title: 2010/754/CFSP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPM/1/2010 határozata ( 2010. november 30. ) az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziója misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               7.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 320/9

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPM/1/2010 HATÁROZATA
   (2010. november 30.)
   az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziója misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról
   (2010/754/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM) szóló, 2009. december 8-i 2009/906/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2009/906/KKBP határozat 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikke harmadik bekezdésének megfelelően felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziója (EUPM BiH) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a vonatkozó határozatokat, így különösen a misszióvezető kinevezésére vonatkozó határozatot.

               (2)

               A PBB 2009. december 15-én az EUPM/1/2009 határozattal (2) – a főtitkár/főképviselő javaslatára – 2010. december 31-ig meghosszabbította Stefan FELLER-nek az EUPM misszióvezetőjeként való megbízatását.

               (3)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2010. november 15-én javasolta a PBB-nek, hogy Stefan FELLER-nek az EUPM BiH misszióvezetőjeként való megbízatását további egy évvel, 2011. december 31-ig hosszabbítsa meg,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Stefan FELLER-nek az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójának misszióvezetőjeként való megbízatását a Politikai és Biztonsági Bizottság 2011. december 31-ig meghosszabbítja.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2011. december 31-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. november 30-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 322., 2009.12.9., 22. o.

      (2)  HL L 330., 2009.12.16., 79. o.


title: A Tanács határozata (2001. november 6.) az Északi Dimenzió keretében, Oroszország balti-tengeri medencéjében kijelölt környezeti projektekhez egy speciális hitelakció keretében nyújtott hitelek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0777

Hivatalos Lap L 292 , 09/11/2001 o. 0041 - 0042

		A Tanács határozata(2001. november 6.)az Északi Dimenzió keretében, Oroszország balti-tengeri medencéjében kijelölt környezeti projektekhez egy speciális hitelakció keretében nyújtott hitelek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról(2001/777/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel:(1) Az Északi Dimenziót a Tanács 1999. december 10–11-i helsinki ülése indította el, amely felhívta a Bizottságot arra, hogy készítsen cselekvési tervet az Északi Dimenzióra. Az Európai Tanács 2000 júniusában Feiraban tartott ülése elfogadta az EU külső és határokon átnyúló politikájára vonatkozó cselekvési tervet a 2000-2003. közötti időszakra. Az Északi Dimenzió az Izlandtól nyugati irányban Északnyugat-Oroszországig terjedő földrajzi területet foglalja magában, északon a Barents-tengertől és a Kara-tengertől a Balti-tenger déli partjaiig.(2) Az Északi Dimenzió célja, hogy egyedi regionális fejlesztési problémákra reagáljon Észak-Európában. Ez magában foglalja a zord éghajlati viszonyokat, a nagy távolságokat, a különösen nagy egyenlőtlenségeket az életkörülmények között, a környezeti problémákat, beleértve a nukleáris hulladék problémáját és a szennyvízkezelést, valamint a nem kielégítő szállítási és határokon átnyúló kapcsolatokat. Célja fokozni a határokon átnyúló együttműködést az Európai Unió és a szomszédos országok és régiók között Észak-Európában.(3) A Közösség már támogat környezeti projekteket Északnyugat-Oroszországban a Tacis-ból származó támogatással, amely többek között figyelmet fordít a környezeti veszélyek és a környezetszennyezés csökkentésének szükségességére, beleértve a határokon átnyúló szennyezést is. Indokolt, hogy a Közösség az Európai Beruházási Bank (EBB) korlátozott hiteleivel fokozza támogatását. Az EBB bekapcsolása megerősíti a közösségi lépések hatását, nemcsak azért, mert növeli az igénybe vehető alapokat, hanem a Bank projektcsoportjának szakmai részvétele miatt is.(4) Az elnökség kezdeményezésére az Ecofin Tanács 2001. március 12-i ülésén megvitatta egy korlátozott speciális EBB-akció kritériumait az északnyugat-oroszországi környezeti projektekkel kapcsolatban, különösen a szentpétervári és kalinyingrádi területeken. Hangsúlyozták, hogy a) az EBB-nek fel kell mérnie a projekteket, és a hiteleket a Kormányzótanácsnak eseti alapon kell engedélyeznie. Így ez nem az Oroszországgal kapcsolatos általános hitelezési megbízatását érinti; b) a projekteknek erős környezeti célkitűzéssel kell rendelkezniük, és az Európai Unió számára jelentőseknek kell lenniük; c) az EBB-nek együtt kell működnie, és együttesen kell a finanszírozást végeznie más nemzetközi pénzügyi kezdeményezésekkel az ésszerű kockázat-megosztás biztosítására, és a megfelelő projektfeltételek kialakítására; d) a hitelek összevont értéke 100 millió eurós indikatív felső határ alá esik; e) Oroszországnak tiszteletben kell tartania nemzetközi pénzügyi kötelezettségeit, beleértve a Párizsi Klubbal szembeni kötelezettségeit.(5) Az Európai Tanács 2001. március 23–24-i stockholmi ülésén úgy döntött, hogy az Uniónak az EBB hitelezését nyitottá kell tennie az oroszországi kijelölt környezeti projektek számára a Tanács által elhatározott konkrét kritériumokkal összhangban.(6) Ezért indokolt garanciát nyújtani az EBB-nek, hogy hitelügyleteket köthessen e speciális hitelakció keretében kijelölt környezeti projektekre Oroszország balti-tengeri partvidékén, különösen a szentpétervári és kalinyingrádi régióban. Az EBB jelezte, hogy képes és hajlandó Északnyugat-Oroszországban hitelt nyújtani saját forrásból, az alapszabályával összhangban.(7) Ez a speciális akció, beleértve egy külön 100 %-os közösségi garanciát, kivételes természetű, és nem tekinthető precedens értékűnek más jövőbeni akciókra vonatkozóan.(8) Az Északi Dimenzió Környezeti Partnerség (ÉDKP) keretet biztosít a prioritások megállapításához, beleértve a Bizottságot, a két- és többoldalú adományozókat, a nemzetközi pénzügyi intézményeket és az érintett, átalakuláson átmenő országokat.(9) Az EBB e határozat szerinti oroszországi finanszírozását az EBB általános kritériumai és eljárásai szerint kell végrehajtani, beleértve a megfelelő ellenőrzési intézkedéseket, valamint a Számvevőszéket és az OLAF-ot érintő vonatkozó szabályokat és eljárásokat is.(10) E határozat elfogadására kizárólag a Szerződés 308. cikkben meghatározott hatáskörök vonatkoznak,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkCélkitűzésekAz Északi Dimenzió szerint Oroszország balti-tengeri medencéjében speciális hitelakció keretében végrehajtott beruházási projektekre a Közösség garanciát ad az Európai Beruházási Banknak (a továbbiakban: "EBB") minden esedékes, de be nem folyt kifizetésre a megnyitott hitelek tekintetében, annak általános kritériumai szerint. A támogatható projekteknek jelentős környezeti célkitűzéssel kell rendelkezniük, és nagy fontosságúaknak kell lenniük az Európai Unió számára.2. cikkFelső határ és feltételek(1) A megnyitott hitelek általános felső határa 100 millió euró.(2) E konkrét határozat alkalmazásában az EBB kivételes, 100 %-os közösségi garanciát élvez, amely fedezetet nyújt az e határozat szerint megnyitott hitelek teljes összegét és az összes kapcsolódó összeget.(3) A garanciafedezet alá tartozó hitelekből finanszírozott projekteknek a következő kritériumokat kell teljesíteniük:a) az 1. cikk szerinti támogathatóság;b) együttműködés és közös finanszírozás az EBB és egyéb nemzetközi pénzintézetek részéről az ésszerű kockázat-megosztás biztosítására, és a megfelelő projektfeltételek kialakítására.(4) Az EBB Kormányzótanácsa az Európai Beruházási Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 18. cikk (1) bekezdésének második bekezdése szerint eseti alapon hagyja jóvá a közösségi garancia alá eső egyes hiteleket.(5) Az EBB Igazgatótanácsa csak akkor javasol projekteket jóváhagyásra a Kormányzótanácsnak, ha Oroszország tiszteletben tartja nemzetközi pénzügyi kötelezettségeit, beleértve a Párizsi Klubbal szembeni kötelezettségeit is.3. cikkJelentéstételA Bizottság minden évben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az e határozat szerint végrehajtott hitelműveletekről, és ugyanakkor értékelést nyújt be a határozat végrehajtásáról és a projektekbe bevont nemzetközi pénzintézetek közötti együttműködésről. A Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott információ magában foglalja annak értékelését, hogy mennyiben járult hozzá az e határozat szerinti hitelnyújtás a Közösség Északi Dimenzión belüli célkitűzéseinek végrehajtásához.Az első albekezdésben említett célból az EBB a Bizottság rendelkezésére bocsátja a megfelelő információkat.4. cikkIdőtartamA garancia az e határozat elfogadásának időpontjától számított hároméves időszak alatt aláírt hitelekre vonatkozik. Amennyiben a három év lejáratakor az EBB által aláírt hitelek nem érik el a 2. cikkben említett általános felső határt, ez az időszak automatikusan hat hónappal meghosszabbodik.5. cikkZáró rendelkezések(1) Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.(2) Az EBB és a Bizottság meghatározza a garancianyújtás feltételeit.Kelt Brüsszelben, 2001. november 6-án.a Tanács részérőlaz elnökD. Reynders[1] HL C 240. (E) szám, 2001.8.28, 295. o.[2] 2001. október 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).--------------------------------------------------


title: 2005/536/EK: Az Európai Parlament határozata (2005. április 12.) az Európai Unió 2003-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VII. szakasz – Régiók Bizottsága

text:
               27.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/53

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2005. április 12.)
   az Európai Unió 2003-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VII. szakasz – Régiók Bizottsága
   (2005/536/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2003-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel a 2003-as pénzügyi évről készült bevételi és kiadási kimutatásra és mérlegre (C6-0020/2005),
   tekintettel az Európai Számvevőszéknek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére és az intézmények arra adott válaszaira (2),
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében kiadott, az elszámolások megbízhatóságát, valamint az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra (3),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 275. és 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 50. cikkére, 86. cikke (4) bekezdésére, valamint 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó 1977. december 21-i költségvetési rendeletre (5),
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a költségvetési ellenőrző bizottság jelentésére (A6-0066/2005),

               1.

               mentesítést ad a Régiók Bizottságának főtitkára számára a 2003-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot és a kapcsolódó állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az ombudsmannak, és a szövegeket tegye közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

         Josep BORRELL FONTELLES

            az elnök

         Julian PRIESTLEY

            a főtitkár

      (1)  HL L 54., 2003.2.28., 1. o.

      (2)  HL C 293., 2004.11.30., 1. o.

      (3)  HL C 294., 2004.11.30., 99. o.

      (4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (5)  HL L 356., 1977.12.31., 1. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      az Európai Unió 2003-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat részét képező megjegyzésekkel, VII. szakasz – Régiók Bizottsága
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,
      tekintettel az Európai Unió 2003-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
      tekintettel a 2003-as pénzügyi évről készült bevételi és kiadási kimutatásra és mérlegre (C6-0020/2005),
      tekintettel az Európai Számvevőszéknek a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére és az intézmények arra adott válaszaira (2),
      tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében kiadott, az elszámolások megbízhatóságát, valamint az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra (3),
      tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 275. és 276. cikkére,
      tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 50. cikkére, 86. cikke (4) bekezdésére, valamint 145., 146. és 147. cikkére,
      tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó 1977. december 21-i költségvetési rendeletre (5),
      tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
      tekintettel a költségvetési ellenőrző bizottság jelentésére (A6-0066/2005),
      Az Európai Számvevőszék éves jelentése

                  1.

                  megállapítja, hogy a Régiók Bizottsága 38 999 436 EUR összegű költségvetés felett rendelkezett, amelynek 97,29 %-ára (37 942 172,12 EUR) vállalt kötelezettséget, és amelynek 86,58 %-át (32 851 597 EUR) használta fel 2003. december 31-ig;

                  2.

                  üdvözli, hogy a Számvevőszék – most első ízben – külön-külön értékelte az egyes intézmények ellenőrzési környezetét, és észrevételeit önálló részben tette közzé;

                  3.

                  megállapítja, hogy a Régiók Bizottsága nem felelt meg több, az ellenőrzési és felügyeleti rendszerekre vonatkozó rendelkezésnek:

                              —

                              nem fogadott el alapszabályt a könyvvizsgálókra vonatkozóan,

                              —

                              nem fogadott el minimumszabványokat az ellenőrzés terén,

                              —

                              nem végzett kockázatelemzést a leginkább megfelelő ellenőrzési eljárások bevezetése érdekében,

                              —

                              nem volt elégséges a tisztviselőknek és egyéb alkalmazottaknak a személyzeti szabályzat értelmében a különböző juttatásokra és kedvezményekre való jogosultságai nyomon követése;

                        megállapítja ugyanakkor, hogy a Régiók Bizottságának belső pénzügyi szabályzatát 2003. január 29-én, a könyvvizsgálók alapszabályát pedig 2004 májusában elfogadták;

                  4.

                  elismeri, hogy a költségvetési rendelet végrehajtásában tapasztalt bizonyos késedelmek azzal a ténnyel magyarázhatók, hogy a Régiók Bizottságának pénzügyi szolgálata 2003-ban az Európai Csalás Elleni Hivatalt segítette egy belső nyomozás lefolytatásában;

                  5.

                  felhívja a figyelmet arra, hogy a Régiók Bizottsága csak 2000-ben, az Amszterdami Szerződés értelmében jutott pénzügyi és költségvetési önállósághoz;

                  6.

                  elismeri, hogy a Régiók Bizottsága 2003-ban elfogadott bizonyos ellenőrzési normákat, de továbbra sem létezik az ellenőrzés terén alkalmazandó minimumszabványokról szóló átfogó dokumentum; kéri, hogy küldjenek egy példányt számára ezen dokumentumról, amint azt elfogadták;

                  7.

                  felkéri a Régiók Bizottságát, hogy rendszeresen ellenőrizze a tisztviselők jogosultságait;

                  8.

                  megállapítja, hogy a Régiók Bizottsága az internetes honlapján közzétette a létrejött szerződések szövegét;

            A 2002. évi mentesítés nyomon követése

                  9.

                  emlékeztet a 2001. évi mentesítési eljárás keretében megfogalmazott alábbi észrevételekre: „… bizonyos tények a szakmai hozzáértés rendszeresen tapasztalható hiányát, valamint a közbeszerzési szerződések megkötésére vonatkozó eljárások és a pénzügyi irányítás alapvető szabályainak semmibe vételét tanúsítják, ideértve a csalás és a hamis ajánlati felhívás eseteit is” (6);

                  10.

                  megállapítja, hogy az OLAF-vizsgálat eredményeit követően az új főtitkár igazgatási vizsgálatot kezdeményezett, azonban ennek eredményeiről a költségvetési ellenőrző bizottságot nem tájékoztatták időben a 2002. évi mentesítéshez; „… a főtitkár a jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat személyi mulasztásokat, a szakmai hozzáértés hiányát és … az igazgatás gyengeségeit tárta fel. De …. ezen egyedi hibák egyike sem tekinthető olyan súlyosnak, hogy az az érintett tisztviselők bármelyikével szemben fegyelmi eljárás megindítását indokolná” (7) tudomásul veszi, hogy az igazgatási vizsgálatnak alávetett tisztviselők egyike sem részesült előléptetésben a jelentés elkészülte óta;

                  11.

                  megállapítja, hogy a volt főtitkárnak előbb fizetés nélküli szabadságot adtak, később pedig 2004. szeptemberi hatállyal korengedményes nyugdíjba vonulást biztosítottak az Európai Parlament kifejezett kívánsága ellenére;

                  12.

                  ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a belső ellenőrt, aki felhívta a költségvetési ellenőrző bizottság figyelmét az Régiók Bizottságán belüli szabálytalanságokra, és kifejezi az ő személyi és szakmai feddhetetlensége iránt bizalmát elégedetten nyugtázza, hogy ezt a nézetét a Régiók Bizottsága is osztja, amint azt a Régiók Bizottsága elnöke kifejezésre juttatta a belső ellenőrnek 2003. november 26-án kelt levelében: „Ezért örömmel értesültem arról, hogy az eljáró főtitkár biztosította ön iránti segítőkészségét belső ellenőrként végzett munkájának szakszerű és megfelelő elvégzéséhez a Régiók Bizottsága tagjainak és alkalmazottainak teljes támogatása és együttműködése mellett” továbbá a főtitkár egy, az előadónak írt közleményében hangsúlyozta, hogy „… a [belső ellenőr] mennyire fontos szerepet játszott azáltal, hogy rávilágított a Régiók Bizottsága ügyvitelének bizonyos hiányosságaira. Kiindulása volt ez annak a reformfolyamatnak, amit a Régiók Bizottsága 2003 utolsó hónapjában elindított a feltárt hiányosságok, különösen a pénzügyi irányításban feltárt hiányosságok orvoslása terén.”;

                  13.

                  elismeri, hogy a Régiók Bizottsága – új főtitkárának irányításával – jelentős erőfeszítéseket tett ügyvitelének rendbetétele érdekében, hivatali reformot kezdeményezett, és hogy az elért előrelépésekről rendszeres jelleggel tájékoztatta az Európai Parlamentet elégedettségét fejezi ki az eddigi erőfeszítések láttán;

            Az engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentése és a belső ellenőr éves jelentése

                  14.

                  jelzi, hogy a Régiók Bizottsága 117 693 EUR-t költött öt külső tanulmányra; elégedetten nyugtázza az ezen tanulmányoknak a bizottsági munka során történő felhasználására vonatkozó kiegészítő információkat;

                  15.

                  felhívja a figyelmet, hogy nem kapta meg sem a Régiók Bizottsága által elkészítendő, a költségvetési rendelet 86. cikkének (4) bekezdésében előírt jelentést, sem pedig a belső ellenőr jelentését; megállapítja, hogy a belső ellenőr tisztsége 2004 második félévében betöltetlenül maradt, és két ízben is álláskiírás tárgyát képezte; tájékoztatást kér a tisztség betöltésére irányuló eljárás eredményéről;

            Egyéb észrevételek

                  16.

                  üdvözli, hogy a Régiók Bizottsága rendszeres időközönként felméri politikai tevékenységeinek hatásait; a mentesítési eljárással összefüggésben szeretné kézhez kapni az éves hatástanulmányokat;

                  17.

                  továbbra is aggódik a Régiók Bizottságának politikai ellenőrzési rendszere miatt; felkéri a Régiók Bizottságát, hogy:

                              —

                              fontolja meg az elnökök (képviselőcsoportok vezetőinek) értekezlete, mint politikai irányító bizottság hivatalos felállításának lehetőségét,

                              —

                              értékelje a (több mint 50 tagú) Elnökség munkájának a hatékonyságát,

                              —

                              törekedjen továbbra is a pénzügyekért és igazgatási ügyekért felelős bizottság nagyobb hatékonyságára, tudomásul véve, hogy a karcsúsított felállás jelentősen jobb az eredeti felállásnál, és időben küldjön jelentést a Parlament illetékes bizottságának a 2004. évi mentesítési eljárást megelőzően;

                  18.

                  gratulál a Régiók Bizottságának a 2003 folyamán az Európai Unió bővítésére való felkészülés jegyében végzett átfogó előkészítő munkájához; meg fogja vizsgálni a 2004. évi mentesítésre vonatkozó jelentésben a meghozott intézkedések végrehajtását;

                  19.

                  felkéri az Régiók Bizottságát, hogy időben mérje fel az új költségvetési rendeletnek az adminisztratív és politikai munkájára gyakorolt hatásait, tekintettel a rendelet 2005–2006-ban esedékes felülvizsgálatára, és készítsen jelentést megállapításairól az Európai Parlamentnek.

         (1)  HL L 54., 2003.2.28., 1. o.

         (2)  HL C 293., 2004.11.30., 1. o.

         (3)  HL C 294., 2004.11.30., 99. o.

         (4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (5)  HL L 356., 1977.12.31., 1. o.

         (6)  HL L 57., 2004.2.25., 8. o.

         (7)  A Régiók Bizottságának elnöke által a költségvetési ellenőrzési bizottság elnökéhez és előadójához intézett 2004. május 6-i levél.


title: A Tanács 2007/551/KKBP/IB határozata ( 2007. július 23. ) az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás Európai Unió részéről történő aláírásáról (2007. évi PNR-megállapodás)

text:
               4.8.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 204/16

         A TANÁCS 2007/551/KKBP/IB HATÁROZATA
   (2007. július 23.)
   az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás Európai Unió részéről történő aláírásáról (2007. évi PNR-megállapodás)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. és 38. cikkére,
   mivel,

               (1)

               Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a PNR-adatoknak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló, 2006. október 19-én megkötött megállapodás (1) legkésőbb 2007. július 31-én lejár, amennyiben kölcsönös írásbeli megállapodással nem hosszabbítják meg.

               (2)

               2007. február 22-én a Tanács úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget, hogy a Bizottság segítségével kezdjen tárgyalásokat ugyanezen tárgyban egy hosszú távú megállapodásról. A tárgyalások sikeresek voltak, és egy új megállapodás született.

               (3)

               Az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma az új megállapodást kísérő levelében biztosítékokat ajánlott fel az Egyesült Államokból érkező vagy oda tartó utasszállító járatokhoz kapcsolódó, az Európai Unióból továbbított PNR-adatok védelme tekintetében.

               (4)

               Az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma és az Európai Unió egy kifejezetten erre a célra kijelölt személy révén szabályos időközönként felülvizsgálja az e levélben foglalt biztosítékok végrehajtását, lehetővé teendő a felek számára, hogy e felülvizsgálat alapján meghozhassanak bármilyen, szükségesnek tartott intézkedést.

               (5)

               A megállapodást, annak későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel alá kell írni.

               (6)

               A megállapodás – annak 9. cikke szerint – az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazandó. A tagállamoknak ezért attól a naptól kezdődően a hatályos nemzeti jogszabályokkal összhangban végre kell hajtaniuk annak rendelkezéseit,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió nevében a Tanács – az említett megállapodás megkötésére is figyelemmel – jóváhagyja az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás (2007. évi PNR-megállapodás) aláírását.
   A megállapodás szövege, az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériumának a megállapodást kísérő levele és az EU válaszlevele e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket, a megállapodás megkötésére is figyelemmel.
   3. cikk
   A megállapodás 9. cikkével összhangban a megállapodás rendelkezéseit annak hatálybalépéséig a megállapodás aláírásának időpontjától kezdődően a hatályos nemzeti jogszabályokkal összhangban ideiglenesen alkalmazni kell.

      Kelt Brüsszelben, 2007. július 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. AMADO

      (1)  HL L 298., 2006.10.27., 29. o.
   Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma (DHS) részére történő továbbításáról szóló megállapodás (2007. évi PNR-megállapodás) aláírásakor az Európai Unió nevében teendő nyilatkozat
   „Ezt a megállapodást, annak hatálybalépéséig, az Európai Unió vagy tagállamai jogszabályaitól való eltérés vagy azok módosítása nélkül, a tagállamok meglévő nemzeti jogszabályaik keretében, jóhiszeműen ideiglenesen alkalmazzák.”
   FORDÍTÁS

               Louis Amado

               a Tanács elnöke

               175 Rue de la Loi

               1048 Brussels

               Belgium

         Az Európai Unió megkeresésére válaszul, és újfent hangsúlyozandó az Egyesült Államok kormánya által a személyes adatok védelmének tulajdonított fontosságot, e levél célja annak ismertetése, hogy az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériumában hogyan történik az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) gyűjtése, felhasználása és tárolása. Az e levélben ismertetett politikák egyike sem keletkeztet semmilyen jogot vagy előnyt magánszemélyek vagy más, magánjogi vagy közjogi jogalanyok részére, valamint nem ruház rájuk ilyeneket; sem pedig bármilyen jogorvoslati lehetőséget az EU és az USA között az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma (DHS) részére történő továbbításáról szóló, 2007 júliusában aláírt megállapodásban (a továbbiakban: a megállapodás) meghatározottakon kívül. E levél azokat a garanciákat határozza meg és azokat a politikákat tükrözi, amelyeket a DHS az Egyesült Államok jogának megfelelően az Egyesült Államok és az Európai Unió közötti légi járatokhoz kapcsolódó PNR-adatok (EU-PNR) tekintetében alkalmaz.
   I.   A PNR felhasználásának célja:
   A DHS az EU-PNR-t kizárólag az alábbiak megelőzésére és az ellenük való küzdelemre használja fel: 1. terrorizmus és kapcsolódó bűncselekmények; 2. egyéb súlyos, transznacionális jellegű bűncselekmények, beleértve a szervezett bűnözést; és 3. a fenti bűncselekmények miatt elrendelt letartóztatás, illetve kiadott elfogatóparancs előli szökés. A PNR felhasználható abban az esetben is, ha az adatalany vagy egyéb személyek létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges, illetve bármely büntetőjogi eljárásban, vagy a törvény által előírt egyéb esetekben. A DHS minden olyan egyesült államokbeli jogszabály elfogadásáról értesíti az Európai Uniót, amely jelentősen befolyásolja az e levélben tett kijelentéseket.
   II.   A PNR megosztása:
   A DHS az EU-PNR-t kizárólag az I. cikkben meghatározott célok érdekében osztja meg.
   A DHS az EU-PNR-adatokat érzékeny és bizalmas adatokként kezeli az Egyesült Államok jogszabályai szerint, és – belátása szerint – csak más, bűnüldözési, közbiztonsági vagy a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos feladatokat ellátó egyesült államokbeli kormányzati hatóságoknak adja át azokat, az általuk kivizsgált, terrorizmus elleni küzdelemmel, transznacionális bűnözéssel és a közbiztonsággal kapcsolatos esetekben (ideértve az aggodalomra okot adó fenyegetéseket, légi járatokat, egyéneket és útvonalakat), a jogszabályoknak megfelelően, és az Egyesült Államok kormányzati hatóságai közötti információcseréről szóló amerikai jogszabályok, valamint írásos megállapodások alapján. A hozzáférést szigorúan a fent leírt esetekre korlátozzák, az eset jellegének megfelelő mértékben.
   Harmadik országok kormányzati hatóságaival az EU-PNR-adatok cseréjére kizárólag annak mérlegelését követően kerül sor, hogy az adatokat a fogadó fél milyen cél(ok)ra kívánja felhasználni, és képes-e az információ védelmére. A szükséghelyzeteket nem számítva az ilyen adatcserére a felek olyan kifejezett megállapodása alapján kerülhet sor, amely a DHS által az EU-PNR-adatok tekintetében biztosított, ezen cikk második bekezdésében leírt védelemhez hasonló adatvédelmet garantál.
   III.   Az összegyűjtött információ fajtái
   A PNR-adatok legtöbb adatelemét a DHS az adott személy repülőjegyének és egyéb úti okmányainak a szokásos határ-ellenőrzési hatáskörében végzett vizsgálata révén meg tudja szerezni, az ezen adatok elektronikus úton történő megszerzésének lehetősége azonban jelentősen növeli a DHS azon képességét, hogy erőforrásait a jelentős kockázatokra összpontosítsa, és ezáltal megkönnyítse és megóvja a jóhiszemű utazást.
   A gyűjtött EU-PNR-adatok fajtái:

               1.

               PNR nyilvántartási helymeghatározó kód

               2.

               A foglalás/jegy kiállításának időpontja

               3.

               Tervezett indulási időpont(ok)

               4.

               Név (nevek)

               5.

               Törzsutasstátusra és kedvezményekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk (szabadjegyek, upgrade, azaz a kiszolgálási osztály szintjének emelése stb.)

               6.

               A PNR-ben szereplő egyéb nevek, ideértve az utazók számát

               7.

               Valamennyi rendelkezésre álló elérhetőségi információ (ideértve a kibocsátóra vonatkozó információt is)

               8.

               Valamennyi rendelkezésre álló fizetési/számlázási információ (kivéve a hitelkártyával vagy bankszámlával kapcsolatos, az utazási tranzakcióhoz nem kötődő tranzakciós adatokat)

               9.

               Az utazás útvonalával kapcsolatos információk meghatározott PNR esetében

               10.

               Utazási iroda/utazási ügynök

               11.

               Code share (megosztott járattal kapcsolatos) információ

               12.

               Megosztott/kettős információ

               13.

               Az utas utazási státusa (ideértve a visszaigazolásokat és az utasfelvételi státust)

               14.

               A jegy kiállításával kapcsolatos információk, ideértve a repülőjegy számát, a csak odaútra szóló jegyeket és az automatikus árlekérdezést (ATFQ)

               15.

               Valamennyi poggyászadat

               16.

               Az ülésre vonatkozó adatok, ideértve az ülésszámot

               17.

               Általános megjegyzések, ideértve az OSI-, SSI- és SSR-információkat

               18.

               Összegyűjtött APIS-információk

               19.

               Az 1–18. pontban felsorolt PNR-adatok módosításai

         Amennyiben a fent felsorolt EU-PNR-adatfajták között a DHS által az Európai Bizottsággal való egyeztetés alapján megállapított PNR-kódok és -fogalmak között meghatározott érzékeny adatok is szerepelnek (azaz a faji vagy etnikai hovatartozásra, politikai nézetekre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre, szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, és az egyén egészségi állapotára vagy szexuális életére vonatkozó adatok), a DHS olyan automatizált rendszert alkalmaz, amely ezen érzékeny PNR-adatokat és -fogalmakat kiszűri, és nem használja ezeket az információkat. Amennyiben a következő bekezdésben leírtaknak megfelelően az adatokhoz kivételes esetben mégis hozzáférnek, a DHS haladéktalanul törli az érzékeny EU-PNR-adatokat.
   Amennyiben ez olyan kivételes esetben szükséges, amikor az adatalany vagy mások élete veszélyben forog, vagy súlyos károsodás fenyegeti őket, a DHS tisztviselői kérhetik, hogy a fent felsorolt EU-PNR-adatokon kívüli információkat is felhasználhassanak, többek között érzékeny adatokat is. Ebben az esetben a DHS az érzékeny EU-PNR-adatok tekintetében hozzáférési naplót vezet, és az adatokat 30 napon belül törli azt követően, hogy teljesítették a célt, amelynek érdekében az adatokhoz hozzáfértek, feltéve, hogy az adatok megőrzését nem írja elő jogszabály. A DHS általában 48 órán belül értesítést küld az Európai Bizottságnak (DG JLS) arról, hogy ilyen adatokhoz – ideértve az érzékeny adatokat is – hozzáfértek.
   IV.   Hozzáférés és helyesbítés:
   A DHS azt a politikát követi, hogy az adatvédelmi törvény által biztosított adminisztratív védelmet az adatalany állampolgárságától vagy a lakóhelye szerinti országtól függetlenül az ATS-ben tárolt PNR-adatokra is kiterjeszti, ideértve az európai polgárokra vonatkozó adatokat is. Az Egyesült Államok jogának megfelelően a DHS egy olyan rendszert is fenntart, amelyhez állampolgárságuktól vagy a lakóhelyüktől függetlenül magánszemélyek is hozzáférhetnek, hogy a PNR-adatokról tájékoztatást vagy azok kiigazítását kérő személyeknek helyesbítési lehetőséget biztosítson. E politikákat a DHS weboldala (www.dhs.gov) ismerteti.
   Továbbá a valamely magánszemély által vagy nevében szolgáltatott PNR-adatokat az Egyesült Államok adatvédelmi törvényével és információs szabadságról szóló törvényével (FOIA) összhangban a magánszeméllyel közölni kell. A FOIA bármely személy számára (állampolgárságától vagy lakóhelyétől függetlenül) hozzáférést biztosít az Egyesült Államok szövetségi hivatalainak nyilvántartásaihoz, kivéve, ha e nyilvántartások (vagy azok egy része) valamely, a FOIA-ban meghatározott mentesség alapján nem fedhetők fel. A DHS nem hoz nyilvánosságra PNR-adatokat, hanem azokat csak az adatalanyokkal vagy a nevükben eljáró személyekkel közli az Egyesült Államok joga szerint. A PNR-ben szereplő, a kérelmező által szolgáltatott, személyazonosításra alkalmas információhoz való hozzáférésre irányuló kérelmeket az alábbi címre kell küldeni: FOIA/PA Unit, Office of Field Operations, U.S. Customs and Border Protection, Room 5.5-C, 1300 Pennsylvania Avenue, NW, Washington, DC 20229 (telefon: (202) 344-1850, fax: (202) 344-2791).
   Bizonyos kivételes körülmények esetén a DHS gyakorolhatja a FOIA által biztosított azon hatáskörét, hogy a PNR egészének vagy egy részének az első kérelmező előtt való felfedését az Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyve 5. címe 552. cikkének b) bekezdése alapján megtagadja vagy elhalassza. A FOIA alapján bármely kérelmezőnek jogában áll, hogy a DHS információ visszatartására vonatkozó határozata ellen közigazgatási és bírói úton fellebbezzen.
   V.   Végrehajtás:
   Az Egyesült Államok joga tartalmaz közigazgatási, polgári és büntetőjogi végrehajtási intézkedéseket az Egyesült Államok jogszabályaiban meghatározott adatvédelmi szabályok megsértésének és az Egyesült Államok nyilvántartásaiban szereplő adatok jogosulatlan közlésének eseteire. A vonatkozó rendelkezések között szerepel többek között az Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyve 18. címének 641. és 1030. cikke, valamint a Szövetségi Rendeletek 19. címének 103.34 cikke.
   VI.   Értesítés:
   A DHS az utazóközönséget a PNR-adatok általa történő feldolgozásáról a Szövetségi Közlönyben (Federal Register) és a weboldalán megjelent közleményekben tájékoztatta. A DHS továbbá a légitársaságok rendelkezésére bocsát egy nyilvánosan közzétehető értesítési mintát a PNR-adatok gyűjtésére és a helyesbítési gyakorlatokra vonatkozóan. A DHS és az EU ezen értesítés ismertebbé tétele érdekében együttműködik a légiközlekedési ágazatban az érdekelt felekkel.
   VII.   Adatmegőrzés:
   A DHS az EU-PNR-adatokat hét évig őrzi egy aktív analitikus adatbázisban; az adatok ezt követően nyugvó, használaton kívüli státusba kerülnek. A nyugvó státusban lévő adatokat nyolc évig kell megőrizni, és kizárólag a belbiztonsági miniszter által kijelölt vezető DHS-tisztviselő jóváhagyásával, egy meghatározott ügyre, veszélyre vagy kockázatra való reagálás érdekében lehet hozzájuk férni. Várakozásaink szerint az EU-PNR-adatokat ezen időszak végén törölni kell; az arra vonatkozó kérdéseket, hogy az e levéllel összhangban gyűjtött PNR-adatokat meg kell-e semmisíteni, és ha igen, mikor, a DHS és az EU a jövőbeli tárgyalások során vitatja meg. A valamely meghatározott üggyel vagy vizsgálattal kapcsolatos adatokat az ügy vagy vizsgálat archiválásáig aktív adatbázisban lehet tárolni. A DHS ezen adatmegőrzési szabályoknak a műveletekre és vizsgálatokra gyakorolt hatását a következő hét év során szerzett tapasztalatok fényében felül kívánja vizsgálni. A DHS ezen felülvizsgálat eredményeit megvitatja az EU-val.
   A fent említett megőrzési időszakok az EU és az Egyesült Államok közötti, 2004. május 28-i és 2006. október 19-i megállapodás alapján gyűjtött EU-PNR-adatok tekintetében is érvényesek.
   VIII.   Továbbítás:
   Tekintettel közelmúltbeli tárgyalásainkra, a DHS kész a lehető leggyorsabban átállni a PNR-adatoknak az EU és az USA között járatokat üzemeltető légitársaságok által a DHS részére történő továbbítását szolgáló átadási rendszerre. E megközelítést már 13 légitársaság alkalmazza. Az átadásra való átállás kezdeményezése a fuvarozók feladata, akiknek rendszereik migrációjához forrásokat kell rendelkezésre bocsátaniuk, és együtt kell működniük a DHS-szel a DHS műszaki követelményeinek való megfelelés érdekében. A DHS haladéktalanul, de legkésőbb 2008. január 1-jéig átáll egy, a légi fuvarozók általi adattovábbításra alkalmas ilyen rendszerre azon légi fuvarozók vonatkozásában, amelyek bevezették a DHS műszaki követelményeinek megfelelő rendszert. Azon légi fuvarozók vonatkozásában, amelyek nem vezetnek be ilyen rendszert, továbbra is a jelenlegi rendszer marad érvényben mindaddig, amíg be nem vezetnek egy, a DHS műszaki követelményeinek megfelelő rendszert a PNR-adatok továbbítására. Az átadási rendszerre való átállás azonban nem ruház mérlegelési jogkört a légitársaságokra annak eldöntésére, hogy mikor, hogyan és milyen adatokat adjanak át. Ezt a döntési jogkört az amerikai törvények a DHS-re ruházzák.
   Szokásos körülmények között a PNR-adatoknak a DHS részére történő első továbbítására 72 órával a menetrend szerinti indulás előtt sor kerül, és ezt követően a DHS frissítéseket kap, amennyiben az az adatok pontosságához szükséges. A személyes adatok védelmének egyik legfontosabb biztosítéka, hogy a döntések időben rendelkezésre álló és teljes adatokon alapuljanak, és a DHS együttműködik az egyes fuvarozókkal annak érdekében, hogy ezt a koncepciót beépítsék átadási rendszereikbe. A DHS kérheti a PNR-adatoknak több mint 72 órával a járat menetrend szerinti indulása előtti továbbítását, amennyiben bizonyos jelek arra utalnak, hogy a korai hozzáférés szükséges ahhoz, hogy a járatot, járatokat vagy az útvonalat fenyegető konkrét veszélyre vagy egyéb, az I. cikkben meghatározott célokkal kapcsolatos körülményekre való reagálásban segítséget tudjon nyújtani. Mérlegelési jogköre gyakorlása során a DHS a józan belátás és az arányosság jegyében fog eljárni.
   IX.   A viszonosság elve:
   Közelmúltbeli tárgyalásaink során megállapodtunk abban, hogy a DHS várakozásai szerint e megállapodás keretében nem kap felkérést arra, hogy PNR-rendszerében az európai hatóságok által a saját PNR-rendszereikben alkalmazott adatvédelmi intézkedéseknél szigorúbb intézkedéseket foganatosítson. A DHS nem kéri fel az európai hatóságokat arra, hogy PNR-rendszereikben az Egyesült Államok által a saját PNR-rendszerében alkalmazott adatvédelmi intézkedéseknél szigorúbb intézkedéseket fogadjanak el. A DHS fenntartja magának a jogot arra, hogy amennyiben e várakozása nem teljesül, felfüggessze a DHS-levél vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását arra az időre, amíg az EU-val konzultációt folytat a probléma gyors és kielégítő megoldásáról. Abban az esetben, ha az Európai Unióban, illetve egy vagy több tagállamában olyan, légi utasokra vonatkozó információs rendszer bevezetésére kerül sor, amely alapján a légi fuvarozók kötelesek a hatóságok rendelkezésére bocsátani azon személyek PNR-adatait, akik utazásuk során az Egyesült Államok és az Európai Unió között repülnek, a DHS – szigorúan viszonossági alapon – tevékenyen elő kívánja segíteni a joghatóságán belül működő légitársaságok közötti együttműködést.
   A rendőri és igazságügyi együttműködés előmozdítása érdekében a DHS ösztönzi a PNR-adatokból származó analitikus információnak a hatáskörrel rendelkező amerikai hatóságok által az érintett tagállamok rendőri és igazságügyi hatóságai, és adott esetben az Europol és az Eurojust részére történő átadását. A DHS reményét fejezi ki, hogy az EU és tagállamai hasonlóképpen ösztönözni fogják hatáskörrel rendelkező hatóságaikat arra, hogy a PNR-adatokból származó analitikus információt a DHS és más, egyesült államokbeli hatóságok rendelkezésére bocsássák.
   X.   Felülvizsgálat:
   A DHS és az EU rendszeres időközönként felülvizsgálják a megállapodás, e levél, valamint az USA és az EU PNR-politikái és gyakorlatai végrehajtását, továbbá minden olyan esetet, amikor érzékeny adatok feldolgozására került sor, hogy a PNR-feldolgozási gyakorlataink hatékony működését és az ennek során való adatvédelmet elősegítsék. A felülvizsgálat során az EU-t a szabadság, a biztonság és a jog érvényesüléséért felelős biztos, a DHS-t pedig a belbiztonsági miniszter képviseli, vagy az adott fél által kijelölni kívánt, kölcsönösen elfogadható tisztviselő. Az EU és a DHS kölcsönösen meghatározza a felülvizsgálatok részletes szabályait.
   Az USA e felülvizsgálat részeként kölcsönös információszerzésre törekszik a tagállamok PNR-rendszereit illetően, a PNR-rendszert fenntartó tagállamok képviselői pedig felkérést kapnak a megbeszélésekben való részvételre.
   Bízunk benne, hogy ez a magyarázat segített Önöknek megérteni, hogyan kezeljük az EU-PNR-adatokat.

   FORDÍTÁS

               Michael Chertoff

               miniszter az Amerikai Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma (DHS)

               Washington DC 20528

         Köszönetünket fejezzük ki a Tanács elnökségének és a Bizottságnak szóló leveléért, melyben kifejti, hogy a DHS hogyan kezeli a PNR-adatokat.
   A levélben kifejtett, az Európai Uniónak nyújtott garanciák alapján az Európai Unió úgy ítéli meg, hogy az Egyesült Államok és az Európai Unió közötti, a PNR-adatok feldolgozásáról és továbbításáról szóló, 2007 júliusában aláírt nemzetközi megállapodás alkalmazásában a DHS megfelelő szintű adatvédelmet biztosít.
   E megállapításból kiindulva az EU minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a nemzetközi szervezeteket vagy a harmadik országokat eltántorítsa attól, hogy az EU-PNR-adatoknak az Egyesült Államok részére való továbbításába beavatkozzon. Az EU és tagállamai szintén ösztönözni fogják hatáskörrel rendelkező hatóságaikat arra, hogy a PNR-adatokból származó analitikus információt a DHS és más, egyesült államokbeli hatóságok rendelkezésére bocsássák.
   Várakozással tekintünk az Önökkel és a légiközlekedési ágazattal folytatandó együttműködés elébe, melynek célja, hogy az utasok tájékoztatást nyerhessenek arról, hogy a kormányzatok milyen módon használhatják fel adataikat.

    ---documentbreak---

               4.8.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 204/18

      Megjegyzés: „a felek a megállapodás nyelvi változatai közül eddig kizárólag az angol nyelvű változatot hagyták jóvá. Amint a többi nyelvi változat jóváhagyására is sor kerül, azok mindegyike egyformán hiteles lesz.”
   FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról (2007. évi PNR-megállapodás)
   AZ EURÓPAI UNIÓ
   és
   AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy saját demokratikus társadalmuk és közös értékeik védelmének eszközeként hatékonyan lépjenek fel a terrorizmus és a transznacionális bűnözés megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem területén,
   FELISMERVE, hogy az információcsere a terrorizmus és a transznacionális bűnözés elleni küzdelem kulcsfontosságú eleme, továbbá hogy e tekintetben a PNR-adatok használata fontos eszköz,
   FELISMERVE, hogy a közbiztonság védelme és a bűnüldözés érdekében a PNR-adatoknak a légi fuvarozók által a Belbiztonsági Minisztérium (DHS) részére történő továbbítását szabályozni kell,
   FELISMERVE a terrorizmus és az ehhez kapcsolódó bűncselekmények, valamint más súlyos, transznacionális jellegű bűncselekmények – beleértve a szervezett bűnözést is – megelőzésének és az ellenük folytatott küzdelemnek a fontosságát az alapvető jogok és szabadságok, különösen a magánélethez fűződő jog tiszteletben tartása mellett,
   FELISMERVE, hogy a magánélet tiszteletben tartására vonatkozó egyesült államokbeli és európai jogszabályok és politikák közös alapon nyugszanak, valamint hogy az ezen elvek végrehajtása terén tapasztalható eltéréseknek nem szabad akadályozniuk az Egyesült Államok és az Európai Unió (EU) közötti együttműködést,
   TEKINTETTEL azon nemzetközi egyezményekre, továbbá az Egyesült Államok azon törvényeire és rendeleteire, amelyek előírják, hogy minden, az Egyesült Államokba érkező vagy onnan induló nemzetközi utasszállító járatokat működtető légi fuvarozó köteles a DHS rendelkezésére bocsátani a légi fuvarozók automatikus helyfoglalási/indulás-ellenőrző rendszerében (a továbbiakban: helyfoglalási rendszer) gyűjtött, illetve tárolt PNR-adatokat, valamint az EU-ban alkalmazott hasonló követelményekre,
   TEKINTETTEL az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének az alapvető jogok tiszteletben tartásáról szóló (2) bekezdésére, valamint különösen az ezzel összefüggő, a személyes adatok védelméhez való jogra,
   TUDOMÁSUL VÉVE a PNR-adatokról az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött 2004. május 28-i, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött 2006. október 19-i megállapodást,
   TEKINTETTEL a légi szállítás biztonságáról szóló 2001. évi törvény, a 2002. évi belbiztonsági törvény, a hírszerzés reformjáról és a terrorizmus megelőzéséről szóló 2004. évi törvény, az Egyesült Államok kormányügynökségeinek a terrorizmus elleni küzdelem területén folyó együttműködéséről szóló 13388. sz. elnöki rendelet, valamint az 1974. évi adatvédelmi törvény, továbbá az információs szabadságról szóló és az e-kormányzatról szóló 2002. évi törvény vonatkozó rendelkezéseire,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Uniónak biztosítania kell, hogy az Európai Unió területén található helyfoglalási rendszerrel rendelkező légi fuvarozók a DHS rendelkezésére bocsássák a PNR-adatokat, és megfeleljenek a DHS által az adattovábbításra vonatkozóan meghatározott műszaki követelményeknek,
   MEGERŐSÍTVE, hogy e megállapodás nem teremt jogalapot az Egyesült Államok és az Európai Unió, illetve valamely fél és bármely más állam között a PNR-adatok vagy bármely más adatforma feldolgozásáról és továbbításáról a jövőben folytatandó megbeszélések vagy tárgyalások tekintetében,
   TÖREKEDVE a felek között a transzatlanti partnerség szellemében folytatott együttműködés erősítésére és ösztönzésére,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               (1)

               A DHS-nek a PNR-adatok védelméről szóló levelében (a DHS levele) foglalt garanciák alapján az Európai Unió biztosítja, hogy az Amerikai Egyesült Államokba érkező vagy onnan induló nemzetközi utasszállító járatokat működtető légi fuvarozók a helyfoglalási rendszerükben tárolt PNR-adatokat a DHS által előírt módon rendelkezésre bocsássák.

               (2)

               A DHS haladéktalanul, de legkésőbb 2008. január 1-jéig átáll egy, a légi fuvarozók általi adattovábbításra alkalmas átadási rendszerre azon légi fuvarozók vonatkozásában, amelyek bevezették a DHS műszaki követelményeinek megfelelő rendszert. Azon légi fuvarozók vonatkozásában, amelyek nem vezetnek be ilyen rendszert, továbbra is a jelenlegi rendszer marad érvényben mindaddig, amíg be nem vezetnek egy, a DHS műszaki követelményeinek megfelelő rendszert. Ennek megfelelően a DHS addig, amíg az érintett adatok légi fuvarozók általi továbbítására alkalmas, megfelelő rendszer nem kerül felállításra, elektronikus úton hozzáférhet a légi fuvarozóknak az Európai Unió tagállamai területén található helyfoglalási rendszereiben tárolt PNR-adatokhoz.

               (3)

               A DHS az Egyesült Államok vonatkozó jogszabályaival és alkotmányos előírásaival összhangban, jogellenes – különösen állampolgárságon vagy lakóhely szerinti országon alapuló – megkülönböztetés nélkül dolgozza fel a továbbított PNR-adatokat és kezeli az adatfeldolgozás által érintett adatalanyokat. A DHS levele tartalmazza ezeket és más garanciákat is.

               (4)

               A DHS és az EU rendszeres időközönként felülvizsgálja a megállapodás végrehajtását, a DHS levelét, valamint az Egyesült Államoknak és az EU-nak a PNR-adatokra vonatkozó politikáit és gyakorlatait annak céljából, hogy kölcsönösen biztosítsák a rendszereik hatékony működését és az azokban tárolt adatok védelmét.

               (5)

               A DHS reményét fejezi ki, hogy e megállapodás keretében nem kap felkérést arra, hogy PNR-rendszerében az európai hatóságok által a saját PNR-rendszereikben alkalmazott adatvédelmi intézkedéseknél szigorúbb intézkedéseket foganatosítson. A DHS nem kéri fel az európai hatóságokat arra, hogy PNR-rendszereikben az Egyesült Államok által a saját PNR-rendszerében alkalmazott adatvédelmi intézkedéseknél szigorúbb intézkedéseket fogadjanak el. A DHS fenntartja magának a jogot arra, hogy amennyiben e várakozása nem teljesül, felfüggessze a DHS-levél vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását arra az időre, amíg az EU-val konzultációt folytat a probléma gyors és kielégítő megoldásáról. Abban az esetben, ha az Európai Unióban, illetve egy vagy több tagállamában olyan PNR-rendszer bevezetésére kerül sor, amely alapján a légi fuvarozók kötelesek a hatóságok rendelkezésére bocsátani azon személyek PNR-adatait, akik utazásuk során az Európai Unióba vagy onnan repülnek, a DHS – szigorúan viszonossági alapon – tevékenyen elősegíti a joghatóságán belül működő légitársaságok együttműködését.

               (6)

               E megállapodás alkalmazásában a DHS-t úgy kell tekinteni, hogy az megfelelő szintű védelmet biztosít az Európai Unióból továbbított PNR-adatok tekintetében. Az EU emellett adatvédelmi indokok alapján nem avatkozik be az Egyesült Államok és harmadik országok között az utasok adatainak cseréje céljából fennálló kapcsolatokba.

               (7)

               Az Egyesült Államok és az EU együttműködik a légiközlekedési ipar érdekelt feleivel annak előmozdítása céljából, hogy biztosítsák az utazóközönség számára a PNR-rendszereket (beleértve a helyesbítési és az adatgyűjtési gyakorlatokat) ismertető tájékoztatók nagyobb láthatóságát, továbbá arra ösztönzi a légitársaságokat, hogy a hivatalos fuvarozási szerződésben hivatkozzanak e tájékoztatókra és építsék be azokat a szerződésbe.

               (8)

               Amennyiben az EU azt állapítja meg, hogy az Egyesült Államok megszegte a megállapodást, a kizárólagos jogorvoslat a megállapodás felmondása és a megfelelőség 6. pontban említett meghatározásának visszavonása. Amennyiben az Egyesült Államok azt állapítja meg, hogy az EU megszegte a megállapodást, a kizárólagos jogorvoslat a megállapodás felmondása és a DHS levelének visszavonása.

               (9)

               Ez a megállapodás az azon időpontot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a felek értesítették egymást az ehhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről. Ezt a megállapodást az aláírás időpontjától ideiglenesen alkalmazni kell. Ezt a megállapodást a felek diplomáciai úton történő értesítéssel bármikor felmondhatják vagy felfüggeszthetik. A felmondás az erről szóló értesítés másik féllel való közlésétől számított harmincadik (30) napon lép hatályba, kivéve, ha valamely fél nemzetbiztonsági vagy belbiztonsági érdekei miatt ennél rövidebb felmondási időt tart fontosnak. Ez a megállapodás és az abból származó kötelezettségek az aláírás időpontját követően hét évvel hatályukat vesztik, kivéve, ha a felek kölcsönösen megállapodnak annak helyettesítéséről.

      E megállapodásnak nem célja, hogy eltérjen az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió vagy valamely tagállama jogszabályaitól, vagy módosítsa azokat. Ez a megállapodás nem keletkeztet semmilyen jogot vagy előnyt a magánszemélyek vagy más, magánjogi vagy közjogi jogalanyok részére, illetve nem ruház rájuk ilyeneket.
      Ez a megállapodás két eredeti példányban készült angol nyelven. A megállapodás elkészült bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven is, és a felek e nyelvi változatokat jóváhagyják. A jóváhagyást követően az e nyelveken készült változatok mindegyike egyaránt hiteles.
      Kelt Brüsszelben, 2007. július 23-án és Washingtonban, 2007. július 26-án.

            Az Európai Unió részéről

            Az Amerikai Egyesült Államok részéről


title: A Végrehajtó Bizottság határozata (1998. december 16.) a bűncselekmények megelőzése és nyomozása terén a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről (SCH/Com-ex (98)51 Rev. 3)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41998D0051

Hivatalos Lap L 239 , 22/09/2000 o. 0407 - 0407

		A végrehajtó bizottság határozata(1998. december 16.)a bűncselekmények megelőzése és nyomozása terén a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről(SCH/Com-ex (98)51 Rev. 3)A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG,tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 39. és 132. cikkére,kihangsúlyozva annak szükségét, hogy a schengeni államok szorosabb együttműködés révén tovább munkálkodjanak a bűncselekmények megelőzésének és felderítésének javításán,megerősítve a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 39. cikkében megfogalmazott kölcsönös rendőrségi segítségnyújtás fontosságát e cél eléréséhez,meggyőződve arról, hogy bizonyos esetekben, ha nincs szükség kényszerítő intézkedésekre, a rendőrségi együttműködés – az igazságügyi hatóságok irányítási jogosultsága alatt – közvetlenül szükségessé válhat abból a célból, hogy a megkeresés elintézésével járó késedelem ne vezessen a nyomozás eredményességének meghiúsulásához,mivel a műveleti biztonság és a jogbiztonság érdekében össze kell állítani egy közös listát, amelyben meghatározzák az ilyen rendőrségi együttműködés tárgyi hatályát, és megállapítják a rendőrségi megkeresések továbbítására szolgáló hivatali utat,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. A Schengeni Végrehajtási Egyezmény 39. cikkében megállapított célkitűzéseknek megfelelően a schengeni államok arra törekednek, hogy a bűnözés elleni küzdelem keretében a rendőrségi együttműködést olyan szintre emeljék, amely megfelel a nemzetközi szinten tevékenykedő bűnözők elleni gyors és eredményes fellépés támasztotta követelményeknek. E célból különösen fontos összeállítani azoknak a tevékenységeknek a közös listáját, amelyek a schengeni államok jogszabályai értelmében kérhetők és teljesíthetők olyan esetekben, amikor nem kötelező beszerezni az igazságügyi, illetve közigazgatási hatóságok előzetes jóváhagyását, az igazságügyi hatóságok által ilyen ügyekben gyakorolt hatáskör sérelme nélkül. Ha megegyezés születik erről a listáról, a végleges határozatot a Központi Csoport hozza meg.2. Az 1. pont értelmében elfogadásra kerülő közös lista elfogadásának sérelme nélkül a schengeni államok a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló kézikönyv nemzeti adatlapjába való felvétel céljából felsorolják a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 39. cikkének (1) bekezdése szerinti tevékenységeket, amelyeket nemzeti jogszabályaikkal összhangban a rendőrségi hatóságaik kérhetnek vagy végrehajthatnak az (1) bekezdés szerinti feltételeknek megfelelően.3. Amennyiben nemzeti jogrendjük lehetővé teszi, a schengeni államok kétoldalú szerződések révén fokozhatják a rendőrségi együttműködést a bűncselekmények megelőzése és nyomozása területén, és meghatározhatják, hogy az 1. pontban említett listán szereplő intézkedéseken kívül milyen tevékenységek képezhetik még a kölcsönös rendőrségi segítségnyújtás tárgyát az igazságügyi és/vagy közigazgatási hatóságok bevonása nélkül. E kétoldalú szerződésekben azt is meg kell határozni, hogy a rendőrségi megkereséseket hogyan kell az illetékes hatóságokhoz továbbítani, és hogyan egyszerűsíthető a továbbított információk bizonyítékként való felhasználása a büntetőeljárásban.4. Az I. Munkacsoport a III. Munkacsoporttal egyeztetve minden évben a Szerződő Felek tapasztalatain alapuló beszámolót terjeszt a Központi Csoport elé a bűncselekmények megelőzése és nyomozása terén történő rendőrségi együttműködés javításában elért fejlődésről.Berlin, 1998. december 16.az elnökC. H. Schapper--------------------------------------------------


title: 2006/385/EK: Az Európai központi Bank határozata ( 2006. május 19. ) a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, EKB/2001/16 határozat módosításáról  (EKB/2006/7)

text:
               2.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 148/56

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2006. május 19.)
   a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, EKB/2001/16 határozat módosításáról
   (EKB/2006/7)
   (2006/385/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 32. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/16 határozat (1) létrehozza az azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek felosztását szabályozó rendszert, amelyek bevezették az eurót. Az Alapokmány 32.5. cikke alapján az NKB-k monetáris jövedelmének összege az EKB-ba befizetett tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra az NKB-k között. Az NKB-k mérlege és eredménykimutatása fokozatos átalakításának lehetővé tételéhez kiigazították a monetáris jövedelem felosztását a 2002-2007. pénzügyi évek tekintetében, hogy figyelembe vegyék az egyes NKB-k 1999. július 1. és2001. június 30. között forgalomban lévő bankjegyeinek átlagértéke és a bankjegyek azon átlagértéke közötti különbséget, amelyet az EKB tőkejegyzési kulcsának arányában részükre kiosztottak volna. Ezek a kiigazítások magukban foglalják a forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségeket, amelyek a számításba bevonható források közé tartoznak az NKB-k Alapokmány 32.2. cikke szerinti monetáris jövedelmének kiszámítása alkalmazásában, mivel azok megegyeznek a forgalomban lévő bankjegyekkel.

               (2)

               Az eurorendszer jövőbeni bővítése szükségessé teszi a monetáris jövedelem felosztását szabályozó, jelenlegi rendszer módosítását. A méltányosság, az egységesség és egyenlő elbánás indokával az eurorendszer új tagjait pénzügyi vonatkozásban ugyanolyan módon kell kezelni, mint az eurorendszer meglévő NKB-jait. Ez azt jelenti, hogy kiigazítási eljárást kell alkalmazni minden olyan esetben, amikor egy tagállam bevezeti az eurót, és ezen eljárás során ugyanazon alapelveket kell alkalmazni, mint a 2002–2007. pénzügyi évek tekintetében alkalmazott kiigazítási eljárás során. Ennek következtében előfordulhat a kiigazítási időszakok átfedése.

               (3)

               Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (2) az új részt vevő tagállamok számára bizonyos mértékű rugalmasságot biztosít fizetőeszközük euróra való cseréjével, illetve az eurobankjegyek és -érmék bevezetésével kapcsolatban. Annak érdekében, hogy a kiigazítási eljárás pénzügyileg megfelelő megoldásokat érjen el, figyelembe kell venni az egyéni átállási forgatókönyveket,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az EKB/2001/16 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 1. cikk szövege a következőképpen módosul:
               A szöveg a „referencia-kamatláb” fogalommeghatározása után a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:

                           „j)

                           »a készpénzcsere dátuma« az a nap, amelyen az eurobankjegyek és -érmék törvényes fizetőeszközzé válnak egy olyan tagállamban, amely bevezette az eurót;

                           k)

                           »referencia-időszak« a készpénzcsere dátuma előtt 30 hónappal kezdődő 24 hónapos időszak;

                           l)

                           »a készpénzcsere éve« a készpénzcsere napján kezdődő 12 hónapos időszak;

                           m)

                           »napi deviza referencia-kamatláb« az a napi deviza referencia-kamatláb, amely a KBER-en kívüli és belüli központi bankok közötti rendszeres napi egyeztetési eljáráson alapul, amely főszabályként közép-európai idő szerint 14:15-kor történik.”

               2.

               A 2. cikk szövege a következőképpen módosul:
               Az (1) bekezdés helyébe az alábbi szöveg lép:
               „A forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegét havonta kell kiszámítani, és az EKB és NKB-k könyveiben a hónap első munkanapján kell rögzíteni az előző hónap utolsó munkanapja szerinti értéknappal.
               Amikor egy tagállam bevezeti az eurót, a forgalomban lévő eurobankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegének az első albekezdés szerinti kiszámítását a készpénzcsere dátuma szerinti értéknappal kell az EKB és az NKB-k könyveiben rögzíteni.”

               3.

               A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „4. cikk
               Kiigazítások az eurorendszeren belüli egyenlegekhez
               (1)   A monetáris jövedelem kiszámítása alkalmazásában az egyes NKB-knak a forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegét egy kompenzációs összeggel kell kiigazítani, amit a következő képlet szerint kell meghatározni:
               C = (K – A) × S
               ahol:

                           C

                           a kompenzációs összeg,

                           K

                           az egyes NKB-kra jutó euroösszeg, amely a tőkejegyzési kulcsnak a referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértékére történő alkalmazásának eredménye, ahol az eurót bevezető tagállam nemzeti valutájában denominált, forgalomban lévő bankjegyek összegét a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon számítják át euróra,

                           A

                           a referencia-időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértéke minden egyes NKB tekintetében, a referencia-időszak alatt a napi deviza referencia-árfolyamon euróra átszámítva,

                           S

                           minden egyes pénzügyi évre a következő együttható, a készpénzcsere dátumától kezdődően:

                                       Pénzügyi év

                                       Együttható

                                       Készpénzcsere éve

                                       1

                                       Készpénzcsere éve + egy év

                                       0,8606735

                                       Készpénzcsere éve + két év

                                       0,7013472

                                       Készpénzcsere éve + három év

                                       0,5334835

                                       Készpénzcsere éve + négy év

                                       0,3598237

                                       Készpénzcsere éve + öt év

                                       0,1817225

                     (2)   Az NKB-k kompenzációs összegei végösszegének 0-ának kell lennie.
               (3)   A kompenzációs összegeket minden egyes olyan esetben ki kell számítani, amikor egy tagállam bevezeti az eurót, vagy amikor az EKB tőkejegyzési kulcsa megváltozik.
               (4)   Az eurorendszer új NKB-jának kompenzációs összegét az adott tagállam csatlakozásakor osztják fel az eurorendszer meglévő NKB-jai között az eurorendszer meglévő NKB-jainak a tőkejegyzési kulcsban való részesedésével arányában, fordított (+/–) előjellel, és az kiegészíti az eurorendszer meglévő NKB-jainak már járó, bármely kompenzációs összegeket.
               (5)   A kompenzációs összegeket és az azokat kiegyenlítő könyvelési tételeket az egyes NKB-k könyvelésében külön eurorendszeren belüli számlákon kell nyilvántartani a készpénzcsere dátuma szerinti értéknappal, illetve a kiigazítási időszak minden egyes következő évének ezzel megegyező értéknapján. A kompenzációs összegeket kiegyenlítő könyvelési tételek nem kamatoznak.
               (6)   Abban az esetben, ha a Banque centrale de Luxembourg által 2002-ben forgalomba hozott eurobankjegyek értéke legalább 25 %-kal meghaladja az 1999. július 1. és 2001. június 30. közötti időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértékét, az (1) bekezdés képletében az »A« a Banque centrale de Luxembourg számára a Banque centrale de Luxembourg által 2002-ben forgalomba hozott bankjegyek értéke, 2,2 milliárd euro felső határig. Ezen eltérés alkalmazásakor 2002 végén a 4. cikk (1) bekezdése szerint kiszámított minden kompenzációs összeget visszamenőleges hatályú kiigazításnak kell alávetni a (2) bekezdés betartásának biztosítása érdekében. Az ilyen visszamenőleges hatályú kiigazításoknak arányban kell állniuk a tőkejegyzési kulccsal.
               (7)   Az (1) bekezdéstől eltéréssel a bankjegyforgalom szerkezetének változására vonatkozóan e határozat III. mellékletében leírt, bizonyos előre nem látott események felmerülésekor az egyes NKB-k forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó eurorendszeren belüli egyenlegét az e mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően kell kiigazítani.
               (8)   Az eurorendszeren belüli egyenlegekre vonatkozóan e cikkben előírt kiigazításokat az adott készpénzcsere évét követő hatodik év első napjától nem lehet alkalmazni.”

               4.

               Az I. melléklet e határozat I. mellékletével összhangban módosul.

               5.

               A III. melléklet helyébe e határozat II. melléklete lép.

         2. cikk
   Záró rendelkezés
   Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. május 19-én.

            Az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 337., 2001.12.20., 55. o. A legutóbb az EKB/2003/22 határozattal (HL L 9., 2004.1.15., 39. o.) módosított határozat.

      (2)  HL L 139., 1998.5.11., 1. o. A legutóbb a 2169/2005/EK rendelettel (HL L 346., 2005.12.29., 1. o.) módosított rendelet.

      I. MELLÉKLET
      Az I. melléklet A. részének 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

                  „1.

                  forgalomban lévő bankjegyek
                  E melléklet alkalmazásában a 2002-es készpénzcsere évben az eurorendszer egyes meglévő NKB-jai vonatkozásában vagy készpénzcsere évében az eurorendszer minden egyes új NKB-ja vonatkozásában a »forgalomban lévő bankjegyek« fogalma:

                              i.

                              szintén magában foglalja az NKB-k által kibocsátott és nemzeti valutaegységben denominált bankjegyeket; és

                              ii.

                              csökken az előre kiadott eurobankjegyekhez kapcsolódó, még nem folyósított, nem kamatozó kölcsönök értékével (a harmonizált mérleg (HPM) 6. eszköztételének része).

                        A készpénzcsere éve után e melléklet alkalmazásában és az egyes NKB-k vonatkozásában a »forgalomban lévő bankjegyek« fogalma az euróban denominált bankjegyeket jelenti, minden más bankjegy kizárásával;”

      II. MELLÉKLET
      A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

            „III. MELLÉKLET
            A.   Első esetleges kiigazítás
            Abban az esetben, ha a készpénzcsere évében forgalomban lévő összes bankjegy átlagértéke alacsonyabb, mint a nemzeti valutaegységben denominált összes bankjegy átlagértéke a referencia-időszakban (beleértve az eurót bevezető tagállam nemzeti valutájában denominált és a napi deviza referencia-árfolyamon a referencia-időszakban euróra átszámított bankjegyek értékét), a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban a készpénzcsere évére vonatkozó »S« együtthatót visszamenőleges hatállyal ugyanolyan arányban csökkenteni kell, mint a forgalomban lévő összes bankjegy átlagának csökkenése.
            A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazásakor az NKB-k készpénzcsere évére vonatkozó »C« kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét a 4. cikk (1) bekezdése alapján hozzá kell adni az egyes NKB-k készpénzcsere évét követő 2–5. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.
            B.   Második esetleges kiigazítás
            Abban az esetben, ha a 4. cikk (1) bekezdésében említett pozitív kompenzációs összeggel rendelkező NKB-k nettó kamatot fizetnek a forgalomban lévő bankjegyek eurorendszeren belüli egyenlegére, és annak az év végi eredménykimutatásban »az összevont monetáris jövedelem nettó eredménye« tételhez történő hozzáadásakor ez nettó kiadást eredményez, a készpénzcsere évére alkalmazandó »S« együtthatót a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően csökkenteniük kell az e helyzet megszüntetéséhez szükséges mértékben.
            A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazásakor az NKB-k készpénzcsere évére vonatkozó »C« kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét a 4. cikk (1) bekezdése alapján hozzá kell adni az egyes NKB-k készpénzcsere évét követő 2–5. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.”