title: A Tanács határozata (2003. május 19.) a Románia csatlakozási partnerségében megfogalmazott elvekről, prioritásokról, közbenső célokról és feltételekről

text:
11/47. kötet         HU                              Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                    23
32003D0397
L 145/21                                         AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA                                               2003.6.12.
                                                      A TANÁCS HATÁROZATA
                                                            (2003. május 19.)
             a Románia csatlakozási partnerségében megfogalmazott elvekről, prioritásokról, közbenső célokról és
                                                               feltételekről
                                                              (2003/397/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,                                                      kulcsterületeket is, mint az igazság- és a belügy. Kijelen-
                                                                              tette, hogy a csatlakozási előkészületek az érintett orszá-
                                                                              goknak a következő évben beterjesztendő felülvizsgált
                                                                              csatlakozási partnerségekben megfogalmazandó iránymu-
                                                                              tatásokra fognak támaszkodni.
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
                                                                         (3)  A 622/98/EK rendelet szerint a Tanács feladata dönteni –
                                                                              minősített többséggel eljárva és a Bizottság javaslatát köve-
tekintettel az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni              tően – a tagjelölt államoknak felajánlandó csatlakozási
szándékozó országoknak nyújtandó támogatásról és különösen a                  partnerségekben megfogalmazott elvekről, prioritásokról,
csatlakozási partnerségek létrehozásáról szóló, 1998. március                 közbenső célokról és feltételekről, valamint azok későbbi
16-i 622/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cik-              jelentősebb módosításairól.
kére,
                                                                         (4)  A közösségi támogatás feltétele a lényegi elemek teljesítése,
tekintettel a Bizottság javaslatára,                                          különösen az Európa-megállapodásokból származó köte-
                                                                              lezettségek tiszteletben tartása és a koppenhágai kritériu-
                                                                              mok teljesítésében való előrelépés; amennyiben valamely
                                                                              lényegi elem teljesítése hiányzik, úgy a Tanács – minősített
                                                                              többséggel eljárva a Bizottság javaslata alapján – megteheti
mivel:                                                                        a megfelelő intézkedéseket az előcsatlakozási támogatás-
                                                                              sal kapcsolatban.
(1)    A luxembourgi Európai Tanács kijelentette, hogy a csatla-         (5)  A luxembourgi Európai Tanács úgy határozott, hogy a
       kozási partnerség egy olyan új eszköz, amely a megerősí-               csatlakozási partnerség végrehajtásának és a közösségi vív-
       tett előcsatlakozási stratégia kulcselemét képezi.                     mányok átvételében történő előrehaladásnak az ellenőrzé-
                                                                              sére az Európa-megállapodások szerinti szervek keretében
                                                                              kerül sor.
(2)    A koppenhágai Európai Tanács célul tűzte ki – a brüsszeli
       Európai Tanács következtetéseinek megfelelően és a csat-
       lakozási kritériumoknak való megfelelés tekintetében még          (6)  A Bizottság 2002-ben elkészített éves jelentése objektív
       teljesítendő további előrehaladás függvényében – Románia               elemzést nyújtott Románia csatlakozásra való felkészülé-
       2007-ben tagként történő felvételét az Európai Unióba.                 séről és számos prioritási területet határozott meg a munka
       Jóváhagyta a Románia ütemtervéről szóló bizottsági köz-                folytatására.
       leményt, beleértve az előcsatlakozási támogatás jelentős
       mértékű növelésére vonatkozó javaslatokat is, továbbá
       kijelentette, hogy a rendelkezésre bocsátandó, megemelt
       összegű pénzügyi forrásokat a meghatározott prioritásokra         (7)  Romániának biztosítania kell, hogy a közösségi előcsatla-
       irányozva, rugalmasan kell felhasználni, beleértve az olyan            kozási támogatások programozásához, koordinálásához,
                                                                              igazgatásához, ellenőrzéséhez és értékeléséhez szükséges
                                                                              megfelelő jogi és igazgatási struktúrák rendelkezésre
(1) HL L 85., 1998.3.20., 1. o.                                               állnak,
 ---pagebreak--- 24                  HU                            Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                         11/47. kötet
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:                                                                     2. cikk
                                                                    A csatlakozási partnerség megvalósításának ellenőrzését az
                                                                    Európa-megállapodásban rögzített szervek és a Tanács megfelelő
                                                                    szervei végzik a Bizottság által a Tanács részére készített éves
                             1. cikk                                jelentések alapján.
A 622/98/EK rendelet 2. cikkével összhangban a Románia                                            3. cikk
csatlakozási     partnerségében      megfogalmazott    elveket,
prioritásokat, közbenső célokat és feltételeket az e határozat      Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését
szerves részét képező melléklet tartalmazza.                        követő harmadik napon lép hatályba.
            Kelt Brüsszelben, 2003. május 19-én.
                                                                                a Tanács részéről
                                                                                az elnök
                                                                                G. PAPANDREOU
 ---pagebreak--- 11/47. kötet     HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                    25
                                                                      MELLÉKLET
             1. BEVEZETÉS
                  Az 1997 decemberében Luxembourgban megtartott ülésén az Európai Tanács úgy határozott, hogy a csatlakozási
                  partnerség lesz a megerősített előcsatlakozási stratégia kulcseleme, amely egységes keretbe foglalja a tagjelölt
                  országok számára nyújtandó támogatás valamennyi formáját. Ily módon az Európai Unió az egyes tagjelölt
                  országok egyedi igényeinek megfelelően nyújt támogatást, amelynek célja a csatlakozással kapcsolatos sajátos
                  problémák megoldása.
                  Romániával az első csatlakozási partnerség létesítésére 1998 márciusában került sor. Amint azt a 622/98/EK
                  rendelet 2. cikke előírja, a csatlakozási partnerség első alkalommal 1999 decemberében, míg második alkalommal
                  2002 januárjában (1) került felfrissítésre, figyelembe véve a Romániában tapasztalt fejlődést. A Románia
                  ütemtervéről szóló közleményében a Bizottság kifejezésre juttatta, hogy javasolná Románia tekintetében a
                  csatlakozási partnerség módosítását a 2002-ben elkészített éves jelentés és az ütemterv következtetéseinek
                  fényében. A közlemény továbbá megállapította, hogy az ütemtervben meghatározott rövid és középtávú célokat
                  a következő évben beterjesztendő felülvizsgált csatlakozási partnerségben tovább kellene fejleszteni és, hogy a
                  csatlakozási partnerség ezentúl az előcsatlakozási támogatás programozásának alapját képezné; megállapítja
                  azonban, hogy a támogatási prioritások szintén az éves jelentéshez, az ütemtervhez és a Románia által a
                  strukturális alapokra vonatkozó rendelkezések szerint elkészített felülvizsgált nemzeti fejlesztési tervhez
                  igazodnának. A csatlakozási partnerség kiegészítené az ütemtervet és azzal együtt a legfőbb olyan irányvonalat
                  alkotná, amely segítséget nyújt Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozás előkészületeiben.
             2. CÉLKITŰZÉSEK
                  A csatlakozási partnerség célja, hogy egységes keretbe foglalja a Bizottság 2002-ben a Romániának az Unióhoz
                  való csatlakozás felé tett előrehaladásáról készített éves jelentésében meghatározott, további erőfeszítéseket
                  igénylő prioritási területeket, az e prioritások megvalósításának elősegítésére Románia számára rendelkezésre álló
                  pénzügyi eszközöket, valamint a támogatásra vonatkozó feltételeket. E csatlakozási partnerség az alapja számos
                  olyan politikai eszköznek, amely a tagjelölt országokat segíti a tagságra való felkészülésben. Ilyen eszközök
                  többek között az előcsatlakozási időszakra vonatkozó költségvetés-felügyeleti eljárás, az előcsatlakozási
                  gazdasági program, a szervezett bűnözésről szóló előcsatlakozási egyezmény, a nemzeti fejlesztési tervek, a
                  vidékfejlesztési tervek, az európai foglalkoztatási stratégiával összhangban lévő nemzeti foglalkoztatási stratégia,
                  és olyan ágazati tervek, amelyek a tagság elnyerése után a strukturális alapokban való részvételhez, illetve a
                  csatlakozás előtt az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) és a Speciális Mezőgazdasági és
                  Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD) végrehajtásához szükségesek. Ezen eszközök eltérő jellegűek, és
                  mindegyikük kidolgozása és végrehajtása egyedi eljárások szerint történik, továbbá mindegyikük részesülhet az
                  előcsatlakozási támogatásból. Nem képezik szerves részét e partnerségnek, de követelményeiknek illeszkedniük
                  kell a partnerség céljaihoz.
             3. ALAPELVEK
                  Az egyes tagjelölt államokra vonatkozó kiemelt területek meghatározása összefüggésben van az adott állam azon
                  képességével, hogy a koppenhágai kritériumokból következő kötelezettségeket milyen ütemben tudja felvállalni;
                  e kritériumok szerint a tagság feltételei a következők:
                  –   a demokráciát, a jogállam és az emberi jogok érvényesülését garantáló intézmények stabilitása, a kisebbségi
                      jogok tiszteletben tartása és védelme,
                  –   működő piacgazdaság; azon képesség megszerzése, hogy az adott ország meg tudjon birkózni az Unión belül
                      érvényesülő versenyviszonyokkal és piaci erőkkel,
                  –   a tagsággal járó kötelezettségek, különösen a politikai, gazdasági és monetáris unió célkitűzéseinek vállalására
                      való képesség.
             (1)  A Románia csatlakozási partnerségében megfogalmazott elvekről, prioritásokról, közbenső célokról és feltételekről szóló,
                  2002. január 28-i tanácsi határozat (HL L 44., 2002.2.14., 82. o.).
 ---pagebreak--- 26     HU                                      Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                11/47. kötet
        Az Európai Tanács 1995-ös madridi ülésén hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a tagjelölt államok
        átalakítsák közigazgatási struktúráikat, hogy ezáltal biztosítsák a csatlakozást követően a közösségi politikák
        harmonikus működését. 1997-es luxembourgi ülésén hangsúlyozta, hogy a közösségi vívmányok beépítése a
        nemzeti jogba szükséges, de önmagában véve nem elegendő; szükséges annak biztosítása, hogy azt valóban
        alkalmazzák is. A 2000-es feirai és 2001-es göteborgi ülésén az Európai Tanács megerősítette annak alapvető
        fontosságát, hogy a tagjelölt államok képesek legyenek a vívmányokat átültetni és alkalmazni, és hogy mindez
        jelentős erőfeszítéseket igényel igazgatási és igazságszolgáltatási struktúrájuk megerősítése és reformja terén. A
        2002-es koppenhágai Európai Tanács újból kiemelte az igazságszolgáltatási és közigazgatási reform jelentőségét,
        amely átfogó módon járulhatna hozzá Románia csatlakozásra való felkészülésének előmozdításához.
   4. PRIORITÁSOK
        A Bizottság éves jelentései rávilágítanak arra, hogy – az eddig már elért előrehaladás mellett – a tagjelölt országok
        részéről egyes területeken milyen mértékű erőfeszítésekre van még szükség a csatlakozásra való felkészülésben.
        A 2002-ben elkészített éves jelentés megállapította, hogy Románia továbbra is teljesíti a politikai kritériumokat,
        és bár további előrehaladást ért el egy működő piacgazdaság kiépítésében, még nem teljesítette a koppenhágai
        gazdasági kritériumokat. Az általa folytatott előkészületek sikeres lezárása érdekében Romániának továbbra is
        koncentrált erőfeszítéseket kell tenni a vívmányok átvételére, alkalmazására és végrehajtására. Folytatnia kell
        továbbá a közigazgatási és igazságszolgáltatási reformot, hogy rendelkezzen az e feladatok ellátásához szükséges
        kapacitással.
        A Romániára vonatkozó ütemterv, amely lefedi a csatlakozást megelőző időszakot, feltünteti azon legfontosabb
        lépéseket, amelyeket Romániának meg kell tennie ahhoz, hogy készen állhasson a tagságra. Az ütemterv a
        tárgyalások folyamán vállalt kötelezettségeken és azon intézkedéseken alapul, amelyeket a koppenhágai és
        madridi kritériumok teljesítése érdekében a csatlakozás előtt meg kell hozni. Az ütemterv célja támogatás
        biztosítása Románia számára a fennmaradó csatlakozási kritériumok teljesítésében a még megvalósítandó
        feladatok meghatározásával és megnövelt pénzügyi támogatás nyújtásával. Különös hangsúlyt kell fektetni a
        vívmányok alkalmazásához szükséges igazgatási és igazságszolgáltatási kapacitásra és a gazdasági reformokra. A
        vívmányok fejezetei tekintetében az ütemterv olyan jelöléseket tartalmaz, amelyek segítségével mérhetővé válik
        Románia előrehaladása. Ez érvényes mind a jogösszehangolásra, mind az igazgatás megerősítésére.
        A felülvizsgált csatlakozási partnerség kiegészíti az ütemtervet és azzal együtt a legfőbb olyan irányvonalat
        alkotja, amely segítséget nyújt Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozás előkészületeiben. A
        csatlakozási partnerség továbbfejleszti az ütemtervben meghatározott rövid és középtávú célokat, kijelölve azon
        prioritásokat, amelyekről reálisan feltételezhető, hogy azokat Románia a következő két évben (2003–2004)
        teljesíti vagy teljesítésében jelentős előrehaladást ér el. A csatlakozási partnerség prioritásainak meghatározására
        az érintett államokkal együttműködve került sor. A támogatás nagysága e célkitűzések megvalósításának
        függvénye.
        Fontos továbbá, hogy Románia teljesítse az Európa-megállapodásban és a tárgyalási folyamat során a
        jogösszehangolás és a vívmányok átültetése tekintetében vállalt kötelezettségeit. Emlékeztetni kell arra, hogy a
        közösségi vívmányok átvétele a nemzeti jogrendbe önmagában nem elegendő; biztosítani kell, hogy azokat
        valóban ugyanolyan szinten alkalmazzák, mint a Közösségben. Az alábbiakban felsorolt területek mindegyikénél
        szükséges a közösségi vívmányok hitelt érdemlő és hatékony végrehajtása és alkalmazása.
        A Bizottság 2002-ben elkészített éves jelentése és az ütemterv alapján Románia számára az alábbi prioritásokat
        és közbenső célokat határozták meg. E prioritások bemutatására az éves jelentés szerkezetével összhangban kerül
        sor (1).
   (1)  A bemutatás rendje megegyezik a 2002-re vonatkozó éves jelentésben és az ütemtervben alkalmazottal.
 ---pagebreak--- 11/47. kötet HU                                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                  27
              Politikai kritériumok
              Demokrácia és jogállamiság
              A közszolgálatról szóló 1999-es kerettörvény átdolgozása, a szükséges másodlagos jogszabályok kibocsátása,
              valamint végrehajtási mechanizmusok és struktúrák létrehozása:
              –   Átfogó közszolgálati reformstratégia elfogadása, amely tisztázza az intézményi hatásköröket a közigazgatási
                  reform tekintetében, és amely kiterjed a következőkre: i) a nemzetközi pénzügyi intézményekkel egyeztetett
                  átfogó illetményreform; ii) a képzési és továbbképzési lehetőségek javítása; iii) átlátható előléptetési és
                  értékelési rendszeren alapuló életpálya-struktúra bevezetése; iv) a modern személyzeti igazgatás elemeinek
                  bevezetése; v) az igazgatási struktúrák megerősítése annak biztosítására, hogy Románia képes legyen a
                  közösségi pénzeszközök lehető leghatékonyabb felhasználására. A stratégia egyszerre ír elő egy programot
                  a fokozatos reformok tekintetében és termet többéves keretet az adományozók támogatásai számára.
              –   Átfogó politikai döntéshozatali reformstratégia elfogadása: i) koordinációs és konzultációs eljárások a
                  minisztériumok között; ii) a közvetlenül érdekelt felek konzultációja; iii) valamennyi törvénytervezet
                  elemzése költségvetési kihatásuk tekintetében; iv) valamennyi törvénytervezet elemzése az
                  Európa-megállapodásnak és a közösségi vívmányoknak való megfelelés vonatkozásában. A stratégia
                  egyszerre ír elő egy programot a fokozatos reformok tekintetében és termet többéves keretet az adományozók
                  támogatásai számára. A stratégia végrehajtása céljából egy, a reformok ügyében illetékes szervet kell felállítani.
              –   A rendeletek és sürgősségi rendeletek mint jogalkotási eszközök alkalmazásának csökkentése, és azon
                  körülmények tisztázása, amelyek között e jogi aktusok igénybevételére sor kerülhet.
              –   Átfogó stratégia elfogadása a decentralizációs/dekoncentrációs folyamat igazgatására. A stratégia egyszerre
                  ír elő egy programot a fokozatos reformok tekintetében és termet többéves keretet az adományozók
                  támogatásai számára. Különös figyelmet kell szentelni annak, hogy a helyi önkormányzatok kielégítő
                  forrásokkal való ellátása teljesen átlátható és előrelátható módon történjen, miáltal biztosítható a források
                  megfelelése a megnövelt feladat- és hatásköröknek.
              –   A korrupció elleni küzdelem megerősítése az alábbiak segítségével: i) a korrupció elleni stratégia és program
                  végrehajtásának folytatása; ii) a korrupció elleni nemzeti vizsgálóhivatal függetlenségének megerősítése; iii)
                  a jogi személyek büntető- és közigazgatási jogi szankcionálása elvének bevezetése Romániában; iv) etikai
                  kódex kidolgozása a vonatkozó szakmák számára, beleértve a végrehajtó szerveket és az igazságszolgáltatást;
                  valamint v) a hatékony bűnüldözés biztosítása.
              –   A polgári ítéletek végrehajtásának javítása és a végrehajtáshoz szükséges források rendelkezésre állásának
                  biztosítása.
              –   További erőfeszítések a próbaidő hatékony rendszerének kifejlesztése érdekében.
              –   Az igazságszolgáltatási reformstratégia kidolgozása és végrehajtása a k ö v e t k e z ő c é l o k k a l :
                  i) az igazságszolgáltatás teljes körű függetlenségének biztosítása, különösen a következők által: a bírósági
                       tisztviselők átlátható kiválasztási és alkalmazási rendszerének bevezetése; azon rendelkezések eltörlése,
                       amelyek alapján vezető tisztviselők megfelelő vizsga letétele nélkül is kinevezhetőek bírákká; a bírák
                       felmentésére és fegyelmi felelősségére vonatkozó átlátható eljárások bevezetése;
                  ii) az igazságszolgáltatás szakmai jellegének megerősítése, különösen a következők által: az
                       igazságszolgáltatás nemzeti intézménye által javasolt képzési programok javítása; az igazságügyi
                       tisztviselők képzési központjának megerősítése szakmai képzési és továbbképzési lehetőségek nyújtása
                       céljából; az egyéb jogi szakmákra, mint például az ügyvédekre, közjegyzőkre, bírósági végrehajtókra,
                       igazságügyi alkalmazottakra és az Igazságügyi Minisztérium személyzetére vonatkozó képzési és
                       továbbképzési lehetőségek fejlesztése;
                  iii) a bírósági igazgatás javítása, különösen a következők által: az ügykezelési és iktatási rendszer
                       modernizálása; az ügyleosztás átlátható kritériumainak kifejlesztése; alternatív vitarendezési eljárások
                       módszeres bevezetése; a költségmentességhez való hozzáférés kiterjesztése; a bíróságok felszerelésének
                       és infrastruktúrájának korszerűsítése.
 ---pagebreak--- 28     HU                                       Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                              11/47. kötet
        –   A rendőrség reformjának és modernizálásának folytatása, különösen a következők által: a belső átszervezés
            lezárása, további erőfeszítések az alapvető emberi jogok rendőrség általi teljes körű tiszteletben tartása
            érdekében, a rendőrség és a polgárok közti együttműködés támogatása, a rendőrségi visszaéléseket érintő
            panaszok kivizsgálását lehetővé tevő hatékony rendszer létrehozásának és megfelelő működésének
            biztosítása. A romák e rendszerhez történő hozzáférését biztosítani kell.
        –   A büntető törvénykönyv azon szakaszainak felülvizsgálata, amelyek a hivatalos személyek ellen elkövetett
            becsületsértésre, rágalmazásra és egyéb büntetendő cselekményekre vonatkoznak annak biztosítása
            érdekében, hogy azok összhangban legyenek az Emberi jogok európai egyezményének rendelkezéseivel és a
            vonatkozó esetjoggal.
        –   A román jogrendben a jogbiztonság megerősítése a legfőbb ügyész rendkívüli jogorvoslathoz (és különösen
            a semmiségi jogorvoslathoz) való jogának korlátozásával, annak érdekében, hogy e jog gyakorlására csak
            pontosan meghatározott esetekben, objektív jogi kritériumok alapján kerüljön sor.
        Emberi jogok és kisebbségvédelem
        –   A megkülönböztetésmentességre vonatkozó vívmányokkal való összehangolás folytatása és a rendelkezések
            szabályszerű alkalmazásának biztosítása a megkülönböztetés elleni küzdelem nemzeti tanácsa
            tevékenységének teljes körű megkezdésével (1).
        –   A gyermekjóléti rendszer reformjának folytatása a nehéz helyzetű gyermekek védelméről szóló nemzeti
            stratégiával összhangban, különös tekintettel az elavult létesítmények bezárására, valamint alternatív szociális
            szolgálatok létrehozására a családok és gyermekek számára, miáltal az intézeti elhelyezés elkerülhetővé válik.
            A gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény teljes körű alkalmazásának biztosítása.
        –   Megfelelő nemzeti szabványok kifejlesztése a gyermekvédelmi szolgálatok számára, beleértve az egészségügyi
            szabványok újraértékelését, valamint a nemzeti hatóság teljesítőképességének javítása a helyi szintű
            vizsgálatok végzése érdekében.
        –   A meglévő kisegítő iskolák bezárása és egy befogadó jellegű oktatási rendszer kifejlesztése.
        –   A szülőotthonokra vonatkozó nemzeti stratégia végrehajtása az ilyen kórházakban történő gyermekkitételek
            számának csökkentése érdekében.
        –   A nemzetközi örökbefogadásra vonatkozó moratórium fenntartása mindaddig, amíg a gyermek mindenek
            feletti érdekét előtérbe helyező és Románia nemzetközi kötelezettségeivel összhangban lévő új rendelkezések
            elfogadása meg nem történik, és amíg az új jogszabályok végrehajtásához szükséges igazgatási kapacitás
            megléte nem biztosított.
        –   Megfelelő pénzeszközök és igazgatási kapacitás rendelkezésre bocsátása a romák helyzetének javításáról
            szóló nemzeti stratégia végrehajtása érdekében.
        –   Megfelelő pénzeszközök és igazgatási kapacitás rendelkezésre bocsátása a fogyatékos személyek helyzetének
            javításáról szóló nemzeti stratégia végrehajtása érdekében.
        Gazdasági kritériumok
        –   Az inflációs ráta további csökkentése.
        –   Hatékony stratégia kidolgozása és végrehajtása a vállalkozások közti fizetési hátralékok csökkentése
            érdekében.
        –   A bérek szoros ellenőrzésének biztosítása a közszektorban.
        –   A fizetési morál javítása az energiaágazatban és a szabályozott árak kiigazítása a költségek alakulásának
            függvényében.
   (1)  Lásd még a „Foglalkoztatás és szociális politika” című fejezetet.
 ---pagebreak--- 11/47. kötet HU                                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                29
              –  A fiskális területen a reformoknak a következőkre kell irányulniuk: a költségvetési eljárások és a közkiadások
                 kezelésének javítása, az adójogszabályok egyszerűsítése és az adóigazgatás működésének javítása, beleértve
                 az adóbeszedés szintjét is, valamint törekvés az árnyékgazdaság visszaszorítására.
              –  A csődeljárások hatékonyságának növelése.
              –  A pénzügyi ágazatban: a banki ágazat privatizálásának jelentős előremozdítása, a nem banki pénzügyi ágazat
                 fejlesztése és megerősítése, a pénzközvetítés fejlesztése és javítása.
              –  A tulajdonjog érvényesítésének javítása és egyszerűsítése.
              –  Egy működőképes ingatlanpiac kialakításának felgyorsítása birtokrendezési politika kidolgozásával, az
                 ingatlantulajdon-szerzési jogcímek kiállításának lezárása és a tulajdonjog megerősítése.
              –  Az állami vállalatok reformjának felgyorsítása, beleértve a szerkezetátalakítási tervek végrehajtását, az
                 életképes vállalkozások privatizálását, valamint az életképtelenek felszámolását. E tekintetben különös
                 figyelmet kell fordítani az állami vállalatok könyvelése átláthatóságának növelésére.
              –  A privatizációra és a vállalkozások üzleti tevékenységére vonatkozó szabályozás megszilárdítása és
                 átláthatóbbá tétele.
              –  Az állami beruházások nagyságának és minőségének növelése, beleértve az infrastruktúrát, az oktatást, a
                 környezetet és az egészséget.
              –  A közvetett és közvetlen állami támogatások nagyságának csökkentése, valamint annak biztosítása, hogy a
                 szerkezetátalakítás megfelel a versenyre és az állami támogatásokra vonatkozó vívmányoknak, amivel
                 biztosítható a hatékony és versenyképes vállalkozások létrehozása.
              A tagsággal járó kötelezettségek vállalására való képesség
              Áruk szabad mozgása
              –  Az új megközelítés szerinti valamennyi irányelv átvételének folytatása, valamint valamennyi harmonizált
                 európai szabvány Románia által történő átvételének biztosítása. A megfelelőségértékelési szervek és
                 laboratóriumok intézményi kapacitása fejlesztésének támogatása. A feladat- és hatáskörök tisztázása, és a
                 piacfelügyelet megerősítése az új megközelítés szerinti irányelvek által szabályozott területeken.
              –  A vívmányokkal való összehangolás befejezése a korábbi megközelítés szerinti irányelvek által szabályozott
                 területekre vonatkozó ágazati jogszabályok tekintetében.
              –  Piacfelügyeleti rendszer létrehozása, valamint az élelmiszer-ágazatban a hatóságok és a gazdasági szerepelők
                 felkészítése az élelmiszer-biztonságra vonatkozó közösségi elvek alkalmazására. Az élelmiszer-ellenőrzési
                 rendszer átalakítása. Az élelmiszerek forgalomba hozatal előtti jóváhagyására vonatkozó rendszer eltörlése.
              –  Kiegészítő források rendelkezésre bocsátása (felszerelés és személyzet) az élelmiszer-ellenőrzések javítása
                 érdekében.
              –  A közbeszerzésre vonatkozó jogszabályok összehangolásának folytatása és megfelelő végrehajtásuk,
                 valamint a közbeszerzések átláthatóságának biztosítása.
              –  A nem harmonizált területeken a jogszabályok átvizsgálása az EK-Szerződés 28–30. cikkének való megfelelés
                 biztosítása érdekében, és a nem megfelelő rendelkezések eltávolítása. A kölcsönös elismerés elvének
                 integrálása a termékekre vonatkozó megfelelő jogszabályokba.
              –  Az igazgatás megerősítése, különös tekintettel az új megközelítés szerinti irányelvek és az ipari termékekre
                 vonatkozó vívmányok alkalmazására.
 ---pagebreak--- 30 HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                11/47. kötet
    Személyek szabad mozgása
    –  A szakképesítések kölcsönös elismerésére vonatkozó jogszabályok összehangolásának folytatása, különösen
       a betegápolók, orvosok, fogorvosok, szülésznők és gyógyszerészek tantervének és képzésének kölcsönös
       elismerésénél tapasztalt hiányosságok megszüntetése.
    –  A jogszabályok összehangolása az állampolgárságra és a szükséges nyelvtudásra vonatkozó közösségi
       szabályokkal.
    –  A vívmányokkal való összehangolás folytatása az egyenlő bánásmód, a munkavállalási és tartózkodási
       engedélyek és a kiegészítő nyugdíjak területén.
    –  Az állami foglalkoztatási szolgálatok megerősítése az EURES-hálózatban való részvétel érdekében. Különös
       hangsúlyt kell fektetni a személyzet nyelvi képzésére.
    –  Előkészületi intézkedések meghozatala azon pénzügyi és igazgatási kötelezettségek teljesítése érdekében,
       amelyek a társadalombiztosítás koordinációjára vonatkozó szabályok alkalmazása során merülnek fel.
    Szolgáltatásnyújtás szabadsága
    –  A pénzügyi szolgáltatások felügyeletének megerősítése és megfelelően képzett személyzet biztosítása az új
       jogszabályok végrehajtására.
    –  A pénzügyi felügyelet intézményi keretének javítása és a jogszabályok összehangolásának folytatása
       különösen az értékpapírok és biztosítások területén.
    –  A prudenciális keretek javítása a banki ágazat tekintetében, különösen a konszolidáció és a tőkemegfelelés
       vonatkozásában.
    –  A pénzügyi intézményekre vonatkozó vállalatirányítási szabályok kifejlesztése megelőző intézkedésként a
       körültekintő igazgatás és a belső ellenőrzési eljárások alkalmazásának biztosítása érdekében.
    –  A román jog átvizsgálásának befejezése a nem pénzügyi szolgáltatások területén.
    –  Az adatvédelmi jogszabályok vívmányokkal történő teljes körű összehangolása, különös figyelmet fordítva
       az alkalmazásra és végrehajtásra.
    A tőke szabad mozgása
    –  A jogösszehangolás folytatása, és a jogszabályok hatékony alkalmazásának biztosítása.
    –  A pénzmosásról szóló második irányelv rendelkezéseinek átültetése, és a pénzmosásról, a bűncselekményből
       származó dolgok felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló európai egyezmény alkalmazásának
       biztosítása.
    –  A külföldi közvetlen befektetésekre vonatkozó azon korlátozások eltörlése, amelyek bizonyos területeken
       megkülönböztetéshez vezetnek, beleértve az állampolgárságra és a lakóhelyre vonatkozó követelményeket.
    –  A tőkemozgások liberalizálása, Románia liberalizációs tervével összhangban.
    –  Jogszabályok elfogadása a fizetési rendszerekre vonatkozó EU-vívmányok teljes körű átvétele érdekében.
    –  A tőkemozgások további liberalizálása, Románia háromszintű liberalizációs tervével összhangban.
    –  Különös figyelmet kell fordítani a jogi és igazgatási keretek megfelelő és egységes alkalmazására, valamennyi
       tőkeügylet szabadságának biztosítása érdekében nemcsak nemzeti, de regionális és helyi szinten is.
 ---pagebreak--- 11/47. kötet HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                  31
              Társasági jog
              –  A társasági jogra és a számvitelre vonatkozó közösségi vívmányokkal való összehangolás további
                 előmozdítása és e területen az igazgatás továbbfejlesztése, különös tekintettel a jogszabályok végrehajtására.
              –  A szerzői jogi kalózkodás és hamisítás visszaszorítása a következők által: i) a szellemi és ipari tulajdonjogokra
                 vonatkozó jogszabályok vívmányokkal történő további összehangolása és azok végrehajtásának javítása,
                 különösen a szellemi és ipari tulajdonjogok tiszteletben tartásának biztosításáért felelős szervek igazgatási
                 kapacitásának megerősítésével; ii) intézményközi hálózat kiépítése; iii) a végrehajtó szervek közti
                 együttműködés javítása (különösen a rendőrség, a vámhatóság és az igazságszolgáltatás között); iv) a
                 végrehajtó szerveknél a képzés fokozása, beleértve a bírákat és ügyészeket is; valamint v) a határellenőrzések
                 megfelelőségének biztosítása.
              –  Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról
                 szóló, valamint az újraeladási jogokról szóló irányelvek átvétele.
              –  A szerzői jogi hivatal és a találmányok és védjegyek hivatala számára történő statisztikai jelentések javítása.
              –  A vívmányok átvétele a következő területeken: gazdasági egyesülések, valamint a bírósági joghatóságról és
                 a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott külföldi bírósági határozatok végrehajtásáról szóló rendelkezések.
              –  A külföldi vállalkozásokkal szembeni egyenlő elbánás biztosítása a társasági jog alkalmazása során,
                 különösen a kereskedelmi jogviták eldöntésekor.
              Versenypolitika
              –  A jogszabályi keretek kiépítésének befejezése az állami támogatások és a versenykorlátozó megállapodások
                 területén.
              –  A személyzet képzésének megerősítése a versenytanácsnál és a versenyhivatalnál. Az igazságszolgáltatási
                 szerveknél a versenyjogi képzés fokozása.
              –  A támogatási szabályokról való tájékozottság növelése a piaci szereplők és a támogatást nyújtó szervek
                 körében, különös tekintettel a vállalkozásokra és az igazságügyi szervekre.
              –  A Versenytanács és a Versenyhivatal közti együttműködés javítása és az említett szervek helyzetének
                 megerősítése a román minisztériumokkal és egyéb érintett hatóságokkal szemben.
              –  A versenykorlátozó megállapodások területén az egyedi bejelentésre vonatkozó kötelezettség eltörlése, és a
                 legsúlyosabb versenytorzulásokra való fokozott összpontosítás. Hivatalból indított vizsgálatok lefolytatása,
                 és elrettentő szankcionálási politika alkalmazása.
              –  Annak biztosítása, hogy a versenyszabályok elsőbbséget élveznek minden, a szabad versennyel szemben álló
                 jogszabállyal szemben.
              –  Az állami támogatások területén a szakértelem növelése az állami támogatásokra vonatkozó döntések
                 minőségének javítása érdekében.
              –  A versenyhatóságok jogainak megerősítése, hogy azon rendelkezések ellenében járhasson el, amelyek
                 lehetővé teszik az állami támogatások odaítélését.
              –  Az állami támogatások átláthatóságának javítása, az állami támogatásokra vonatkozó leltár frissítése,
                 valamint a Bizottságnak benyújtandó éves jelentések elkészítése.
 ---pagebreak--- 32 HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 11/47. kötet
    – Az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok alkalmazása terén elért eredmények javítása, különösen a
      következők által:
      i) valamennyi új támogatási intézkedés előzetes ellenőrzése a vívmányokkal való teljes összhang biztosítása
           érdekében;
      ii) a nem bejelentett támogatások esetében a versenyszabályok érvényesítése;
      iii) a Romániában az állami támogatások nyújtására vonatkozó meglévő intézkedések vizsgálata a
           vívmányokkal való összehangolás érdekében, és az eddig nyújtott kedvezmények olyan támogatásokká
           történő átalakítása, amelyek összhangban vannak a vívmányokkal.
    – Az Európa-megállapodás ESZAK-termékekről szóló 2. jegyzőkönyve betartásának biztosítása.
    Mezőgazdaság
    – Az emberi erőforrások megfelelő beosztásának biztosítása a Mezőgazdasági, Élelmiszerügyi és Erdészeti
      Minisztérium központi szintjén a közös agrárpolitika (KAP) mechanizmusai megfelelő alkalmazásának és
      végrehajtásának lehetővé tétele érdekében.
    – Az igazgatási struktúrák megerősítése a SAPARD-intézkedések hatékonyabb végrehajtásának és
      igazgatásának biztosítása érdekében; hasonlóképpen a Közösség által finanszírozott vidékfejlesztési
      programok kidolgozásához, végrehajtásához, igazgatásához, felügyeletéhez, ellenőrzéséhez és értékeléséhez
      szükséges igazgatási struktúrák megerősítése.
    – A mezőgazdaságra vonatkozó teljes körű felmérés eredményeinek gyors kiértékelése.
    – Az igazgatási struktúrák megerősítése a politikák kialakításához és a gazdasági elemzéshez szükséges
      kapacitások javítása érdekében.
    – Az új állami támogatási politikának egy piacorientált agrárstratégia kialakítására történő irányítása, valamint
      a vidékfejlesztés fokozottabb figyelembevétele.
    – Előkészületek a közös agrárpolitika igazgatási mechanizmusainak végrehajtására és alkalmazására, különös
      tekintettel az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerre (beleértve az állatok azonosítására és
      nyilvántartására vonatkozó rendszert és a mezőgazdasági parcellák teljes körű felmérésének rendszerét).
    – Az állat- és növény-egészségügyi jogszabályok további összehangolása, valamint az ellenőrzési rendszer
      kiépítése, különösen a jövőbeli külső határokon.
    – Az igazgatás megerősítése az élelmiszer-biztonsági stratégia végrehajtása érdekében.
    – A mezőgazdasági és élelmiszer-ágazat szerkezeti reformjának felgyorsítása.
    – A kataszterreform, valamint a tulajdonjogok telekkönyvbe történő bejegyzésének lezárásához szükséges
      beruházások biztosítása.
    – A horizontális kérdések tekintetében: további erőfeszítések olyan területeken, mint az ingatlan-nyilvántartás,
      ágazati szervezetek, minőségpolitika és a mezőgazdasági számviteli információs hálózat (MSzIH).
    – A végrehajtási előírások kidolgozása az új bortörvény számára (különös tekintettel szőlőkataszterre).
    – A közösségi vívmányok átültetéséhez és a megfelelő rendelkezések tényleges alkalmazásához szükséges
      igazgatási kapacitás megerősítése azon területeken, ahol a nemzeti állat-egészségügyi hatóság az
      állat-egészségügyre vonatkozó vívmányok átvétele során további emberi és pénzügyi erőforrásokra tart
      igényt.
 ---pagebreak--- 11/47. kötet HU                                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                  33
              Halászat
              –  A halászhajókra vonatkozó nyilvántartás kidolgozásának befejezése, teljes összhangban a közösségi
                 követelményekkel.
              –  Megbízható statisztikai rendszer kifejlesztése a halászat tekintetében.
              –  A fontosabb igazgatási struktúrák működésére vonatkozó nemrég elfogadott jogszabályok végrehajtása,
                 valamint az illetékes szerveknek a központi és regionális szinten történő felügyelethez és ellenőrzéshez
                 szükséges forrásokkal és felszereléssel történő ellátása.
              –  A hatáskörmegosztás tisztázása a Mezőgazdasági, Élelmiszerügyi és Erdészeti Minisztérium, valamint a
                 Vízügyi és Környezetvédelmi Minisztérium között.
              –  A személyzet létszámának megemelése a Mezőgazdasági, Élelmiszerügyi és Erdészeti Minisztérium halászattal
                 foglalkozó szervezeti egységénél.
              –  Az ellenőrzési tevékenység megerősítése, nagyobb hangsúlyt helyezve a halászati felügyelők képzésére,
                 továbbá a megfelelő felszerelés biztosításával és a tengeri halászatot ellenőrző felügyelők számának
                 növelésével.
              –  Előkészületek az erőforrás-gazdálkodásra és ellenőrzésre vonatkozó szabályok végrehajtására.
              Közlekedéspolitika
              –  A közúti szállítás területén: i) az igazgatási kapacitás megerősítése az adózásra, illetve a szociális és műszaki
                 kérdésekre vonatkozó vívmányok átültetése céljából; ii) a közúti szállítást érintő úthasználati díjak és illetékek
                 terén fennálló megkülönböztető gyakorlat fokozatos eltörlésére irányuló programok végrehajtásának
                 folytatása; iii) a román tehergépkocsik sebességkorlátozó és menetíró készülékkel történő felszerelését célzó
                 cselekvési tervek végrehajtásának folytatása; iv) a vezetési és pihenőidőre vonatkozó szabályok átültetésének
                 folytatása; v) a közúthálózatnak a tengelynyomásra vonatkozó hatályos közösségi szabványok szerinti
                 korszerűsítéséhez és helyreállításához szükséges beruházásokra vonatkozó ütemterv végrehajtása, figyelembe
                 véve a környezetvédelmi előírásokat; valamint vi) annak biztosítása, hogy a gépjárművek szúrópróbaszerű
                 közlekedésbiztonsági ellenőrzése nem vezet a román és a közösségi fuvarozási vállalkozások és/vagy
                 gépjárműveik közötti tényleges megkülönböztetéshez.
              –  A tengeri hajózásra vonatkozó biztonsági és nem biztonsági jellegű kérdéseket érintő közösségi
                 vívmányokkal való teljes körű összehangolás; a tengeri közlekedés biztonságának javítása, lobogó szerinti
                 államként különösen az e területen illetékes hatóságok teljesítőképességének növelése és függetlenségük
                 biztosítása. A Párizsi memorandum alapján a román flotta tengeri közlekedésre vonatkozó biztonsági
                 mutatóinak sürgős javítása, a megfelelő intézkedések elfogadásával és végrehajtásával. Ezenkívül a kikötő
                 szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzések magas minőségi szintjének biztosítása.
              –  A belvízi hajózásra vonatkozó vívmányok átvételének és végrehajtásának folytatása. A román dunai flotta
                 átalakítása és korszerűsítése versenyképességének növelése és a közösségi műszaki követelményekkel való
                 összhang megteremtése érdekében.
              –  A vívmányok átvételének és végrehajtásának folytatása a légi és vasúti közlekedés területén.
              –  A megfelelő igazgatási kapacitás biztosítása a vasúti és közúti infrastruktúrában szükséges jelentős
                 beruházások előkészítésére.
              Adózás
              –  A jogösszehangolás folytatása, különös tekintettel a következőkre: a HÉA-ra vonatkozó adómentességek,
                 visszatérítési feltételek, adóalap és különleges rendelkezések, valamint a jövedéki adó mértéke, szerkezete és
                 a vonatkozó adómentességek.
              –  A jövedéki adó felfüggesztésére vonatkozó szabályozás elfogadása (különös tekintettel az adóraktárakat
                 érintő rendelkezésekre).
              –  Annak biztosítása, hogy a jövőbeli jogszabályok összhangban lesznek a vállalkozások adózására vonatkozó
                 magatartási kódex elveivel, valamint a hatályos ártalmas rendelkezések felülvizsgálata.
 ---pagebreak--- 34 HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                  11/47. kötet
    –  Az igazgatás és az ellenőrzési eljárások megerősítése, beleértve az igazgatási együttműködést és a kölcsönös
       hivatali segítségnyújtást. Különös figyelmet kell fordítani a következőkre: i) az adóbeszedés és a visszatérítési
       rendszer javítása; ii) a csalás megakadályozása a HÉA-visszatérítéseknél; iii) az adófizetők nyilvántartásának
       felállítása; iv) az adóigazgatási stratégia végrehajtása; v) szakmai etikai kódex kidolgozása és e kódex
       alkalmazásának biztosítása; vi) az adózási rendszer emberierőforrás-szükségleteinek felmérése; valamint vii)
       egy képzési és továbbképzési rendszer megtervezése és végrehajtása.
    –  Informatikai rendszerek kiépítése az elektronikus adatcsere lehetővé tétele érdekében a Közösséggel és annak
       tagállamaival.
    Gazdasági és monetáris unió
    –  A jogszabályok összehangolásának folytatása a központi bank függetlenségére, a közszektor pénzügyi
       intézményekhez való kiváltságos hozzáférésének tilalmára, valamint a közszektor közvetlen
       finanszírozásának tilalmára vonatkozó vívmányok rendelkezéseivel.
    –  A kormányzati pénzügyi statisztika teljes körű hozzáigazítása az ESA-95 követelményeihez.
    Statisztika
    –  A statisztikai nyilvántartásba vétel és a statisztikák minőségének további javítása a megfelelő források
       rendelkezésre bocsátásával, a kapacitások e területen történő megerősítése érdekében, regionális szinten is.
    –  A statisztikai módszertan javítása és az előkészületek megkezdése az Intrastat-rendszer jövőbeli bevezetésére.
    –  A statisztikai hivatalokban a személyzet szakértelmének növelése és annak biztosítása, hogy nem kerül sor
       a személyzeti állomány további csökkentésére.
    –  A nyolc regionális főhivatal feladat- és hatásköreinek további ésszerűsítése.
    –  Hosszú távú stratégia kidolgozása a statisztika szakterületének fejlesztése céljából.
    –  Az informatikai kapacitás folyamatos megújítása és továbbfejlesztése, valamint központi és regionális szinten
       a személyzet továbbképzésének biztosítása az eszközök és számítógépes programok hatékony felhasználása
       érdekében.
    Foglalkoztatás és szociális politika
    –  A vívmányokkal való összehangolás folytatása a munkajog területén, valamint az új munka
       törvénykönyvének és az egyedi irányelvek átültetésére vonatkozó egyéb kiegészítő törvényeknek az
       alkalmazása.
    –  A vívmányok átvételének lezárása a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód területén és a rendelkezések
       szabályszerű alkalmazásának biztosítása. Az anyák, családok és gyermekek védelméről szóló törvény
       elfogadása.
    –  A megkülönböztetésmentességre vonatkozó vívmányokkal való további összehangolás és a megfelelő
       végrehajtás biztosítása.
    –  A munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó vívmányok átvételének folytatása, valamint a
       vonatkozó igazgatási és végrehajtási struktúrák, különösen a munkaügyi felügyelet megerősítése. Az
       együttműködés javítása a Munkaügyi és Társadalmi Szolidaritási Minisztérium, valamint az Egészség- és
       Családügyi Minisztérium között.
    –  A közegészségügyre vonatkozó jogszabályok átvételének és végrehajtásának folytatása – beleértve a
       dohányzás elleni küzdelemre vonatkozó vívmányokat is –, valamint a fertőző betegségek nyomon követésére
       és ellenőrzésére vonatkozó nemzeti rendszer javítása a közösségi előírásokkal összhangban. A közösségi
       szabványoknak megfelelő egészségügyi felügyeleti és információs rendszer kialakítása.
 ---pagebreak--- 11/47. kötet HU                                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                   35
              –  Az egészségügyi ágazat átfogó reformjához szükséges kapacitás megerősítése az emberi és pénzügyi
                 erőforrásokra vonatkozó stratégiai tervezés javításával, az állami alapok hatékony felhasználása és egyidejűleg
                 az egészségügyi ellátáshoz való egyenjogú hozzáférés biztosítása érdekében. Az elszámoltathatóság és az
                 átláthatóság javítása az egészségügyi források elosztásánál és felhasználásánál.
              –  A foglalkoztatásról szóló nemzeti cselekvési terv végrehajtása, figyelembe véve a felülvizsgált európai
                 foglalkoztatási iránymutatásokat, valamint a foglalkoztatáspolitikai prioritások közös értékelésében
                 meghatározott prioritásokat, kötelezettségeket és ajánlásokat.
              –  A nemzeti foglalkoztatási ügynökség fejlesztésének folytatása aktív munkapiaci intézkedések és
                 foglalkoztatási programok általa történő megvalósítása, továbbá regionális és helyi szervezetének
                 megerősítése érdekében; a strukturális alapok előkészületeként az Európai Szociális Alap szerinti projektek
                 igazgatásához szükséges kapacitás biztosítása.
              –  A szociális partnerek további támogatása a teljesítőképességük növelésére irányuló erőfeszítéseikben, különös
                 tekintettel a közösségi foglalkoztatási és szociális politika kidolgozásában és alkalmazásában betöltendő
                 jövőbeli szerepükre. Különös figyelmet kell fordítani a kapacitás fejlesztésére az új politikai területeken,
                 beleértve a foglalkoztatást és a társadalmi integrációt.
              –  Az autonóm szociális párbeszéd támogatása, különösen vállalkozási és ágazati szinten, a munkavállalók
                 szélesebb rétegeinek bevonása érdekében.
              –  A szociális segélyről szóló új törvény végrehajtásához szükséges másodlagos jogszabályok elkészítése,
                 valamint a szociális segélyek területén a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek fejlesztése. A szociális segélyezés
                 rendszere reformjának befejezése (beleértve a decentralizáció folyamatának átláthatóvá tételét) a
                 vívmányokkal összhangban.
              –  A szociális segélyről szóló törvény végrehajtásának vonatkozásában: a minisztériumok közti együttműködés
                 javítása, a helyi szintre átruházandó feladat- és hatáskörök világos elhatárolása, megfelelő létszámú
                 személyzet, a személyzet hatékony képzésének és a szükséges költségvetési eszközök rendelkezésre állásának
                 biztosítása.
              –  A szegénység elleni küzdelemre vonatkozó és a társadalmi integrációt elősegítő nemzeti stratégia végrehajtása
                 (beleértve az adatgyűjtést is), és végrehajtó jogszabályok elfogadása az érintett szervek és hatóságok feladat-
                 és hatásköreinek elhatárolása céljából.
              Energia
              –  Az energiastratégia összehangolása a közösségi energiapolitika céljaival és annak biztosítása, hogy az
                 foglalkozik az ágazat szerkezeti problémáival: i) a fizetési morál és a költségmegtérülés javítása; ii) a fizetési
                 hátralékok csökkentése; iii) az energiaágazatban tapasztalható közvetlen vagy közvetett ártorzulások
                 felszámolása; iv) a Termoelectrica átalakítása teljes összhangban a közösségi vívmányokkal.
              –  Az energiaágazatban újonnan létrehozott szervek igazgatási kapacitásának megerősítése (különös tekintettel
                 a szabályozó hatóságokra és az energiahatékonyságért felelős szervre).
              –  A gáz és villamosenergia-piac fokozatos megnyitásának folytatása. A jogalkotási eljárás lezárása, beleértve
                 végrehajtó jogszabályok elfogadását is.
              –  Az olajtartalékok fokozatos növelésére és kezelésére vonatkozó intézkedések meghozása a vívmányokkal
                 összhangban.
              –  A román gazdaság energiaintenzitásának csökkentése az energia-körforgás valamennyi szakaszában. Az
                 energiahatékonyság javításának előmozdítása az energia-megtakarítás növelésével és a megújuló
                 energiaforrások alkalmazásának fokozásával. Az energiahatékonyságra vonatkozó közösségi vívmányok
                 átvételének folytatása (címkézés és az elektromos készülékek minimális hatékonyságára vonatkozó
                 szabványok).
              –  Az Euratom követelményeinek és eljárásainak betartása.
              –  A „nukleáris biztonság a bővítéssel összefüggésben” című 2001-es tanácsi jelentés és a szakértői értékelésről
                 szóló 2002. júniusi jelentés valamennyi ajánlása végrehajtásának folytatása, kellően figyelembe véve az e
                 jelentésekben megfogalmazott prioritásokat.
 ---pagebreak--- 36 HU                                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                              11/47. kötet
    –  A cernavodai atomerőműben a nukleáris biztonság magas fokának további biztosítása.
    –  Összpontosítás a nukleáris biztonságért felelős nemzeti szabályozó hatóság függetlenségének, erőforrásainak
       és teljesítőképességének megerősítésére.
    –  A kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok problémájának megoldása.
    Iparpolitika
    –  Az igazgatási kapacitás és a román iparpolitikai stratégia végrehajtásához szükséges struktúrák megerősítése,
       különös hangsúlyt helyezve a regionális struktúrákra.
    –  A jelenlegi politikai keretek és jogszabályok felülvizsgálata annak érdekében, hogy a vállalkozások [különösen
       a kis- és középvállalkozások (KKV-k)] könnyebben hozzájussanak a beruházásaikhoz szükséges pénzügyi
       forrásokhoz.
    –  Az üzleti környezet egyszerűsítését és megszilárdítását célzó intézkedések végrehajtásának folytatása a
       külföldi befektetések ösztönzése céljából.
    Kis- és középvállalkozások
    –  A KKV-k előtt álló akadályok eltörléséről és a vállalkozások előtt álló adminisztratív akadályok eltörléséről
       szóló cselekvési tervek összehangolt végrehajtásának biztosítása.
    –  A kisvállalkozásokról szóló európai charta végrehajtása.
    –  A hatásköri átfedések elkerülése és az ágazatban tevékenykedő szervek közötti hatékony koordináció
       biztosítása.
    Tudomány és kutatás
    –  A kutatással kapcsolatos igazgatási kapacitás és infrastruktúra megerősítése a vonatkozó közösségi
       keretprogramokhoz való társulás előnyeinek növelése érdekében, beleértve a hatodik keretprogramot
       (2002–2006) is.
    Oktatás és képzés
    –  Előkészületek megtétele a migráns munkavállalók gyermekeinek oktatásáról szóló irányelvnek legkésőbb a
       csatlakozás időpontjától kezdve történő teljes körű alkalmazására.
    Távközlés és informatika
    –  A vívmányokkal való összehangolás folytatása és további végrehajtó jogszabályok elfogadása, különösen a
       postai szolgáltatások tekintetében.
    –  Az új szabályozó hatóság függetlenségének megerősítése, valamint a képzés fokozása és a beruházások
       növelése a megfelelő igazgatási kapacitás biztosítása érdekében.
    –  A szabályozó és a tulajdonosi érdekek elválasztásának befejezése.
    Kulturális és audiovizuális politika
    –  A jogösszehangolás folytatása és a nemzeti audiovizuális tanács alkalmassá tétele az audiovizuális
       médiumokról szóló új törvény kiszámítható, átlátható és hatékony alkalmazására.
    –  Annak biztosítása, hogy a Kulturális és Vallási Ügyek Minisztériuma audiovizuális ügyekkel foglalkozó
       szervezeti egységének átalakítása nem érinti a román közigazgatás azon képességét, hogy a jogösszehangolás
       hatékonyságát biztosítsa.
 ---pagebreak--- 11/47. kötet HU                                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                 37
              Regionális politika és a strukturális eszközök koordinálása
              –  A gazdasági és társadalmi kohézióra vonatkozó nemzeti politika kidolgozása, és ezzel összefüggésben a
                 nemzeti fejlesztési terv rendszeres frissítése és javítása (különösen a nemzeti költségvetési és döntéshozatali
                 eljárásokkal történő koordináció fokozásával, beleértve a többéves programozást és költségvetés-tervezést).
              –  A gazdasági és társadalmi kohéziót célzó pénzeszközök programozásáért és igazgatásáért felelős szervek
                 intézményi és igazgatási kapacitásának megerősítése a strukturális alapok megközelítési elve szerint.
              –  A feladat- és hatáskörök világos felosztása a nemzeti és regionális szintek között, valamint az igazgatási
                 kapacitás javítása az alkalmazás, az előmeneteli lehetőségek és a képzés tekintetében.
              –  A minisztériumok közti, valamint az illetékes szervek és a gazdasági és társadalmi partnerek közti koordináció
                 és együttműködés javítása.
              –  A strukturális alapokhoz szükséges felügyeleti és értékelő rendszer felállítása, különösen az előzetes és
                 utólagos értékelés és a megfelelő statisztikai információk és mutatók összegyűjtése vonatkozásában.
              –  A strukturális alapokból társfinanszírozandó projektek végrehajtásához szükséges képesség kifejlesztése a
                 következők vonatkozásában: i) elsődleges nemzeti és regionális fejlesztési célok kiválasztása, megvitatása és
                 világos megfogalmazása; valamint ii) projektek meghatározása, tervezése és előkészítése.
              –  A pénzügyi igazgatás és ellenőrzés közösségi követelményeire vonatkozó jogi és igazgatástechnikai
                 szempontok egyszerre történő vizsgálata (pénzügyi ellenőrzési és audit funkciók, pénzeszközök mobilizálása
                 és mozgása, nemzeti társfinanszírozás). Előkészületek az ellenőrzési feladatoknak és különösen a belső
                 ellenőrzés feladatának az irányító hatóságokon, kifizető hatóságokon és adott esetben közvetítő
                 szervezeteken belüli kiosztására.
              Környezetvédelem
              –  Az általános környezeti helyzet értékelésének befejezése a szükséges cselekvések meghatározása céljából.
              –  A vívmányok hatékony végrehajtásának biztosítása, beleértve a szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre
                 bocsátását is, különösen tekintettel a következőkre: környezeti hatásvizsgálat, információhoz való hozzáférés,
                 hulladékgazdálkodás, ipari szennyezés és kockázatkezelés, természetvédelem, vegyi anyagok és
                 géntechnológiával módosított szervezetek, nukleáris biztonság és sugárvédelem.
              –  A jogszabályok kidolgozásának javítása az érdekelt felekkel (pl. egyéb minisztériumok, vállalkozások, NGO-k)
                 történő átfogó konzultáció lehetővé tételével, valamint a végrehajtási követelmények teljes körű figyelembe
                 vételével, beleértve a végrehajtási költségek gondos értékelését is.
              –  Végrehajtási tervek és megfelelő finanszírozási stratégiák felállítása, amelyekben fel kell tüntetni azon
                 intézkedéseket, amelyek a végrehajtás közép- és hosszú távon történő teljes körű megvalósulásához
                 szükségesek. E terveknek figyelembe kell venniük a rendelkezésre álló erőforrásokat és az intézmények
                 megerősítését, továbbfejlesztve a hatékony végrehajtás felügyeletéhez szükséges mechanizmusokat.
                 Biztosítani kell az érdekeltek bevonását a végrehajtás tervezési szakaszába.
              –  A vívmányok átültetéséhez szükséges igazgatási kapacitás megerősítése az illetékes minisztérium, valamint
                 az egyéb érintett szervek személyzeti létszámának növelésével. Különös figyelmet kell fordítani a helyi és
                 regionális környezetvédelmi felügyelőségek megerősítésére és a minisztériumok közti koordinációra.
              –  Annak biztosítása, hogy helyi szinten rendelkezésre állnak a meglévő személyzet tehermentesítéséhez, új
                 felügyelők alkalmazásához és ezek megfelelő képzéséhez szükséges források.
              –  A struktúrák és mechanizmusok megerősítése (beleértve a minisztériumok közti koordinációt is) a
                 környezetvédelmi követelmények figyelembevételének érdekében valamennyi egyéb ágazati politika
                 kialakításánál és végrehajtásánál a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében.
 ---pagebreak--- 38 HU                                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                   11/47. kötet
    Fogyasztó- és egészségvédelem
    –  A nemzeti fogyasztóvédelmi hatóságra vonatkozó ötéves stratégia végrehajtásának megkezdése.
    –  A terület valamennyi szereplője közti együttműködés javítása és a vonatkozó feladat- és hatáskörök tisztázása.
    –  A meglévő jogszabályok alkalmazása és az igazgatási struktúrák hatékony működésének biztosítása, különös
       tekintettel a piacfelügyeltre és a végrehajtásra. Különös hangsúlyt kell helyezni az élelmiszer-ágazaton kívüli
       fogyasztási cikkek biztonsági szempontjaira, és biztosítani kell a laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges
       források rendelkezésre állását.
    –  A fogyasztói és termelői jogtudat fokozása az új jogszabályok tekintetében, valamint a fogyasztói szövetségek
       szerepének megerősítése a fogyasztóvédelmi politika kidolgozásánál és végrehajtásánál.
    Bel- és igazságügyi együttműködés
    –  A határigazgatás további javítása az alábbi intézkedések által: i) az integrált határigazgatás stratégiája
       hatályának kiterjesztése valamennyi határra; ii) integrált tengeri felügyeleti rendszer kifejlesztése; iii) a
       határokon tevékenykedő szervek közti koordináció és együttműködés javítása; iv) a határrendőrségen belül
       a szabad álláshelyek betöltése; v) egy többéves beruházási terv alapján az infrastruktúra és a felszerelés
       korszerűsítése; valamint vi) a határrendőrségen belül a kockázatelemzési módszerek használatának növelése
       és a nyomozati funkciók megerősítése.
    –  A felülvizsgált schengeni cselekvési terv végrehajtása, valamint további előkészületek a SIS II-ben (Schengeni
       Információs Rendszer) való teljes körű részvételre, és e célból a szükséges nemzeti adatbázisok és regiszterek
       létrehozása.
    –  A vízumszabályozás további javítása az alábbi intézkedések által: i) az összehangolás folytatása az Európai
       Uniónak a vízumköteles és az e kötelezettség alól mentesített országokról készített listáival; ii) a nemzeti
       vízumbélyeg biztonságosabbá tétele; iii) a központi vízumszerv igazgatási kapacitásának javítása; valamint iv)
       a diplomáciai és konzuli képviseletek hamis vagy hamisított dokumentumok felismerésére alkalmas műszaki
       eszközökkel történő ellátása.
    –  A menedékjogról szóló jogszabályok összehangolásának folytatása a közösségi vívmányokkal, a visszaküldés
       tilalma elve teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása, valamint a menedékkérők és menekültek
       integrálását elősegítő programok végrehajtása.
    –  Azon infrastruktúra kiépítése, amelynek segítségével a csatlakozás időpontjáig az EURODAC-ra és a Dublin
       II-re vonatkozó rendeletek teljes körű végrehajtása biztosítható.
    –  A szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó stratégia kidolgozása és végrehajtása a szervezett
       bűnözésről szóló előcsatlakozási egyezménnyel összhangban: i) a bűnözés különböző megjelenési formái
       elleni küzdelemre szakosodott bűnüldöző hatóságok közti együttműködés és koordináció javításához
       szükséges keret létrehozása (különös figyelemmel a pénzügyi és gazdasági bűnözés, illetve a kábítószerrel,
       hamisított árukkal és fegyverekkel való kereskedelem elleni küzdelemre); és ii) az említett területeken további
       különleges képzési programok végrehajtása.
    –  A Románián keresztül történő és az onnan kiinduló illegális bevándorlás elleni küzdelem folytatása, különös
       tekintettel az embereknek (főleg a nőknek és gyermekeknek) az EU tagállamaiba történő illegális belépését
       elősegítő bűnszervezetekre. Különös figyelmet kell szenelni a Romániába visszatért személyek, különösen az
       emberkereskedelem áldozatainak újbóli beilleszkedésére.
    –  Az Europollal létrehozandó együttműködési megállapodás megkötéséhez szükséges feltételek betartásának
       biztosítása.
    –  A kábítószerek elleni küzdelem folytatása az alábbi intézkedések által: i) a kábítószerrel való visszaélés, illetve
       a kábítószerekkel és prekurzorokkal való illegális kereskedelem elleni küzdelemre vonatkozó nemzeti
       stratégia végrehajtásának folytatása; ii) a kábítószerek elleni küzdelemért felelős nemzeti ügynökség igazgatási
       és koordinációs kapacitásának megerősítése; iii) a legfontosabb feladat- és hatásköröket megállapító világos
       megbízatással rendelkező nemzeti kapcsolattartó szerv törvényen alapuló létrehozása; valamint iv) a
       kábítószer-információs rendszer továbbfejlesztése a helyzet pontosabb nyomon követése és értékelése
       érdekében.
    –  További előkészületek megtétele a harmadik pillér alá tartozó vámügyi együttműködési megállapodások
       csatlakozásig történő teljes körű végrehajtására.
 ---pagebreak--- 11/47. kötet HU                                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                39
              –  További intézkedések meghozatala a polgári ügyekben történő igazságügyi együttműködés területén meglévő
                 közösségi eszközök átültetésének biztosítására, különösen a bírósági határozatok kölcsönös elismerése és
                 végrehajtása tekintetében.
              –  A kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezményhez történő csatlakozáshoz és annak az EU-hoz
                 történő csatlakozás időpontjáig történő végrehajtásához szükséges jogszabályi módosítások elvégzése. A
                 szükséges intézkedések meghozatala a kölcsönös elismerés elvének és különösen az európai
                 elfogatóparancsról, továbbá a vagyontárgyakra, illetve bizonyítékokra vonatkozó biztosítási intézkedések
                 végrehajtásáról szóló kerethatározatoknak a csatlakozás időpontjában történő teljes körű alkalmazása
                 érdekében.
              –  A jogösszehangolás folytatása a Közösségek pénzügyi érdekeinek büntetőjogi védelméről szóló
                 vívmányokkal (1995-ös megállapodás), és a vonatkozó jogszabályok végrehajtása.
              –  A jogösszehangolás biztosítása az euró hamisítása elleni büntetőjogi védelemről szóló vívmányokkal.
              Vámunió
              –  A vámjogszabályok összehangolásának lezárása, különösen a származási szabályok és a vámszabad területek
                 helyzete tekintetében.
              –  A vámszolgálatok és az egyéb végrehajtó szervek közti együttműködés javítása.
              –  A vámterület egészén a vámeljárások egységes alkalmazásának biztosítása.
              –  A szabálytalanságok elleni küzdelem a kockázatelemzési módszerek használatának növelésével és a
                 nyomozati funkció megerősítésével a vámigazgatáson belül.
              –  A vámügyi etikai stratégia végrehajtására irányuló erőfeszítések folytatása, valamint a vámigazgatáson belüli
                 korrupció elleni küzdelem.
              –  A határokon történő várakozási idő csökkentésére, a kalóz vagy hamisított áruk határátlépése elleni
                 küzdelemre, valamint a gazdasági és szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló intézkedések végrehajtása.
              –  A vámelőírások végrehajtása területén az igazgatási és végrehajtási kapacitás javítása. A személyzeti
                 szükségletek felmérése és központi képzési lehetőségek kifejlesztése.
              –  A román vámigazgatás IT-stratégiája végrehajtásának felgyorsítása; a kibővített Közösségen belüli
                 elektronikus adatcserét lehetővé tevő informatikai rendszerek kifejlesztése; előkészületek folytatása a
                 CCN/CSI rendszerek (közös kommunikációs hálózat/közös rendszerinterfész) beállítása és működése
                 érdekében.
              –  A Közösségek saját forrásainak beszedésével és ellenőrzésével, valamint a közös agrárpolitika vámügyi
                 vonatkozásainak igazgatásával (export-visszatérítések ellenőrzése stb.) összefüggő kötelezettségeknek a
                 csatlakozás időpontjáig történő teljesítéséhez szükséges intézkedések bevezetése.
              Külkapcsolatok
              –  Valamennyi nemzetközi szerződés és megállapodás elemzése és a szükséges intézkedések megtétele, hogy
                 azon szerződések és megállapodások, amelyek a vívmányokkal nem egyeztethetők össze, hatályon kívül
                 kerüljenek vagy kellő időben történő újratárgyalásuk biztosított legyen.
              Pénzügyi ellenőrzés
              –  A megelőző pénzügyi ellenőrzésről szóló törvény és a belső ellenőrzésről szóló törvény szabályszerű
                 alkalmazásához szükséges igazgatási kapacitás kiépítése. Különösen fontos feladat funkcionálisan független
                 belső ellenőrző szervek általánossá tétele a közigazgatásban, amelyeket a közszektor belső ellenőrzéséről
                 szóló új törvénnyel összhangban kell megszervezni. Különös figyelmet kell fordítani a közösségi
                 pénzeszközök kezeléséért felelős szervekre.
 ---pagebreak--- 40   HU                                      Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                               11/47. kötet
      –   A közszektor belső ellenőrzésének összehangolásával foglalkozó központi egység felállítása, amelynek
          feladata egy egységes jogi keret kidolgozása és elfogadása a közszektor belső ellenőrzésének területén.
      –   A román Számvevőszék függetlenségének biztosítása az államháztartás legmagasabb szintű ellenőrzésével
          foglalkozó hatóságok megszervezésére vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban történő
          alkotmánymódosítás útján.
      –   A Számvevőszék által az ellenőrzés tekintetében benyújtott következtetések parlamenti vizsgálatára
          vonatkozó eljárások, valamint a számvevőszéki jelentések átláthatóságának és terjesztésének javítása.
      –   A külső pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó szabványok kidolgozása és végrehajtása a külső pénzügyi
          ellenőrzésre vonatkozó nemzetközileg elismert szabványokkal és a közösségi vívmányokkal összhangban. A
          személyzet hatékony képzésének folytatása.
      –   A PHARE, a SAPARD és az IPSA keretében történt szabálytalanságok kezelésére vonatkozó rendelkezések
          megfelelő végrehajtásának biztosítása.
      –   A csalás elleni koordinációs szerv működési hatékonyságának és funkcionális függetlenségének biztosítása,
          valamint e szerven keresztül az Európai Csaláselleni Hivatallal (OLAF) való hatékony együttműködés
          kialakítása. A csalás eseteiben történő nyomozásoknál elsőbbséget kell biztosítani az igazgatási vizsgálatok
          és a bírósági nyomon követés mechanizmusainak kifejlesztésére.
      –   A szükséges intézkedések elfogadása az euró hamisítása elleni védelemre vonatkozó vívmányok
          végrehajtásának előkészületeként.
      Költségvetés
      –   A saját források működési igazgatásának előkészítéséhez szükséges műszaki és igazgatási kapacitás
          kialakításának folytatása. A közösségi költségvetésbe befolyó vagy onnan kifizetésre kerülő pénzeszközök
          kiszámításának, felügyeletének, kifizetésének, ellenőrzésének és értékelésének a saját forrásokról szóló
          vívmányokkal összhangban történő koordinálásához szükséges eljárások és szervezeti szabályozások
          meghatározására, illetve az ehhez szükséges kapacitások kifejlesztésére irányuló erőfeszítések folytatása.
      –   A HÉA-alapú forrásnak az ESA-95 szabványok szerinti kiszámításához szükséges kapacitás javítása.
      –   A csalás és szabálytalanságok eseteire vonatkozó értesítési rendszer, valamint a hagyományos saját források
          elszámolási rendszere kiépítésének megkezdése.
      –   A cukor-hozzájárulások szervezeti szempontjainak szabályozásához és a vonatkozó igazgatási kapacitás
          kiépítéséhez szükséges intézkedések meghozatalának megkezdése, különös tekintettel a kifizető ügynökség
          és az intervenciós hivatal szerkezetének, feladat- és hatáskörének, valamint működési módjának
          meghatározására.
   5. PROGRAMOZÁS
      A 2000–2006-ig terjedő időszakban – a PHARE-támogatás mellett – a Romániának az előcsatlakozási
      intézkedések támogatására nyújtandó pénzügyi segítségnyújtás magában foglalja a SAPARD előcsatlakozási
      eszközt a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés támogatására (1268/1999/EK tanácsi rendelet, HL L 161.,
      1999.6.26., 87. o.), valamint az infrastrukturális projektek támogatását a környezetvédelem és a közlekedés
      területén az ISPA strukturális eszköz által (1267/1999/EK tanácsi rendelet, HL L 161., 1999.6.26., 73. o.), amely
      az előcsatlakozási időszakban a Kohéziós Alap keretében meglévőkhöz hasonló intézkedések finanszírozására
      szolgál. E nemzeti juttatások segítségével Románia emellett részben fedezheti a közösségi programokban való
      részvételét, beleértve a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokat, továbbá a képzést és a vállalkozásokat
      érintő programokat. Ezenkívül Románia hozzáférést nyer azon több államot érintő és horizontális programok
      pénzügyi forrásaihoz is, amelyek közvetlen kapcsolatban vannak a közösségi vívmányokkal. Minden befektetési
      program esetében alapkövetelmény a tagjelölt államok társfinanszírozásának megléte. A Bizottság 1998. óta
      együttműködik az Európai Beruházási Bankkal és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, különösen az Európai
      Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és a Világbankkal az előcsatlakozási prioritásokhoz kapcsolódó projektek
      társfinanszírozásának megkönnyítése érdekében.
 ---pagebreak--- 11/47. kötet   HU                                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                                  41
             6. FELTÉTELRENDSZER
                A Románia számára a projektfinanszírozáshoz a PHARE, ISPA és SAPARD előcsatlakozási eszközökön keresztül
                nyújtott közösségi támogatás feltétele, hogy Románia tiszteletben tartsa az Európa-megállapodás keretében vállalt
                kötelezettségeit, további lépéseket tegyen a koppenhágai kritériumok teljesítése érdekében és különösen, hogy
                előrehaladást érjen el ezen átdolgozott csatlakozási partnerség különös prioritási céljainak megvalósításában.
                Ezen általános feltételek figyelmen kívül hagyása oda vezethet, hogy a Tanács a pénzügyi támogatás
                felfüggesztéséről határoz, a 622/98/EK rendelet 4. cikke alapján.
             7. FELÜGYELET
                A csatlakozási partnerség és az ütemterv végrehajtását az Európa-megállapodás keretén belül felügyelik. Amint
                azt Luxembourgban az Európai Tanács külön hangsúlyozta, fontos, hogy az Európa-megállapodásban megjelölt
                intézmények adják továbbra is azt a keretet, amelyen belül a közösségi vívmányok átvételét és alkalmazását
                ellenőrizni lehet. Az Európa-megállapodás szerinti albizottságoknak lehetőségük van a csatlakozási partnerség
                prioritásai végrehajtásának, valamint a jogszabályok összehangolása, végrehajtása és alkalmazása tekintetében
                elért előrehaladás megvizsgálására. A Társulási Bizottság foglalkozik az átfogó fejlesztéssel, az előrehaladással és
                azon problémákkal, amelyek a csatlakozási partnerség prioritásai végrehajtásához kapcsolódnak, valamint az
                albizottságok által hozzáutalt speciális ügyekkel.
                A PHARE Irányítóbizottság biztosítja, hogy a három előcsatlakozási eszköz – PHARE, ISPA és SAPARD – alapján
                hozott pénzügyi határozatok egymással, valamint a csatlakozási partnerséggel összhangban legyenek, amint azt
                a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatás összehangolásáról szóló rendelet (1266/1999/EK
                tanácsi rendelet, HL L 161., 1999.6.26., 68. o.) megállapítja.
                A csatlakozási partnerséget adott esetben a 622/98/EK rendelet 2. cikkével összhangban újból módosítani kell.


title: A Tanács határozata (2001. május 28.) az európai bűnmegelőzési hálózat létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0427

Hivatalos Lap L 153 , 08/06/2001 o. 0001 - 0003

		A Tanács határozata(2001. május 28.)az európai bűnmegelőzési hálózat létrehozásáról(2001/427/IB)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésére, 31. cikkére, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Francia Köztársaság és a Svéd Királyság kezdeményezésére;tekintettel az Európai Parlament véleményére,mivel:(1) Az Európai Parlament 1993. december 16-án állásfoglalást fogadott el a kis súlyú városi bűnözésről, és annak a szervezett bűnözéshez kapcsolódásáról [1], 1998. november 17-én pedig állásfoglalást fogadott el a szervezett bűnözés megelőzésére szolgáló irányelvekről és intézkedésekről a szervezett bűnözés elleni fellépés átfogó stratégiájának kialakítása céljából [2].(2) A Szerződés 29. cikke rendelkezik arról, hogy az Unió célja e téren a szervezett vagy egyéb bűnözés megelőzésével, és az ellene való fellépéssel érhető el.(3) A Bécsi Cselekvési Terv bűnmegelőzési intézkedések kidolgozására hívott fel az Amszterdami Szerződés hatályba lépését követő öt éven belül.(4) Az 1999. október 15–16-i Tamperei Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy a bűnmegelőzési intézkedések fejlesztésére, a leghatékonyabb gyakorlati eljárások átvételére, és a bűnmegelőzés terén hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok hálózatának erősítésére, valamint az erre szakosodott nemzeti szervezetek közötti együttműködésre van szükség, meghatározva, hogy ennek az együttműködésnek a legfőbb prioritása a fiatalkorúak bűnelkövetése, a városi és a kábítószerrel kapcsolatos bűnözés. E célból hívott fel egy, a Közösség által finanszírozandó program lehetőségét mérlegelő tanulmány elkészítésére.(5) Az Európai Uniónak a szervezett bűnözés megelőzése és a szervezett bűnözés elleni küzdelem tárgyában az új évezred kezdetére elfogadott stratégiája [3] 6. ajánlásában arra hív fel, hogy a Tanács munkáját a bűnmegelőzésben kellő szakértelemmel rendelkező szakértők segítsék, akár a nemzeti központok, akár a nemzeti bűnmegelőzési szervezetek szakértői hálózatának létrehozása révén.(6) A bűnmegelőzéssel foglalkozó számos jelentősebb szeminárium és konferencia, különösen az 1996-ban Stockholmban, 1997-ben Noordwijkban, 1998-ban Londonban és 2000-ben Algarvéban tartott, a bűnmegelőzési együttműködés fejlesztése céljából hálózat létrehozására hívott fel az Európai Unióban. Algavréban a magas rangú konferencia e mellett kiemelte a bűnmegelőzés több szakterületet érintő közös megközelítésének szükségességét. Az 1996-os zaragozai konferencia is hangsúlyozta ennek szükségességét, kiemelve a szoros összefonódást a szervezett bűnözés és általában a bűnözés között.(7) A társadalom egészének részt kell vennie az országos, helyi és regionális közjogi hatóságok, társadalmi szervezetek, a magánszektor és az állampolgárok közötti partneri viszony kialakításában. A bűnözés okai sokrétűek, ezért azokat a társadalom egyes csoportjainak különböző szintű intézkedésekkel kell kezelniük, partneri viszonyt teremtve az eltérő hatáskörrel és tapasztalattal rendelkező tényezők között, beleértve a civil társadalmat is.(8) Mivel azoknak a bűncselekményeknek a többségét, amelyeknek az Európai Unió polgárai az áldozatai, városi környezetben követik el, a várospolitikákat is figyelembe kell venni. Ennek során hangsúlyozott figyelmet kell szentelni a közösség rendes működését befolyásoló városi erőszak minden formájának,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) Ezennel létrejön az európai bűnmegelőzési hálózat, a továbbiakban "a hálózat".(2) A hálózat e határozatnak megfelelő működéséről a hálózat nemzeti képviselői és titkársága gondoskodnak.(3) A bűnmegelőzés kiterjed mindazokra az intézkedésekre, amelyeknek célja a bűnözésnek és az állampolgárok bizonytalanságérzetének mind mennyiségi, mind minőségi értelemben, akár a bűncselekmények elkövetésétől való közvetlen elrettentéssel, akár a bűnözés lehetőségének és okainak kiküszöbölésére irányuló intézkedésekkel és beavatkozásokkal történő csökkentése. Ide tartoznak a kormány, a hatóságok, a büntető igazságszolgáltatási szervek, a helyi hatóságok, és az általuk létesített európai szakértői szövetségek, a magán- és önkéntes szektorok, a kutatók és a közvélemény a média támogatásával.2. cikk(1) A hálózat az egyes tagállamok által kijelölt kapcsolattartó pontokból áll.(2) Minden tagállam legfeljebb három kapcsolattartó pontot jelöl ki.(3) Ezek a kapcsolattartó pontok a bűnmegelőzés számos vonatkozására kiterjedő hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok legalább egy képviselőjét is magukban foglalják.(4) Kapcsolattartó pontként az e szakterületen tevékenykedő kutatók vagy tudományos szakértők, valamint a bűnmegelőzés más szereplői jelölhetőek ki. A tagállamoknak minden esetben biztosítaniuk kell a kutatók vagy tudományos szakértők, valamint a bűnmegelőzés más résztvevői, így a társadalmi szervezetek, a helyi hatóságok és a magánszektor közreműködését a kijelölt kapcsolattartó pontokon keresztül.(5) A Bizottság is kijelöli kapcsolattartó pontját. Az Europol és a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (KKEM) az őket érintő ügyekben bekapcsolódnak e tevékenységbe, amelyhez más érintett szervek is csatlakozhatnak.(6) Minden tagállam biztosítja, hogy kapcsolattartó pontjai ismerjék az Unió legalább egy másik hivatalos nyelvét annak érdekében, hogy képesek legyenek kommunikálni más tagállamok kapcsolattartó pontjaival.3. cikk(1) A hálózat elősegíti az uniós szintű bűnmegelőzés különböző vonatkozásainak fejlesztését, és támogatja a helyi és országos szintű bűnmegelőzési tevékenységet. Noha a hálózat hatásköre a bűnözés valamennyi típusára kiterjed, különös figyelmet fordít a fiatalkorú, a városi és a kábítószerrel kapcsolatos bűnözésre.(2) A hálózat különösen:a) előmozdítja a tagállamok közötti és a nemzeti szervezetek, testületek közötti, valamint a tagállamok és a Bizottság, illetve a Tanács más szervei, valamint a bűnmegelőzésre szakosodott szakértők és hálózatok más csoportjai közötti együttműködést, kapcsolattartást, valamint információ- és tapasztalatcserét;b) a jövőben esedékes nemzeti és európai döntések mérlegelésének előmozdítása érdekében összegyűjti és elemzi a meglévő bűnmegelőzési tevékenységekre vonatkozó információkat, azok értékelését, és a leghatékonyabb gyakorlati eljárások elemzését, valamint összegyűjti és elemzi a tagállamokban a bűnözésre és annak alakulására vonatkozó információkat. A hálózat e mellett a bűnözésről és a bűnmegelőzésről szóló kérdőíves eljárásokkal segíti a Tanácsot és a tagállamokat;c) hozzájárul a bűnmegelőzés fő kutatási, képzési és értékelési területeinek meghatározásához és kialakításához;d) az ezeknek a szakmai témáknak a tanulmányozását elősegítő és eredményeinek terjesztését szolgáló konferenciákat, szemináriumokat, üléseket és más tevékenységeket szervez;e) a leghatékonyabb gyakorlati módszerek és tapasztalatok kölcsönös átvételét ösztönző és fejlesztő tevékenységeket szervez;f) fejleszti az együttműködést a tagságjelölt országokkal, harmadik országokkal, valamint nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel;g) szükség esetén és kérelemre szakértőként a Tanács és a Bizottság rendelkezésére áll, hogy a bűnmegelőzést érintő valamennyi ügyben segítse tevékenységüket;h) illetékes munkacsoportjain keresztül tevékenységéről évente jelentést tesz a Tanácsnak, és a következő évre szóló munkatervében kijelöli az elsőbbségben részesített intézkedési területeket. A Tanács a jelentést tudomásul veszi, jóváhagyja és továbbítja az Európai Parlamenthez.4. cikkA hálózat feladatainak ellátása érdekében:a) előnyben részesíti a több szakterületre kiterjedő megközelítést;b) a kapcsolattartó pontokon keresztül szoros kapcsolatot tart a bűnmegelőzési szervekkel, a helyi hatóságokkal, a helyi társulásokkal és a civil társadalommal, valamint a kutatóintézetekkel és a tagállamok társadalmi szervezeteivel;c) rendszeres jelentéseit és más hasznos információkat – különösen a leghatékonyabb gyakorlati módszerek összefoglaló ismertetését – tartalmazó internetes oldalt hoz létre és működtet;d) törekszik az uniós programokban szereplő, a bűnmegelőzést érintő jelentős projektek felhasználására, és támogatja azok eredményeit.5. cikk(1) A hálózat első ülését 2001. augusztus 28-án tartja.(2) A hálózat legalább hathavonta, a Tanács soros elnökségének összehívására tart ülést.(3) A hálózat üléseivel kapcsolatban a hálózat nemzeti képviselői – a tagállamok által a 2. cikk (3) bekezdésének megfelelően kijelölt egy-egy képviselő – ülést tartanak, hogy az 5. cikk (4) bekezdésében említett kérdésekben döntsenek.(4) A hálózat nemzeti képviselői határoznak a hálózat éves programjáról, benne a pénzügyi tervről. A hálózat nemzeti képviselői meghatározzák különösen:- a vizsgálandó, elsőbbséget élvező területeket;- a legfontosabb konkrét intézkedéseket, amelyeket el kell végezni (szemináriumok és konferenciák, tanulmányok és kutatások, továbbképzési programok …);- az internetes oldal szerkezetét.A hálózat nemzeti képviselői elkészítik a hálózat tevékenységéről szóló éves jelentést.A hálózat nemzeti képviselői határozataikat egyhangúan fogadják el.A hálózat nemzeti képviselőinek ülésein az adott időpontban a Tanács elnökségét ellátó tagállam képviselője elnököl.A hálózat nemzeti képviselői minden elnökség alatt legalább egyszer tartanak ülést. A hálózat nemzeti képviselői elkészítik saját, egyhangúan elfogadandó eljárási szabályzatukat.(5) A hálózat titkárságát a Bizottság biztosítja.(6) A hálózat titkárságát és annak tevékenységét az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozzák.(7) A titkárság állítja össze a hálózat éves programjának és a hálózat tevékenységéről szóló éves jelentésnek a tervezetét. A titkárság a nemzeti kapcsolattartó pontokkal együttműködve végzi a hálózat mindennapi tevékenységét, beleértve az információk összegyűjtését, elemzését és terjesztését. A titkárság segíti a hálózat tagjait a projektek megtervezésében, kidolgozásában és végrehajtásában, létrehozza és fenntartja a hálózat internetes oldalát. Feladatainak ellátása során szorosan együttműködik a hálózat nemzeti képviselőivel.6. cikkA Tanács e határozat elfogadását követő három éven belül értékeli a hálózat tevékenységét.7. cikkEz a határozat elfogadásának napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2001. május 28-án.a Tanács részérőlaz elnökT. Bodström[1] HL C 20., 1994.1.24., 188. o.[2] HL C 379., 1998.12.7., 44. o.[3] HL C 124., 2000.5.3., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság (EU) 2017/1246 határozata (2017. június 7.) a Banco Popular Español S.A. szanálási programjának jóváhagyásáról (az értesítés a C(2017) 4038. számú dokumentummal történt)

text:
               11.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 178/15

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1246 HATÁROZATA
   (2017. június 7.)
   a Banco Popular Español S.A. szanálási programjának jóváhagyásáról

         (az értesítés a C(2017) 4038. számú dokumentummal történt)

   (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (7) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2017. június 7-én 5:13-kor az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) a Banco Popular Español S.A. vonatkozásában szanálási programot továbbított a Bizottságnak, a 806/2014/EU rendelet 18. cikke (7) bekezdésének megfelelően.

               (2)

               A Testület a szanálási programban kijelenti, hogy a 806/2014/EU rendelet 18. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározott összes szanálási feltétel teljesül a Banco Popular Español S.A. tekintetében, és értékeli, hogy a szanálási intézkedésre miért van szükség közérdekből.

               (3)

               A szanálási program a 806/2014/EU rendelet 18. cikkének (6) bekezdésével összhangban szanálás alá vonja a Banco Popular Español S.A.-t, és meghatározza a vagyonértékesítési eszköznek a szanálás alatt álló intézményre való alkalmazását. A szanálási program emellett megindokolja, hogy a felsorolt elemek miért megfelelőek.

               (4)

               A Bizottság egyetért a szanálási programmal. Egyetért különösen a Testület által megadott azon indoklással, hogy a szanálásra miért van szükség közérdekből, a 806/2014/EU rendelet 5. cikkével összhangban.

               (5)

               A Testület által benyújtott szanálási programot ezért jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Bizottság jóváhagyja a Banco Popular Español S.A. szanálási programját.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a címzettje az Egységes Szanálási Testület.

      Kelt Brüsszelben, 2017. június 7-én.

            a Bizottság részéről

         Valdis DOMBROVSKIS

            alelnök

      (1)  HL L 225., 2014.7.30., 1. o.


title: 2008/21/EK: Az Európai Központi Bank határozata ( 2007. december 7. ) az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozat módosításáról (EKB/2007/19)

text:
               4.1.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 1/7

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2007. december 7.)
   az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozat módosításáról
   (EKB/2007/19)
   (2008/21/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 16. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Ciprus általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2007. július 10-i 2007/503/EK tanácsi határozat (1) 1. cikke és az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Málta általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2007. július 10-i 2007/504/EK tanácsi határozat (2) 1. cikke szerint Ciprus és Málta teljesítette a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, illetve a 2003-as csatlakozási okmány (3) 4. cikkében említett, e tagállamokra vonatkozó eltérés 2008. január 1-jei hatállyal megszűnik.

               (2)

               Az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozat (4) 1. cikkének d) pontja a „bankjegyelosztási kulcs” fogalmát a határozat mellékletére való hivatkozással határozza meg, amely a 2007. január 1-jétől alkalmazandó bankjegyelosztási kulcsokat tartalmazza. Mivel Ciprus és Málta 2008. január 1-jén bevezeti az eurót, a 2008. január 1-jétől alkalmazandó bankjegyelosztási kulcs meghatározásának érdekében az EKB/2001/15 határozatot megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az EKB/2001/15 határozat módosítása
   Az EKB/2001/15 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk d) pontjának utolsó mondata helyébe az alábbi szöveg lép:
               „E határozat melléklete határozza meg a 2008. január 1-jétől hatályos bankjegyelosztási kulcsot.”

               2.

               Az EKB/2001/15 határozat melléklete helyébe az e határozat mellékletében meghatározott szöveg lép.

         2. cikk
   Záró rendelkezés
   Ez a határozat 2008. január 1-jén lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2007. december 7-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 186., 2007.7.18., 29. o.

      (2)  HL L 186., 2007.7.18., 32. o.

      (3)  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, illetve az Európai Unió alapjait képező szerződések módosításáról szóló szerződés (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).

      (4)  HL L 337., 2001.12.20., 52. o. A legutóbb az EKB/2006/25 határozattal (HL L 24., 2007.1.31., 13. o.) módosított határozat.

      MELLÉKLET
      BANKJEGYELOSZTÁSI KULCS 2008. JANUÁR 1-JÉTŐL

                  Európai Központi Bank

                  8,0000 %

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  3,2615 %

                  Deutsche Bundesbank

                  27,0880 %

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  1,1730 %

                  Görög Nemzeti Bank

                  2,3980 %

                  Banco de Espaa

                  9,9660 %

                  Banque de France

                  18,9915 %

                  Banca d’Italia

                  16,5395 %

                  Ciprusi Központi Bank

                  0,1650 %

                  Banque centrale du Luxembourg

                  0,2080 %

                  Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                  0,0825 %

                  De Nederlandsche Bank

                  5,1395 %

                  Oesterreichische Nationalbank

                  2,6610 %

                  Banco de Portugal

                  2,2620 %

                  Banka Slovenije

                  0,4215 %

                  Suomen Pankki

                  1,6430 %

                  Összesen

                  100,0000 %