title: 2007/814/EK: A Bizottság határozata ( 2007. november 13. ) a Kínai Népköztársaságból, Magyarországról, Indiából, a Koreai Köztársaságból, Mexikóból, Lengyelországból, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 1999/572/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               12.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 326/25

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. november 13.)
   a Kínai Népköztársaságból, Magyarországról, Indiából, a Koreai Köztársaságból, Mexikóból, Lengyelországból, Dél-Afrikából és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 1999/572/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2007/814/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. és 9. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   ELŐZETES VIZSGÁLATOK ÉS MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

               (1)

               A Tanács 1999 augusztusában az 1796/1999/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Dél-Afrikából származó acél kötelekre és kábelekre.

               (2)

               2005 novemberében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1858/2005/EK rendeletben (3) úgy döntött, hogy az érintett terméknek a többek között Dél-Afrikából származó behozatalaira vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

               (3)

               A Bizottság az 1999. augusztus 13-i 1999/572/EK határozattal (4) elfogadta azt az árakra vonatkozó kötelezettségvállalást, amelyet a dél-afrikai Scaw Metals Group Haggie Steel Wire Rope vállalat (a továbbiakban: Haggie vagy vállalat) ajánlott fel.

               (4)

               Az 1999/572/EK határozatban a Bizottság a következő vállalatok kötelezettségvállalásait is elfogadta: Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd, India; Aceros Camesa SA de CV, Mexikó és a Joint Stock Company Silur, Ukrajna. A Bizottság az 1678/2003/EK bizottsági rendelet (5) útján visszavonta az ukrajnai Joint Company Silur által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását. A Mexikóból származó acél drótkötelekre és -kábelekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2004. augusztus 12-én hatályukat vesztették (6). A 2005. december 22-i 2006/38/EK bizottsági határozattal a Bizottság visszavonta az Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd által felajánlott kötelezettségvállalást.

               (5)

               Ennek eredményeként már csak a dél-afrikai eredetű, a vállalat által gyártott és a kötelezettségvállalásba beletartozó érintett termék (a továbbiakban: mentesített termék) közösségi importja mentesül a végleges dömpingellenes vámok alól.

               (6)

               Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy a Haggie által jelenleg gyártott bizonyos acél drótkötelek és -kábelek nem tartoztak a kötelezettségvállalás hatálya alá. Ennek megfelelően az ilyen acél drótkötelek és -kábelek után meg kellett fizetni a dömpingellenes vámot, amikor bekerültek a közösségi szabad forgalomba.

         B.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS MEGSZEGÉSE
   1.   A vállalat kötelezettségvállalásból eredő kötelezettségei

               (7)

               A vállalat által felajánlott kötelezettségvállalás szerint a vállalatnak – többek között – a kötelezettségvállalásban megállapított bizonyos minimumárak felett kell a mentesített terméket az Európai Közösségbe exportálnia.

               (8)

               A vállalat továbbá elismerte a kötelezettségvállalásban, hogy – tekintettel a kötelezettségvállalással megszerzett dömpingellenes vám alóli mentességre – ennek a mentességnek feltétele, hogy a Közösség vámhatóságainak „kötelezettségvállalási számlát” mutasson be. A vállalat ezen kívül azt is vállalta, hogy nem állít ki ilyen kötelezettségvállalási számlát azon érintett termékeinek értékesítésekor, amelyekre nem terjed ki a kötelezettségvállalás, és amelyek így a dömpingellenes vám hatálya alá tartoznak. A vállalat azt is elismerte, hogy a kiállított kötelezettségvállalási számláknak tartalmazniuk kell az először az 1796/1999/EK rendelet mellékletében, később pedig az 1858/2005/EK rendelet mellékletében meghatározott információkat.

               (9)

               A kötelezettségvállalás feltételei arra is kötelezik a vállalatot, hogy a Bizottságot negyedéves jelentések formájában rendszeresen és részletesen tájékoztassa az érintett terméknek az Európai Közösségbe irányuló eladásairól. Ezeknek a jelentéseknek tartalmazniuk kell a kötelezettségvállalásba beletartozó és így a dömpingellenes vám befizetése alól mentesülő termékeket, valamint azokat az acél drótkötél- és kábeltípusokat is, amelyek nem tartoztak bele a kötelezettségvállalásba, és így az Európai Közösségbe való behozatalukkor be kell fizetni utánuk a dömpingellenes vámot.

               (10)

               Egyértelmű, hogy az említett eladási jelentéseknek benyújtásukkor teljesnek, kimerítőnek és minden részletükben helyesnek kellett lenniük, és a tranzakcióknak teljes mértékben meg kellett felelniük a kötelezettségvállalásnak.

               (11)

               A kötelezettségvállalás teljesítésének biztosítása érdekében a vállalat vállalta, hogy az említett negyedéves jelentésekben feltüntetett adatok pontosságának és valódiságának ellenőrzése érdekében telephelyein helyszíni ellenőrzéseket tesz lehetővé, továbbá hogy a Bizottság által szükségesnek ítélt valamennyi információt rendelkezésre bocsátja.

               (12)

               Meg kell említeni, hogy a vállalat 2003. október 28-án már kapott egy figyelmeztető levelet a Bizottság szolgálataitól, amiért megszegte a kötelezettségvállalását oly módon, hogy kötelezettségvállalási számlákat állított ki olyan termékekre, amelyek nem tartoztak bele a kötelezettségvállalásba, hanem a dömpingellenes vám hatálya alá tartoztak volna. A figyelmeztető levél kijelentette, hogy tekintettel a kötelezettségvállalás megszegésének sajátos körülményeire, a Bizottság egyelőre nem szándékozik visszavonni a kötelezettségvállalás elfogadását, ám arra is rámutatott, hogy a kötelezettségvállalás bármilyen – akár csekély jelentőségű – további megsértése rendkívüli módon meg fogja nehezíteni a Bizottság számára, hogy továbbra is fenntartsa a vállalat kötelezettségvállalásának elfogadását.

               (13)

               Ezzel összefüggésben 2007. február 5.–6-án a vállalat dél-afrikai telephelyén ellenőrző látogatásra került sor. Az ellenőrző látogatás a 2004. január 1-jétől2006. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki.

         2.   A vállalatnál tett ellenőrző látogatás eredményei

               (14)

               Az ellenőrző látogatás megállapította, hogy a vállalat két alkalommal a dömpingellenes intézkedés tárgyát képező, ám a kötelezettségvállalásba bele nem tartozó termékre is kiállított kötelezettségvállalási számlát (kötelezettségvállalási számla száma: 935515 és 935516). Ezek a tranzakciók a behozatalkor tehát jogtalanul részesültek a dömpingellenes vám befizetése alóli mentességben.

               (15)

               Az ellenőrző látogatás megállapította, hogy a vállalat egy alkalommal elmulasztotta az eladási egységárakat a fizetési feltételek szerint kiigazítani. Az, hogy elmulasztották ezt a kifizetés tényleges idejéhez kötődő pénzügyi költséghez történő kiigazítást, az alkalmazható minimumár alatti eladási árat eredményezett.

               (16)

               Ezenkívül az ellenőrző látogatás azt is megállapította, hogy a vállalat számos alkalommal az 1858/2005/EK rendelet mellékletének nem megfelelő kötelezettségvállalási számlákat állított ki, amelyek a következő mondatot tartalmazták: „For sale offshore, not to be sold within the European Union” (offshore eladásra, az Európai Unión belül nem értékesíthető).

               (17)

               Az ellenőrző látogatás által érintett időszakban kiállított kötelezettségvállalási számlák vizsgálata kimutatta, hogy az egyik tranzakció nem szerepelt a Bizottságnak benyújtott negyedéves kötelezettségvállalási értékesítési jelentésben. Arra is fény derült, hogy a vállalat egyes nem a Közösségen belüli szabad kereskedelembe bocsátásra szánt tranzakciókat is úgy tüntetett fel, mintha azokat a Közösségen belüli szabad kereskedelembe kívánta volna bocsátani. Az ellenőrző látogatás továbbá számos olyan tranzakciót fedezett fel, amelyek tranziteladásként voltak feltüntetve, ám a valóságban az árukat szabad kereskedelembe bocsátották a Közösségben. Ezen túlmenően a negyedéves kötelezettségvállalási eladási jelentések és a megfelelő számlák között is ellentmondásokra bukkantak.

         3.   A kötelezettségvállalás elfogadásának visszavonásához vezető okok

               (18)

               A kötelezettségvállalás megszegését jelenti az, hogy a vállalat a kötelezettségvállalásba bele nem tartozó érintett termékekre is kiállított kötelezettségvállalási számlákat, valamint az, hogy ezek a tranzakciók részesültek abból a dömpingellenes vám befizetése alóli mentességből, amely csak a kötelezettségvállalásban feltüntetett termékeknek járt volna.

               (19)

               A vállalat szintén nem teljesítette azt a kötelezettségét, hogy a mentesített termék minden eladásánál tartsa tiszteletben a minimumárat.

               (20)

               A mentesített termék eladásainál az 1858/2005/EK rendelet mellékletének nem megfelelő számlák kiállítása összezavarhatja a vámhatóságokat, és lehetetlenné teszi számukra, hogy hatékonyan figyelemmel kísérhessék a kötelezettségvállalást, ami azt így megvalósíthatatlanná teszi.

               (21)

               A (17) preambulumbekezdésben kifejtett tények arra a következtetésre vezettek, hogy a vállalat által benyújtott negyedéves kötelezettségvállalási eladási jelentések nem voltak teljesek, kimerítők és minden részletükben helyesek, ezért a jelentések nem voltak kellően megbízhatók ahhoz, hogy a kötelezettségvállalás figyelemmel kísérésére fel lehetett volna őket használni. A jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelés elmulasztása szintén a kötelezettségvállalás megszegésének minősül.

         4.   Írásos beadványok és meghallgatás
   a)   A kötelezettségvállalás megértésének hiánya

               (22)

               A vállalat írásos beadványában elismerte, hogy a kötelezettségvállalási számlák kiállításánál és a kötelezettségvállalási jelentések elkészítésénél előfordultak hibák, mert nem értették meg a kötelezettségvállalás technikai rendelkezéseit, helytelenül olvasták a szöveget, és/vagy elmulasztották fellapozni. Az írásos beadványban és a 2007. április 26-i meghallgatáson azt is kijelentették, hogy a felső vezetőségben történt változások és a szervezet átszervezése is hozzájárult ahhoz, hogy nem sikerült megérteni a kötelezettségvállalás összetett előírásait.

               (23)

               A vállalat azt is beismerte, hogy a Bizottság szolgálataitól 2003. október 28-án megkapta a figyelmeztető levelet. Úgy érvelt azonban, hogy soha nem kapott ellenőrzési jelentést, amely feltételezése szerint körvonalazta volna a ténylegesen elkövetett hibát. A vállalat szerint az, hogy nem tudatosították benne a tényleges hibákat, szintén hozzájárult ahhoz, hogy elmulasztotta megváltoztatni a kötelezettségvállalási jelentések elkészítésének gyakorlatát vagy jobban megérteni a kötelezettségvállalást.

               (24)

               Ezekre az érvekre válaszul meg kell említeni, hogy a vállalat 2003. szeptember 18-án kapott egy levelet a Bizottságtól, amely részletesen bemutatta az azonosított kötelezettségszegéseket. A 2003. október 28-i figyelmeztető levél részletesen már nem ismételte meg ezeket, de hivatkozott a Bizottság és a vállalat közötti korábbi levelezésre.

               (25)

               Megjegyzendő, hogy a vállalat össze is lehetett zavarodva, amikor ellenőrzési jelentésre hivatkozott. A Bizottság a 2003. október 28-i figyelmeztető levél megírása előtt nem tett ellenőrző látogatást, hiszen a levél elküldéséhez vezető kötelezettségszegéseket a kötelezettségvállalási jelentések irodai elemzése során állapította meg. A Bizottság 2004 májusában ugyan elvégzett egy ellenőrzést, ám mivel ezt az ellenőrzést nem követte cselekvés, így nem kellett róla levelet küldeni a vállalatnak.

               (26)

               Ezenkívül a vállalat a meghallgatáson kijelentette, hogy az ellenőrző látogatás után a helyszínen tett észrevételek alapján teljes rendszerét felülvizsgálta annak érdekében, hogy megtegye a kötelezettségvállalás követelményeinek való megfeleléshez szükséges változtatásokat.

               (27)

               A vállalat által saját védelmében felhozott érv, mely szerint nem értette meg a kötelezettségvállalást, mit sem változtat a Bizottság azon véleményén, hogy a vállalat elmulasztotta teljesíteni a kötelezettségvállalást. Meg kell említeni, hogy korábban a vállalat már kapott egy figyelmeztető levelet a kötelezettségvállalás megszegéséért, és elmulasztotta elfogadni az új kötelezettségszegések előfordulásának megelőzéséhez szükséges intézkedéseket. A kötelezettségvállalásban található előírások megértésének hiánya jelentős kockázatot jelent a kötelezettségvállalás figyelemmel kísérésének megfelelőségére és megbízhatóságára.

         b)   Arányosság

               (28)

               Az ár megsértésével kapcsolatban a vállalat beismerte, hogy egy alkalommal történt ilyen, mert egy késedelmes fizetés tekintetében elmulasztotta megtenni a szükséges kiigazítást. Azzal érvelt azonban, hogy valamennyi egyéb tranzakció eladási ára szigorúan a minimálárnak megfelelően lett megszabva. Kijelentették továbbá, hogy a késedelmes fizetést előre nem látható körülmények okozták, mivel az érintett ügyfél rendes esetben előre – a szállítás előtt – fizet az árukért.

               (29)

               Ezen érvekre válaszul rá kell mutatni, hogy a kötelezettségvállalás értelmében a vállalat vállalta annak biztosítását, hogy a kötelezettségvállalásba tartozó valamennyi eladás nettó eladási ára legalább a kötelezettségvállalásban megszabott minimálár lesz.

               (30)

               Az arányosság kérdésével kapcsolatban ezenfelül az alaprendeletben nem szerepel olyan közvetlen vagy közvetett feltétel, amely szerint a kötelezettségvállalás megszegését az eladásoknak vagy a minimálárnak a minimális százalékához kellene kötni.

               (31)

               Ezt a megközelítést igazolja az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakorlata is, amely szerint a kötelezettségvállalás bármilyen megszegése elegendő indok a kötelezettségvállalás elfogadásának visszavonásához (7).

               (32)

               Ennek megfelelően a vállalat által az arányossággal kapcsolatban bemutatott érvek nem változtatnak a Bizottság azon véleményén, hogy a kötelezettségvállalást megszegték, és a kötelezettségvállalás elfogadását vissza kell vonni.

         c)   A vállalat jóhiszeműsége

               (33)

               A vállalat úgy érvelt, hogy amikor a Bizottságnak benyújtotta rendszeres jelentéseit, úgy érezte, hogy a jelentések teljesek, kimerítők és minden részletükben helyesek.

               (34)

               A vállalat soha sem próbált meg helytelen információt jelenteni, és nem kísérelt meg visszatartani semmilyen kért információt.

               (35)

               A vállalat mind írásos beadványában mind pedig a meghallgatáson hangsúlyozta, hogy a kötelezettségvállalás megszegéséből – két esettől eltekintve – nem húzott semmilyen hasznot, és a hibákat nem az intézkedések tervszerű kijátszásának keretében követte el.

               (36)

               A fenti preambulumbekezdésekre hivatkozva meg kell jegyezni, nem tűnt úgy, hogy a vállalat szándékosan próbálna hasznot húzni a kötelezettségvállalás követelményeinek be nem tartásából vagy a monitoring akadályozásából. Mindazonáltal a hibák ismételt előfordulása megvalósíthatatlanná teszi a kötelezettségvállalás figyelemmel kísérését.

         C.   AZ 1999/572/EK HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

               (37)

               A fentiekre tekintettel a kötelezettségvállalás elfogadását vissza kell vonni, és az 1999/572/EK bizottsági határozatot hatályon kívül kell helyezni. Ennek megfelelően az 1858/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében kivetett dömpingellenes vámot kell alkalmazni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az 1999/572/EK határozat hatályát veszti.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. november 13-án.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 217., 1999.8.17., 1. o. Az 1624/2003/EK rendelettel (HL L 238., 2003.9.25., 1. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 299., 2005.11.16., 1. o. A 121/2006/EK rendelettel (HL L 22., 2006.1.26., 1. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 217., 1999.8.17., 63. o. A legutóbb a 2006/38/EK határozattal (HL L 22., 2006.1.26., 54. o.) módosított határozat.

      (5)  HL L 238., 2003.9.25., 13. o.

      (6)  HL C 203., 2004.8.11., 4. o.

      (7)  Ebben az összefüggésben lásd a T-51/96. sz. Miwon kontra Tanács ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., II-1841. o.) 52. pontját és a T-340/99. sz. Arne Mathisen AS kontra Tanács ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-2905. o.) 80. pontját.


title: A Tanács határozata (1999. október 4.) az Európai Közösség és Kambodzsai Királyság között létrejött együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0677

Hivatalos Lap L 269 , 19/10/1999 o. 0017 - 0017

		A Tanács határozata(1999. október 4.)az Európai Közösség és Kambodzsai Királyság között létrejött együttműködési megállapodás megkötéséről(1999/677/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. és 181. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],(1) mivel a Szerződés 177. cikke szerint a Közösség fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos politikájának ösztönöznie kell a fejlődő országok fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődését, illetve a világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos integrációját, továbbá ezen országokban a szegénység csökkentését;(2) mivel a Közösségnek – a külkapcsolatok területén kitűzött céljai elérése érdekében – jóvá kell hagynia az Európai Közösség és a Kambodzsai Királyság között létrejött együttműködési megállapodást,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és Kambodzsai Királyság között létrejött együttműködési megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 21. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg [2].3. cikkA tagállamok képviselőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviseli a megállapodás 14. cikkében előírt vegyes bizottságban.4. cikkEzt a határozatot Az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Luxembourgban, 1999. október 4-én.a Tanács részérőlaz elnökK. Häkämies[1] HL C 219., 1999.7.30., 189. o.[2] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2017/103 határozata (2017. január 11.) a vállalati szektort érintő vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2016/948 határozat módosításáról (EKB/2017/4)

text:
               20.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 16/57

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/103 HATÁROZATA
   (2017. január 11.)
   a vállalati szektort érintő vásárlási program végrehajtásáról szóló (EU) 2016/948 határozat módosításáról (EKB/2017/4)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikke első francia bekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2016/948 európai központi banki határozat (EKB/2016/16) (1) a vállalati szektort érintő vásárlási programot hozott létre. A vállalati szektort érintő vásárlási program a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program, az eszközfedezetűértékpapír-vásárlási program és a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló vásárlási program mellett a kibővített eszközvásárlási program részét képezi. Az eszközvásárlási program célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az Európai Központi Bank (EKB) árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban.

               (2)

               Az eszközvásárlási program keretében történő eszközvásárlás az áralakulással kapcsolatos kilátásokra vonatkozó kockázatok enyhítésére irányuló arányos intézkedést jelent, mivel tovább könnyíti a monetáris és pénzügyi feltételeket, többek között az euroövezeti nem pénzügyi vállalatok és háztartások hitelfelvételi feltételei szempontjából releváns feltételeket, ezáltal támogatva az összesített fogyasztást és a beruházási kiadásokat az euroövezetben, és végső soron hozzájárulva ahhoz, hogy az inflációs ráták középtávon visszaálljanak a 2 % alatti, de ahhoz közeli szintre. Az eszközvásárlási program teljes mértékben megfelel az eurorendszerbeli központi bankok Szerződések alapján fennálló kötelezettségeinek, beleértve a monetáris finanszírozás tilalmát, és nem akadályozza az eurorendszernek a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvével összhangban történő működését.

               (3)

               2016. december 8-án a Kormányzótanács az árstabilitás biztosítására vonatkozó megbízatásával összhangban úgy határozott, hogy az eszközvásárlási program bizonyos paramétereit ki kell igazítani az eszközvásárlási program célkitűzéseinek elérése érdekében. A kiigazítások összhangban állnak a Kormányzótanács monetáris politikai megbízatásával, teljes mértékben megfelelnek az eurorendszerbeli központi bankok Szerződéseken alapuló kötelezettségeinek és megfelelően tükrözik a kockázatkezelési megfontolásokat.

               (4)

               Közelebbről, az eszközvásárlási program keretében történő vásárlások tervezett időhorizontját meg kell hosszabbítani 2017. december végéig, szükség esetén még tovább, mindenesetre addig, amíg a Kormányzótanács az inflációs pálya olyan tartós korrekcióját nem látja, amely összhangban áll a középtávon 2 % alatti, de ahhoz közeli inflációs ráták elérésére irányuló céljával.

               (5)

               Az eszközvásárlási program keretében történő havi vásárlások révén együttesen a piac részére juttatott likviditásnak 2017. március végéig 80 milliárd eurót kell kitennie. 2017. áprilistól az eszközvásárlási program keretében történő összesített havi vásárlásokat 60 milliárd eurós lépésekben kell folytatni 2017. decemberig, szükség esetén még tovább, mindenesetre addig, amíg a Kormányzótanács az inflációs pálya olyan tartós korrekcióját nem látja, amely összhangban áll inflációs céljával. Ha időközben a kilátások kevésbé kedvezővé válnak, vagy a pénzügyi feltételek az inflációs pálya tartós korrekciója felé történő haladással összeegyeztethetetlenné válnak, a Kormányzótanács növelni szándékozik a program méretét és/vagy meghosszabbítani annak időtartamát.

               (6)

               Az eszközvásárlási program keretében történő vásárlásoknak a tervezett időhorizont alatti folyamatos zavartalan végrehajtásának biztosítása érdekében az eszközvásárlási program keretében a szükséges mértékig meg kell engedni az EKB betéti rendelkezésre állásának kamatlába alatti lejáratig számított hozamú értékpapírok vásárlását.

               (7)

               Ezért az (EU) 2016/948 határozatot (EKB/2016/16) megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Módosítás
   Az (EU) 2016/948 határozat (EKB/2016/16) 2. cikkének 5. pontja helyébe a következő szöveg lép:

      „5.   A betéti rendelkezésre állás kamatlábával egyenlő vagy afölötti, lejáratig számítottan negatív hozamú (vagy ún. yield to worst), nominális vállalati kötvények vásárlása megengedett. A betéti rendelkezésre állás kamatlába alatti, lejáratig számítottan negatív hozamú (vagy ún. yield to worst), nominális vállalati kötvények vásárlása a szükséges mértékig megengedett.”

   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2017. január 13-án lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. január 11-én.

            az EKB Kormányzótanácsa részéről

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/948 határozata (2016. június 1.) a vállalati szektort érintő vásárlási program végrehajtásáról (EKB/2016/16) (HL L 157., 2016.6.15., 28. o.).


title: A Tanács (EU) 2015/1860 határozata (2015. október 13.) az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
               17.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 273/9

         A TANÁCS (EU) 2015/1860 HATÁROZATA
   (2015. október 13.)
   az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2013. október 22-i 2013/628/EU tanácsi határozatra (1),
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)

               A megállapodás 12. cikke szeritn a Felek szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre.

               (3)

               A megállapodás 12. cikkének (4) bekezdése szerint a bizottság maga fogadja el eljárási szabályzatát.

               (4)

               Ezért helyénvaló meghatározni a bizottságon belül a bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az Európai Unió által az Európai Unió és Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontnak az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.
   (2)   Az Uniót a vegyes bizottságban képviselő személyek – a Tanács további határozata nélkül – elfogadhatnak kisebb technikai javításokat a határozattervezethez.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  HL L 289., 2013.10.31., 1. o.

      (2)  HL L 289., 2013.10.31., 2. o.

      TERVEZET
      AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ ÖRMÉNY KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, A VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG …/2015 SZ. HATÁROZATA
      (…)
      az eljárási szabályzatának elfogadásáról
      A VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 12. cikke (4) bekezdésére,
      mivel e megállapodás 2014. január 1-jén hatályba lépett,
      ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Elnökség
      A vegyes bizottság (a továbbiakban: a bizottság) elnökségi teendőit az Európai Unió és az Örmény Köztársaság egy-egy képviselője közösen látja el.
      2. cikk
      A bizottság feladatai
      (1)   A megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének értelmében a bizottság különösen az alábbi feladatokat látja el:

                  a)

                  nyomon követi a megállapodás végrehajtását;

                  b)

                  javaslatot tesz a megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;

                  c)

                  dönt a megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákban.

            (2)   A bizottság a megállapodás végrehajtásának elősegítése érdekében iránymutatásokat vagy „bevált módszereket” tartalmazó ajánlásokat fogadhat el.
      3. cikk
      Ülések
      (1)   A bizottság szükség szerint, bármelyik fél kérésére, de legalább évente egyszer ülésezik.
      (2)   A felek – eltérő megállapodás hiányában – felváltva biztosítják az ülések helyszínét.
      (3)   A bizottság üléseit a társelnökök hívják össze.
      (4)   A társelnökök tűzik ki az ülés időpontját, és a megfelelő felkészülés érdekében kellő időben, lehetőleg tizennégy nappal az ülés előtt elküldik egymásnak a szükséges dokumentumokat.
      (5)   Az ülést vendégül látó fél intézi a logisztikai ügyeket.
      4. cikk
      Küldöttségek
      (1)   A felek legalább hét nappal az adott ülés megkezdése előtt értesítik egymást küldöttségük tervezett összetételéről.
      (2)   Az Európai Uniót a tagállamok szakértői által támogatott Bizottság képviseli.
      5. cikk
      Az ülések napirendje
      (1)   A társelnökök legkésőbb tizennégy nappal az adott ülés kezdete előtt elkészítik az ülés napirendtervezetét. A napirendtervezet azon napirendi pontokat foglalja magában, amelyek felvételére valamely társelnök legkésőbb tizennégy nappal az ülés kezdete előtt felkérést kapott.
      (2)   Az ülést megelőzően a felek bármelyike bármikor új pontokkal egészítheti ki a napirendtervezetet, amennyiben ahhoz a másik fél hozzájárul. Az új pontok napirendtervezetbe történő felvételére irányuló kérelmet írásban kell megküldeni, és azt a lehetőségekhez mérten figyelembe kell venni.
      (3)   A végleges napirendet a társelnökök az egyes ülések kezdetekor fogadják el. Amennyiben a felek erről megállapodnak, a napirendtervezetben nem szereplő pont is napirendre vehető; és azt a lehetőségekhez mérten figyelembe kell venni.
      6. cikk
      Az ülések jegyzőkönyvei
      (1)   Az ülést vendégül látó fél társelnöke a lehető leghamarabb elkészíti a jegyzőkönyvtervezetet.
      (2)   A jegyzőkönyv – általános szabályként – minden napirendi pontra vonatkozóan az alábbiakat tartalmazza:

                  a)

                  a bizottságnak benyújtott dokumentumok;

                  b)

                  azon nyilatkozatok, amelyek felvételét valamelyik fél kérte; valamint

                  c)

                  valamely napirendi ponttal kapcsolatban hozott határozatok, megtett ajánlások, illetve elfogadott következtetések.

            (3)   A jegyzőkönyv a részt vevő küldöttségek tagjainak felsorolását is tartalmazza, megjelölve az általuk képviselt minisztériumot, ügynökséget vagy intézményt.
      (4)   A jegyzőkönyvet a bizottságnak a soron következő ülésén jóvá kell hagynia.
      7. cikk
      A bizottság határozatai és ajánlásai
      (1)   A bizottság mindkét fél közös megegyezésével hozza meg határozatait.
      (2)   A bizottság határozatai a „határozat” elnevezést kapják, amelyet egy sorszám, valamint a határozat tárgyának megjelölése követ. A határozat hatálybalépésének időpontját is fel kell tüntetni. A határozatokat a bizottság azon képviselői írják alá, akik a felek meghatalmazott képviselőiként járhatnak el. A határozatok két példányban készülnek, és mindkét változat egyaránt hiteles.
      (3)   Az (1) és (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a bizottság ajánlásaira is.
      8. cikk
      Ráfordítások
      (1)   Mindkét fél maga viseli a bizottság ülésein való részvétellel kapcsolatban felmerülő költségeit, beleértve a személyzeti, utazási és ellátási kiadásokat, illetve a postai és telekommunikációs kiadásokat.
      (2)   Az ülések szervezésével kapcsolatban felmerülő egyéb kiadásokat alapvetően az ülést vendégül látó fél fedezi.
      9. cikk
      Igazgatási eljárások
      (1)   Hacsak a bizottság másként nem dönt, a bizottság ülései nem nyilvánosak.
      (2)   A bizottság jegyzőkönyvei és egyéb dokumentumai bizalmasan kezelendők.
      (3)   A két társelnök közös megegyezésével a felek és a tagállamok tisztviselőin kívül más résztvevők is meghívást kaphatnak, és ugyanolyan titoktartási követelményeknek kell eleget tenniük.
      (4)   A felek nyilvános tájékoztatókat rendezhetnek, illetve más módon is tájékoztathatják a nyilvánosságot a bizottság üléseinek eredményeiről.
      10. cikk
      Hatálybalépés
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               az Európai Unió részéről

               az Örmény Köztársaság részéről

      AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATHOZ CSATOLT EGYÜTTES NYILATKOZAT
      A megállapodás folyamatos, összehangolt és helyes végrehajtása érdekében az Örmény Köztársaság, a tagállamok és az Európai Bizottság a vegyes bizottság hivatalos ülései között informálisan tartják a kapcsolatot a sürgős kérdések rendezése érdekében. A vegyes bizottságnak annak soron következő ülésén beszámolnak ezekről a kérdésekről és az informális kapcsolatfelvételről.


title: 2012/559/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IX. szakasz – európai adatvédelmi biztos

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/120

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IX. szakasz – európai adatvédelmi biztos
   (2012/559/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (COM(2011) 473 – C7-0264/2011) (2),

               —

               tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszék által az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, 2010-re vonatkozóan elkészített, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0093/2012),

               1.

               mentesítést ad az európai adatvédelmi biztos számára a 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 64., 2010.3.12.

      (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 326., 2011.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/121

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2012. május 10.)
   az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, IX. szakasz – európai adatvédelmi biztos
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára, (COM(2011) 473 – C7-0264/2011) (2),

               —

               tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére (3) az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt,

               —

               tekintettel a Számvevőszék által az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, 2010-re vonatkozóan elkészített, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0093/2012),

               1.

               megjegyzi, hogy 2010-es éves jelentésében a Számvevőszék az alábbi megállapítást teszi: „Az európai adatvédelmi biztos feladatkörének sajátos jellege ugyan indokolhatja belső versenyvizsga szervezését [melyet 2009-ben a jog, a technológia, a humánerőforrások és az adminisztratív asszisztencia területén írtak ki], ám ezt nem lenne helyes általános gyakorlattá tenni. A követendő eljárás az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) szolgálatainak igénybevétele, amely rendszeresen szervez nyílt versenyvizsgákat.” (7.32. pont);

               2.

               elégedettségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy 2009/2010-ben magas fokon specializált személyzet felvétele érdekében az európai adatvédelmi biztos az EPSO-val szoros együttműködésben nyílt versenyvizsgát írt ki az adatvédelem területén;

               3.

               örül annak, hogy a Számvevőszék ellenőrzési munkája alapján úgy vélte, hogy a 2010. december 31-i fordulónappal záruló pénzügyi évet illetően az intézmények és szervek igazgatási és egyéb kiadásokkal kapcsolatos kifizetései összességükben lényegi hibától mentesek; a legvalószínűbb hibaarány az igazgatási kiadások területén általában 0,4 % (7.9., 7.10. és 7.32. bekezdés);

               4.

               emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék a 2009-es pénzügyi év során azt kérte az európai adatvédelmi biztostól, hogy írja elő az alkalmazottaknak, hogy megfelelő időközönként igazolják okmányokkal személyi körülményeiket; megjegyzi, hogy az európai adatvédelmi biztos időközben már javította a 2009-es, 2010-es és 2011-es megbízhatósági nyilatkozat keretében feltárt hibákat, és olyan eszközöket alkalmaz, amelyek lehetővé teszik a juttatások megfelelőbb kezelését; a Számvevőszék 2011-es éves jelentésében fogja ellenőrizni az elért előrelépéseket;

               5.

               megállapítja, hogy 2010-ben az európai adatvédelmi biztos összesen 7 104 351 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett (7 000 000 EUR 2009-ben), és hogy ezen előirányzatok végrehajtási aránya 82,73 %-os volt (81,44 % 2009-ben); hangsúlyozza, hogy az európai adatvédelmi biztos költségvetése kizárólag igazgatási jellegű, költségvetésének 65 %-át fordítja az intézményhez kötődő személyekre (1. cím), 35 %-át pedig ingatlanokra, ingóságokra, berendezésekre és egyéb működési kiadásokra (2. cím);

               6.

               felkéri az európai adatvédelmi biztost, hogy készítsen elő a szükségleteinek megfelelő éves költségvetést (az 1. címet 2010-ben mindössze 75 %-ban használták fel) és ügyeljen a költségvetés megfelelőbb végrehajtására (7.35. bekezdés);

               7.

               elégedettséggel jegyzi meg, hogy a Számvevőszék és a Bizottság jelentésében foglalt, a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó ajánlásokat az alábbiak szerint hajtották végre:

                           —

                           a pénzügyi munkafolyamatok („workflow”) tervezetéhez egy új belső ellenőrzési rendszert csatoltak,

                           —

                           kijelöltek egy számviteli tanácsadót,

                           —

                           létrehozták a kivételek központi jegyzékét, valamint

                           —

                           elfogadás alatt áll egy utólagos ellenőrzési rendszer;

               8.

               megjegyzi, hogy 2010-ben mélyreható változásokat vezettek be a személyzeti felépítés terén, és kéri, hogy tájékoztassák az új szervezeti felépítés eredményeiről; ennek kapcsán kéri, hogy az európai adatvédelmi biztos éves jelentésében számoljon be a Parlament ajánlásainak nyomon követéséről is;

               9.

               megjegyzi, hogy előrelépést jelent a biztonságos elektronikus fájlkezelő rendszer létrehozása; kéri, hogy a következő tevékenységi éves jelentésben tájékoztassák a fejleményekről;

               10.

               megjegyzi, hogy az európai adatvédelmi biztos a 2012. évi irányítási tervben olyan rendszert fog kialakítani, amely rögzíti a teljesítmény kulcsfontosságú mutatóit, valamint egy eredménytáblát, amely az összehasonlító teljesítményértékelés révén mérhetővé teszi a szolgáltatást; hangsúlyozza, hogy e terv értékelésére a 2012-es éves tevékenységi jelentés részeként fog sor kerülni;

               11.

               megjegyzi, hogy a 2011-es éves tevékenységi jelentésben egy fejezet a Parlament mentesítésről szóló állásfoglalásának nyomon követéséről fog szólni;

               12.

               kéri, hogy a 2011-es éves tevékenységi jelentés egy átfogó táblázatot is tartalmazzon az európai adatvédelmi biztos teljes humánerőforrásáról, kategóriánként, besorolási fokozatonként, nemenként, a szakképzésben való részvétel és állampolgárság szerint.

      (1)  HL L 64., 2010.3.12.

      (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 326., 2011.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.