title: A Kormányzótanács határozata (2016. január 20.) az Európai Beruházási Bank eljárási szabályzatának az EBB megerősített irányítására tekintettel történő módosításáról [2016/772]

text:
               18.5.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 127/55

         A KORMÁNYZÓTANÁCS HATÁROZATA
   (2016. január 20.)
   az Európai Beruházási Bank eljárási szabályzatának az EBB megerősített irányítására tekintettel történő módosításáról [2016/772]
   AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   TEKINTETTEL

               1.

               az alapokmány 7. cikke (3) bekezdésének h) pontjára, amelynek értelmében a Kormányzótanács jóváhagyja a bank eljárási szabályzatát,

               2.

               az alapokmány 11. cikkének (1) bekezdésére, amelynek értelmében az Igazgatási Bizottság tagjait az Igazgatótanács javaslata alapján a Kormányzótanács nevezi ki, valamint

               3.

               az alapokmány 11. cikkének (2) bekezdésére, amelynek értelmében a Kormányzótanács minősített többséggel az Igazgatási Bizottság bármely tagját felmentheti hivatalából,

         MIVEL a bank meg kívánja erősíteni etikai és törvényességi bizottságának szerepét, és erősíteni kívánja a bank Igazgatási Bizottsága tagjainak kinevezésére és esetleges felfüggesztésére vonatkozó belső szabályait;
   MIVEL az etikai és törvényességi bizottság szerepét meg kell erősíteni, bevezetve annak lehetőségét, hogy e bizottság az Igazgatási Bizottság vagy az Igazgatótanács tagjait érintő bármely etikai kérdésben véleményt nyilváníthasson;
   MIVEL a Kormányzótanács mint a bank Igazgatási Bizottsága tagjainak felmentése tekintetében az alapokmány szerint illetékes testület határozhat úgy is, hogy ideiglenesen felfüggeszti tisztségéből az Igazgatási Bizottság valamely tagját;
   MIVEL kívánatos, hogy az Igazgatási Bizottság tagjainak felfüggesztésével kapcsolatos e hatáskör meghatározott, egyedi körülmények esetén és korlátozott időre átruházható legyen annak érdekében, hogy a bank gyorsan reagálhasson a rendkívüli helyzetekre; a javasolt mechanizmus értelmében a hatáskör a Kormányzótanács elnökének egyetértésével a bank elnökére, vagy – a bank elnökét érintő ügyekben – a Kormányzótanács elnökére ruházható át;
   MIVEL a felfüggesztésről szóló határozat meghozatala előtt konzultálni kell az etikai és törvényességi bizottsággal;
   MIVEL az ennek vonatkozásában alkalmazandó eljárásokat a bank eljárási szabályzatának új 23b. cikke rögzíti;
   MIVEL a fent említett szabályok által megszabott keretek között a felfüggesztéssel és a hivatalból való felmentéssel kapcsolatos eljárásokra vonatkozó további végrehajtási szabályok elfogadásának hatáskörét az Igazgatótanácsra kell ruházni;
   MIVEL a fent említett szabályokat a Kormányzótanácsnak – az eljárási szabályzat 11. cikkének (2) bekezdésére tekintettel – minősített többséggel kell elfogadnia;
   MIVEL a bank Kormányzótanácsának az igazgatási bizottsági tagok kinevezésével kapcsolatos döntéshozatalban való támogatása céljából eseti kinevezési tanácsadó bizottságot kell létrehozni, amelynek feladata nem kötelező erejű vélemények kiadása;
   MIVEL az e kinevezésekkel kapcsolatos döntéshozatal megkönnyítése és a legjobb banki gyakorlat tekintetében bekövetkezett legújabb fejleményekre való reagálás érdekében a bank eljárási szabályzatába fel kell venni bizonyos, a kinevezésekkel kapcsolatos döntéshozatalnál alkalmazandó kritériumokat;
   MIVEL az Igazgatótanácson belül létrehozott különféle bizottságok, köztük a kockázati politikával foglalkozó bizottság zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében technikai változtatásokra van szükség az eljárási szabályzat 11. cikkének (3) bekezdésében,
   MINŐSÍTETT TÖBBSÉGGEL ELJÁRVA AZ ALÁBBIAK SZERINT HATÁROZOTT:

               1.

               A 16/01. számú dokumentumban foglaltaknak megfelelően a bank eljárási szabályzata 11. cikkének (3) és (4) bekezdése módosul, és a bank eljárási szabályzata két új cikkel, a 23a. és a 23b. cikkel egészül ki.

               2.

               A módosított eljárási szabályzat az e határozat elfogadásának napját követő 120. napon vagy 2016. szeptember 1-jén lép hatályba, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

               3.

               A módosított eljárási szabályzatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

            a Kormányzótanács részéről

            az elnök

         H.-J. SCHELLING

            a titkár

         K. TRÖMEL

      MELLÉKLET
      Az Európai Beruházási Bank eljárási szabályzata, az EBB Kormányzótanácsa által 1958. december 4-én elfogadott, majd 1973. január 15-én, 1981. január 9-én, 1986. február 15-én, 1995. április 6-án, 1995. június 19-én, 1997. június 9-én, 2000. június 5-én, 2002. március 7-én, 2004. május 1-jén, 2010. május 12-én, 2012. április 25-én, 2013. április 26-án és 2016. január 20-án módosított változatban
      I. FEJEZET

         PÉNZÜGYI ÉV

      1. cikk
      A bank pénzügyi éve minden évben január 1-től december 31-ig tart.
      II. FEJEZET

         A KORMÁNYZÓTANÁCS

      2. cikk
      1.   A Kormányzótanács akkor ülésezik, ha a Kormányzótanács elnöke saját vagy valamelyik tag kezdeményezésére azt összehívja. A bank elnöke saját vagy az Igazgatótanács kezdeményezésére kérheti a Kormányzótanács elnökét, hogy hívja össze a Kormányzótanács ülését.
      2.   A Kormányzótanács évente egyszer közgyűlést tart, amelyen áttekinti a bank éves jelentését és meghatározza a bank általános irányelveit.
      3.   A Kormányzótanács határozhat úgy, hogy a pénzügyi kimutatásokat (a pénzügyi mérleget, az eredménykimutatást, a „speciális fejezet” kimutatásait, az éves kimutatások és azon belül a konszolidált kimutatás függelékeit, illetve a bank pénzügyi helyzetének vagy eredményeinek értékeléséhez esetlegesen szükségesnek ítélt egyéb kimutatásokat) tartalmazó éves jelentést az éves közgyűlésen kívül, akár írásbeli eljárás útján fogadja el.
      4.   A Kormányzótanács ülésein meghívottként részt vehetnek az Igazgatási Bizottság tagjai is. Az Igazgatótanács, az Igazgatási Bizottság és a Számvizsgáló Bizottság tagjai részt vesznek a Kormányzótanács éves közgyűlésén.
      3. cikk
      1.   A Kormányzótanács üléseit legkésőbb az ülés kitűzött időpontja előtt harminc nappal kell meghirdetni.
      2.   A Kormányzótanács tagjainak legkésőbb az ülés időpontja előtt húsz nappal meg kell küldeni az ülés napirendjét és valamennyi vonatkozó dokumentumot.
      3.   A Kormányzótanács bármelyik tagja kérheti új pont felvételét az ülés napirendjébe, amennyiben kérését legkésőbb az ülés előtt tizenöt nappal a Kormányzótanács elnökéhez írásban eljuttatja.
      4.   A fenti határidők érvényesítésétől el lehet tekinteni, amennyiben ehhez a Kormányzótanács összes tagja, illetve vészhelyzet esetén – a bank elnökének kérésére – a Kormányzótanács elnöke hozzájárult.
      4. cikk
      A Kormányzótanács határozathozatali eljárásaira az Európai Beruházási Bank alapokmánya (a továbbiakban: alapokmány) 8. cikkének rendelkezései irányadók.
      5. cikk
      1.   A Kormányzótanács elnöke és az Igazgatótanács elnöke a határozati javaslatokról írásban vagy elektronikus úton is kérhet szavazást.
      2.   Ezekben az esetekben a határozat akkor minősül elfogadottnak, amikor a Kormányzótanács titkárságára a határozatot támogató megfelelő számú szavazat beérkezett.
      3.   Alapesetben az írásban vagy elektronikus úton történő szavazás, illetve a hallgatólagos hozzájárulásos eljárás alkalmazandó az Igazgatótanács, az Igazgatási Bizottság és a Számvizsgáló Bizottság tagjainak kinevezésekor.
      4.   Az egyhangú vagy minősített többségi szavazatot igénylő kérdések kivételével a Kormányzótanács határozatait – az Igazgatótanács előterjesztése alapján – hallgatólagos hozzájárulásos eljárás keretében hozza. A hallgatólagos hozzájárulásos eljárás keretében a határozatot a határozati javaslat közlésének időpontjától számított hat héten belül elfogadottnak kell tekinteni, amennyiben a Kormányzótanács tagjainak fele, vagy a jegyzett tőke több mint felét képviselő tagok nem jelezték egyet nem értésüket.
      A hallgatólagos hozzájárulásos eljárás felfüggesztését a Kormányzótanács bármelyik tagja kérheti.
      6. cikk
      A Kormányzótanács bármelyik tagja legfeljebb egy másik tagtól fogadhat el írásos meghatalmazást, hogy a Kormányzótanács ülésén nevében eljárjon és helyette szavazzon.
      7. cikk
      1.   A Kormányzótanács elnöki tisztjét a Kormányzótanács tagjai felváltva látják el, a tagállamoknak az Európai Unió Tanácsa által megállapított protokolláris sorrendje szerint.
      2.   A soros tag elnöki mandátuma vagy az éves közgyűlés napjának végén, vagy a megelőző pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatások jóváhagyásának napja végén jár le, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont. Az új elnök mandátuma a következő napon kezdődik.
      8. cikk
      A Kormányzótanács eljárásairól jegyzőkönyv készül, melyet a Kormányzótanács elnöke és titkára hitelesít aláírásával.
      9. cikk
      A Kormányzótanács minden tagja jogosult az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvét használni, és kérheti, hogy a Kormányzótanács elé terjesztett bármely dokumentumot az általa választott nyelven készítsék el.
      10. cikk
      A Kormányzótanácsot érintő levelezést a Kormányzótanács titkárságának kell címezni, mely a bank székhelyén működik.
      III. FEJEZET

         AZ IGAZGATÓTANÁCS

      11. cikk
      1.   Az Igazgatótanács évente legalább hat alkalommal ülésezik, és minden egyes alkalommal dönt a következő ülés időpontjáról.
      2.   Az Igazgatótanács ülését az Igazgatótanács elnöke a tervbe vett időpontokon kívül is összehívhatja, amennyiben erre a szavazattal rendelkező tagok legalább egyharmada felkéri, vagy ezt ő maga szükségesnek ítéli.
      3.   Általános kötelezettségeivel és jelen eljárási szabályzat 18. cikkével összhangban az Igazgatótanács az alkalmazottak javadalmazásának és a költségvetésnek a megvitatására külön bizottságot alakít, mely előre meghatározott ügyekben, nem kötelező érvényű véleményekkel segíti az Igazgatótanács általi döntéshozatalt.
      Általános kötelezettségeivel és jelen eljárási szabályzat 18. cikkével összhangban az Igazgatótanács külön bizottságokat állíthat fel a kockázati politikával és a tőkerészesedési politikával kapcsolatos kérdések megvitatására, mely bizottságok tagjait és eljárási szabályzatát a bizottságok felállításakor kell kinevezni, illetve megállapítani. A bizottságok adott esetben együttes üléseket tarthatnak, és ülésükre meghívhatják a Számvizsgáló Bizottságot. A bizottságok ajánlásokkal és nem kötelező érvényű véleményekkel segítik az Igazgatótanács döntéseit.
      Az e bekezdésben hivatkozott bizottságok tagjai az Igazgatótanács tagjaiból vagy helyetteseikből kerülnek ki.
      Az említett bizottságok elnöki teendőit a bank elnöke látja el, aki az elnöki teendőket átruházhatja az Igazgatótanács valamely tagjára vagy valamely alelnökre. Az említett bizottságok számára titkársági támogatást a bank főtitkára nyújt.
      4.   Etikai és törvényességi bizottság alakul, melyben az Igazgatótanács négy leghosszabb ideje hivatalban lévő tagja önkéntes alapon, valamint a Számvizsgáló Bizottság elnöke vesz részt. A bizottság elnöki teendőit a leghosszabb ideje hivatalban lévő igazgatótanácsi tag látja el, bizottsági elnöki mandátumának időtartama pedig három év, amely a bizottság működési szabályzatában rögzített feltételekkel meghosszabbítható. Az etikai és törvényességi bizottság az alábbi feladatokat látja el:

                  —

                  dönt az Igazgatótanács és az Igazgatási Bizottság bármely jelenlegi vagy korábbi tagjával, vagy – önkéntes bejelentés alapján – a Számvizsgáló Bizottság valamely tagjával kapcsolatban esetlegesen felmerülő összeférhetetlenségi kérdésekben,

                  —

                  véleményt nyilvánít az Igazgatótanács vagy az Igazgatási Bizottság valamely tagját érintő etikai kérdésekben,

                  —

                  gyakorolja az e szabályzatban meghatározott valamennyi hatáskört.

            A bizottság döntésekor a Kormányzótanács által meghatározott összeférhetetlenségi szabályokat alkalmazza. A bizottság határozatairól tájékoztatja az Igazgatótanácsot és a Kormányzótanácsot.
      A bizottság ülésein – szavazati jog nélkül – a bank törvényességi főellenőre is részt vesz.
      A csalással kapcsolatos – például az EBB időről időre módosított, csalás elleni politikáját érintő – kérdések tárgyalása esetén a bizottság ülésein szavazati jog nélkül a főfelügyelő is részt vesz.
      Az etikai és törvényességi bizottság működési szabályzatát a Kormányzótanács határozza meg.
      12. cikk
      1.   Az Igazgatótanács üléseit alapesetben legkésőbb az ülés kitűzött időpontja előtt tizenöt nappal meg kell hirdetni, a részletes napirenddel együtt.
      2.   Az Igazgatótanács tagjainak legkésőbb az ülés időpontja előtt tíz nappal hozzáférést kell biztosítani valamennyi vonatkozó dokumentumhoz. A hozzáférés elektronikus úton is biztosítható.
      3.   Az Igazgatótanács bármely tagja kérheti új pont felvételét az Igazgatótanács ülésének napirendjébe, amennyiben kérését legkésőbb az ülés előtt öt nappal az Igazgatótanács elnökéhez írásban eljuttatja.
      4.   Sürgős esetben az Igazgatótanács ülését az Igazgatótanács elnöke haladéktalanul is összehívhatja. Az Igazgatótanács határozatai írásban és elektronikus úton is szavazásra bocsáthatók. Az Igazgatótanács elnöke az Igazgatótanács által meghatározott feltételek teljesülése esetén a hallgatólagos hozzájárulással történő határozathozatalt is alkalmazhatja.
      13. cikk
      Az Igazgatótanács minden tagja jogosult az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvét használni, és kérheti, hogy az Igazgatótanács elé terjesztett bármely dokumentumot az általa választott nyelven készítsék el.
      14. cikk
      1.   Az igazgatótanácsi tagok helyettesei részt vehetnek az Igazgatótanács ülésein. A valamely állam által, több állam által közösen vagy a Bizottság által jelölt helyettesek az őket jelölő állam, a jelölő államok egyike, illetve a Bizottság által jelölt tagokat helyettesíthetik. A helyettesek szavazattal nem rendelkeznek, kivéve, ha egy vagy több igazgatótanácsi tag képviseletében járnak el, vagy ha erre a jelen cikk (5) bekezdésével összhangban külön felkérést kaptak.
      2.   Minden olyan esetben, amikor az alapokmány 9. cikkének (2) bekezdése értelmében egy állam egy igazgatótanácsi tagot és két helyettest jelölt, a kinevezett igazgatótanácsi tag meghatározza, hogy akadályoztatása esetén helyettesei milyen sorrendben képviselhetik őt; ennek hiányában az alábbi bekezdésben foglalt szabályok lépnek életbe.
      3.   Minden olyan esetben, amikor az alapokmány 9. cikkének (2) bekezdése értelmében több tagállam egy-egy igazgatótanácsi tagot önállóan és több helyettest közösen jelölt, a kinevezett igazgatótanácsi tag akadályoztatása esetén fellépő helyettes személyét – kifejezett hatáskör-átruházás hiányában – az alábbi sorrend szerint kell meghatározni:

                  a)

                  ahelyettesek jelölésekor vagy kinevezésekor meghatározott helyettes;

                  b)

                  a leghosszabb ideje hivatalban lévő helyettes;

                  c)

                  a korban rangidős helyettes.

            4.   Amennyiben egy igazgatótanácsi tag felhagy feladatai ellátásával vagy elhalálozik, helyettesítését az előző bekezdés a), b) és c) pontjaiban meghatározott szabályokat alkalmazva kell megoldani mindaddig, amíg a Kormányzótanács a helyére új igazgatótanácsi tagot nem választ.
      5.   Amennyiben egy igazgatótanácsi tag nem tud helyettest felkérni, hogy akadályoztatása esetén őt képviselje, szavazati jogát írásban az Igazgatótanács egy másik tagjára ruházhatja át.
      6.   Az Igazgatótanács egyetlen tagja sem rendelkezhet kettőnél több szavazattal.
      15. cikk
      1.   Az alapokmány 10. cikkének (2) bekezdésében hivatkozott határozatképességhez legalább tizennyolc szavazó tag jelenléte szükséges.
      2.   Az Igazgatótanács határozatait az alapokmány 10. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban hozza.
      3.   Az alapokmány 19. cikkének (5) és (6) bekezdésében hivatkozott egyhangú határozathoz a jelenlévő vagy képviselt tagok összes támogató szavazata szükséges.
      16. cikk
      1.   Az alapokmány 9. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban az Igazgatótanács hat, szavazattal nem rendelkező szakértőt választ, hármat tagnak és hármat helyettesnek.
      2.   A teljes jogú tagként és helyettesként működő szakértők személyére a bank elnöke tesz jelölést az Igazgatótanács felé, megbízatásuk az Igazgatótanács tagjainak mandátumával együtt jár le.
      3.   A jelölteket a bank tevékenységével összefüggő szakterületeken igazolt tapasztalattal és végzettséggel rendelkező személyek közül kell kiválasztani.
      4.   A bank elnöke által felterjesztett jelöltekről az Igazgatótanács az alapokmány 10. cikke (2) bekezdésének első mondatában foglalt eljárás szerint határoz.
      5.   A választott szakértőkre az Igazgatótanács szavazattal nem rendelkező tagjait megillető jogok és kötelezettségek vonatkoznak.
      17. cikk
      Az Igazgatótanács üléseiről jegyzőkönyvet kell vezetni. A jegyzőkönyvet az érintett ülést levezető elnök, a jegyzőkönyvet jóváhagyó ülés levezető elnöke, valamint az érintett ülés titkára írják alá.
      18. cikk
      1.   Az alapokmány 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az Igazgatótanács jogköre az alábbiakra terjed ki:

                  —

                  az Igazgatási Bizottság előterjesztése alapján lefekteti a bank finanszírozási, garanciavállalási és forrásbevonási ügyleteinek általános kereteit meghatározó feltételrendszert, elsősorban az alkalmazandó kamatok, jutalékok és további díjak megállapítására vonatkozó szempontrendszer jóváhagyása révén,

                  —

                  az Igazgatási Bizottság előterjesztése alapján meghozza a bank igazgatásával kapcsolatos szükséges politikai döntéseket,

                  —

                  gondoskodik az EBB-csoport politikái és tevékenysége közötti összhangról,

                  —

                  jóváhagyja az Igazgatási Bizottság által felterjesztett finanszírozási és garanciavállalási ügyleteket,

                  —

                  az általa meghatározott globális forrásbevonási programok keretében felhatalmazást ad az Igazgatási Bizottságnak forrásbevonási műveletek és ezzel összefüggésben treasury és derivatív ügyletek lebonyolítására,

                  —

                  felügyeli a bank pénzügyi egyensúlyát és kockázatkezelését,

                  —

                  dönt az Igazgatási Bizottság által felterjesztett legfontosabb banki igazgatási dokumentumokról, különösen a bank ügyviteli tervéről, éves költségvetéséről és pénzügyi kimutatásairól (ideértve azok konszolidált változatát), illetve adott esetben az azokban foglaltak végrehajtásáról,

                  —

                  megtárgyal az Igazgatási Bizottság által a Kormányzótanács elé terjesztett minden előterjesztést,

                  —

                  megalkotja a bank dokumentumaihoz való hozzáférést szabályozó különös rendelkezéseket,

                  —

                  meghatározza a választott szakértőkre vonatkozó szabályokat,

                  —

                  a Számvizsgáló Bizottság véleményét kikérve dönt a bank pénzügyi kimutatásaival kapcsolatban alkalmazandó számviteli alapelvekről.

            2.   Általánosságban az Igazgatótanács kötelessége gondoskodni arról, hogy a bank mindenkor a Szerződéssel, az alapokmánnyal, a Kormányzótanács által lefektetett irányelvekkel és a bank működésére és a Szerződésben meghatározott feladatainak teljesítésére vonatkozó egyéb rendelkezésekkel összhangban működjön. Feladatai ellátása során az Igazgatótanács felkérheti az Igazgatási Bizottságot, hogy lépjen fel kezdeményezőleg és terjesszen elő javaslatokat.
      3.   Az Igazgatótanács – minősített többséggel hozott határozatban – egyes feladatainak ellátását az Igazgatási Bizottságra ruházhatja. Az Igazgatótanács rendelkezik a hatáskör-átruházás feltételeiről és módjáról, valamint felügyeli annak végrehajtását.
      4.   Az Igazgatótanács az alapokmányban ráruházott egyéb jogokkal élve, az általa elfogadott szabályok és határozatok keretében végrehajtási jogosítványokkal ruházza fel az Igazgatási Bizottságot; ennek értelmében és az alapokmány 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a bank folyó ügyeinek intézéséért – a bank elnökének felügyelete alatt és az Igazgatótanács ellenőrzése mellett – az Igazgatási Bizottság felel.
      19. cikk
      1.   Az Igazgatótanács tagjai az igazgatótanácsi üléseken való részvételük idejére utazási és tartózkodási költségtérítésre jogosultak.
      2.   Az Igazgatótanács tagjait és a helyetteseket megillető részvételi juttatások összegét a Kormányzótanács határozza meg.
      IV. FEJEZET

         AZ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG

      20. cikk
      1.   Az Igazgatási Bizottság – az alapokmány rendelkezéseinek sérelme nélkül – a bank állandó képviseleti és döntéshozó szerve.
      2.   Az Igazgatási Bizottság ülésezési rendjét a banki ügymenet alapján határozza meg.
      21. cikk
      1.   Határozathozatalhoz, illetve vélemény elfogadásához az Igazgatási Bizottság legalább öt tagjának jelenléte szükséges.
      2.   Az Igazgatótanács, a jelen eljárási szabályzat 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban létrehozott bizottságok és az Igazgatási Bizottság üléseit a bank elnöke vezeti. Akadályoztatása, betegsége vagy összeférhetetlenség fennállása esetén az elnököt a leghosszabb ideje hivatalban lévő alelnök helyettesíti. Ha két vagy több alelnök ugyanolyan hosszú ideje van hivatalban, közülük az elnököt a korban rangidős alelnök helyettesíti.
      3.   Az Igazgatási Bizottság határozatait a jelenlévő tagok egyszerű többségi szavazatával fogadja el. Az Igazgatási Bizottság minden egyes tagja egy szavazattal rendelkezik. Szavazategyenlőség esetén a döntő szavazat a bank elnökét illeti.
      4.   Az Igazgatási Bizottság egyes irányítási vagy igazgatási intézkedések elfogadásának jogkörét átruházhatja az elnökre, illetve egy vagy több alelnökre, az átruházásról szóló határozatban foglalt korlátozásokkal és feltételekkel. Az így hozott határozatokról az Igazgatási Bizottságot késedelem nélkül tájékoztatni kell.
      Az Igazgatási Bizottság egyéb intézkedések elfogadásának jogkörét átruházhatja együttesen az elnökre és egy vagy több alelnökre, az átruházásról szóló határozatban foglalt korlátozásokkal és feltételekkel, amennyiben bizonyos körülmények fennállása miatt döntés az adott kérdésben az Igazgatási Bizottság ülésén nem hozható. Az így hozott határozatokról az Igazgatási Bizottságot késedelem nélkül tájékoztatni kell.
      5.   Az Igazgatási Bizottság írásban és elektronikus úton is szavazhat, illetve határozhat. Az Igazgatási Bizottság a hallgatólagos hozzájárulásos eljárást is alkalmazhatja, és kivételes esetekben – az általa meghatározott feltételek mellett – élhet a telekonferencia lehetőségével.
      22. cikk
      Az Igazgatási Bizottság eljárásait a titkár jegyzőkönyvben foglalja össze, melyet az Igazgatási Bizottság hagy jóvá, és a bank elnöke és a főtitkár hitelesít aláírásával.
      23. cikk
      1.   Az alapokmány 11. cikkének (3) és (7) bekezdésével összhangban az Igazgatási Bizottság hatáskörébe tartozik a bank szervezeti egységeinek szervezetével és működésével kapcsolatos adminisztratív előírások elfogadása és végrehajtása, ideértve – a személyzeti szabályzat sérelme nélkül – a személyzeti igazgatásra, valamint az alkalmazottakat érintő szabályokra és a kapcsolódó jogokra és kötelezettségekre vonatkozó rendelkezéseket. Az Igazgatási Bizottság minderről tájékoztatja az Igazgatótanácsot.
      2.   Az Igazgatási Bizottság hatáskörébe tartozik továbbá, hogy – a fent hivatkozott feltételek mellett – a bank alkalmazottaival a vonatkozó megállapodásokat megkösse.
      3.   A fent hivatkozott kereteken belül a bank elnöke személyzeti kérdésekben önállóan jogosult dönteni, kompromisszumos megoldásokkal élni, vitás kérdésekben egyeztetni, megállapodásra jutni és általánosságban minden olyan intézkedést meghozni, mely az alapokmány 11. cikkének (7) bekezdésével összhangban a bank érdekeinek védelmében hasznos vagy szükséges.
      23a. cikk
      1.   Az Igazgatási Bizottság tagjai pénzügyi, banki és/vagy európai uniós kérdésekben tapasztalattal rendelkező független szakemberek, akik mindenkor rendelkeznek az alábbiakkal:

                  —

                  nagyfokú feddhetetlenség és jelentős tekintély,

                  —

                  a feladatok ellátásához szükséges megfelelő ismeretek, készségek és szakértelem.

            Az Igazgatási Bizottság összetétele összességében kellően széles körű szakértelmet és nemi sokszínűséget hivatott tükrözni.
      2.   Kinevezési tanácsadó bizottságot kell létrehozni, amely az alapokmány 11. cikkének (1) bekezdése szerinti, Kormányzótanács általi kinevezéseket megelőzően nem kötelező erejű véleményt ad ki arról, hogy az előző bekezdésben meghatározott és az e bizottság működési szabályzatában tovább részletezett kritériumok alapján alkalmasak-e a jelöltek az Igazgatási Bizottság tagjaiként rájuk háruló feladatok ellátására.
      A tanácsadó bizottságot öt, a bankon kívüli szakértő alkotja, akiket az elnök javaslatára a Kormányzótanács nevez ki, és akik függetlenek, messzemenően feddhetetlenek, valamint szakértelemmel és jelentős tekintéllyel rendelkeznek. A tanácsadó bizottság tagjai a magán- vagy a közszférában szerzett releváns szakmai tapasztalattal rendelkeznek, különösen banki területen, ideértve a bankfelügyeleti és/vagy pénzügyi szakértelmet, és/vagy alaposan jártasak európai uniós ügyekben. A tanácsadó bizottság összetétele összességében kellően széles körű szakértelmet és nemi sokszínűséget hivatott tükrözni. A tanácsadó bizottság tagjait hat évig terjedő időtartamra nevezik ki; kinevezésük egy alkalommal megújítható.
      A tanácsadó bizottság számára a bank szervezi meg a titkársági szolgáltatásokat. A kinevezési tanácsadó bizottság működési szabályzatát a Kormányzótanács fogadja el.
      23b. cikk
      1.   Amennyiben az Igazgatási Bizottság valamely tagja ténylegesen vagy állítólagosan súlyos kötelességszegést követ el – akár szakmai kötelezettségei teljesítésének súlyos elmulasztása, akár jogsértés révén, vagy egyéb olyan módon, amely súlyosan érintheti a bank hírnevét és/vagy azzal a következménnyel jár, hogy az érintett tag többé nem képes feladatainak megfelelő ellátására –, az elnök az érintett igazgatási bizottsági tagot a Kormányzótanács elnökének jóváhagyásával, e 23b. cikk rendelkezéseivel összhangban felfüggesztheti tisztségéből.
      Az elnököt érintő ügyek esetén a Kormányzótanács elnöke felfüggesztheti tisztségéből az elnököt.
      2.   A felfüggesztésről szóló határozatot:

                  —

                  az etikai és törvényességi bizottsággal folytatott konzultációt követően, az érintett igazgatási bizottsági tag esetleges vonatkozó észrevételeinek kézhezvétele után kell elfogadni,

                  —

                  haladéktalanul közölni kell az Igazgatótanáccsal és a Kormányzótanáccsal,

                  —

                  időben három hónapra kell korlátozni, amelynek során a minősített többséggel eljáró Kormányzótanács szavaz a határozat további, legfeljebb kilenc hónapos időszakra történő megerősítéséről. Ennek céljából a Kormányzótanács kézhez kapja az etikai és törvényességi bizottság véleményét és az érintett igazgatási bizottsági tag vonatkozó észrevételeit. A Kormányzótanácsot a három hónapos felfüggesztési időszak végéig kérik fel szavazásra, ezt követően a szavazást lezárják.

            3.   Amennyiben a Kormányzótanács három hónapon belül úgy határoz, hogy további időszakra megerősíti a felfüggesztést, az Igazgatási Bizottság érintett tagját a további felfüggesztési időszak végéig felfüggesztik, kivéve, ha:

                  —

                  a Kormányzótanács minősített többséggel eljárva határoz a tisztségbe való visszahelyezésről,

                  —

                  a Kormányzótanács minősített többséggel eljárva, az alapokmány 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban felmenti hivatalából az érintett tagot.

            4.   Amennyiben a Kormányzótanács három hónapon belül nem határoz úgy, hogy további időszakra megerősíti a felfüggesztést, az Igazgatási Bizottság érintett tagját automatikusan visszahelyezik hivatalába.
      5.   A felfüggesztési időszak elteltével az érintett igazgatási bizottsági tagot automatikusan visszahelyezik tisztségébe, kivéve, ha az alapokmány 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban felmentik hivatalából.
      6.   Az alapokmány 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felmentési eljárás esetén konzultálni kell az etikai és törvényességi bizottsággal. Az etikai és törvényességi bizottság véleményét az érintett igazgatási bizottsági tag vonatkozó észrevételeivel együtt továbbítják az Igazgatótanácsnak.
      7.   A felfüggesztési és a felmentési eljárás részleteit az Igazgatótanács határozza meg.
      V. FEJEZET

         A SZÁMVIZSGÁLÓ BIZOTTSÁG

      24. cikk
      1.   Az alapokmány 12. cikkének értelmében a bank műveleteinek és könyveinek szabályszerűségét évente a Számvizsgáló Bizottság (a továbbiakban: bizottság) ellenőrzi.
      2.   A bizottság felel továbbá a bank elszámolásainak auditálásáért, ellenőrzéséért.
      3.   A bizottság feladata ellenőrizni, hogy a bank tevékenysége megfelel-e a vonatkozó legjobb banki gyakorlatnak.
      25. cikk
      1.   A bizottság évente legalább egyszer az Igazgatási Bizottsággal közös ülésen vitatja meg a megelőző pénzügyi évben végzett munkájának eredményeit és a folyó pénzügyi évre irányuló munkaprogramját.
      2.   Minden pénzügyi év végén és a Kormányzótanácshoz történő beterjesztés előtt legkésőbb két héttel a bizottság megkapja az Igazgatótanács éves beszámolójának tervezetét, mely tartalmazza a bank pénzügyi kimutatásainak tervezetét is.
      3.   A dokumentumok kézhezvételét követő három héten belül, miután a szükséges ellenőrzési feladatokat elvégezte, az Igazgatási Bizottságtól megkapta a szükséges biztosítékokat a belső ellenőrzési rendszerek, a kockázatkezelés és a belső igazgatás hatékonyságáról, valamint a független ellenőrök (könyvvizsgálók) jelentését áttekintette, a bizottság nyilatkozatot juttat el a bank elnökének arról, hogy legjobb ismerete és megítélése szerint:

                  —

                  a bank tevékenységét, különösen a kockázatok kezelése és nyomon követése terén, szabályszerűen végzi,

                  —

                  a bizottság meggyőződött arról, hogy a vizsgált időszakban a bank műveleteit szabályszerűen végezte és könyveit előírásszerűen tartotta nyilván, illetve hogy ezzel összefüggésben ügyleteit az alapokmányban és az eljárási szabályzatban rögzített rendelkezésekkel és előírásokkal összhangban bonyolította,

                  —

                  a bizottság igazolja, hogy a bank pénzügyi kimutatásai és az Igazgatótanács által elkészített éves beszámolókban található pénzügyi adatok az eszközök és források, a műveletek eredményei, valamint a vizsgált pénzügyi évben bonyolított pénzforgalom tekintetében megbízható és valós képet adnak a bank helyzetéről, és ugyanígy nyilatkozik a pénzügyi kimutatások konszolidált változatáról is.

            4.   Amennyiben a bizottság úgy ítéli meg, hogy ilyen tartalmú nyilatkozatot nem tud kiadni, köteles az eredeti határidőn belül erről részletes indoklást is tartalmazó nyilatkozatot küldeni a bank elnökének.
      5.   A bizottság nyilatkozatát az Igazgatótanács éves beszámolójához csatolt mellékletként kell a Kormányzótanács elé terjeszteni.
      6.   A bizottság a megelőző pénzügyi évben végzett munkájának eredményeiről részletes beszámolót terjeszt a Kormányzótanács elé, mely tartalmazza nyilatkozatát arról, hogy a bank tevékenységét a vonatkozó legjobb banki gyakorlat szerint végzi; a beszámoló egy-egy példányát az Igazgatótanács és az Igazgatási Bizottság tagjainak is meg kell küldeni. A bizottság beszámolóját az Igazgatótanács éves beszámolójával együtt kell a Kormányzótanács elé terjeszteni.
      26. cikk
      1.   A bizottság hozzáférhet a bank valamennyi könyvéhez és elismervényéhez és betekintést kérhet bármely más olyan dokumentumba, amelynek vizsgálatát feladatainak teljesítéséhez szükségesnek ítéli. A bank szervezeti egységei a bizottság rendelkezésére állnak.
      2.   A bizottság ezenkívül független ellenőröket (könyvvizsgálókat) is alkalmazhat, akiket az Igazgatási Bizottság véleményét kikérve maga választ ki, és akiket a bank pénzügyi kimutatásainak ellenőrzésével kapcsolatos mindennapi teendők elvégzésével bízhat meg. E célból a bizottság a javasolt független vizsgálat és az alkalmazandó ellenőrzési eljárások jellegét és hatályát évente egyszer felülvizsgálja, valamint áttekinti az elvégzett vizsgálat eredményeit és következtetéseit, ideértve az ellenőrök (könyvvizsgálók) észrevételeit és ajánlásait. A független ellenőrök (könyvvizsgálók) megbízólevelét a bank – a bizottság által megállapított feltételekkel – késedelem nélkül kiállítja.
      3.   A bizottság évente áttekinti a bank belső ellenőrzési feladatait ellátó szervezeti egység munkaprogramját, hatáskörét és eredményeit.
      4.   A bizottság gondoskodik a belső és külső ellenőrök (könyvvizsgálók) közötti megfelelő egyeztetésekről. Szükség esetén a bizottság más szakértőket is felkérhet.
      5.   A bizottság eljárásai csak akkor érvényesek, ha a bizottsági tagok többsége jelen van. A jelen eljárási szabályzat 25. cikkében hivatkozott nyilatkozat és beszámoló kivételével, melyek elfogadásához egyhangú szavazás szükséges, a bizottság határozatait a tagok többségi támogató szavazatával hozza. Szavazategyenlőség esetén a döntő szavazat a bizottság elnökét illeti.
      6.   A bizottság elnöke a határozati javaslatokat írásban és elektronikus úton is szavazásra bocsáthatja.
      7.   A bizottság a működésével kapcsolatos egyéb szabályokat saját maga alkotja meg.
      8.   A bizottság tagjai a feladataik teljesítése során tudomásukra jutott információkat és adatokat a bankon kívül semmilyen személlyel vagy szervezettel nem oszthatják meg. Ez a tilalom a bizottság által a jelen cikk (2) bekezdése alapján felkért független ellenőrökre (könyvvizsgálókra) is vonatkozik.
      27. cikk
      1.   A bizottság tagjait a Kormányzótanács nevezi ki. Megbízatásuk hat egymást követő pénzügyi évre szól és nem megújítható. Évente a bizottság egy-egy tagját kell váltani.
      2.   A bizottság tagjait független, hozzáértő és feddhetetlen személyek közül kell kiválasztani. A tagok a magán- vagy a közszférában szerzett pénzügyi, ellenőrzési vagy bankfelügyeleti szakismerettel kell, hogy rendelkezzenek úgy, hogy egymás között az összes szükséges szakterületet teljes körűen lefedjék.
      3.   A bizottság tagjainak megbízása vagy az ezen eljárási szabályzat 2. cikkének (2) bekezdésében említett éves kormányzótanácsi közgyűlés napjának végén, vagy a pénzügyi kimutatások jóváhagyásának napja végén jár le, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont. Az új tagok mandátuma a következő napon kezdődik.
      4.   Amennyiben a Kormányzótanács úgy ítéli meg, hogy valamely bizottsági tag feladatait nem képes tovább ellátni, a Kormányzóbizottság a tagot minősített többségi szavazással hivatalából felmentheti.
      5.   A bizottság elnöki tisztségét felváltva, egyéves időtartamra az a bizottsági tag látja el, akinek a mandátuma vagy a 2. cikk (2) bekezdésében említett éves kormányzótanácsi közgyűlés napjának végén, vagy a pénzügyi kimutatások jóváhagyásának napja végén jár le, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.
      6.   A bank elnökének és a Számvizsgáló Bizottság elnökének közös előterjesztése alapján a Kormányzótanács maximum három megfigyelőt nevezhet ki hatéves, nem megújítható mandátummal. A megfigyelőket sajátos képesítésük, különösen bankfelügyeleti jártasságuk alapján kell kiválasztani. A megfigyelők feladata, hogy a bizottság munkájában részt véve segítsék azt feladatai ellátásában, kötelezettségei teljesítésében. A bizottság teljes jogú tagjai a megfigyelőket meghatározott feladatok ellátására kérhetik fel, például a bizottság üléseire felkészítő tanulmányok készítésére.
      28. cikk
      Elhalálozás, lemondás, hivatalból való felmentés vagy a tagság bármely más okból bekövetkező megüresedése esetén a Kormányzótanács három hónapon belül új bizottsági tagot nevez ki a mandátumból fennmaradó időre.
      29. cikk
      A bizottsági tagok és megfigyelők járandóságát a Kormányzótanács határozza meg. A tagok igényt tarthatnak a feladataik ellátása során felmerült utazási és tartózkodási költségek visszatérítésére, az Igazgatótanács tagjaival megegyező módon.
      VI. FEJEZET

         A TITKÁRSÁG

      30. cikk
      A bank főtitkára titkársági szolgáltatást nyújt a Kormányzótanács, az Igazgatótanács, az Igazgatási Bizottság és a Számvizsgáló Bizottság számára, valamint az Igazgatótanács által felállított bizottságok, és az Európai Unió vagy más szervek által adott megbízásokkal összefüggésben létrehozott testületek számára, amennyiben a bank felkérést kap a titkársági szolgáltatások biztosítására.
      VII. FEJEZET

         A BANK SZEMÉLYZETE

      31. cikk
      A bank személyzetével kapcsolatos rendelkezéseket az Igazgatótanács határozza meg. A rendelkezések végrehajtásához szükséges eljárásokat a jelen eljárási szabályzat 23. cikkével összhangban az Igazgatási Bizottság fogadja el.
      32. cikk
      1.   A Kormányzótanács köteles a bank alkalmazottai jogainak védelméről gondoskodni a bank felszámolása esetén.
      2.   Vészhelyzet esetén az Igazgatási Bizottság köteles haladéktalanul megtenni minden általa szükségesnek ítélt intézkedést, majd ezekről késedelem nélkül értesíteni az Igazgatótanácsot.
      VIII. FEJEZET

         ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

      33. cikk
      1.   Az eljárási szabályzat rendelkezései, valamint ezek esetleges módosításai elfogadásuk napján lépnek életbe.
      2.   Az eljárási szabályzat rendelkezései semmilyen tekintetben nem csorbítják az Európai Unió működéséről szóló szerződés vagy az alapokmány rendelkezéseit.


title: A Tanács (KKPB) 2015/2430 határozata (2015. december 21.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2015/1334 határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               22.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 334/18

         A TANÁCS (KKPB) 2015/2430 HATÁROZATA
   (2015. december 21.)
   a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2015/1334 határozat hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2001. december 27-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspontot (1).

               (2)

               A Tanács 2015. július 31-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről szóló (KKBP) 2015/1334 határozatot (a továbbiakban: a jegyzék) (2).

               (3)

               A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (6) bekezdésének megfelelően rendszeresen felül kell vizsgálni, hogy mely személyek, csoportok és szervezetek szerepeljenek a jegyzékben annak biztosítása érdekében, hogy csak indokolt esetben maradjanak jegyzékbe véve.

               (4)

               Ez a határozat tartalmazza annak a felülvizsgálatnak az eredményét, amelyet a Tanács azon személyek, csoportok és szervezetek tekintetében végzett, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell.

               (5)

               A Tanács meggyőződött arról, hogy a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (4) bekezdése szerint az illetékes hatóságok határozatot hoztak arról, hogy a jegyzékben szereplő valamennyi személy, csoport és szervezet a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményeket követett el. A Tanács ezen túlmenően úgy döntött, hogy azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a továbbiakban is a közös álláspontban előírt különös korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk.

               (6)

               A jegyzéket ennek megfelelően módosítani kell és a (KKBP) 2015/1334 határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Azon személyek, csoportok és szervezetek jegyzékét, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, e határozat melléklete tartalmazza.
   2. cikk
   A (KKBP) 2015/1334 határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. december 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  A Tanács 2001. december 27-i 2001/931/KKBP közös álláspontja a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról (HL L 344., 2001.12.28., 93. o.).

      (2)  A Tanács 2015. július 31-i (KKBP) 2015/1334 határozata a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2015/521 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 206., 2015.8.1., 61. o.).

      MELLÉKLET

         AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT SZEMÉLYEK, CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK JEGYZÉKE

      I.   SZEMÉLYEK

                  1.

                  ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán. Útlevélszám: D9004878.

                  2.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.

                  3.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.

                  4.

                  ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (Amerikai Egyesült Államok). Nemzeti személyazonosító igazolvány szám: 07442833, lejárati ideje: 2016.3.15. (amerikai gépjárművezetői engedély).

                  5.

                  BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu ZOUBAIR), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – a „Hofstadgroep” nevű csoport tagja.

                  6.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, Ahmed, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), született: 1963, Libanon, libanoni állampolgár.

                  7.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555.

                  8.

                  SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címei: 1. Kermanshah, Irán, 2. mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán.

                  9.

                  SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán, Irán.

                  10.

                  SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomata útlevél), kibocsátás dátuma: 1999. Rendfokozat: vezérőrnagy.

            II.   CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

                  1.

                  „Abu Nidal Organisation” – „ANO” („Abu Nidal Szervezet”) (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”).

                  2.

                  „Al-Aqsa Martyrs' Brigade” („Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”).

                  3.

                  „Al-Aqsa e.V.”.

                  4.

                  „Babbar Khalsa”.

                  5.

                  Az „Új Néphadsereget” („New People's Army” – „NPA”) is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek.

                  6.

                  „Gama'a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Islamic Group” – „IG” [„Iszlám Csoport”]).

                  7.

                  „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”).

                  8.

                  „Hamas” („Hamász”), ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”.

                  9.

                  „Hizballah Military Wing” (más néven „Hezbollah Military Wing”, más néven „Hizbullah Military Wing”, más néven „Hizbollah Military Wing”, más néven „Hezballah Military Wing”, más néven „Hisbollah Military Wing”, más néven „Hizbu'llah Military Wing”, más néven „Hizb Allah Military Wing”, más néven „Jihad Council” [és az irányítása alá tartozó minden egység, köztük a Külső Biztonsági Szervezet]).

                  10.

                  „Hizbul Mujahideen” – „HM” („Hizbul Mudzsahedin”).

                  11.

                  „Hofstadgroep”.

                  12.

                  „International Sikh Youth Federation” – „ISYF” ( „Nemzetközi Szikh Ifjúsági Szövetség”).

                  13.

                  „Khalistan Zindabad Force” – „KZF” („Kalisztán Zindabad Erő”).

                  14.

                  „Kurdistan Workers' Party” – „PKK” („Kurd Munkáspárt”) (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA GEL”).

                  15.

                  „Liberation Tigers of Tamil Eelam” – „LTTE” („A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei”).

                  16.

                  „Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”).

                  17.

                  „Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”).

                  18.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine” – „PFLP” („Népi Front Palesztina Felszabadításért”).

                  19.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (más néven „PFLP – General Command”) („Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság” [más néven „PFLP – Főparancsnokság”]).

                  20.

                  „Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”).

                  21.

                  „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” [„Forradalmi Baloldal”], más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”).

                  22.

                  „Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”).

                  23.

                  „Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai” vagy „Kurdisztáni Szabadság Héjái”).


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1667 határozata (2015. április 29.) az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/278

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1667 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan az ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 19. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0088/2015),

         1.

            mentesítést ad az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

         2.

            megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 210. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (7)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács határozata ( 2012. december 3. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról

text:
               11.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 380/5

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. december 3.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról
   2012/C 380/02
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel a munkáltatói szervezetek képviselőinek kategóriájában jelölt személyeknek a Bizottság által a Tanácsnak benyújtott jegyzékére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2012. július 16-i határozatával (2) a 2012. szeptember 18. és 2015. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Karin THAPPER lemondását követően a központ igazgatótanácsában a munkáltatói szervezetek képviselőinek kategóriájába tartozó egyik tag helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 17-ig az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává a következő személyt nevezi ki:

      A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI:

               SVÉDORSZÁG

               Tobias ERIKSSON
               Association of Swedish Engineering Industries

      Kelt Brüsszelben, 2012. december 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. SYLIKIOTIS

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 228., 2012.7.31., 3. o.


title: 2010/261/: A Bizottság határozata ( 2010. május 4. ) a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra működésére vonatkozó biztonsági tervről

text:
               5.5.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 112/31

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. május 4.)
   a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra működésére vonatkozó biztonsági tervről
   (2010/261/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikkére,
   tekintettel a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 16. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 1987/2006/EK rendelet 16. cikke és a 2007/533/IB határozat 16. cikke úgy rendelkezik, hogy az igazgató hatóság a központi SIS II-vel és a Bizottság a kommunikációs infrastruktúrával összefüggésben meghozza a szükséges intézkedéseket, beleértve a biztonsági terv elfogadását is.

               (2)

               A 1987/2006/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 15. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átmenetileg a Bizottság felel a központi SIS II üzemeltetési igazgatásáért.

               (3)

               Mivel az igazgató hatóság még nem jött létre, a Bizottság által elfogadandó biztonsági terv átmeneti ideig a központi SIS II-re is alkalmazandó.

               (4)

               A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) alkalmazni kell akkor, amikor a Bizottság személyes adatokat dolgoz fel a SIS II üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos feladatainak ellátása során.

               (5)

               A 1987/2006/EK rendelet 15. cikkének (7) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 15. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság az átmeneti időszakban, mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átruházza feladatát, biztosítania kell, hogy az átruházás ne érintse hátrányosan az akár a Bíróság, akár a Számvevőszék, akár az európai adatvédelmi biztos által, az uniós jog alapján végzett, hatékony ellenőrzési mechanizmusokat.

               (6)

               Tevékenységének megkezdését követően az igazgató hatóság elfogadja a központi SIS-re vonatkozó saját biztonsági tervét. Ez a biztonsági terv ezért a központi SIS II tekintetében hatályát veszti, amikor az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét.

               (7)

               Az 1987/2006/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése és a 2007/533/IB határozat 4. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a technikai felügyeletet és igazgatást ellátó elsődleges CS-SIS Strasbourgban (Franciaország), az e rendszer meghibásodása esetén az elsődleges CS-SIS minden funkcióját biztosítani képes tartalék CS-SIS pedig Sankt Johann im Pongauban (Ausztria) található.

               (8)

               A biztonsági tervben elő kell irányozni egy rendszerbiztonsági tisztviselői pozíció létrehozását a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában felmerülő biztonsági feladatok ellátására, és elő kell irányozni egy-egy helyi biztonsági tisztviselői pozíció létrehozását egyrészről a központi SIS II, másrészről a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában felmerülő biztonsági feladatok ellátására. A biztonsági eseményekre való hatékony és azonnali válaszadás és a biztonsági eseményekkel kapcsolatos jelentéstétel érdekében meg kell határozni a biztonsági tisztviselők feladatait.

               (9)

               Biztonsági politikát kell kidolgozni, amelyben e határozat rendelkezéseivel összhangban valamennyi technikai és szervezési részlet meghatározásra kerül.

               (10)

               Meg kell állapítani a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra működésének megfelelő biztonsági szintjét biztosító intézkedéseket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   I   FEJEZET

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Tárgy
   (1)   Ez a határozat a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (1) bekezdésének, és 2007/533/IB határozat 16. cikkének (1) bekezdésének értelmében átmeneti időszakra, az igazgató hatóság tevékenységének megkezdéséig létrehozza a központi SIS II és az abban feldolgozott adatok rendelkezésre állását, sértetlenségét és bizalmas természetét veszélyeztető fenyegetések elleni védelem biztosítását célzó biztonsági rendszert és intézkedéseket (biztonsági terv).
   (2)   Ez a határozat a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (1) bekezdésének, és 2007/533/IB határozat 16. cikkének értelmében létrehozza a kommunikációs infrastruktúra rendelkezésre állását, sértetlenségét és bizalmas természetét veszélyeztető fenyegetések elleni védelem biztosítását célzó biztonsági rendszert és intézkedéseket (biztonsági terv).
   II.   FEJEZET

      FELÉPÍTÉS, FELADATOK ÉS ESEMÉNYKEZELÉS

   2. cikk
   A Bizottság feladatai
   (1)   A Bizottság végrehajtja a központi SIS II-re vonatkozó, e határozatban említett biztonsági intézkedéseket, és nyomon követi azok eredményességét.
   (2)   A Bizottság végrehajtja a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó, e határozatban említett biztonsági intézkedéseket, és nyomon követi azok eredményességét.
   (3)   A Bizottság rendszerbiztonsági tisztviselőt jelöl ki tisztviselői közül. A rendszerbiztonsági tisztviselőt a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki. A rendszerbiztonsági tisztviselő mindenekelőtt a következő feladatokat látja el:

               a)

               kidolgozza az e határozat 7. cikkében meghatározott biztonsági politikát;

               b)

               nyomon követi a központi SIS II-re vonatkozó biztonsági eljárások végrehajtásának hatékonyságát;

               c)

               nyomon követi a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó biztonsági eljárások végrehajtásának hatékonyságát;

               d)

               hozzájárul az 1987/2006/EK rendelet 50. cikkében és a 2007/533/IB határozat 66. cikkében említett, biztonsággal kapcsolatos jelentések kidolgozásához;

               e)

               koordinációs és támogatási feladatokat lát el az európai adatvédelmi biztos által végzett, az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkében és a 2007/533/IB határozat 61. cikkében említett ellenőrzések során, és a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét az 5. cikk (2) bekezdése értelmében értesíti a biztonsági eseményekről;

               f)

               ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a központi SIS II igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – megfelelően és maradéktalanul alkalmazza;

               g)

               ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a kommunikációs infrastruktúra igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – megfelelően és maradéktalanul alkalmazza;

               h)

               kezeli a SIS II biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontok listáját, és azt megküldi a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője számára;

               i)

               a h) pontban említett listát megküldi a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője számára.

         3. cikk
   A központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője
   (1)   A 8. cikkben foglaltak sérelme nélkül a Bizottság tisztviselői közül kijelöli a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjét. A helyi biztonsági tisztviselő kötelezettségei és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. A központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjét a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki.
   (2)   A központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője az elsődleges CS-SIS tekintetében biztosítja az e határozatban említett biztonsági intézkedések végrehajtását és a biztonsági eljárások követését. A központi SIS II helyi biztonsági képviselője a tartalék CS-SIS tekintetében a 9. cikkben említett intézkedések kivételével biztosítja az e határozatban említett biztonsági intézkedések végrehajtását és az azokkal összefüggő biztonsági eljárások követését.
   (3)   A központi SIS helyi biztonsági tisztviselője bármely feladatát átruházhatja beosztottjaira. Az e feladatok ellátására vonatkozó kötelezettség és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. Biztosítani kell azt a telefonszámot és címet, amelyen a helyi biztonsági tisztviselő vagy szolgálatban lévő beosztottja mindenkor elérhető.
   (4)   A központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője az (1) bekezdés szabta korlátok figyelembevételével elvégzi az elsődleges CS-SIS és a tartalék CS-SIS működési helyén foganatosítandó biztonsági intézkedésekből fakadó feladatokat, különös tekintettel a következőkre:

               a)

               elvégzi a helyi operatív biztonsági feladatokat, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket;

               b)

               nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv eredményességét, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését;

               c)

               összegyűjti a központi SIS II vagy a kommunikációs infrastruktúra biztonságát befolyásoló vagy befolyásolni képes, a központi SIS II-ben történő biztonsági eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek;

               d)

               tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről;

               e)

               ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a központi SIS II üzemeltetési igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza;

               f)

               biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását;

               g)

               nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését;

               h)

               háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően.

         4. cikk
   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője
   (1)   A 8. cikkben foglaltak sérelme nélkül a Bizottság tisztviselői közül kijelöli a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét. A helyi biztonsági tisztviselő kötelezettségei és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét a Bizottság Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki.
   (2)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője nyomon követi a kommunikációs infrastruktúra működését, biztosítja a biztonsági intézkedések végrehajtását és a biztonsági eljárások követését.
   (3)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője bármely feladatát átruházhatja beosztottjaira. Az e feladatok ellátására vonatkozó kötelezettség és bármely más hivatalos kötelezettség közötti összeférhetetlenséget el kell kerülni. Biztosítani kell azt a telefonszámot és címet, amelyen a helyi biztonsági tisztviselő vagy szolgálatban lévő beosztottja mindenkor elérhető.
   (4)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője elvégzi a kommunikációs infrastruktúra tekintetében foganatosítandó biztonsági intézkedésekből fakadó feladatokat, különös tekintettel a következőkre:

               a)

               elvégzi a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatos valamennyi operatív biztonsági feladatot, köztük a tűzfalellenőrzést, a rendszeres biztonsági próbákat, az ellenőrzéseket, és elkészíti az ezekről szóló jelentéseket;

               b)

               nyomon követi a rendszer működésének folytonosságát biztosító terv eredményességét, és biztosítja rendszeres gyakorlatok elvégzését;

               c)

               összegyűjti a központi SIS II vagy a kommunikációs infrastruktúra biztonságát befolyásolni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos tényeket, és jelenti az ilyen eseményeket a rendszerbiztonsági tisztviselőnek;

               d)

               tájékoztatja a rendszerbiztonsági tisztviselőt a biztonsági politika módosításának szükségességéről;

               e)

               ellenőrzi, hogy ezt a határozatot és a biztonsági politikát a kommunikációs infrastruktúra igazgatásában bármilyen módon részt vevő, valamennyi szerződő fél – az alvállalkozókat is beleértve – alkalmazza;

               f)

               biztosítja, hogy a személyi állomány tagjai tudatában legyenek kötelezettségeiknek, és nyomon követi a biztonsági politika végrehajtását;

               g)

               nyomon követi az informatikai biztonság területén végbemenő fejleményeket, és biztosítja a személyi állomány ennek megfelelő képzését;

               h)

               háttér-információkat és opciókat készít elő a biztonsági politika kidolgozása, naprakésszé tétele és felülvizsgálata céljából, a 7. cikknek megfelelően.

         5. cikk
   Biztonsági események
   (1)   Biztonsági eseménynek kell tekinteni bármely olyan eseményt, amely veszélyezteti vagy veszélyeztetheti a SIS II biztonságát, és kárt vagy veszteséget okozhat a SIS II-ben, különösen akkor, ha hozzáférés történhetett az adatokhoz, vagy az adatok rendelkezésre állása, sértetlensége és bizalmas természete kárt szenvedett vagy szenvedhetett.
   (2)   A biztonsági események kezelése során gyors, eredményes és megfelelő választ kell adni az eseményekre, a biztonsági politika előírásaival összhangban. Meg kell állapítani azokat az eljárásokat, amelyek a biztonsági események kezeléséhez szükségesek.
   (3)   Valamely tagállamban a SIS II működését vagy a valamely tagállam által bevitt vagy továbbított adatok rendelkezésre állását, sértetlenségét vagy bizalmas természetét veszélyeztető vagy veszélyeztetni képes biztonsági eseményekkel kapcsolatos információkat az érintett tagállam rendelkezésére kell bocsátani. A biztonsági eseményekről értesíteni kell a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét.
   6. cikk
   A biztonsági események kezelése
   (1)   A SIS II kialakításában, igazgatásában és üzemeltetésében részt vevő személyi állománynak és szerződéses feleknek a kommunikációs infrastruktúra működésében észlelt vagy gyanított bármely biztonsági hiányosságról értesíteniük kell a rendszerbiztonsági tisztviselőt vagy a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjét, és arról jelentést kell tenniük számára.
   (2)   A SIS II biztonságát veszélyeztető vagy veszélyeztetni képes bármely esemény észlelése esetén a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője a lehető leggyorsabban írásban – vagy rendkívül sürgős esetben más kommunikációs csatornákon keresztül – értesíti a rendszerbiztonsági tisztviselőt és – adott esetben, és amennyiben az érintett tagállamban létezik ilyen – a SIS II biztonságával foglalkozó nemzeti kapcsolattartási pontot. Az értesítés tartalmazza a biztonsági esemény leírását, a kockázati szintet, a lehetséges következményeket és a kockázat csökkentése érdekében foganatosított vagy foganatosítandó intézkedéseket.
   (3)   A kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője a biztonsági eseménnyel kapcsolatos bizonyítékokat késedelem nélkül biztonságba helyezi. E bizonyítékokat a rendszerbiztonsági tisztviselő erre irányuló kérése esetén az alkalmazandó adatvédelmi rendelkezések által lehetővé tett mértékben a rendszerbiztonsági tisztviselő rendelkezésére kell bocsátani.
   (4)   A biztonsági politikában meg kell határozni azokat a visszacsatolási eljárásokat, amelyek biztosítják, hogy az esemény kezelését és lezárását követően a rendszerbiztonsági tisztviselő és a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselője tájékoztatást kapjon a biztonsági esemény típusáról, kezeléséről és következményeiről.
   (5)   Az (1)–(4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a központi SIS II biztonsági eseményeire. Ebben az összefüggésben az (1)–(4) bekezdésben a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjére vonatkozó utalásokat a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjére vonatkozó utalásokként kell értelmezni.
   III.   FEJEZET

      BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK

   7. cikk
   Biztonsági politika
   (1)   A Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának főigazgatója megállapítja, naprakészen tartja és rendszeresen felülvizsgálja az e határozatnak megfelelő, kötelező érvényű biztonsági politikát. A biztonsági politika részletes eljárásokat és intézkedéseket – egyebek mellett vészhelyzeti tervet – állapít meg a kommunikációs infrastruktúra rendelkezésre állását, sértetlenségét és bizalmas természetét veszélyeztető fenyegetések elleni védelem érdekében az e határozatban előírt megfelelő biztonsági szint biztosítása céljából. A biztonsági politika megfelel e határozat rendelkezéseinek.
   (2)   A biztonsági politika kockázatértékelésen alapul. A biztonsági politika által megállapított intézkedések arányosak az azonosított kockázatokkal.
   (3)   A kockázatértékelést és a biztonsági politikát naprakésszé kell tenni, amennyiben ezt technológiai változások, új fenyegetések azonosítása vagy bármely más körülmény szükségessé teszi. A biztonsági politikát minden esetben évente felül kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is megfelelő választ adjon a legutóbbi kockázatértékelésre vagy bármely más újonnan azonosított technológiai változásra, fenyegetésre vagy egyéb releváns körülményre.
   (4)   A biztonsági politikát a rendszerbiztonsági tisztviselő dolgozza ki a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjével és a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjével együttműködésben.
   (5)   Az (1)–(4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a központi SIS II biztonsági eseményeire. Ebben az összefüggésben az (1)–(4) bekezdésben a kommunikációs infrastruktúra helyi biztonsági tisztviselőjére vonatkozó utalásokat a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselőjére vonatkozó utalásokként kell értelmezni.
   8. cikk
   A biztonsági intézkedések végrehajtása
   (1)   Az e határozatban és a biztonsági politikában megállapított feladatok és követelmények végrehajtása, ideértve a helyi biztonsági tisztviselő kijelölését is, szerződés alapján vagy más módon átruházható magánszervezetekre vagy közhatóságokra.
   (2)   Ebben az esetben a Bizottság jogilag kötelező érvényű megállapodás révén biztosítja az e határozatban és a biztonsági politikában foglalt követelmények maradéktalan betartását. A helyi biztonsági tisztviselő kijelölésére irányuló feladat szerződés alapján vagy más módon történő átruházása esetén a Bizottság jogilag kötelező érvényű megállapodás révén biztosítja, hogy a helyi biztonsági tisztviselő személyéről egyeztetnek vele.
   9. cikk
   A létesítmény-hozzáférés ellenőrzése
   (1)   Az adatfeldolgozási létesítmények elhelyezésére szolgáló területeket megfelelő sorompókkal és beléptetési ellenőrzéssel védett biztonsági övezet veszi körül.
   (2)   A biztonsági övezeten belül védett területeket kell kijelölni a tárgyi összetevők (eszközök) – ideértve a hardverelemeket, adathordozókat és konzolokat, terveket és a SIS II-ről szóló egyéb dokumentumokat – és a SIS II üzemeltetésében részt vevő személyi állomány irodái és egyéb munkaterületei védelmére. A védett területeket megfelelő beléptetési ellenőrzéssel kell védeni annak biztosítása érdekében, hogy oda csak az erre feljogosított személyek léphessenek be. A védett területeken történő munkavégzés szabályait a biztonsági politikában részletesen meg kell határozni.
   (3)   Gondoskodni kell az irodák, helyiségek és létesítmények fizikai biztonságáról. A jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében ellenőrizni kell, és amennyiben lehetséges, az adatfeldolgozási létesítményektől el kell választani azokat a pontokat, például a szállítási, be- és kirakodási területeket, ahol fel nem jogosított személyek beléphetnek az intézmény területére.
   (4)   A biztonsági övezetek természetes vagy ember által okozott csapások elleni fizikai védelmét a kockázattal arányos mértékben kell megtervezni és biztosítani.
   (5)   A berendezéseket védeni kell a fizikai és környezeti veszélyektől és a jogosulatlan hozzáférés lehetőségétől.
   (6)   Amennyiben ilyen információ rendelkezésére áll, a Bizottság a 2. cikk (3) bekezdésének h) pontjában említett listát kiegészíti az e cikk rendelkezéseinek a tartalék CS-SIS üzemeltetési helyén történő végrehajtását nyomon követő kapcsolattartási ponttal.
   10. cikk
   Az adathordozók és más eszközök ellenőrzése
   (1)   Az eltávolítható adathordozókat védeni kell a jogosulatlan hozzáféréstől, helytelen felhasználástól és rongálódástól, és olvashatóságukat az adatok teljes élettartama alatt biztosítani kell.
   (2)   A szükségtelenné vált adathordozókat biztonságos módon, a biztonsági politikában megállapított részletes eljárásoknak megfelelően kell használaton kívül helyezni.
   (3)   Készletnyilvántartás révén biztosítani kell a tárolás helyével, a megőrzés előírt időtartamával és a hozzáférésre vonatkozó engedélyekkel kapcsolatos információk elérhetőségét.
   (4)   A kommunikációs infrastruktúra minden fontos eszközét azonosítani kell a fontosságuknak megfelelő védelem biztosítása érdekében. Naprakész nyilvántartást kell vezetni a releváns informatikai berendezésekről.
   (5)   Naprakész dokumentációval kell rendelkezni a kommunikációs infrastruktúráról. Ezt a dokumentációt védeni kell a jogosulatlan hozzáféréstől.
   (6)   Az (1)–(5) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a központi SIS II esetében. Ebben az összefüggésben a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó utalásokat a központi SIS II-re vonatkozó utalásokként kell értelmezni.
   11. cikk
   Az adattárolás ellenőrzése
   (1)   Megfelelő intézkedéseket kell hozni az információk helyes tárolása és az információkhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.
   (2)   Az adatok tárolására szolgáló eszközöket tartalmazó berendezéseket ellenőrizni kell abból a szempontból, hogy a használaton kívül helyezést megelőzően a különleges adatokat azokból eltávolították-e vagy azokban teljes mértékben felülírták-e, illetőleg e berendezéseket biztonságos módon meg kell semmisíteni.
   12. cikk
   Jelszóellenőrzés
   (1)   A jelszavakat biztonságos módon kell tárolni, és bizalmasan kell kezelni. Jelszó felfedésének gyanúja esetén a jelszót késedelem nélkül meg kell változtatni, vagy a felhasználó fiókját le kell tiltani. A felhasználó-azonosítóknak egyedieknek és személyre szólóaknak kell lenniük.
   (2)   A biztonsági politika keretében be- és kijelentkezési eljárásokat kell megállapítani a jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.
   13. cikk
   A hozzáférés ellenőrzése
   (1)   A biztonsági politika keretében a központi SIS II üzemeltetésének igazgatása érdekében a személyi állomány számára formális regisztrációs eljárást kell meghatározni a VIS hardver- és szoftverelemeihez történő hozzáférés engedélyezése és visszavonása céljából. A hozzáférést biztosító megfelelő meghatalmazások (jelszó vagy más megfelelő eszköz) kiadását és használatát a biztonsági politikában meghatározott formális irányítási folyamat révén kell ellenőrizni.
   (2)   A központi SIS II hardver- és szoftverelemeihez történő hozzáférés:

               i.

               csak az arra feljogosított személyek számára biztosítható;

               ii.

               azokra az esetekre korlátozandó, amelyekben megállapítható az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkének és a 2007/533/IB határozat 61. cikkének, vagy az 1987/2006/EK rendelet 50. cikke (2) bekezdésének és a 2007/533/IB határozat 66. cikke (2) bekezdésének megfelelő jogos cél;

               iii.

               nem haladhatja meg a hozzáférés céljához szükséges időtartamot és mértéket; valamint

               iv.

               csak a biztonsági politikában meghatározott hozzáférés-ellenőrzési politika szabályainak megfelelően történhet.

         (3)   A CS-SIS üzemeltetési helyén csak a helyi biztonsági tisztviselő által a központi SIS II számára engedélyezett konzolok és szoftverek használhatók. A rendszer és az alkalmazások beállításait felülírni képes programok használatát korlátozni és ellenőrizni kell. Eljárásokat kell megállapítani a szoftverek telepítésének ellenőrzésére.
   14. cikk
   A kommunikáció ellenőrzése
   Az információcsere rendelkezésre állásának, sértetlenségének és bizalmas természetének biztosítása érdekében ellenőrizni kell a kommunikációs infrastruktúrát. A kommunikációs infrastruktúrán keresztül továbbított adatokat kriptográfiai eszközökkel kell védeni.
   15. cikk
   Az adatrögzítés ellenőrzése
   A CS-SIS-ből a SIS II-szoftverhez hozzáférni jogosult személyek felhasználói fiókjait a központi SIS II helyi biztonsági tisztviselője ellenőrzi. Az e fiókok használatára vonatkozó információkról, ideértve a felhasználás idejét és a felhasználó kilétét is, nyilvántartást kell vezetni.
   16. cikk
   Az adathordozók szállításának ellenőrzése
   (1)   A biztonsági politika keretében megfelelő intézkedéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni a személyes adatok a SIS II-ből vagy SIS II-be történő adattovábbítás vagy az adathordozók szállítása során történő, esetleges jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését. A biztonsági politika keretében rendelkezni kell a továbbítás vagy szállítás megengedhető módozatairól, valamint a tételek szállítására és a rendeltetési helyre történő megérkezésére vonatkozó elszámoltathatósági eljárásokról. Az adathordozó a küldendő adatokon kívül más adatot nem tartalmazhat.
   (2)   A harmadik felek által nyújtott azon szolgáltatásoknak, amelyek kiterjednek adatfeldolgozó létesítményekhez történő hozzáférésre, adatok feldolgozására, továbbítására, adatfeldolgozó létesítmények irányítására vagy adatfeldolgozó létesítmények termékeinek vagy szolgáltatásainak bővítésére, megfelelő, integrált biztonsági ellenőrző rendszerrel kell rendelkezniük.
   17. cikk
   A kommunikációs infrastruktúra biztonsága
   (1)   A kommunikációs infrastruktúrát megfelelően irányítani és ellenőrizni kell a fenyegetésektől való védelem, valamint a kommunikációs infrastruktúra és a központi SIS II biztonságának megőrzése érdekében, ideértve a kommunikációs infrastruktúrán keresztül továbbított adatok biztonságát is.
   (2)   A hálózati szolgáltatások biztonsági jellemzőit, szolgáltatási szintjeit és irányítási követelményeit a szolgáltatóval kötött hálózati szolgáltatási megállapodásban kell meghatározni.
   (3)   A SIS II hozzáférési pontok védelmén kívül biztosítani kell a kommunikációs infrastruktúra vonatkozásában igénybe vett egyéb kiegészítő szolgáltatások védelmét is. A megfelelő intézkedéseket a biztonsági politikában kell megállapítani.
   18. cikk
   Nyomon követés
   (1)   Azokat a nyilvántartásokat, amelyek a CS-SIS-ben tárolt személyes adatokhoz történő hozzáférésekre, és ezen adatok cseréire vonatkozó, az 1987/2006/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében és a 2007/533/IB határozat 18. cikkének (1) bekezdésében említett információkat tartalmazzák, az 1987/2006/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdésében és a 2007/533/IB határozat 18. cikkének (3) bekezdésében említett leghosszabb időtartam alatt biztonságos módon kell tárolni az elsődleges és a tartalék CS-SIS üzemeltetési helyén, illetve hozzáférhetővé kell tenni ezek üzemeltetési helyéről.
   (2)   A biztonsági politikában meg kell állapítani az adatfeldolgozási létesítmények használatának és hibáinak nyomon követésére vonatkozó eljárásokat, és a nyomonkövetési tevékenységek eredményeit rendszeresen ellenőrizni kell. Szükség esetén meg kell tenni a megfelelő lépéseket.
   (3)   A bizonyítékok megőrzésére vonatkozó időtartam folyamán betartandó adatgyűjtési és -megőrzési követelmények teljesítése érdekében a nyilvántartásra szolgáló létesítményeket és a nyilvántartásokat védeni kell a manipulációtól és a jogosulatlan hozzáféréstől.
   19. cikk
   Kriptográfiai intézkedések
   Az információk védelme céljából megfelelő esetben kriptográfiai intézkedések alkalmazandók. Ezek használatát, céljait és feltételeit a rendszerbiztonsági tisztviselő előzetesen hagyja jóvá.
   IV.   FEJEZET

      EMBERIERŐFORRÁS-BIZTONSÁG

   20. cikk
   Személyi állományi profilok
   (1)   A biztonsági politika meghatározza azon személyek funkcióit és feladatait, akik hozzáférnek a központi SIS II-höz és a kommunikációs infrastruktúrához.
   (2)   A biztonsági politika meghatározza azon személyek funkcióit és feladatait, akik hozzáférnek a kommunikációs infrastruktúrához.
   (3)   Az üzemeltetési igazgatásban részt vevő bizottsági alkalmazottak, szerződéses felek és személyi állomány biztonsággal kapcsolatos szerepköreit és feladatait meg kell határozni, és dokumentálni kell; e szerepkörökről és feladatokról tájékoztatni kell az érintett személyeket. A szerepköröket és feladatokat a bizottsági alkalmazottak esetében a munkaköri leírásban és célkitűzésekben, a szerződéses felek esetében a szerződésekben vagy a szolgálati szintű megállapodásokban kell megállapítani.
   (4)   Mindazon személyekkel, akiket nem kötnek európai uniós vagy tagállami közszolgálati szabályok, a bizalmas kezelésre és titoktartásra vonatkozó megállapodást kell kötni. A SIS II-adatokkal dolgozó személyi állománynak rendelkeznie kell a feladatkör ellátásához szükséges biztonsági engedélyekkel és igazolásokkal a biztonsági politikában megállapított részletes eljárásoknak megfelelően.
   21. cikk
   A személyi állomány tájékoztatása
   (1)   A személyi állomány tagjai és a szerződéses felek megfelelő képzés keretében – feladataik ellátásához szükséges mértékben – tájékoztatást kapnak a biztonsági kérdésekről, jogi követelményekről, elvekről és eljárásokról.
   (2)   A foglalkoztatási jogviszony megszűnte vagy a szerződés lejárta esetére a biztonsági politika a személyi állomány és a szerződéses felek tekintetében meghatározza a munkahelyváltással vagy a foglalkoztatás megszűntével összefüggésben elvégzendő feladatokat, és megállapítja az eszközök visszaszolgáltatására és a hozzáférési jogok megszüntetésére irányadó eljárásokat.
   V.   FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉS

   22. cikk
   Időbeli hatály
   (1)   Ez a határozat a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikke (2) bekezdésének és a 2007/533/IB határozat 71. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapított időponttól lép hatályba.
   (2)   Az 1. cikk (1) bekezdése, a 2. cikk (1) bekezdése, (3) bekezdésének b), d), f) és i) pontja, 3. cikke, 6. cikkének (5) bekezdése, 7. cikkének (5) bekezdése, 9. cikkének (6) bekezdése, 10. cikkének (6) bekezdése, 13. cikkének (2) és (3) bekezdése, 15. cikke, 18. cikke és 20. cikkének (1) bekezdése akkor veszti hatályát, amikor az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét.

      Kelt Brüsszelben, 2010. május 4-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 381., 2006.12.28., 4. o.

      (2)  HL L 205., 2007.8.7., 63. o.

      (3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.


title: 2011/684/CFSP: A Tanács 2011/684/KKBP határozata ( 2011. október 13. ) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozat módosításáról

text:
               14.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 269/33

         A TANÁCS 2011/684/KKBP HATÁROZATA
   (2011. október 13.)
   a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. május 9-én elfogadta a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A szíriai helyzet súlyosságára tekintettel egy további szervezetre ki kell terjeszteni a 2011/273/KKBP határozatban foglalt korlátozó intézkedések hatályát annak megakadályozása céljából, hogy ez a szervezet a jelenleg tulajdonában lévő, illetve az általa birtokolt vagy ellenőrzött pénzeszközöket vagy gazdasági erőforrásokat a szíriai rezsim pénzügyi támogatására használja fel, ugyanakkor átmeneti jelleggel lehetővé téve az említett szervezet számára azt, hogy az általa ezt követően kapott, befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások a jegyzékben nem szereplő személyekkel vagy szervezetekkel folytatott kereskedelem finanszírozásával összefüggésben felhasználásra kerüljenek.

               (3)

               A 2011/273/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/273/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

               1.

               a 3. cikk a következőképpen módosul:

                           i.

                           az (1) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:
                           „(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák az I. mellékletben felsorolt, a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos fellépésért felelős személyeknek és a rezsim politikáját támogató vagy abból hasznot húzó személyeknek, valamint a velük összefüggésbe hozható személyeknek a területükre történő beutazását vagy az azon történő átutazását.”;

                           ii.

                           a (8) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:
                           „(8)   Azokban az esetekben, amikor a (3), a (4), az (5), a (6) vagy a (7) bekezdésnek megfelelően valamely tagállam engedélyezi az I. mellékletben felsorolt személyeknek e tagállam területére való beutazását vagy az azon történő átutazását, az engedély az abban megjelölt célra és az abban szereplő személyre korlátozódik.”;

               2.

               a 4. cikk a következőképpen módosul:

                           i.

                           az (1) és (2) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:
                           „(1)   Be kell fagyasztani az I. és a II. mellékletben felsorolt, a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos fellépésért felelős személyekhez, a rezsim politikáját támogató vagy abból hasznot húzó személyekhez és szervezetekhez, valamint a velük összefüggésbe hozható személyekhez és szervezetekhez tartozó vagy tulajdonukat képező vagy általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást.
                           (2)   Az I. és a II. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, illetve szervezetek rendelkezésére vagy javára – sem közvetlenül, sem közvetve – nem bocsátható pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás.”;

                           ii.

                           a (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                                       „a)

                                       az I. és a II. mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek fedezéséhez szükségesek, beleértve a következőkkel kapcsolatos kiadásokat: élelmiszerek, bérleti díj vagy jelzáloghitel-törlesztés, gyógyszerek és orvosi ellátás, adók, biztosítási díjak és közüzemi díjak;”

                           iii.

                           a (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                                       „a)

                                       a pénzeszközök vagy a gazdasági erőforrások a 4. cikk (1) bekezdésében említett természetes vagy jogi személy, illetve szervezet I., illetve II. mellékletbe történő felvételének időpontját megelőzően keletkezett bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozaton alapuló zálogjog, vagy az ezen időpontot megelőzően hozott bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozat hatálya alá tartoznak;”

                           iv.

                           a (4) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

                                       „c)

                                       a zálogjog vagy a határozat nem az I. és a II. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személy, illetve szervezet javát szolgálja; továbbá”;

                           v.

                           a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
                           „(5a)   Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem akadálya annak, hogy a II. mellékletben szereplő valamely szervezet a jegyzékbe vételének dátumát követő 2 hónapos időtartam alatt a jegyzékbe vételének dátumát követően kapott, befagyasztott pénzeszközökből vagy gazdasági erőforrásokból kifizetést eszközöljön, amennyiben e kifizetés kereskedelemfinanszírozással kapcsolatos szerződés értelmében válik esedékessé, feltéve, hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetést – sem közvetlenül, sem közvetve – nem az (1) bekezdésben említett valamely személy vagy szervezet kapja.”;

               (3)

               A 4a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „4a. cikk
               Nem teljesíthető semmiféle követelés, többek között kártérítésre vagy kártalanításra irányuló, vagy egyéb hasonló jellegű követelés sem, így például beszámítási követelés, pénzbírság kiszabása iránti vagy garanciaérvényesítés keretében benyújtott követelés, kötvény vagy pénzügyi garancia meghosszabbítása vagy kifizetése iránti követelés, ideértve hitellevelekből vagy hasonló eszközökből fakadó követelést, az I. és a II. mellékletben felsorolt személyek vagy szervezetek, vagy bármely egyéb szíriai személy vagy szervezet, köztük a szíriai kormány, annak közigazgatási szervei, közszervezetei és ügynökségei vagy ezeken keresztül, illetve javukra követeléssel előálló személyek vagy szervezetek számára olyan szerződésekkel vagy ügyletekkel kapcsolatban, amelyeknek a teljesítését közvetlenül vagy közvetve, részben vagy egészben érintették az e határozat hatálya alá tartozó intézkedések.”;

               4.

               az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Valamely tagállamnak vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a javaslata alapján a Tanács összeállítja és módosítja az I. és a II. mellékletben foglalt jegyzéket.”;

               5.

               a 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „6. cikk
               (1)   Az I. és a II. melléklet tartalmazza az érintett személyek és szervezetek jegyzékbe vételének okait.
               (2)   Az I. és a II. melléklet tartalmazza továbbá az érintett személyek és szervezetek azonosításához szükséges adatokat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Személyek esetében ilyen adat lehet a név – beleértve az álneveket is –, a születési idő és hely, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító okmány száma, a nem, a cím – amennyiben ismert –, valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Szervezetek esetében ilyen adat lehet a név, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely.”

         2. cikk
   A 2011/273/KKBP határozat melléklete az említett határozat I. melléklete lesz.
   3. cikk
   A 2011/273/KKBP határozatba II. mellékletként be kell illeszteni e határozat mellékletét.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. október 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL L 121.,. 2011.5.10., 11. o.

      MELLÉKLET

            „II. MELLÉKLET

               A 4. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek jegyzéke

               Szervezetek

                        Név

                        Azonosító adatok

                        A jegyzékbe vétel okai

                        A jegyzékbe vétel időpontja

                        1.

                        Szíriai Kereskedelmi Bank

                                    —

                                    Damascus Branch, P.O. Box 2231, Moawiya St., Damascus, Syria;- P.O. Box 933, Yousef Azmeh Square, Damascus, Syria;

                                    —

                                    Aleppo Branch, P.O. Box 2, Kastel Hajjarin St., Aleppo, Syria;

                              SWIFT/BIC CMSY SY DA; a világ minden részén [NPWMD]
                        Honlap: http://cbs-bank.sy/En-index.php
                        Tel.: +963 11 2218890
                        Fax: +963 11 2216975
                        vezérigazgatóság: dir.cbs@mail.sy

                        A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó, állami tulajdonban lévő bank.

                        13.10.2011”


title: Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 1/2007/SC. számú határozata ( 2007. október 25. ) az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló 5/2004/SC. számú állandó bizottsági határozat módosításáról

text:
               8.5.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 122/32

      AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK

   1/2007/SC. számú határozata
   (2007. október 25.)
   az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló 5/2004/SC. számú állandó bizottsági határozat módosításáról
   AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás),
   tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodással módosított, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodás által az EGT-megállapodásba illesztett, az EGT pénzügyi mechanizmusról szóló 38a. jegyzőkönyvre,
   tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló, 2004. szeptember 23-i 5/2004/SC. számú határozatára,
   tekintettel arra, hogy most már Liechtenstein is el tudja készíteni a bruttó hazai termékre (GDP) vonatkozó saját hivatalos adatait,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló 5/2004/SC. számú állandó bizottsági határozat mellékletének 6. és 7. bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                  „6.

                  A GDP-adatokat, amelyekre az egy bizonyos »t« évet illető hozzájárulásokat alapozzák, ugyanazon év február 1-jéig kell leadni, és a t-4, t-3 és t-2 évekre kell vonatkozniuk. Liechtenstein esetében a három legfrissebb rendelkezésre álló adatot kell felhasználni.”

   2. cikk
   Ez a határozat azonnali hatállyal érvényes. Első ízben a 2007–2008-as időszakra alkalmazandó.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának az EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

      Kelt Brüsszelben, 2007. október 25-én.

            Az Állandó Bizottság részéről

            az elnök

         Stefán Haukur JÓHANNESSON

            a főtitkár

         Kåre BRYN