title: A Tanács 2005/495/KKBP határozata (2005. június 13.) Ukrajnának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodás megkötéséről

text:
               13.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 182/28

         A TANÁCS 2005/495/KKBP HATÁROZATA
   (2005. június 13.)
   Ukrajnának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A harmadik államoknak az EU válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen jövőbeli lehetséges részvétel kereteit megállapító megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

               (2)

               A Tanács 2004. február 23-i felhatalmazását követően az elnökség a főtitkár/főképviselő segítségével tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és Ukrajna közötti olyan megállapodásról, amely keretet biztosít Ukrajnának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételéhez.

               (3)

               E megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és Ukrajna közötti, Ukrajnának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételéhez keretet biztosító megállapodás az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2005. június 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

   FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és Ukrajna között, Ukrajnának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteinek megállapításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ,
   egyrészről, és
   UKRAJNA
   másrészről,
   a továbbiakban: a „felek”,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió (EU) úgy határozhat, hogy fellép a válságkezelés területén, beleértve a békefenntartást is.

               (2)

               A 2002. június 21–22-i sevillai Európai Tanács megállapodásra jutott az Európai Unió és Ukrajna közötti, válságkezelésre vonatkozó konzultációs és együttműködési rendelkezéseket illetően.

               (3)

               Az Európai Unió határoz arról, hogy harmadik országokat felkér-e egy adott EU válságkezelési műveletben való részvételre. Ukrajna elfogadhatja az Európai Unió felkérését és felajánlhatja hozzájárulását. Ebben az esetben az Európai Unió határoz az Ukrajna által felajánlott hozzájárulás elfogadásáról.

               (4)

               Ukrajnának az EU polgári és katonai válságkezelési műveletekben való részvétele általános feltételeit lehetőség szerint ebben, a lehetséges jövőbeni részvétel kereteit kialakító megállapodásban kell meghatározni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell megállapítani. További végrehajtási rendelkezéseket kell meghatározni valamennyi érintett műveletre vonatkozóan a megállapodás 13. cikkében előírtak szerint.

               (5)

               Egy ilyen megállapodás nem sértheti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját, és nem érintheti Ukrajna egy adott EU válságkezelési műveletben való részvételére vonatkozó határozatainak eseti jellegét.

               (6)

               Egy ilyen megállapodás kizárólag a jövőbeni EU válságkezelési műveletekre vonatkozhat, és nem érintheti Ukrajna egy már megindított EU válságkezelési műveletben való részvételét szabályozó esetlegesen létező megállapodásokat.

         A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   SZAKASZ
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   A részvételre vonatkozó határozatok
   (1)   Az Európai Unió arra vonatkozó határozatát követően, amelyben felkéri Ukrajnát valamely EU válságkezelési műveletben való részvételre, valamint azt követően, hogy Ukrajna úgy határoz, hogy abban részt vesz, Ukrajna tájékoztatja az Európai Uniót a felajánlott hozzájárulásáról.
   (2)   Ukrajna hozzájárulását az Európai Unió az Ukrajnával folytatott konzultáció keretében értékeli.
   (3)   Az Európai Unió a lehető leghamarabb értesíti Ukrajnát a művelet közös költségeihez való várható hozzájárulásáról annak érdekében, hogy segítséget nyújtson Ukrajna számára felajánlása meghatározásában.
   (4)   Az Európai Unió írásban közli Ukrajnával az értékelés eredményét annak érdekében, hogy e megállapodás rendelkezéseivel összhangban biztosítsa Ukrajna részvételét.
   2. cikk
   Keretek
   (1)   Ukrajna e megállapodás rendelkezéseivel és bármely előírt végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik ahhoz az együttes fellépéshez, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EU által végrehajtandó válságkezelési művelet végrehajtásáról dönt, valamint bármely olyan együttes fellépéshez vagy határozathoz, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EU válságkezelési művelet kiterjesztéséről határoz.
   (2)   Ukrajna valamely EU válságkezelési művelethez való hozzájárulása nem sértheti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját.
   3. cikk
   Az állomány és a haderők jogállása
   (1)   Az Ukrajna részéről az EU polgári válságkezelési műveletéhez biztosított állomány és/vagy az EU katonai válságkezelési műveletéhez biztosított haderők jogállására az Európai Unió és a művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok) között megkötött, a haderő/misszió jogállásáról szóló megállapodást kell alkalmazni, amennyiben van ilyen.
   (2)   Az EU válságkezelési műveletének helyszínéül szolgáló állam(ok) területén kívül található parancsnokságokhoz vagy parancsnoki alakulatokhoz biztosított állomány jogállására az érintett parancsnokság és a parancsnoki alakulatok, valamint Ukrajna közötti megállapodásokat kell alkalmazni.
   (3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett haderők/misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül Ukrajna joghatóságot gyakorol az EU válságkezelési műveletben részt vevő állományát illetően.
   (4)   Ukrajna felel egy adott EU válságkezelési műveletben való részvétellel kapcsolatos bármely, a saját állományától érkező vagy vele kapcsolatos követelés kielégítéséért. Ukrajna felel az állománya ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban.
   (5)   Ukrajna vállalja, hogy a megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy a saját részvételével zajló EU válságkezelési műveletekben részt vevő bármely állammal szembeni követelésekről lemond. A nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.
   (6)   Az Európai Unió tagállamai vállalják, hogy Ukrajna egy adott EU válságkezelési műveletben való bármely jövőbeni részvételét illetően a megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesznek a követelésekről való lemondásra vonatkozólag. A nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.
   4. cikk
   Minősített információ
   (1)   Ukrajna megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az EU minősített információ a 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (1) foglalt biztonsági szabályoknak megfelelő, valamint az illetékes hatóságok által – ideértve az EU műveleti parancsnokát az EU katonai válságkezelési művelete, illetve az EU misszióvezetőjét az EU polgári válságkezelési művelete tekintetében – kibocsátott további iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljön.
   (2)   Amennyiben az EU és Ukrajna között megállapodás jön létre a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokat illetően, a megállapodás rendelkezéseit egy adott EU válságkezelési műveletkeretében is alkalmazni kell.
   II.   SZAKASZ
   A POLGÁRI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK
   5. cikk
   Az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány
   (1)   Ukrajna biztosítja, hogy az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománya misszióját a következőkkel összhangban teljesíti:

               —

               e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett együttes fellépés és annak további módosításai,

               —

               a műveleti terv,

               —

               végrehajtási intézkedések.

         (2)   Ukrajna bármely, az EU polgári válságkezelési művelethez való hozzájárulásában bekövetkezett változásról kellő időben tájékoztatja az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjét és az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát.
   (3)   Az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány számára kötelező az orvosi vizsgálat, valamint a védőoltás, és rendelkeznie kell az Ukrajna illetékes hatósága által kiállított igazolással arra vonatkozólag, hogy a megbízatás teljesítéséhez szükséges megfelelő egészségügyi állapotban van. Az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománynak másolattal kell rendelkeznie erről az igazolásról.
   6. cikk
   A parancsnoklás rendje
   (1)   Az Ukrajna által kirendelt állomány megbízatását kizárólag az EU polgári válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.
   (2)   Az állomány egésze teljes mértékben a saját nemzeti hatóságának a parancsnoksága alatt áll.
   (3)   A nemzeti hatóságok a műveleti ellenőrzést átruházzák az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjére, aki a ráruházott parancsnokságot a parancsnoklás és ellenőrzés hierarchikus rendje szerint gyakorolja.
   (4)   A misszió vezetője ellátja az EU polgári válságkezelési művelet vezetését és annak napi irányítását.
   (5)   Az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban Ukrajnát a művelet napi működtetésének terén ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.
   (6)   Az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetője fegyelmi felügyeletet gyakorol az EU polgári válságkezelési művelet állománya fölött. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az érintett nemzeti hatóság indítja meg.
   (7)   Ukrajna saját nemzeti kontingensének a műveletben való képviseletére nemzeti kontingens-képviselőt (NKK) nevez ki. Az NKK a nemzeti ügyekről jelentést tesz az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjének, továbbá felel a kontingens fegyelméért.
   (8)   A művelet befejezésére vonatkozó határozatot az Európai Unió az Ukrajnával folytatott konzultációt követően hozza meg, amennyiben Ukrajna a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az EU polgári válságkezelési művelethez.
   7. cikk
   Pénzügyi szempontok
   (1)   Ukrajna viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, azon költségek kivételével, amelyek – a művelet működési költségvetésében meghatározottaknak megfelelően – közös finanszírozásban részesülnek. Ez nem érinti a 8. cikket.
   (2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén Ukrajna – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet e megállapodás 3. cikke (1) bekezdésében említett, a misszió jogállására vonatkozó megállapodásban meghatározott feltételek szerint, amennyiben van ilyen megállapodás.
   8. cikk
   A működési költségvetéshez való hozzájárulás
   (1)   Ukrajna hozzájárul az EU polgári válságkezelési művelet működési költségvetésének finanszírozásához.
   (2)   Ukrajna működési költségvetéshez való pénzügyi hozzájárulása az alábbi két lehetőség közül az alacsonyabb összegűnek felel meg:

               a)

               a referenciaösszeg azon része, amely a művelet működési költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyítva az adott ország bruttó nemzeti jövedelmével arányos; vagy

               b)

               a működési költségvetés referenciaösszegének azon része, amely a műveletben részt vevő valamennyi állam állományának teljes létszámához viszonyítva az adott ország műveletben részt vevő állományának létszámával arányos.

         (3)   A fenti (1) és (2) bekezdéstől eltérve Ukrajnának nem kell hozzájárulnia az Európai Unió tagállamainak állománya részére fizetett napidíj finanszírozásához.
   (4)   A fenti (1) bekezdéstől eltérve az Európai Unió általában mentesíti a harmadik államokat egy adott EU polgári válságkezelési művelethez történő pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

               a)

               az Európai Unió úgy határoz, hogy a műveletben részt vevő harmadik állam jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; vagy

               b)

               a műveletben részt vevő harmadik állam egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

         (5)   Az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetője és Ukrajna illetékes közigazgatási hivatalai között az Ukrajna által az EU polgári válságkezelési művelet működési költségvetéséhez nyújtott hozzájárulások tekintetében a kifizetés gyakorlati szabályaira vonatkozó megállapodás jön létre. Ez a megállapodás, többek között, az alábbi rendelkezéseket tartalmazza:

               a)

               a kérdéses összeg;

               b)

               a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos megállapodások;

               c)

               az ellenőrzési eljárás.

         III.   SZAKASZ
   A KATONAI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK
   9. cikk
   Részvétel az EU katonai válságkezelési műveletben
   (1)   Ukrajna biztosítja, hogy az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő hadereje és állománya a következőkkel összhangban teljesíti misszióját:

               —

               az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett együttes fellépés és annak további módosításai,

               —

               a műveleti terv,

               —

               végrehajtási intézkedések.

         (2)   Az Ukrajna által biztosított állomány megbízatását kizárólag az EU katonai válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.
   (3)   Ukrajna bármely, a műveletben való részvételében bekövetkezett változásról kellő időben tájékoztatja az EU műveleti parancsnokot.
   10. cikk
   A parancsnoklás rendje
   (1)   Az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő haderő és állomány egésze teljes mértékben a nemzeti hatóságának parancsnoksága alatt áll.
   (2)   A nemzeti hatóságok a haderejük és állományuk műveleti és harcászati parancsnokságát és/vagy ellenőrzését átruházzák az EU műveleti parancsnokra. Az EU műveleti parancsnok jogosult hatáskörét átruházni.
   (3)   Ukrajnát a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.
   (4)   Az EU műveleti parancsnok – az Ukrajnával folytatott konzultációt követően – bármikor kérheti Ukrajna hozzájárulásának visszavonását.
   (5)   Ukrajna saját nemzeti kontingensének az EU katonai válságkezelési műveletben való képviseletére katonai főképviselőt nevez ki. A katonai főképviselő konzultál az EU haderőparancsnokával a műveletet érintő valamennyi kérdésben, továbbá felel a kontingens fegyelméért.
   11. cikk
   Pénzügyi szempontok
   (1)   A 12. cikk sérelme nélkül, Ukrajna visel a műveletben való részvételével kapcsolatos minden költséget, azon költségek kivételével, amelyek az e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésében említett jogi eszközök, valamint a katonai vagy védelmi vonatkozású EU műveletek közös költségeinek finanszírozását szolgáló mechanizmus létrehozásáról szóló, 2004. február 23-i 2004/197/KKBP tanácsi határozat (2) értelmében közös finanszírozás alá tartoznak.
   (2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén Ukrajna – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet a megállapodás 3. cikke (1) bekezdésében említett, a haderők jogállására vonatkozó megállapodásban meghatározott feltételek szerint, amennyiben létezik ilyen megállapodás.
   12. cikk
   Hozzájárulás a közös költségekhez
   (1)   Ukrajna hozzájárul az EU katonai válságkezelési művelet közös költségeinek finanszírozásához, a fenti 11. cikkben említett tanácsi határozatban meghatározottak szerint.
   (2)   Ukrajna közös költségekhez való pénzügyi hozzájárulása az alábbi két lehetőség közül az alacsonyabb összegűnek felel meg:

               a)

               a közös költségek referenciaösszegének azon része, amely a művelet közös költségeihez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyítva az adott állam bruttó nemzeti jövedelmével arányos; vagy

               b)

               a közös költségek referenciaösszegének azon része, amely a műveletben részt vevő valamennyi állam állományának teljes létszámához viszonyítva az adott állam műveletben részt vevő állományának létszámával arányos.

         A (2) bekezdés b) pontjában foglalt összeg kiszámításakor, amennyiben Ukrajna kizárólag a műveleti parancsnokság vagy a haderő parancsnoksága számára biztosít állományt, az adott állam állományának az érintett parancsnokság állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni. Egyéb esetekben az Ukrajna által biztosított állománynak a művelet állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni.
   (3)   Az (1) bekezdéstől eltérve az Európai Unió általában mentesíti a harmadik államokat egy adott EU katonai válságkezelési művelet közös költségeihez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

               a)

               az Európai Unió úgy határoz, hogy a műveletben részt vevő harmadik állam az eszközökhöz és/vagy képességekhez jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; vagy

               b)

               a műveletben részt vevő harmadik állam egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

         (4)   A katonai vagy védelmi vonatkozású EU műveletek közös költségeinek finanszírozását szolgáló mechanizmus létrehozásáról szóló, 2004. február 23-i 2004/197/KKBP tanácsi határozatban meghatározott vezető tisztviselő és Ukrajna illetékes közigazgatási hatóságai között megállapodás jön létre. Ez a megállapodás, többek között, az alábbiakról rendelkezik:

               a)

               a kérdéses összeg;

               b)

               a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos rendelkezések;

               c)

               az ellenőrzési eljárás.

         IV.   SZAKASZ
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   13. cikk
   A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések
   A 8. cikk (5) bekezdésének és a 12. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és adminisztratív megállapodások az Európai Unió főtitkára, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője és Ukrajna megfelelő hatóságai között jönnek létre.
   14. cikk
   A szerződéses kötelezettségek nem teljesítése
   Amennyiben az egyik fél nem teljesíti az előző cikkekben meghatározott kötelességeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónappal korábban megküldött előzetes értesítéssel felmondhatja.
   15. cikk
   A jogviták rendezése
   Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek egymás között diplomáciai úton rendezik.
   16. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amely során a felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.
   (2)   Ezt a megállapodást legkésőbb 2008. június 1-jéig, azt követően pedig legalább háromévente felül kell vizsgálni.
   (3)   Ezt a megállapodást a felek között létrejött írásos megállapodással lehet módosítani.
   (4)   Ezt a megállapodást a másik félhez intézett írásbeli felmondó nyilatkozat útján bármely fél felmondhatja. A felmondás az előzetes értesítés másik fél által történő kézhezvételétől számított hat hónap elteltével lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-ötödik év június havának tizenharmadik napján, angol nyelven, négy példányban.

            az Európai Unió részéről

            Ukrajna részéről

      (1)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o. A 2004/194/EK határozattal (HL L 63., 2004.2.28., 48. o.) módosított határozat.

      (2)  HL L 63., 2004.2.28., 68. o. A legutóbb a 2005/68/KKBP határozattal (HL L 27., 2005.1.29., 59. o.) módosított határozat.
   MELLÉKLET
   A NYILATKOZATOK SZÖVEGE
   AZ EU TAGÁLLAMOK NYILATKOZATA:
   Az Ukrajna részvételével zajló EU válságkezelési műveletekre vonatkozó EU együttes fellépést alkalmazó EU tagállamok a belső jogrendjük által megengedett mértékben lehetőség szerint igyekeznek lemondani az Ukrajnával szemben – állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

               —

               az állomány Ukrajnából származó valamely tagja az EU válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

               —

               Ukrajna tulajdonát képező eszközök használata okozta, amennyiben az adott eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az ezen eszközöket használó EU válságkezelési művelet személyi állományának Ukrajnából származó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.

         UKRAJNA NYILATKOZATA:
   A valamely EU válságkezelési műveletre vonatkozó EU együttes fellépést alkalmazó Ukrajna a belső jogrendje által megengedett mértékben lehetőség szerint igyekszik lemondani az EU válságkezelési műveletben részt vevő bármely más állammal szemben – állománya tagjainak sérülése, halála, vagy a saját tulajdonát képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

               —

               az állomány valamely tagja az EU válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

               —

               bármely, az EU válságkezelési műveletben részt vevő államok tulajdonában lévő eszköz használata okozta, amennyiben az eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EU válságkezelési művelet ezen eszközöket használó állományának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét.


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1400 határozata (2017. július 4.) a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének további meghosszabbításáról

text:
               29.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 199/12

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1400 HATÁROZATA
   (2017. július 4.)
   a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének további meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1),

               —

               tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1021 határozatára (2),

               —

               tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbításáról szóló, 2017. március 16-i (EU) 2017/846 határozatára (3),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkének (11) bekezdésére,

               A.

               mivel a vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbítását kérte annak érdekében, hogy megbízatását teljes mértékben és megfelelően végrehajthassa, figyelembe véve a megvizsgálandó dokumentumok, a megrendelt elemzések és a meghallgatandó érdekelt felek számát;

               1.

               úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság hivatali idejét további három hónappal meghosszabbítja.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         A. TAJANI

      (1)  HL L 113., 1995.5.19., 1. o.

      (2)  HL L 166., 2016.6.24., 10. o.

      (3)  HL L 125., 2017.5.18., 34. o.


title: 2009/582/EK: A Bizottság határozata ( 2009. július 29. ) a Közösség veszettség elleni védelmére irányuló különleges biztonsági intézkedések finanszírozásáról

text:
               30.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/85

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. július 29.)
   a Közösség veszettség elleni védelmére irányuló különleges biztonsági intézkedések finanszírozásáról
   (2009/582/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 90/424/EGK határozat értelmében, amennyiben az említett határozat mellékletében felsorolt betegségek valamelyikének egy harmadik országban való előfordulása vagy terjedése közvetlen fenyegetést jelent egy tagállam számára, a helyzetnek megfelelő intézkedéseket lehet elfogadni, többek között közösségi pénzügyi hozzájárulás nyújtható a megtett lépések sikeréhez különösen szükségesnek ítélt intézkedésekhez.

               (2)

               A veszettség olyan állatbetegség, amely elsősorban a vadon élő, illetve a házi húsevőket fenyegeti, és komoly közegészségügyi következményekkel jár. A 90/424/EGK határozat mellékletének felsorolásában a veszettség is szerepel.

               (3)

               A Közösség által társfinanszírozott, a betegség hordozóiként ismert, vadon élő húsevőkre kiterjedő orális immunizációs programok nagyon kedvező helyzetet eredményeztek az elmúlt években a legtöbb tagállamban, drasztikusan visszaestek a megbetegedéses esetek a vadon élő és a háziállatok körében, és nem volt többé példa emberi megbetegedésre.

               (4)

               Az uniós tagállami területekkel körülvett oroszországi exklávé, a kalinyingrádi terület olyan uniós tagállamokkal határos, amelyek jelenleg végső erőfeszítéseket tesznek a betegség teljes felszámolására.

               (5)

               Litvánia és Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a kalinyingrádi területen megjelenő erdei veszettség közvetlenül fenyegeti a veszettség felszámolására irányuló programjaik sikeres lezárását.

               (6)

               Azonnali fellépésre van szükség a kalinyingrádi területen, hogy a területről betörő betegség ne veszélyeztesse azon eredményeket, amelyeket a szomszédos tagállamok az emberi és állati egészség védelme terén elértek.

               (7)

               Külön intézkedésekkel kell megelőzni, hogy Kalinyingrádból kiindulva folyamatosan újból és újból megjelenjen a fertőzés a szomszédos tagállamokban. Kalinyingrád relatív területi kiterjedésére való tekintettel célszerűbb és költséghatékonyabb a veszettség felszámolására Kalinyingrádban hozott intézkedésekhez hozzájárulást nyújtani, mintsem a szomszédos tagállamokban vakcinázási pufferzónát felállítani, amelyet határozatlan ideig fenn kellene tartani.

               (8)

               Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) 110. cikke szerint a támogatások éves program tárgyát képezik. Az éves munkaprogramot ajánlatkérések közzététele útján kell megvalósítani, kivéve a megfelelően indokolt, kivételesen sürgős eseteket. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (3) 168. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint rendkívüli és kellően indokolt szükséghelyzetben a Bizottság ajánlattételi felhívás nélkül dönthet támogatás odaítéléséről.

               (9)

               2008. október 21-én Oroszország a kalinyingrádi területre vonatkozóan egy veszettség felszámolását célzó programot nyújtott be a Bizottságnak, amely elfogadhatónak minősítette a programban a Közösség veszettség elleni védelmére vonatkozóan megfogalmazott célkitűzést. A programban tervbe vett intézkedések igen jelentősen védik a közösségi érdeket, ezért egyes intézkedések közösségi finanszírozása indokolt. Ennek megfelelően közösségi pénzügyi hozzájárulást kell biztosítani 2009-ben a program végrehajtásához.

               (10)

               E határozat költségvetési határozatnak minősül az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 75. cikke, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok 90. cikke és az Európai Közösségek általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó belső szabályok (4) 15. cikke értelmében.

               (11)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   A Bizottság jóváhagyja az Oroszország által a kalinyingrádi terület tekintetében benyújtott, a veszettség felszámolására irányuló 36 hónapos tervet (a továbbiakban: veszettség felszámolására irányuló program).
   (2)   A határozatban foglalt intézkedések a következő konkrét intézkedéseket foglalják magukban:

               —

               csalétek vakcina vásárlása a vadon élő húsevők orális immunizációjára,

               —

               az előző pontban említett csalétek vakcina elosztása a kalinyingrádi területen.

         2. cikk
   A közösségi hozzájárulás legfeljebb 1 800 000 EUR lehet, melyet az Európai Közösségek 2009. évi általános költségvetésének 17 04 03 01. költségvetési tételéből kell finanszírozni.
   3. cikk
   (1)   A Bizottság egyedi támogatást biztosít a Orosz Föderációhoz tartozó kalinyingrádi terület állat-egészségügyi és állami állat-egészségügyi felügyeleti szolgálatának (Служба ветеринарии и госветинспекции Калининградской области).
   (2)   Az e határozatban meghatározott tevékenységek a megfelelő támogatható költségek 100 %-áig finanszírozhatók, amennyiben a tevékenység teljes költségének egy részét az Orosz Föderációhoz tartozó kalinyingrádi terület állat-egészségügyi és állami állat-egészségügyi felügyeleti szolgálata (Служба ветеринарии и госветинспекции Калининградской области) vagy egyéb, nem közösségi hozzájárulások fedezik.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 29-én.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

      (4)  A Bizottság 2009. április 6-i határozata (C(2009) 2105).


title: A Tanács (KKBP) 2016/51 határozata (2016. január 18.) a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia keretében történő támogatásáról

text:
               19.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 12/50

         A TANÁCS (KKBP) 2016/51 HATÁROZATA
   (2016. január 18.)
   a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia keretében történő támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: az EU-stratégia) (1), amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések listáját.

               (2)

               Az Unió aktívan végrehajtja az EU-stratégiát, és érvényre juttatja az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) megerősítését, végrehajtását és egyetemessé tételét célzó intézkedéseket.

               (3)

               A Tanács 2006. február 27-én elfogadta a biológiai- és toxinfegyverek betiltásáról szóló egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia keretében történő támogatásáról szóló 2006/184/KKBP együttes fellépést (2). A 2006/184/KKBP együttes fellépés elfogadása óta további hét állam lett részes fele az egyezménynek. A 2006/184/KKBP együttes fellépés 2007. augusztus 26-án hatályát vesztette.

               (4)

               A Tanács 2006. márciusban a biológiai- és toxinfegyverekre vonatkozó cselekvési tervet (3) fogadott el, amely kiegészíti az egyezmény támogatásáról szóló 2006/184/KKBP együttes fellépést. A cselekvési terv célja az volt, hogy előmozdítsa a bizalomerősítő intézkedések hatékony alkalmazását, valamint javítsa az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) főtitkára által létrehozott, a biológiai fegyverek feltételezett használatának kivizsgálására szolgáló mechanizmus hatékonyságát.

               (5)

               A Tanács 2008. november 10-én elfogadta az egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról szóló 2008/858/KKBP együttes fellépést (4). A 2008/858/KKBP együttes fellépés elfogadása óta további három állam vált az egyezmény részes felévé, és több állam részesült az uniós szakértők általi segítségnyújtásból.

               (6)

               Az egyezmény hatodik felülvizsgálati konferenciája úgy határozott, hogy végrehajtást támogató egységet hoz létre az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatalának (UN ODA) genfi részlegén belül, melynek megbízatása öt évre szól (2007–2011), és amelynek feladata, hogy adminisztratív támogatást nyújtson a hatodik felülvizsgálati konferencia által kitűzött ülésekhez, valamint támogassa egyrészt az egyezmény átfogó végrehajtását és egyetemessé tételét, másrészt a bizalomépítő intézkedések cseréjét.

               (7)

               A Tanács 2011. július 18-án elfogadta az egyezmény részes államainak hetedik felülvizsgálati konferenciáján (a továbbiakban: hetedik felülvizsgálati konferencia) képviselendő európai uniós álláspontról szóló 2011/429/KKBP határozatot (5).

               (8)

               A hetedik felülvizsgálati konferenciája úgy határozott, hogy további ötéves időszakra (2012–2016) megújítja a végrehajtást támogató egység megbízatását, és kiterjeszti a feladatkörét a segítségnyújtásra vonatkozó kérelmeket és felajánlásokat tartalmazó adatbázis létrehozásáról és fenntartásáról szóló határozat végrehajtására, valamint a részes államok közötti, a kérelmekkel és a felajánlásokkal kapcsolatos információcsere megkönnyítésére, továbbá adott esetben a hetedik felülvizsgálati konferencia által hozott határozatok és ajánlások részes államok általi végrehajtásának támogatására.

               (9)

               A Tanács 2012. július 23-án elfogadta az egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról szóló 2012/421/KKBP határozatot (6). A 2012/421/KKBP határozat elfogadása óta további hat állam vált az egyezmény részes felévé, és több állam részesült az uniós szakértők általi segítségnyújtásból.

               (10)

               A 2011/429/KKBP és a 2012/421/KKBP határozat célkitűzéseit tovább kell vinni, különösen azon szempontokra vonatkozóan, amelyek tekintetében a hetedik felülvizsgálati konferencián konszenzus született,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   E határozat – a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia egyes elemeinek azonnali és gyakorlati alkalmazása érdekében, a 2006/184/KKBP és a 2008/858/KKBP együttes fellépések, valamint a 2012/421/KKBP tanácsi határozat sikeres végrehajtására építve – operatív szakpolitikai eszközként szolgál arra, hogy további előrelépés történjen a 2011/429/KKBP határozat célkitűzéseinek elérése terén, és különösen összpontosít azokra a szempontokra, amelyekkel kapcsolatban a hetedik felülvizsgálati konferencián – amint azt a záróokmány tükrözi – konszenzus jött létre.
   Ezt a határozatot az alábbi elvek vezérlik:

               a)

               a 2006/184/KKBP és a 2008/858/KKBP együttes fellépések, valamint a 2012/421/KKBP tanácsi határozat nyomán szerzett tapasztalatok lehető legjobb felhasználása;

               b)

               az egyezmény részes államai, valamint a nem részes államok által az egyezmény hatékonyabb végrehajtását és egyetemessé tételének előmozdítását illetően kifejezett konkrét igények mérlegelése;

               c)

               a projektek iránti nemzeti és regionális elkötelezettség ösztönzése azok hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása, valamint az egyezmény keretében az Unió és harmadik államok közötti partnerség kiépítése érdekében;

               d)

               összpontosítás azokra a tevékenységekre, amelyek konkrét eredményekkel járnak és/vagy hozzájárulnak az egyezmény 2016. évi felülvizsgálati konferenciája szempontjából lényeges egységes megközelítés korai kialakításához;

               e)

               mérhető eredménymutatók meghatározása a tevékenységek megkezdése előtt, beleértve a figyelemfelkeltő és oktatási programok hatásával kapcsolatos mutatókat is minden olyan esetben, amikor ez lehetséges;

               f)

               a részes államok által a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előkészítése céljából tartott ülések elnökének támogatása, és a végrehajtást támogató egységnek a hatodik felülvizsgálati konferencián elfogadott, majd a hetedik felülvizsgálati konferencián megújított és kibővített megbízatásának lehető legjobb kiaknázása.

         (2)   Az Európai Unió az EU-stratégia intézkedéseinek megfelelő, alábbi projekteket támogatja:

               —

               az egyezményhez való egyetemes csatlakozás előmozdítása és az egyezményben nem részes államok ösztönzése révén annak érdekében, hogy jobban megértsék az egyezményhez való csatlakozás előnyeit és nagyobb mértékben vegyenek részt az egyezmény ülésein és egyéb tevékenységeiben,

               —

               együttműködés fokozása a nem kormányzati szereplőkkel a tudomány és a technológia, valamint a biológiai biztonság és a biológiai védelem területén,

               —

               az egyezmény végrehajtását szolgáló nemzeti kapacitások fejlesztése – különösen a fejlődő országokban, valamint az olyan területek tekintetében, mint a VII. és a X. cikk – a bizalomépítő intézkedésekre vonatkozó rendszer keretében benyújtott nyilatkozatok minőségének és mennyiségének javítása révén, annak érdekében, hogy erősödjön a bizalom az egyezménynek megfelelően,

               —

               az ülésszakok közötti munkaprogramnak, valamint a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előkészítésének a támogatása,

               —

               az Egyesült Nemzetek főtitkára által létrehozott, a biológiai- és toxinfegyverek feltételezett használatának kivizsgálására szolgáló mechanizmus erősítése,

               —

               a figyelemfelkeltést, az oktatást és a szerepvállalás növelését szolgáló eszközök kidolgozása.

         A fenti projektek részletes leírása a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.
   (2)   Az 1. cikkben említett tevékenységek technikai végrehajtására a Leszerelési Ügyek Hivatala kap megbízást. A Leszerelési Ügyek Hivatala e feladatát a főképviselő irányítása mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a Leszerelési Ügyek Hivatalával.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 2 340 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   A Bizottság felügyeli az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését. Ebből a célból a Bizottság finanszírozási megállapodást köt a Leszerelési Ügyek Hivatalával. A megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a hozzájárulás nagyságának megfelelő mértékben a Leszerelési Ügyek Hivatalának biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
   (4)   A Bizottság törekszik arra, hogy e határozat hatálybalépését követően a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást mielőbb megkösse. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   A főképviselő a Leszerelési Ügyek Hivatala által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik a Tanács által végzett értékelés alapját. A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat 36 hónappal a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően hatályát veszti, illetve hat hónappal az elfogadásának az időpontját követően abban az esetben, ha eddig az időpontig nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére.

      Kelt Brüsszelben, 2016. január 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  15708/03 tanácsi dokumentum. A Hivatalos Lapban még nem tették közzé, de a következő címen érhető el: http://register.consilium.europa.eu

      (2)  HL L 65., 2006.3.7., 51. o.

      (3)  HL C 57., 2006.3.9., 1. o.

      (4)  HL L 302., 2008.11.13., 29. o.

      (5)  A Tanács 2011/429/KKBP határozata (2011. július 18.) a bakteriológiai (biológiai) és toxinfegyverek fejlesztésének, gyártásának és tárolásának eltiltásáról és megsemmisítéséről szóló egyezmény (BTWC) részes államainak hetedik felülvizsgálati konferenciáján képviselendő európai uniós álláspontról (HL L 188., 2011.7.19., 42. o.).

      (6)  A Tanács 2012/421/KKBP határozata (2012. július 23.) a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia keretében történő támogatásáról (HL L 196., 2012.7.24., 61. o.).

      MELLÉKLET
      1.   PROJEKTEK
      1.1.   1. projekt: Az egyezmény egyetemessé tételének támogatása

      1.1.1.   A projekt célja

      Előmozdítani az egyezményhez való egyetemes csatlakozást az egyezményben nem részes államok ösztönzése révén annak érdekében, hogy jobban megértsék az egyezményhez való csatlakozás előnyeit és nagyobb mértékben vegyenek részt az egyezmény ülésein és egyéb tevékenységeiben. Ez a projekt támogatni fogja a hetedik felülvizsgálati konferencián az egyezmény egyetemessé tétele tekintetében elfogadott határozatok és ajánlások végrehajtását.
      1.1.2.   A projekt várt eredményei

                  a)

                  az egyezményhez csatlakozó országok számának növekedése valamennyi földrajzi régióban;

                  b)

                  a megfelelő nemzeti hatóságok – ide értve a parlamenti képviselőket is – körében az egyezmény nagyobb fokú megértése és/vagy az egyezményt érintő, fokozott szubregionális kapcsolatépítés az egyezményhez való csatlakozás és az egyezmény végrehajtásának előmozdítása érdekében;

                  c)

                  azon államok számának növekedése, amelyek kötelezettséget vállaltak arra, hogy csatlakoznak az egyezményhez és lépéseket tesznek ennek érdekében;

                  d)

                  azon államok számának növekedése, amelyek az egyezménynek nem részes felei, de részt vesznek annak tevékenységeiben és ülésein;

                  e)

                  az egyezmény önkéntes alkalmazása az ahhoz való csatlakozást megelőzően.

            1.1.3.   A projekt leírása

      Az egyezmény felülvizsgálati konferenciáin rendszeresen elhangzott, hogy nagy jelentőséggel bír az egyezmény részes államai számának növelése. Ugyanakkor még mindig nem részese az egyezménynek 24 állam, melyek többsége Afrikában és a csendes-óceáni térségben található. E projekt ezért olyan egyedi programokat foglal magában, amelyek ezeket az államokat célozzák. A tervek szerint a programok végrehajtása szoros együttműködésben történne más érintett szereplőkkel, többek között a Vegyifegyver-tilalmi Szervezettel (OPCW), az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) által elfogadott 1540. sz. határozattal létrehozott bizottsággal, a CBRN kiválósági központokkal és civil társadalmi szervezetekkel (pl. a VERTIC és a Biztonságpolitikai Kutatóintézet) annak érdekében, hogy folyamatos munkakapcsolat alakuljon ki az érintett regionális és szubregionális szervezetekkel, szükség esetén testre szabott információs anyagokat lehessen biztosítani, és közvetlenül lehessen kapcsolatba lépni az érintett régió államaival.
      Egyes országokban az egyetemessé tételt célzó tevékenységekre is sor kerül majd az egyezmény nem részes államainak kérésére, kezdve azokkal, melyek közel vannak az egyezményi tagsághoz. Ezek a tevékenységek a korábbi regionális szakmai találkozókon folytatott eszmecserékre és azok eredményeire épülnének, és azt a célt szolgálnák, hogy ezeket átültessék a nemzeti viszonyokba és a nemzeti körülményekhez igazítsák. Részüket képezné az egyetemessé tételt célzó munkaterv kidolgozása minden egyes érintett állam tekintetében, a nemzeti érdekelt felek bevonásával. Ha lehetséges és indokolt, e látogatások a már folyamatban lévő, szoros együttműködést folytató és hasonló nemzeti sajátosságokkal bíró államok együttes tevékenységeként is megvalósíthatók. A tevékenységek a következő kiemelt területekre fognak irányulni: az egyezményhez való csatlakozás előnyeiről szóló tájékoztató anyagok biztosítása, a nemzeti érdekelt felek – köztük a parlamenti képviselők és más politikai döntéshozók – tájékozottságának növelése, nemzeti koordináció kialakítása, valamint a legfontosabb személyek támogatása abban, hogy részt vegyenek az egyezmény ülésein vagy más releváns eseményeken.
      1.2.   2. projekt: Együttműködés nem kormányzati szereplőkkel a tudomány és a technológia területén

      1.2.1.   A projekt célja

      A nyolcadik felülvizsgálati konferencia előkészítésének érdekében fokozni szükséges az együttműködést az egyezménnyel kapcsolatos folyamat és a nem kormányzati szereplők – például a tudományos közösség és az ipar – között, mégpedig tudományos és technológiai kérdésekkel, valamint a biológiai biztonsággal és biológiai védelemmel foglalkozó regionális szakmai találkozók szervezése révén. Ebben a projektben továbbá közvetlenül részt vennének a fejlődő országok tudományos, illetve biológiai biztonsággal foglalkozó szakemberei annak érdekében, hogy növekedjen az egyezmény ismertsége, létrejöjjenek az egyezmény hatékonyabb végrehajtásához szükséges kapacitások, valamint hogy elő lehessen mozdítani a békés célú nemzetközi együttműködést.
      1.2.2.   A projekt várt eredményei

                  a)

                  a tudományos közösség és az ipar képviselői körében az egyezmény és a kapcsolódó kérdések ismertségének növekedése, továbbá a tudományos közösség, valamint a nemzeti és regionális tudományos, szakmai és ipari szövetségek nagyobb mértékű részvétele az egyezmény végrehajtásában;

                  b)

                  a nemzeti szakpolitikai döntéshozók és tisztviselők körében annak átfogóbb és mélyebb megértése, hogy a tudományos és technológiai kérdések nagy jelentőséggel bírnak az egyezmény végrehajtása szempontjából;

                  c)

                  konstruktív javaslatok megfogalmazása az egyezmény üléseinek a tudománnyal és technológiával kapcsolatos állandó napirendi pontjára vonatkozóan, valamint a nyolcadik felülvizsgálati konferenciára arra vonatkozóan, hogy miként lehetne megerősíteni az egyezmény szempontjából releváns tudományos és technológiai fejlemények nyomon követését;

                  d)

                  fokozott együttműködés a tudományos közösség, a tudományos körök, a kutatószervezetek, a szakmai szervezetek, az ipar és a szabályozási hatóságok, valamint a szakpolitikai döntéshozók között nemzeti és regionális szinten, továbbá nagyobb mértékű hozzájárulás az egyezmény szempontjából releváns tudományos és technológiai fejlemények nyomon követéséhez;

                  e)

                  a kapcsolódások erősödése más többoldalú és regionális kezdeményezésekkel a tudomány és a technológia területén; valamint

                  f)

                  fokozott nemzetközi együttműködés olyan tudományos és technológiai kérdésekben, amelyek segíthetik a fejlődő országok kapacitásépítését az egyezmény és különösen annak VII. és X. cikke szempontjából fontos területeken, ilyen például a járványok kitörésének megelőzése, kimutatása, és diagnosztizálása, a védőoltások, a terápiás módszerek, az analitikai módszerek, a felkészültség és a reagálás.

            1.2.3.   A projekt leírása és végrehajtása

      Legfeljebb öt szakmai találkozó szervezésére kerülne sor globális és regionális tudományos szervezetekkel, az iparral (releváns globális vagy regionális iparági szövetségek és szakmai szervezetek képviselői, például a biológiai biztonsággal foglalkozó szervezetek i), valamint tudományos szakértőkkel együttműködésben; ezek a szakmai találkozók a tudománnyal és technológiával kapcsolatos állandó napirendi pont keretében meghatározott témákra, valamint a tudománynak és technológiának a biológiai biztonságra és a biológiai védelemre gyakorolt hatására összpontosítanának, továbbá ösztönöznék egy regionális párbeszéd kialakulását ezekről a kérdésekről, miközben javítanák a tudományos és a szakmai közösségek tájékozottságát a régiókban. E szakmai találkozók összehívására – adott esetben – releváns tudományos vagy biológiai biztonsággal foglalkozó konferenciákkal párhuzamosan fog sor kerülni, hogy a tájékoztatási lehetőségeket maximalizálni, a költségeket pedig minimalizálni lehessen. A szakmai találkozók során kulcsfontosságú lesz a fejlődő országok tudományos és szabályozási szakembereinek aktív részvétele, amihez pénzügyi támogatást kell majd nyújtani. Emellett annak érdekében, hogy biztosítható legyen az érdekelt felek további közreműködése, kis összegű támogatásokban kell részesíteni őket ahhoz, hogy a szakmai találkozókat követően kutatást folytassanak az ott megvitatott témákról és eredményeiket publikálják.
      E projekt fenntarthatóságával a szakmai találkozók résztvevői közül kikerülő szakértőkből létrehozandó virtuális hálózat fog foglalkozni. Ezeket a szakértőket az egyezmény ülésein részt vevő nemzeti delegációk soraiba is fel lehet venni, és hozzájárulhatnak a tudományos és technológiai fejlődés nyomon követéséhez.
      1.3.   3. projekt: Az egyezmény végrehajtását szolgáló kapacitásfejlesztés

      1.3.1.   A projekt célja

      A hetedik felülvizsgálati konferencia megerősítette, hogy a szükséges nemzeti intézkedések életbe léptetése és végrehajtása növelné az egyezmény hatékonyságát. A konferencia felkérte a részes államokat, hogy fogadjanak el olyan jogalkotási, közigazgatási, igazságügyi és egyéb – az ismeretterjesztésre és magatartási kódexek kidolgozására is kiterjedő – intézkedéseket, amelyek az egyezmény fokozott belföldi végrehajtását, valamint a mikrobiális vagy egyéb biológiai hatóanyagok vagy toxinok biztonságát és védelmét biztosítják. A 2008/858/KKBP együttes fellépés és a 2012/421/KKBP tanácsi határozat végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján a nemzeti végrehajtásra irányuló kibővített segítségnyújtási programok megvalósítására fog sor kerülni legfeljebb nyolc ország tekintetében.
      1.3.2.   A projekt várt eredményei

                  a)

                  olyan megfelelő – büntető anyagi jogi rendelkezéseket is magukban foglaló – jogalkotási vagy közigazgatási intézkedések elfogadása, amelyek az egyezményben meghatározott, majd a hetedik felülvizsgálati konferencián részletesen kidolgozott tilalmak és megelőző intézkedések teljes körére kiterjednek;

                  b)

                  hatékony végrehajtás és érvényesítés az egyezmény megsértésének megelőzése és az egyezmény megsértése esetén történő szankciók kiszabása érdekében;

                  c)

                  a hatékony végrehajtás előmozdítása érdekében jobb koordináció és kapcsolatépítés az egyezménnyel kapcsolatos folyamatban részt vevő valamennyi érdekelt fél között, a nemzeti és regionális biológiai biztonsági szervezeteket, a parlamenti képviselőket és a magánszektort is ideértve;

                  d)

                  figyelemfelkeltő programok, magatartási kódexek, valamint biológiai biztonsági és biológiai védelmi szabványok előmozdítása;

                  e)

                  a szükséges információk összeállítására és a bizalomépítő intézkedésekről szóló beszámolók éves benyújtására szolgáló nemzeti mechanizmusok létrehozása vagy fejlesztése;

                  f)

                  a bizalomépítő intézkedésekre vonatkozó rendszeres információcserében részt vevő részes államok számának növekedése és a benyújtott információk minőségének javulása;

                  g)

                  a bizalomépítő intézkedésekről szóló beszámolókat elektronikus úton benyújtó részes államok számának növekedése;

                  h)

                  az egyezmény keretében a tudomány és a technológia fejlődésének nyomon követésében aktívan részt vevő részes államok számának növekedése;

                  i)

                  az országok közötti tudományos együttműködés erősödése az egyezmény szempontjából releváns területeken; valamint

                  j)

                  az ilyen programokban részt vevő fejlődő országok tudományos szakembereinek műszaki kompetenciájának javulása és ismereteinek bővülése.

            1.3.3.   A projekt leírása

      Minden program körülbelül 12 hónapig fog tartani, és abban részt fognak venni a kedvezményezett országokban működő uniós küldöttségek és CBRN kiválósági központok, valamint – adott esetben – a leszereléssel foglalkozó regionális ENSZ-kirendeltségek, és a következőkből fog állni:

                  a)

                  egy első nemzeti szakmai találkozó, amelyen az összes érdekelt belföldi szervezet és érdekelt fél képviselteti magát, és amelynek célja az egyezmény bemutatása, elkötelezett és megbízható helyi partnerek beazonosítása, valamint a szükségletek és prioritások előzetes felmérése;

                  b)

                  a bizalomépítő intézkedésekre vonatkozó meglévő iránymutatás és a nemzeti végrehajtási útmutató használata, valamint megfelelő tájékoztatás vagy e-képzés az egyezmény kapcsolattartói számára az elektronikus platform használatának módjáról, amikor ez utóbbi már működik;

                  c)

                  strukturált, a kedvezményezett országra szabott cselekvési terv kidolgozása; ez a terv a segítséget nyújtók által a program időtartama alatt tett látogatásokat és/vagy általuk szervezett szakmai találkozókat, valamint az uniós tagállamokban vagy máshol nyújtott képzéseket tartalmazna;

                  d)

                  a cselekvési terv végrehajtása, és ezen belül a segítséget nyújtók által az adott támogatási tevékenységek elvégzése (pl. jogszabályok szövegezése, biológiai biztonsági és biológiai védelmi képzés, a kettős felhasználású termékek exportjának ellenőrzésére irányuló képzés, a bizalomépítő intézkedések előkészítése és benyújtása, rendőri képzés, ismeretterjesztés a tudományos szakemberek körében, vészhelyzeti reagálási tervezés stb.); valamint

                  e)

                  összegző szakmai találkozó a tevékenységek befejezését követően, amelyen rendszerszintű összegzésre kerül sor, a különböző szervezetek beszámolnak a tevékenységükről és az elért eredményekről, valamint felmérik, hogy szükség van-e újabb segítségnyújtásra vagy annak folytatására.

            A hatékony és eredményes segítségnyújtás biztosítása érdekében uniós szakmai találkozó szervezése a kedvezményezett országokat e projekt keretében segítő uniós szakértők részére, melyen megvitatják a legjobb gyakorlatokat és a segítségnyújtási tevékenységek megfelelő előkészítését.
      1.4.   4. projekt: Az ülésszakközi munkaprogramnak, valamint a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előkészítésének a támogatása

      1.4.1.   A projekt célja

      E program középpontjában az egyezmény részes államainak mobilizálása áll arra, hogy aktívan részt vegyenek a nyolcadik felülvizsgálati konferencián, mégpedig regionális/szubregionális szakmai találkozók szervezésével, valamint lehetőségek biztosításával a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó ülésszakközi munkaprogram legfontosabb témáinak mérlegelésére és megvitatására.
      Gyakorlati támogatást is magában foglal olyan témákra vonatkozóan, amelyek megvitatására az ülésszakközi munkaprogram keretében sor került, mint például a VII. cikk és a kölcsönös értékelési mechanizmus koncepciója.
      1.4.2.   A projekt várt eredményei

                  a)

                  az egyezmény és a 2016-ban tartandó nyolcadik felülvizsgálati konferencia, valamint a konferencia által az egyezmény jövőbeli alakulásában játszott szerep ismertségének a növekedése;

                  b)

                  átfogó és régiókon átívelő párbeszéd a nyolcadik felülvizsgálati konferencián megvizsgálandó kérdésekről;

                  c)

                  számos új, a nyolcadik felülvizsgálati konferenciát követően megvalósítandó kezdeményezésre vonatkozó javaslat kidolgozása, valamint széles körű támogatás létrejötte ezeknek a nyolcadik felülvizsgálati konferencián való elfogadásához;

                  d)

                  az egyezmény keretében a kölcsönös értékelési mechanizmus koncepciója részletes kidolgozásának folytatása. Támogatás nyújtható például egy vagy több ilyen tevékenység harmadik országokban történő megszervezéséhez és a koncepció relevanciájával kapcsolatos hasznos tanulságok levonásához; valamint

                  e)

                  az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörése kapcsán levont olyan tanulságok beazonosítása, amelyek relevánsak az egyezmény VII. és X. cikkének végrehajtása szempontjából.

            1.4.3.   A projekt leírása

      Számos regionális vagy szubregionális szakmai találkozóra kerül majd sor a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó ülésszakközi munkaprogram témáinak megvitatására, valamint a következő felülvizsgálati konferencia elnökének segítése érdekében a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előtt és alatt, figyelemmel az egyezmény jövőbeli alakulására, és azt a célt szem előtt tartva, hogy e találkozók elősegítsék egy egységes megközelítés kialakítását regionális/szubregionális alapon, mégpedig az előrelépésre irányuló javaslatok megvitatása révén. Ezekre a szakmai találkozókra sor kerülhet a tudományos és technológiai kérdésekkel foglalkozó szakmai találkozókkal párhuzamosan, hogy a lehető legnagyobb mértékben ki lehessen aknázni az erőforrásokat és a szakemberek szakértelmét, és hogy a lehető legnagyobb mértékben ösztönözni lehessen a párbeszédet és az együttműködést a tudományos szakemberek – intézményi hovatartozásuktól függetlenül – és a szakpolitikai döntéshozók között. Amennyiben szükséges, Genfben is lesz rendezvény. Ezért e szakmai találkozók szervezésekor célul kell kitűzni tudományos szakembereknek, valamint iparági és szakmai szervezetek képviselőinek a részvételét is. Ez ösztönzőleg hatna arra, hogy létrejöjjön a részes államok azon széles köre, amely támogatja az egyezmény fokozatos megerősítését. A szakmai találkozókhoz támogatói program kapcsolódna, amely lehetővé tenné, hogy a fejlődő részes államok képviselői is részt vegyenek a szakmai találkozókon és a nyolcadik felülvizsgálati konferencián. Ezzel kapcsolatban meg lehetne vizsgálni, hogyan lehetne elősegíteni a kapcsolatteremtést a támogatott résztvevők és az uniós tagállamok küldöttségeinek tagjai között az egyezménnyel kapcsolatos ülések során.
      A nyugat-afrikai ebolajárvány során szerzett bőséges tapasztalatok figyelembevételével hasznos lenne megvizsgálni, hogy miként lehetne operatívvá tenni az egyezmény VII. cikkét. Sor fog kerülni a levont tanulságok tanulmányozására, amelynek középpontjában a járvány kitörésének következményei és a járványra történt nemzetközi reagálás áll majd az egyezmény VII. cikkének végrehajtásához kapcsolódóan, de az kiterjed majd a X. cikk relevanciájával összefüggő szempontokra is a tudományos együttműködés, valamint a terápiás módszerek és oltóanyagok kifejlesztése tekintetében. Erről jelentés fog készülni, amelyet a részes államok a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előkészítésének keretében fognak megvizsgálni.
      A kölcsönös értékelési mechanizmus keretében sor kerül majd legalább egy értékelésre az érdekelt részes államok között annak érdekében, hogy növekedjen a koncepció támogatottsága és részletesebben meg lehessen vizsgálni a koncepció relevanciáját. Az értékelés a 2013-ban Franciaországban és a 2015-ben a Benelux államokban elvégzett értékelésre fog épülni, és annak eredményeként, a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előtt a részes államok által megvizsgálandó jelentés fog készülni. Tanulmány fog készülni arról is, hogy miként lehetne hatékonyabbá tenni az egyezmény V. cikkének a részes államok közötti konzultációra vonatkozó rendelkezéseit.
      1.5.   5. projekt: Az ENSZ főtitkára által létrehozott mechanizmus támogatása

      1.5.1.   A projekt célja

      Támogatni az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára által, a biológiai- és toxinfegyverek feltételezett használatának kivizsgálására irányuló mechanizmus erősítését.
      1.5.2.   A projekt várt eredményei

      A mechanizmus készültségének megerősödése, többek között a 2013-as szíriai ENSZ vizsgálati misszió tanulságaira épülő tevékenységek végrehajtása:

                  a)

                  a képzett szakértők jegyzékének bővülése (alap- és szakosított képzési rendezvények – várhatóan három tanfolyam);

                  b)

                  a mechanizmus érdekelt felei alakuló ülésének összehívása (egy ülés): az ülés szervezeten belüli és szervezetek közötti együttműködési mechanizmusként szolgál, olyan esetekben is, amikor nem kerül sor a mechanizmus aktiválására, a mechanizmus rendszeres értékelése és további erősítése érdekében;

                  c)

                  szervezetek közötti képzési rendezvények: az ENSZ és más nemzetközi szervezetek által közösen szervezett képzések a meglévő erőforrások hasznosítása és jobb koordinálása, valamint a legjobb gyakorlatok megosztása céljából, hogy maximalizálni lehessen a hatékonyságot és el lehessen kerülni az erőfeszítések megkettőzését (várhatóan két képzési rendezvény).

            1.5.3.   A projekt leírása

      A mechanizmus szakértői jegyzékében szereplő szakértők részére kínált rendszeres alap- és szakosított képzésekhez nyújtott támogatás folytatásán túlmenően több olyan, a mechanizmushoz kapcsolódó rendezvényre is sor kerül majd, amely fontos tevékenységnek tekinthető e projekt keretében. Különösen fontosak e tekintetben azok a tevékenységek, amelyek célja a többek között az ENSZ szíriai misszióját követően levont, fent említett tanulságok gyakorlati átültetése, és amelyek ezáltal hosszú távon erősítik a mechanizmust.
      1.6.   6. projekt: A figyelemfelkeltést, az oktatást és a szerepvállalás növelését szolgáló eszközök

      1.6.1.   A projekt célja

      Kidolgozni olyan konkrét és gyakorlati eszközöket, anyagokat és módszereket, amelyek a fenti projektekben leírt tevékenységek elvégzését lehetővé teszik. Ezek az eszközök a felhasználók számára megfelelő formátumban állnak majd rendelkezésre, többek között nyomtatott változatban, valamint általában az Egyesült Nemzetek Szervezetének összes hivatalos nyelvére le kell majd fordítani őket. Előmozdítani a korábbi uniós fellépések során kidolgozott eszközök, vagyis a bizalomépítő intézkedésekre vonatkozó iránymutatás és a nemzeti végrehajtási útmutató használatát.
      1.6.2.   A projekt várt eredményei

                  a)

                  a fent leírt projektek támogatása;

                  b)

                  a tájékozottság növekedése a diákok és tanáraik körében a biológiai fegyverekkel kapcsolatos kérdések, a felelősségteljes tudományos kutatói magatartás és az etikai kérdések tekintetében;

                  c)

                  az egyezményre, valamint a biológiával való potenciális visszaéléssel kapcsolatos tágabb kérdésekre vonatkozó tájékoztató anyagok széles körű elterjedése.

            1.6.3.   A projekt leírása

      Néhány tevékenység már most beazonosítható, míg mások a projekt végrehajtásakor születnek. Az első csoportba tartozik például az internetes alapú oktatási források és oktatási segédanyagok kidolgozása egyetemi hallgatók és/vagy biológiát tanuló középiskolai diákok és tanáraik számára. Ebben az esetben fontos lesz az olyan módszerek hasznosítása, mint az aktív tanulás és a vegyes módszerű tanulás, csakúgy mint az olyan, már meglévő kezdeményezésekkel való koordináció, mint például a Bradfordi Egyetem által más partnerekkel együttműködésben végzett munka. Az egyezmény honlapjának és az egyezmény keretében készített anyagoknak, illetve korábbi tanácsi határozatok lefordítása szintén beazonosítható és szükséges feladat.
      2.   ELJÁRÁSI ASPEKTUSOK, KOORDINÁCIÓ
      A projektek végrehajtását az irányítóbizottság fogja kezdeményezni az együttműködési eljárások és módozatok meghatározása céljából. Az irányítóbizottság rendszeres jelleggel, legalább hathavonta egyszer áttekinti a projektek végrehajtását, az ülésekhez elektronikus kommunikációs eszközöket is felhasznál.
      Az irányítóbizottságot a főképviselőnek, valamint a Leszerelési Ügyek Hivatalának/az egyezmény végrehajtást támogató egységének a képviselői alkotják.
      Az európai uniós tagsággal nem rendelkező részes államoknak az e határozat szerinti segítségnyújtás és együttműködés iránti kérelmüket a Leszerelési Ügyek Hivatalának/az egyezmény végrehajtást támogató egységének a részére kell benyújtaniuk. A Leszerelési Ügyek Hivatala/az egyezmény végrehajtást támogató egysége áttekinti és értékeli a kérelmeket, és adott esetben ajánlásokat terjeszt az irányítóbizottság elé. Az irányítóbizottság megvizsgálja a segítségnyújtás iránti kérelmeket, valamint a cselekvési terveket és végrehajtásukat. A kedvezményezett országokra vonatkozó végső döntést a főképviselő hozza meg az irányítóbizottságban folytatott megbeszélések eredményét figyelembe véve, saját javaslata alapján és a Tanács illetékes munkacsoportjaival konzultálva.
      A kedvezményezett országoknak az Unió által kezdeményezett tevékenységekben való határozott szerepvállalását, valamint e tevékenységek fenntarthatóságát biztosítandó, a kiválasztott kedvezményezettek – amennyiben lehetséges és helyénvaló – felkérést fognak kapni a cselekvési tervek elkészítésére, amelyek meghatározzák a (többek között nemzeti forrásokból) finanszírozott tevékenységek végrehajtásának menetrendjét, a projekt hatályát és időtartamát, valamint a fő érdekelt feleket. A Leszerelési Ügyek Hivatala/az egyezmény végrehajtást támogató egysége vagy – adott esetben – az uniós tagállamok közreműködnek a cselekvési tervek elkészítésében. A projekteket a cselekvési terveknek megfelelően kell végrehajtani.
      3.   JELENTÉSTÉTEL ÉS ÉRTÉKELÉS
      A Leszerelési Ügyek Hivatala/az egyezmény végrehajtást támogató egysége a projektek végrehajtása terén elért eredményekről hathavonta jelentést nyújt be a főképviselőnek. Ezenfelül a létrehozott cselekvési tervek keretében a kedvezményezett országok javára végzett egyedi segítségnyújtási tevékenységekről jelentést kell benyújtania. Az elért eredmények értékelése, valamint a projektek általános értékelése és a lehetséges követő intézkedések meghatározása céljából a jelentéseket a Tanács illetékes munkacsoportjának továbbítani fogják.
      Amikor csak lehetséges, az egyezmény részes államai tájékoztatást fognak kapni a projektek végrehajtásáról, többek között elektronikus eszközök útján. A kedvezményezett országokkal szemben elvárás, hogy az egyezménnyel kapcsolatos üléseken beszámoljanak a javukra megvalósított tevékenységek menetéről és eredményéről, kellő hangsúlyt helyezve az EU által nyújtott támogatásra.
      4.   UNIÓS TAGÁLLAMOK SZAKÉRTŐINEK RÉSZVÉTELE
      A határozat sikeres végrehajtásához szükség van arra, hogy uniós tagállami szakértők aktívan részt vegyenek a folyamatban. Javasolt, hogy a Leszerelési Ügyek Hivatala/az egyezmény végrehajtást támogató egysége vegye igénybe ezeket a szakértőket. A projektek végrehajtásával kapcsolatos kiküldetési költségeiket e határozat fedezi.
      A tervezett segítségnyújtási látogatások (pl. jogi segítségnyújtás vagy a bizalomépítő intézkedésekkel kapcsolatos segítségnyújtás) tekintetében várhatóan az lesz az általános gyakorlat, hogy azokat legfeljebb három szakértőből álló csoportok végzik majd, időtartamuk pedig legfeljebb öt nap lesz.
      A kedvezményezett országokat e projekt keretében segítő uniós szakértők részére a hatékony és eredményes segítségnyújtás biztosítása érdekében szakmai találkozó szervezésére fog sor kerülni, melyen megvitatják a legjobb gyakorlatokat és a segítségnyújtási tevékenységek megfelelő előkészítését, valamint segítségnyújtási anyagokat – például előadásokat és publikációkat – állítanak össze.
      5.   IDŐTARTAM
      A projektek végrehajtásának becsült teljes időtartama 36 hónap.
      6.   KEDVEZMÉNYEZETTEK
      Az 1. projekt kedvezményezettjei az egyezmény nem részes államai (aláíró és nem aláíró államok egyaránt) az egyetemessé tételt célzó tevékenységek tekintetében, beleértve adott esetben a magánszektort, a tudományos köröket és a nem kormányzati szereplőket is.
      A 2. projekt kedvezményezettjei részes államok, amelyek segítséget fognak kapni a tudományos és technológiai fejlődés egyezményt érintő hatásainak felméréséhez, a tudományos közösség képviselői, nemzetközi, regionális és nemzeti tudományos szervezetek, tudományos körök és iparágak.
      A 3. projekt kedvezményezettjei a kapacitásépítési tevékenységek tekintetében az egyezmény részes államai, különös figyelmet fordítva azokra az államokra, amelyek a közelmúltban csatlakoztak az egyezményhez, míg a X. cikket érintő tevékenységek tekintetében a kedvezményezettek kutatók, tudományos konferenciák és intézmények.
      A 4. projekt kedvezményezettjei a részes államok; különösen az egyezménnyel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó tisztviselők, például a nemzeti kapcsolattartóként kijelölt és a genfi állandó képviseleteken dolgozó tisztviselők, a szakmai találkozókra meghívott, valamint a kölcsönös értékelési mechanizmusban való részvételre felkért szakértők, továbbá azok a szakértők, akik közreműködnek az V. és a VII. cikkre vonatkozó tanulmányok elkészítésében.
      Az 5. projekt kedvezményezettjei az ENSZ főtitkára által létrehozott mechanizmus szakértői névjegyzékében szereplő szakértők, a mechanizmussal kapcsolatos képzések és rendezvények résztvevői, valamint az érdekelt felek üléseinek résztvevői.
      A 6. projekt kedvezményezettjei lesznek azok, akik a megfelelő anyagokat elkészítik, illetve felhasználják, például a diákok és a tanárok, az iparág képviselői és a nem kormányzati szereplők.
      7.   HARMADIK FELEK KÉPVISELŐI
      A regionális szerepvállalásnak, valamint a projektek fenntarthatóságának az előmozdítása érdekében ez a határozat nem uniós, többek között regionális és más érintett nemzetközi szervezeteket képviselő szakértők részvételét is finanszírozza. A finanszírozás ki fog terjedni a Leszerelési Ügyek Hivatalának/az egyezmény végrehajtást támogató egységének az egyezménnyel kapcsolatos szakmai találkozókon és üléseken való részvételére. Az egyezmény ülései elnökének részvétele eseti alapon finanszírozható.
      8.   VÉGREHAJTÓ SZERV – SZEMÉLYZETI KÉRDÉSEK
      Tekintve, hogy a Leszerelési Ügyek Hivatalának az e határozatban előirányzott tevékenységei a költségvetésen kívül esnek, további személyzetre lesz szükség.
      9.   AZ EU LÁTHATÓSÁGA
      A Leszerelési Ügyek Hivatalának meg kell tennie minden megfelelő intézkedést annak közismertté tétele érdekében, hogy az Európai Unió a szóban forgó fellépés finanszírozója. Ezek az intézkedések az Európai Bizottság által kidolgozott és közzétett, az Európai Unió külső tevékenységére vonatkozó kommunikációs és láthatósági kézikönyvvel összhangban kerülnek végrehajtásra. A Leszerelési Ügyek Hivatala ezáltal biztosítani fogja az uniós hozzájárulás láthatóságát megfelelő imázs építés és tájékoztatás útján, hangsúlyozva az Unió szerepét, biztosítva az uniós intézkedések átláthatóságát, és növelve a határozat okainak, a határozathoz nyújtott uniós támogatásnak és e támogatás eredményeinek az ismertségét. A projekt keretében készült anyagokon jól látható helyen fel kell tüntetni az Unió zászlaját, a zászló helyes használatára és reprodukciójára vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelően.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1403 határozata (2017. június 23.) a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat módosításáról (EKB/2017/20)

text:
                  29.7.2017

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 199/24

            AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/1403 HATÁROZATA
      (2017. június 23.)
      a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat módosításáról (EKB/2017/20)
      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 3.1., 12.1. és 12.3. cikkére, valamint 17., 18. és 22. cikkére,
      tekintettel a TARGET2-Securities-ről szóló, 2012. július 18-i EKB/2012/13 iránymutatásra (1),
      mivel:

                  (1)

                  2016. március 16-án a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra Testület (Market Infrastructures Board) létrehozását, amely a piaci infrastruktúrák és platformok területén a technikai és operatív üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokért felelős új irányító testület.

                  (2)

                  Ennek megfelelően az EKB/2012/6 határozatot (2) módosítani kell, hogy az tükrözze a Piaci Infrastruktúra Testület létrehozását, valamint a T2S Tanácsnak a Piaci Infrastruktúra Testület egy speciális alakzataként való működését,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Módosítások
      Az EKB/2012/6 határozat a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „1. cikk
                  Fogalommeghatározások
                  Az e határozatban használt kifejezések ugyanazzal a jelentéssel bírnak, mint az EKB/2012/13 iránymutatásban (*1) és a Kormányzótanács által 2011. november 17-én jóváhagyott T2S-keretmegállapodásban.

                     (*1)  Az EKB/2012/13 iránymutatása (2012. július 18.) a TARGET2-Securitiesről (HL L 215., 2012.8.11., 19. o.).”"

                  2.

                  A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                  „(1)   A T2S Tanács irányító testületként jön létre azzal a feladattal, hogy a Kormányzótanács számára a kulcsfontosságú stratégiai kérdésekben javaslatokat dolgozzon ki, valamint ellássa a Kormányzótanács által rábízott, tisztán technikai jellegű feladatokat. A T2S Tanács a Piaci Infrastruktúra Testület (MIB) egy speciális alakzataként működik.”

                  3.

                  Az I. melléklet „Összetétel” című szakaszának negyedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                  „A T2S Tanács tagjainak megbízása 24 hónapra szól, és megújítható. A Kormányzótanács meghatározhat rövidebb megbízatást, többek között akkor, ha a tag megbízatásának lejárta előtt lemond vagy nyugdíjba vonul.”

                  4.

                  A II. melléklet a következőképpen módosul:

                              a)

                              Az 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                              „(3)   A tagok nem vehetnek részt közvetlenül a T2S vagy azon központi értéktárak felvigyázásában, amelyek kiegyenlítési műveleteiket a T2S-hez kiszervezik, amennyiben e részvétel a T2S Tanács tagjaként betöltött feladataikkal való tényleges vagy lehetséges összeütközéshez vezethet. Az ilyen összeütközések azonosítására és elkerülésére megfelelő intézkedéseket kell kialakítani. A tagok nem vehetnek részt a Belső Könyvvizsgálói Bizottságban (IAC), és nem vehetnek részt a mindennapos 3. szintű tevékenységekben sem.”

                              b)

                              A 2. cikk (1) bekezdését el kell hagyni.

            2. cikk
      Záró rendelkezés
      Ez a határozat 2017. június 23-án lép hatályba.

         Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. június 23-án.

               az EKB elnöke

            Mario DRAGHI

         (1)  HL L 215., 2012.8.11., 19. o.

         (2)  Az EKB/2012/6 határozat (2012. március 29.) a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról és az EKB/2009/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2012.5.1., 13. o.).


title: A Bizottság határozata (2017. február 23.) a „European Reference Network” (európai referenciahálózat) védjegy használatára vonatkozó egyéni engedélyeknek az európai referenciahálózatok valamennyi koordinátora számára történő megadásáról

text:
               24.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 60/7

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2017. február 23.)
   a „European Reference Network” (európai referenciahálózat) védjegy használatára vonatkozó egyéni engedélyeknek az európai referenciahálózatok valamennyi koordinátora számára történő megadásáról
   (2017/C 60/06)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a 2001. szeptember 19-i bizottsági határozatra (PV1536), amely a főigazgatókat és részlegvezetőket felhatalmazza, hogy döntsenek a felelősségi körükbe tartozó tevékenységekből vagy programokból eredő szellemi tulajdonjogok védelme iránti kérelmek benyújtásának szükségességéről, az ehhez kapcsolódó engedélyek megadásáról, a jogok megszerzéséről, átadásáról, a jogokról való lemondásról vagy azok feladásáról, valamint felhatalmazza a főigazgatókat mindezek igazgatási végrehajtására,
   mivel:

               (1)

               A 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) úgy rendelkezik, hogy a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamok kiemelten speciális egészségügyi ellátást nyújtó szolgáltatói közötti európai referenciahálózatok fejlesztését.

               (2)

               A 2014/287/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) 7. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság engedélyezi a hálózatok és azok tagjai számára egyedi grafikus azonosító („logó”) használatát.

               (3)

               A „European Reference Network” (európai referenciahálózat) logót a Bizottság bejegyezte védjegyként (reg. szám: 012252128) az Európai Unió területén.

               (4)

               Az Európai Unió a védjegy jogos tulajdonosa, és kész engedélyezni annak használatát az európai referenciahálózatok valamennyi koordinátora számára.

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az európai referenciahálózatok valamennyi, a tagállamok európai referenciahálózatokkal foglalkozó testülete által jóváhagyott koordinátora nem kizárólagos, jogdíjmentes feltételes jogot kap a „European Reference Network” (európai referenciahálózat) védjegy (reg. szám: 012252128) használatára az európai referenciahálózatoknak a 2011/24/EU irányelv 12. cikkében meghatározott célkitűzéseknek megfelelő tevékenységeihez kapcsolódó kezdeményezések vonatkozásában.
   2. cikk
   Az európai referenciahálózatok valamennyi, a tagállamok európai referenciahálózatokkal foglalkozó testülete által jóváhagyott koordinátora jogosult a hálózata tevékenységeinek vonatkozásában a hálózata tagjai számára továbbadni a védjegy használatára vonatkozó jogot.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 23-án.

            a Bizottság részéről

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            a Bizottság tagja

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (2011. március 9.) a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4., 45. o.).

      (2)  A Bizottság 2014/287/EU végrehajtási határozata (2014. március 10.) az európai referenciahálózatok és azok tagjai létrehozására és értékelésére, valamint az e hálózatok létrehozásával és értékelésével kapcsolatos információk és tapasztalat megosztásának elősegítésére vonatkozó kritériumok megállapításáról (HL L 147., 2014.5.17., 79. o.).


title: 2014/318/EU: A Tanács határozata ( 2014. február 17. ) az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-prekurzorokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               4.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 165/6

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. február 17.)
   az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-prekurzorokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

      (2014/318/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Uniónak és az Oroszországi Föderációnak meg kell erősítenie a kábítószer-prekurzorok legális kereskedelméből való eltérítésének terén folytatott együttműködésüket, abból a célból, hogy megakadályozzák ezzel a kábítószerek és a pszichotróp anyagok tiltott előállítását.

               (2)

               A 2013/263/EU tanácsi határozattal (1) összhangban az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-prekurzorokról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) – feltételezve annak későbbi megkötését – 2013. június 4-én aláírták.

               (3)

               A megállapodásnak biztosítania kell az alapvető jogok, különösen a személyes adatok feldolgozására és a megállapodásban részes felek közötti továbbítására vonatkozó magas szintű védelem teljes mértékű betartását.

               (4)

               A megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-prekurzorokról szóló megállapodást a Tanács ezennel az Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke az Európai Unió nevében megteszi a megállapodás 11. cikkében meghatározott értesítést (2).
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. TSAFTARIS

      (1)  A Tanács 2013/263/EU határozata (2013. május 13.) az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-perkurzorokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 154., 2013.6.6., 5. o.).

      (2)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.