügynökség végleges éves beszámolója a 2004-es és 2005-ös pénzügyi évre a következőképpen alakul:
               A bevételek és kiadások elszámolása a 2004. és a 2005. pénzügyi évben

                           (1000  EUR)

                           2005

                           2004

                              Bevételek

                           Forgalomba hozatali engedélyekkel kapcsolatos díjak

                           72 613

                           68 412

                           Bizottsági támogatás beleértve az EGT-től kapott támogatásokat

                           22 847

                           20 529

                           A ritka betegségek gyógyszereihez nyújtott közösségi támogatás

                           6 110

                           4 026

                           Közösségi programokhoz nyújtott támogatás

                           0

                           0

                           Igazgatási bevételek

                           3 423

                           1 973

                           Egyéb bevételek

                           1 643

                           1 473

                              Összesen (a)

                              106 636

                              96 413

                              Kiadások

                           Személyzeti kiadások

                           40 057

                           34 333

                           Igazgatási kiadások

                           17 022

                           11 224

                           Működési kiadások

                           41 999

                           38 573

                           Értékcsökkenés

                           5 333

                           3 650

                           Egyéb kiadások

                           104

                           280

                              Összesen (b)

                              104 515

                              88 060

                              Működési eredmény (c = a – b)

                              2 121

                              8 353

                              Pénzügyi eredmény (e)

                           2 257

                           1 160

                              Gazdasági eredmény (f = d – e)

                              4 378

                              9 513

                              Forrás: Az ügynökség adatai – A táblázat az ügynökség éves beszámolójában szereplő adatokat foglalja össze.

               2.

               jóváhagyja az Európai Gyógyszerügynökség 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére vonatkozó elszámolása lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Gyógyszerügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL C 266., 2006.10.31., 4. o.

      (2)  HL C 312., 2006.12.19., 12. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb az 1901/2006/EK rendelettel (HL L 378., 2006.12.27., 1. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Tanács (EU) 2015/1339 határozata (2015. július 13.) az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről

text:
               4.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 207/1

         A TANÁCS (EU) 2015/1339 HATÁROZATA
   (2015. július 13.)
   az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A 2012. decemberi dohai éghajlat-változási konferencián az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Kiotói Jegyzőkönyv) részes felei elfogadták az úgynevezett dohai módosítást, amely 2013. január 1-jei kezdő- és 2020. december 31-i zárónappal létrehozza a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszakot (a továbbiakban: dohai módosítás). A dohai módosítás a Kiotói Jegyzőkönyv B. mellékletének módosításával további jogilag kötelező érvényű kibocsátásmérséklési kötelezettségeket határoz meg a második kötelezettségvállalási időszak vonatkozásában a szóban forgó mellékletben felsorolt részes felek számára, és módosítja, illetve részletesebben kifejti a második kötelezettségvállalási időszakban a részes felekre háruló kibocsátásmérséklési kötelezettségek teljesítését szabályozó rendelkezéseket.

               (2)

               Az Unió és tagállamai a dohai módosítást egy csomag részeként fogadták el, amely csomag egyik elemeként az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) részes felei megállapodtak, hogy 2015 végéig elfogadnak az Egyezmény alapján egy mindegyik részes félre alkalmazandó jegyzőkönyvet, más jogi aktust vagy jogilag kötelező érvényű más megállapodást, amely 2020-ban fog hatályba lépni és akkortól lesz alkalmazandó. Az e jogilag kötelező érvényű eszköz kidolgozására irányuló tárgyalások a fokozott fellépés Durbani Platformjával foglalkozó ad hoc munkacsoport keretében már folyamatban vannak.

               (3)

               A dohai módosítást a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek még el kell fogadniuk; a módosítás az azt elfogadó részes felekre nézve kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy az Egyezmény letéteményese a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek legalább háromnegyedétől megkapta az elfogadási okiratot. A dohai módosítás hatálybalépéséhez összesen 144 elfogadási okirat szükséges.

               (4)

               2012. március 9-i következtetéseiben a Tanács egyetértett abban, hogy az Unió és tagállamai tekintetében a második kötelezettségvállalási időszakra 20 %-os közös kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásra kell javaslatot tenni. A vállalás mértékének meghatározása az éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomagban (2) a 2013-tól 2020-ig tartó időszakra engedélyezett üvegházhatásúgáz-kibocsátás teljes mennyisége alapján történt.

               (5)

               A Tanács e megközelítéssel összhangban megállapodott abban is, hogy az egyes tagállamok kibocsátáscsökkentési kötelezettségei nem haladhatják meg az uniós jogszabályokban rögzített ilyen irányú kötelezettségeiket, valamint hogy a kötelezettségvállalás mértékét a tagállamok Kiotói Jegyzőkönyv szerinti bázisévi kibocsátásainak összege alapján kell meghatározni. Ennek megfelelően az Unió és tagállamai a dohai éghajlat-változási konferencián olyan, mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettséget vállaltak, amely a második kötelezettségvállalási időszakra a bázisévi kibocsátásaik összegének 80 %-ára korlátozza átlagos éves üvegházhatásúgáz-kibocsátásaikat. Ez a vállalás jelenik meg a dohai módosításban.

               (6)

               A Tanács 2012. március 9-i következtetéseinek megfelelően az Unió és tagállamai azt is felajánlották, hogy egy átfogó és globális, a 2012 utáni időszakra vonatkozó megállapodás részeként 2020-ra az 1990-es értékekhez képest 30 %-kal csökkentik kibocsátásukat, amennyiben más fejlett országok is kötelezettséget vállalnak kibocsátásaik hasonló mértékű csökkentésére, és a folyamathoz a fejlődő országok is hozzájárulnak a felelősségüknek és képességeiknek megfelelő mértékben. Ez a felajánlás ugyancsak megjelenik a dohai módosításban.

               (7)

               Az Unió és tagállamai által teljesítendő célszámokat a dohai módosítás egy lábjegyzet kíséretében tartalmazza, amely kimondja, hogy ezek a célszámok azon a feltevésen alapulnak, hogy azokat az Európai Unió és a tagállamok a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően közösen fogják teljesíteni. Emellett a dohai módosítás elfogadásakor az Unió és tagállamai, valamint Horvátország és Izland együttes nyilatkozatot tett, amelyben kifejezték azon szándékukat, hogy második kötelezettségvállalási időszakbeli kötelezettségeiket együtt teljesítik. Ez a nyilatkozat a konferenciáról készült jelentésben jelenik meg, és a Tanács 2012. december 17-i következtetéseiben ismét szerepel.

               (8)

               Azzal, hogy az Unió és tagállamai úgy határoztak, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően kötelezettségeiket közösen teljesítik, ugyanezen cikk (6) bekezdése értelmében és a Kiotói Jegyzőkönyv 24. cikkének (2) bekezdésével összhangban közösen felelősek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (1a) bekezdése szerinti mennyiségileg meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik teljesítéséért. Következésképpen, és az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően, a tagállamok kötelesek mind egyedileg, mind közösen megtenni mindazokat a megfelelő intézkedéseket, legyenek azok általános vagy különös jellegűek, amelyek biztosítják az Unió intézményeinek intézkedéseiből eredő kötelezettségek teljesítését és elősegítik e kötelezettségvállalás teljesítését, továbbá tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely a vállalások teljesítését veszélyeztetheti.

               (9)

               Ugyanebben a nyilatkozatban az Unió és tagállamai, valamint Horvátország és Izland – a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban, amely lehetővé teszi a Felek számára a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke alapján fennálló kötelezettségeik közös teljesítését – azt is kinyilvánították, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkének (7b) bekezdését az Unió és tagállamai, valamint Horvátország és Izland által a közös teljesítésről szóló megállapodás szerinti közös kibocsátható mennyiségre kell alkalmazni, nem pedig egyedileg a tagállamokra, Horvátországra vagy Izlandra. 2009. december 15-én tartott ülésén a Tanács üdvözölte Izland arra irányuló kérését, hogy a második kötelezettségvállalási időszakban rá háruló kötelezettségeket az Unióval és tagállamaival közösen teljesíthesse, és felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő ajánlást egy olyan, Izlanddal megkötendő megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozóan, amely összhangban áll az Unió éghajlat- és energiapolitikai jogszabálycsomagjában lefektetett elvekkel és kritériumokkal. Az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai másrészről Izland közötti megállapodás (3) (a továbbiakban: az Izlanddal létrejött megállapodás) rögzíti az említett részvétel feltételeit.

               (10)

               A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének értelmében azok a részes felek, amelyek a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke szerinti kötelezettségeiknek közösen kívánnak eleget tenni, kötelesek a vonatkozó közös teljesítésről szóló megállapodásukban meghatározni minden érintett részes fél kibocsátási szintjét. A Kiotói Jegyzőkönyv értelmében a közös teljesítésről szóló megállapodásokban részt vevő felek kötelesek a megerősítő vagy jóváhagyó okiratuk letétbe helyezésekor értesíteni az Egyezmény titkárságát a megállapodásban foglalt feltételekről.

               (11)

               Az Egyezmény és a Kiotói Jegyzőkönyv értelmében a tagállamok elsődleges felelősséggel tartoznak a saját kibocsátásaikért. A második kötelezettségvállalási időszak során az elszámolás és a megfelelés megkönnyítése érdekében a tagállamok úgy határoztak, hogy az Unió által kibocsátható mennyiség meghatározása révén az Uniót bízzák meg a rájuk eső kibocsátható mennyiségi egységek egy részével való gazdálkodással.

               (12)

               A hatályos uniós jogszabályoknak megfelelően az Unióhoz rendelt kibocsátási szint azokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat tartalmazza, amelyek mind a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4), mind pedig a Kiotói Jegyzőkönyv A. mellékletének a hatálya alá tartoznak.

               (13)

               A tagállamok és Izland kibocsátási szintje az üvegházhatást okozó gázoknak a területükön található mindazon forrásokból származó kibocsátásait és mindazon nyelőknek betudható eltávolításait tartalmazza, amelyekre a 2003/87/EK irányelv hatálya nem terjed ki, de a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya igen. Ide tartozik a tagállamok és Izland által elszámolt, minden olyan forrásból származó kibocsátás és a minden olyan nyelőnek betudható eltávolítás, amely emberi tevékenységhez köthető földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) ered, és amelyre a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (3) és (4) bekezdésének hatálya kiterjed, továbbá a nitrogén-trifluorid-kibocsátás (NF3).

               (14)

               A tagállamokban a földhasználatból, földhasználat-megváltoztatásból és erdőgazdálkodásból (LULUCF) származó nettó kibocsátások és a nettó NF3-kibocsátások vagy az érintett tagállam által más ágazatokban megvalósított olyan túlteljesítésen keresztül kompenzálhatók, amely nem tartozik az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá, vagy pedig a Kiotói Jegyzőkönyv rugalmassági mechanizmusain keresztül. A tagállamok a LULUCF-ból származó kibocsátások és az NF3-kibocsátások fedezésére felhasználhatnak az első kötelezettségvállalási időszakból átvitt és az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékban (PPSR) tartott többletkibocsátási jogokat, olyan mértékben, amennyivel kibocsátásaik meghaladják kibocsátható mennyiségi egységeik összegét. Amennyiben valamely tagállamnak a LULUCF-ból származó jelentős mennyiségű váratlan nettó kibocsátással és jelentős mennyiségű váratlan nettó NF3-kibocsátással kell szembenéznie annak ellenére, hogy határozott politikákat hajt végre ezek korlátozására, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy milyen további lehetőségekkel segítheti az érintett tagállamokat.

               (15)

               A Tanács 2012. március 9-i következtetéseivel, valamint az Unió és tagállamai által tett azon felajánlással összhangban, hogy a második kötelezettségvállalási időszakra 80 %-os kibocsátáscsökkentési célt vállalnak, a tagállamok kibocsátási szintjeit úgy kell megállapítani, hogy azok megegyezzenek a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (5) a 2013-tól 2020-ig tartó időszakra meghatározott éves kibocsátási jogosultságok összegével. Ezen összeget, amelynek meghatározása az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében található globális felmelegedésipotenciál-értékek alapján történt, eredetileg a 2013/162/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) II. melléklete tartalmazta, a 2013/634/EU bizottsági határozat (7) pedig kiigazította. Izland kibocsátási szintjének megállapítása az Izlanddal létrejött megállapodásban történt.

               (16)

               A (11) preambulumbekezdéssel összhangban a második kötelezettségvállalási időszak végén az Unió kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékében rendelkezésre álló kibocsátható mennyiségi egységeket – azt követően, hogy az Unió teljesítette az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségét, továbbá az említett rendelet (8) 10. cikke (7) bekezdésének sérelme nélkül – vissza kell vezetni a tagállamok kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeibe. A visszavezetett kibocsátható mennyiségi egységek elosztására a dohai módosítás megerősítésével kapcsolatos különös körülmények okán kerül sor és ez az elosztás nem érinti az erőfeszítések tagállamok közötti, más összefüggésben – nemzetközi vagy uniós szinten – történő elosztását, valamint nem alkalmazandó az ilyen egyéb elosztásokra.

               (17)

               Az 525/2013/EU rendelet értelmében a tagállamok kötelesek jelentést tenni a létesítmények és az üzemeltetők által a 2003/87/EK irányelv alapján bejelentett hitelesített kibocsátások tényleges vagy becsült eloszlásáról az üvegházhatást okozó gázok nemzeti jegyzékében szereplő forráskategóriák között, valamint, amennyiben lehetséges, e hitelesített kibocsátásoknak a bejelentett összes üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz viszonyított arányáról az egyes forráskategóriákban. Ez lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy külön tegyenek jelentést a saját kibocsátási szintjükbe beletartozó kibocsátásokról. Az Unió jelentésének az Unió kibocsátható mennyiségével foglalkozó részében meg kell jelölni, hogy az Unió kibocsátható mennyiségén belül melyik tagállamban mennyi volt a kibocsátás.

               (18)

               A részes feleknek egyben a Kiotói Jegyzőkönyvben részes felek találkozójaként szolgáló konferenciája úgy határozott, hogy minden olyan részes félnek, amely a második kötelezettségvállalási időszakban rendelkezik kötelezettséggel, 2015. április 15-ig jelentést kell benyújtania az Egyezmény titkárságához a kibocsátható mennyisége kiszámításának megkönnyítése érdekében. Az Unió kibocsátható mennyiségének kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést a Bizottságnak kell elkészítenie, csakúgy, mint az Unió és tagállamai, valamint Izland közös kibocsátható mennyiségének kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést is. A Bizottságnak, a tagállamoknak és Izlandnak 2015. április 15-ig be kell nyújtaniuk saját jelentésüket, amely a kibocsátható mennyiségeiket az e határozat I. mellékletében megállapított kibocsátási szintekkel megegyező értékekben határozza majd meg.

               (19)

               Annak hangsúlyozása érdekében, hogy az Unió és tagállamai elkötelezettek a dohai módosítás időben történő hatálybalépése mellett, az Uniónak és tagállamainak, valamint Izlandnak törekedniük kell arra, hogy a dohai módosítást legkésőbb 2015 harmadik negyedévében megerősítsék.

               (20)

               A dohai módosítást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv Dohában 2012. december 8-án elfogadott módosítását.
   A dohai módosítás szövege e határozathoz csatolva található.
   2. cikk
   Az Unió és tagállamai a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikkéből és a dohai módosításból fakadó kötelezettségeiket az „Értesítés a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke alapján a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az Európai Unióra és tagállamaira, valamint Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítéséről szóló megállapodás feltételeiről” című, az I. mellékletben foglalt dokumentumnak (a továbbiakban: Értesítés) megfelelően teljesítik.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok és Izland kibocsátható mennyisége egyenlő az Értesítésben rögzített kibocsátási szintekkel. A tagállamok a Kiotói Jegyzőkönyv, a dohai módosítás és az ezek alapján elfogadott határozatok követelményeinek megfelelően 2015. április 15-ig benyújtják az Egyezmény titkárságához a kibocsátható mennyiségük meghatározását megkönnyíteni hivatott jelentésüket.
   (2)   A Bizottság a Kiotói Jegyzőkönyv, a dohai módosítás és az ezek alapján elfogadott határozatok követelményeinek megfelelően elkészíti egy, az Unió kibocsátható mennyiségének kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést, továbbá az Unió és tagállamai, valamint Izland közös kibocsátható mennyiségének („közös kibocsátható mennyiség”) kiszámítását megkönnyíteni hivatott jelentést. A Bizottság ezeket a jelentéseket 2015. április 15-ig benyújtja az Egyezmény titkárságához.
   4. cikk
   (1)   Azt követően, hogy az Unió teljesítette az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségét, valamint miután az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusoknak megfelelően megtörtént a kibocsátható mennyiségi egységek („uniós többlet”) átvezetése, valamennyi, az Unió jegyzékében még rendelkezésre álló, a második kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó kibocsátható mennyiségi egységet a második kötelezettségvállalási időszak végén vissza kell vezetni a tagállamok kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeibe.
   (2)   Az uniós többletet a tagállamok között a következők szerint kell felosztani:

               a)

               az uniós többlet egyhatod részét – a tonnában mért túlteljesítésük arányában – azon tagállamok között kell elosztani, amelyek összesített átlagos éves kibocsátásukat a Kiotói Jegyzőkönyvben foglalt bázisévi vagy bázisidőszaki kibocsátásuk több mint 20 %-ával csökkentették a második kötelezettségvállalási időszak végéig;

               b)

               az uniós többlet egyharmadát – a tonnában mért túlteljesítésük arányában – azon tagállamok között kell elosztani, amelyek az a) pont szerinti átruházás kedvezményezettjei és ahol az egy főre jutó GDP (2013. évi GDP euróban, piaci árakon) nem éri el az uniós átlag 60 %-át;

               c)

               az uniós többlet egyharmad részét valamennyi tagállam között, az e határozat I. mellékletében szereplő 1. táblázatban rögzített összesített kibocsátási szintjeik arányában kell elosztani.

               d)

               az uniós többlet egyhatodát pedig azon tagállamok között kell – az e határozat I. mellékletében szereplő 1. táblázatban rögzített összesített kibocsátási szintjeik arányában – elosztani, ahol az egy főre jutó GDP (2013. évi GDP euróban, piaci árakon) nem éri el az uniós átlag 90 %-át.

         5. cikk
   (1)   A Tanács elnöke kijelöli azt az egy vagy több személyt, aki vagy akik felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy az Unió nevében a Kiotói Jegyzőkönyv 20. cikke (4) bekezdésének és 21. cikke (7) bekezdésének megfelelően letétbe helyezzék az Egyesült Nemzetek főtitkáránál az elfogadási okiratot, valamint a Kiotói Jegyzőkönyv 24. cikke (3) bekezdésének megfelelően a II. mellékletben meghatározott hatásköri nyilatkozatot.
   (2)   A Tanács elnöke kijelöli azt az egy vagy több személyt is, aki vagy akik felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy az Unió nevében a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően átadják az Egyezmény titkárságának az Értesítést.
   6. cikk
   (1)   A tagállamok törekednek azon lépések megtételére, amelyek szükségesek ahhoz, hogy elfogadási okiratukat az Unió elfogadási okiratával egyidejűleg, és lehetőség szerint 2015 harmadik negyedévében letétbe helyezzék. Az elfogadási okiratuk letétbe helyezésekor a tagállamok a Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően a saját nevükben átadják az Egyezmény titkárságának az Értesítést.
   (2)   A tagállamok a fokozott fellépést célzó Durban Platformmal foglalkozó ad hoc munkacsoportnak a 2015. február 8–13. között tartandó harmadik ülésszaka előtt tájékoztatják a Bizottságot a dohai módosítás elfogadásával kapcsolatos döntésükről, illetve, ha a körülmények úgy kívánják, az elfogadáshoz szükséges eljárások lezárásának várható időpontjáról. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megállapítja a jóváhagyási, illetve elfogadási okiratok egyidejű letétbe helyezésének napját.
   7. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
   8. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. ETGEN

      (1)  2015. június 10-i egyetértés (a Hivatalos lapban még nem tették közzé).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/29/EK irányelve a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 63. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/406/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

      (3)  Lásd e Hivatalos Lap 17. oldalát.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

      (6)  A Bizottság 2013. március 26-i 2013/162/EU határozata a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti, a 2013–2020-as időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságok meghatározásáról (HL L 90., 2013.3.28., 106. o.).

      (7)  A Bizottság 2013. október 31-i 2013/634/EU végrehajtási határozata a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti, a 2013–2020-as időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságok kiigazításáról (HL L 292., 2013.11.1., 19. o.).

      (8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).