title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1737 határozata (2017. április 27.) az ECSEL közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/350

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1737 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az ECSEL közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az ECSEL közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az ECSEL közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtása tekintetében a közös vállalkozás számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra (05875/2017 – C8-0091/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 209. cikkére,

               —

               tekintettel az ECSEL közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 561/2014/EU tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 12. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyi szabályzat-mintáról szóló, 2013. szeptember 30-i 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0113/2017),

               1.

               jóváhagyja az ECSEL közös vállalkozás 2015-ös pénzügyi évre szóló elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az ECSEL közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 473., 2016.12.16., 24. o.

      (2)  HL C 473., 2016.12.16., 25. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 169., 2014.6.7., 152. o.

      (5)  HL L 38., 2014.2.7., 2. o.


title: A Tanács 2008/389/KKBP határozata ( 2008. április 7. ) az Európai Unió által vezetett erők közép-afrikai köztársasági jogállásáról szóló, az Európai Unió és a Közép-Afrikai Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről

text:
               24.5.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 136/45

         A TANÁCS 2008/389/KKBP HATÁROZATA
   (2008. április 7.)
   az Európai Unió által vezetett erők közép-afrikai köztársasági jogállásáról szóló, az Európai Unió és a Közép-Afrikai Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2007. szeptember 25-én elfogadta az Egyesült Nemzetek közép-afrikai köztársasági és csádi missziója (MINURCAT) létrehozásának jóváhagyásáról, valamint az Európai Uniónak egy, az Egyesült Nemzetek missziója támogatására szolgáló művelet említett országokba, az induló műveleti képesség bejelentésétől számított tizenkét hónapra történő telepítésére való felhatalmazásáról szóló 1778 (2007) sz. határozatot. A határozat ezenkívül felkérte Csád és a Közép-Afrikai Köztársaság kormányát, valamint az Európai Uniót, hogy a lehető leghamarabb kössenek megállapodást az Európai Unió műveleti erőinek jogállásáról.

               (2)

               A Tanács 2007. október 15-én elfogadta az Európai Unió csádi köztársasági és közép-Afrikai köztársasági katonai műveletéről (EUFOR TCHAD/RCA) szóló 2007/677/KKBP együttes fellépést (1).

               (3)

               A Tanács általi, 2007. szeptember 18-i felhatalmazását követően, az Európai Unióról szóló szerződés 24. cikkével összhangban az elnökség – a főtitkár/főképviselő közreműködésével – tárgyalásokat folytatott az Európai Unió által vezetett erők közép-Afrikai köztársasági jogállásáról szóló, az Európai Unió és a Közép-Afrikai Köztársaság közötti megállapodásról.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió által vezetett erők közép-afrikai köztársasági jogállásáról szóló, az Európai Unió és a Közép-Afrikai Köztársaság közötti megállapodás az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. április 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. ŽERJAV

      (1)  HL L 279., 2007.10.23., 21. o.
    ---documentbreak---

               24.5.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 136/46

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és a Közép-Afrikai Köztársaság között az Európai Unió által vezetett erők Közép-Afrikai Köztársasági jogállásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: EU,
   egyrészről, és
   a KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: a fogadó állam,
   másrészről,
   a továbbiakban: a Felek,
   FIGYELEMBE VÉVE AZ ALÁBBIAKAT:

               —

               az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2007. szeptember 25-i 1778 (2007) sz. határozata,

               —

               a Tanács 2007. október 15-i 2007/677/KKBP együttes fellépése az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről (EUFOR Tchad/RCA),

               —

               e megállapodás nem érinti a felek nemzetközi megállapodások és más, nemzetközi bíróságok létrehozásáról szóló okiratok – beleértve a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmányát – szerinti jogait és kötelezettségeit,

         A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Hatály és fogalommeghatározások
   (1)   Ez a megállapodás az Európai Unió által vezetett erőkre és azok személyi állományára vonatkozik.
   (2)   Ezt a megállapodást kizárólag a fogadó állam területén kell alkalmazni.
   (3)   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               „az Európai Unió által vezetett erők (EUFOR)”: a műveletben részt vevő EU katonai parancsnokságok és nemzeti kontingensek, valamint ezek felszerelései és szállítóeszközei;

               b)

               „művelet”: a katonai misszió előkészítése, telepítése, végrehajtása és támogatása az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2007. szeptember 25-i 1778 (2007) sz. határozatából eredő megbízatásnak megfelelően;

               c)

               „az EU-erők parancsnoka”: a műveleti területek parancsnoka;

               d)

               „EU katonai parancsnokság”: a művelet katonai parancsnokságát vagy ellenőrzését biztosító EU katonai parancsnokok irányítása alatt álló katonai parancsnokság és annak egységei, állomáshelyüktől függetlenül;

               e)

               „nemzeti kontingensek”: az Európai Unió tagállamaihoz, valamint a műveletben részt vevő más államokhoz tartozó egységek és elemek;

               f)

               „az EUFOR személyi állománya”: az EUFOR részére biztosított polgári és katonai személyi állomány, valamint a művelet előkészítése céljából telepített személyi állomány és a művelet keretében valamelyik küldő állam vagy EU-intézmény számára missziót teljesítő személyi állomány, amely – e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában – a fogadó állam területén tartózkodik, a helyi személyzet és a nemzetközi kereskedelmi beszállítók által alkalmazott személyzet kivételével;

               g)

               „helyi személyzet”: a fogadó államban állampolgársággal vagy állandó lakóhellyel rendelkező személyzet;

               h)

               „létesítmények”: az EUFOR és személyi állománya számára szükséges helyiségek, szállás és földterületek;

               i)

               „küldő állam”: az EUFOR számára nemzeti kontingenst biztosító állam.

         2. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   Az EUFOR és az EUFOR személyi állománya tiszteletben tartja a fogadó állam törvényeit és rendeleteit, és tartózkodik a művelet célkitűzéseivel összeegyeztethetetlen bármely fellépéstől vagy tevékenységtől.
   (2)   Az EUFOR rendszeresen tájékoztatja a fogadó állam kormányát a fogadó állam területén állomásozó EUFOR személyi állomány létszámáról.
   3. cikk
   Azonosítás
   (1)   Az EUFOR személyi állománya köteles mindenkor útlevelet vagy katonai személyazonosító igazolványt hordani magával.
   (2)   Az EUFOR járműveit, repülőgépeit, hajóit és más szállítóeszközeit megkülönböztető EUFOR azonosító jelzéssel és/vagy rendszámtáblával kell ellátni, amelyről a fogadó állam illetékes hatóságait tájékoztatni kell.
   (3)   Az EUFOR jogosult létesítményein, járművein és más szállítóeszközein elhelyezni az Európai Unió zászlaját és más jelzéseket, pl. katonai jelvényeket, címeket és hivatalos jelképeket. Az EUFOR személyi állományának egyenruháján megkülönböztető EUFOR emblémát kell elhelyezni. A műveletben részt vevő nemzeti kontingensek nemzeti zászlait vagy jelzéseit az EU-erők parancsnokának döntése alapján lehet elhelyezni az EUFOR létesítményein, járművein és más szállítóeszközein, valamint egyenruháin.
   4. cikk
   Határátlépés és mozgás a fogadó állam területén
   (1)   Az EUFOR személyi állománya kizárólag a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott dokumentumok, illetve az első belépés alkalmával az EUFOR által kiállított egyéni vagy csoportos menetparancs felmutatásával léphet be a fogadó állam területére. Az állomány a fogadó állam területére történő belépéskor, annak elhagyásakor és a területen történő tartózkodás alatt mentesül az útlevél- és vízumszabályok, a bevándorlási vizsgálat és a vámvizsgálat alól.
   (2)   Az EUFOR személyi állománya mentes a fogadó állam külföldiek nyilvántartására és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezései alól, de nem szerez jogot tartózkodásra vagy állandó lakóhelyre a fogadó állam területén.
   (3)   Az EUFOR eszközei és szállítóeszközei a fogadó állam területére a művelet érdekében történő belépéskor, az azon való áthaladáskor, illetve az onnan történő kilépéskor mentesülnek a leltár vagy más vámokmány bemutatása és minden más vizsgálat követelménye alól.
   (4)   Az EUFOR személyi állománya gépjárművet és repülőgépet vezethet a fogadó állam területén, amennyiben rendelkezik a megfelelő, érvényes nemzeti, nemzetközi vagy katonai vezetői engedéllyel vagy repülési engedéllyel.
   (5)   A művelet céljai érdekében a fogadó állam saját területén – beleértve a fogadó állam légterét – mozgásszabadságot és utazási szabadságot biztosít az EUFOR-nak és az EUFOR személyi állományának.
   (6)   A művelet céljai érdekében az EUFOR jogosult a fogadó állam területén – beleértve a fogadó állam légterét – bármilyen fegyveres gyakorlat vagy gyakorlás végzésére.
   (7)   A művelet céljai érdekében az EUFOR a közutakat, hidakat, kompokat és repülőtereket mindenfajta vámtól, díjtól, illetéktől, adótól vagy hasonló költségtől mentesen veheti igénybe. Az EUFOR nem mentesül az olyan feltételekkel igényelt és kapott szolgáltatásokért fizetendő ésszerű költségek alól, amelyek a fogadó állam fegyveres erőinek nyújtott szolgáltatásokra vonatkoznak.
   5. cikk
   Az EUFOR számára a fogadó állam által biztosított kiváltságok és mentességek
   (1)   Az EUFOR létesítményei sérthetetlenek. A fogadó állam képviselői kizárólag az EU-erők parancsnokának hozzájárulásával léphetnek be a létesítményekbe.
   (2)   Az EUFOR létesítményei, azok berendezése és az ott-található más eszközök, valamint a szállítóeszközök mentesek a házkutatás, hatósági igénybevétel, lefoglalás vagy végrehajtás alól. Mindazonáltal, az EU-erők parancsnoka felhatalmazhatja a fogadó állam hatóságait házkutatás lefolytatására. Ezesetben a házkutatásra az EU-erők parancsnoka képviselőjének jelenlétében kerül sor.
   (3)   Az EUFOR, annak vagyona és eszközei – függetlenül attól, hogy hol és kinek a birtokában találhatók – mentesülnek bármilyen jogi eljárás alól.
   (4)   Az EUFOR irattára és dokumentumai mindenkor és mindenhol sérthetetlenek.
   (5)   Az EUFOR hivatalos levelezése sérthetetlen. Hivatalos levelezésnek minősül a művelettel és feladatokkal összefüggő minden levelezés.
   (6)   A művelet céljából vásárolt és behozott áruk, nyújtott szolgáltatások és az EUFOR által használt létesítmények tekintetében az EUFOR, valamint a számára szolgáltatást nyújtók vagy árut beszállítók – feltéve, hogy azok nem a fogadó állam állampolgárai – mentesülnek bármilyen nemzeti, regionális vagy helyi teher, adó és más hasonló díj alól. Az EUFOR nem mentesül a nyújtott szolgáltatások megfizetésének minősülő terhek, adók és díjak alól.
   (7)   A fogadó állam engedélyezi árucikkek behozatalát a művelet céljából, és biztosítja azok mentességét a vámok, díjak, illetékek, adók és hasonló terhek alól, a tárolás, fuvarozás és más nyújtott szolgáltatások díjai kivételével.
   6. cikk
   Az EUFOR személyi állománya számára a fogadó állam által biztosított kiváltságok és mentességek
   (1)   Az EUFOR személyi állományát nem lehet letartóztatni vagy őrizetbe venni.
   (2)   Az EUFOR személyi állományának iratai, levelezése és vagyona sérthetetlenséget élvez, a (6) bekezdés értelmében engedélyezett végrehajtási intézkedések kivételével.
   (3)   Az EUFOR személyi állománya minden körülmények között mentességet élvez a fogadó állam büntető-joghatósága alól.
   Az EUFOR személyi állományának a büntető-joghatóság alóli mentességét adott esetben a küldő állam vagy az érintett EU-intézmény felfüggesztheti. A felfüggesztésnek minden esetben egyértelműnek kell lennie.
   (4)   Az EUFOR személyi állománya a hivatalos feladatok ellátása közben kimondott vagy leírt szavak, illetve végrehajtott cselekvések tekintetében minden polgári vagy közigazgatási eljárás alól mentességet élvez. Amennyiben az EUFOR személyi állományának tagja ellen a fogadó állam bármilyen bírósága előtt polgári eljárás indul, erről haladéktalanul értesíteni kell az EU-erők parancsnokát és a küldő állam vagy EU-intézmény illetékes hatóságát. Az eljárás bíróság előtti megindítását megelőzően az EU-erők parancsnoka és a küldő állam vagy EU-intézmény illetékes hatósága igazolja a bíróság számára, hogy a kérdéses cselekményt az EUFOR személyi állományának tagja a hivatalos feladatok ellátása közben követte-e el.
   Ha a cselekményt hivatalos feladatok ellátása közben követték el, az eljárást nem lehet megindítani, és a 15. cikkben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. Ha a cselekményt nem hivatalos feladatok ellátása közben követték el, az eljárást folytatni lehet. Az EU-erők parancsnoka és a küldő állam vagy EU-intézmény illetékes hatósága által adott igazolás kötelező érvényű a fogadó állam joghatósága számára, amely azt nem vitathatja.
   Abban az esetben, ha az EUFOR személyi állományának tagja indít eljárást, az eredeti keresethez közvetlenül kapcsolódó ellenkeresetek egyike tekintetében sem hivatkozhat a joghatóság alóli mentességére.
   (5)   Az EUFOR személyi állománya nem köteles tanúvallomást tenni.
   (6)   Az EUFOR személyi állományának tagjaival szemben nem lehet végrehajtási intézkedést foganatosítani, kivéve ha hivatalos feladataikkal össze nem függő polgári eljárás indult ellenük. Az EUFOR személyi állományának olyan vagyona, amely az EU-erők parancsnoka által kiadott igazolás szerint hivatalos feladataik ellátásához szükséges, mentes az ítélet, határozat vagy végzés végrehajtásaként történő lefoglalástól. Polgári eljárások esetén az EUFOR személyi állományának tagjait nem lehet személyes szabadságukban korlátozni, illetve kényszerítő intézkedéseket foganatosítani ellenük.
   (7)   Az EUFOR személyi állományának a fogadó állam joghatósága alóli mentessége nem jelent az érintett küldő állam joghatósága alóli mentességet.
   (8)   Az EUFOR személyi állománya az EUFOR számára nyújtott szolgáltatások tekintetében mentesül a fogadó államban esetlegesen hatályban levő szociális biztonsági rendelkezések alól.
   (9)   Az EUFOR személyi állománya az EUFOR vagy a küldő államok által részükre fizetett illetmények és járandóságok, valamint a fogadó államon kívülről származó bármilyen jövedelem tekintetében mentességet élvez a fogadó államban fizetendő adók alól.
   (10)   Az EUFOR személyi állománya köteles kifizetni a személyes használatára szolgáló árucikkek után járó vámot, adót és a kapcsolódó díjakat, kivéve azon árucikkek esetében, amelyek a fogadó állam területére lépésekor már a tulajdonában voltak, valamint az elsődleges fontosságú árucikkek esetében. Az EUFOR személyi állománya nem mentesül a személyes használatra szolgáló árucikkekkhez kapcsolódó tárolási, fuvarozási és hasonló szolgáltatások díjai alól.
   Az EUFOR személyi állományának személyes poggyásza mentes a vizsgálat alól, kivéve ha alaposan feltételezhető, hogy nem az EUFOR személyi állományának személyes használatára szolgáló árucikkeket tartalmaz, illetve, ha olyan árucikkeket tartalmaz, amelyek behozatalát vagy kivitelét a fogadó állam jogszabályai tiltják, vagy karanténszabályok vonatkoznak rá. Ezt a vizsgálatot kizárólag az EUFOR érintett személyi állományának vagy az EUFOR meghatalmazott képviselőjének jelenlétében lehet elvégezni.
   7. cikk
   Helyi személyzet
   A helyi személyzet kizárólag a fogadó állam által elismert mértékű kiváltságokat és mentességeket élvez. A fogadó állam azonban olyan módon gyakorol joghatóságot az említett személyzet felett, hogy indokolatlanul ne akadályozza a művelet feladatainak teljesítését.
   8. cikk
   Büntető-joghatóság
   A küldő állam illetékes hatóságai jogosultak a fogadó állam területén a küldő állam jogszabályai által rájuk ruházott minden büntető-joghatósági és fegyelmi jogkört gyakorolni a küldő állam vonatkozó jogszabályainak hatálya alá tartozó minden EUFOR személyi állománnyal szemben.
   9. cikk
   Egyenruha és fegyverek
   (1)   Az egyenruha viseléséről az EU-erők parancsnoka által elfogadott szabályok rendelkeznek.
   (2)   Az EUFOR katonai személyi állománya jogosult fegyver és lőszer viselésére, amennyiben parancsa arra feljogosítja.
   10. cikk
   Támogatás és szerződéskötés a fogadó állam részéről
   (1)   Az EUFOR kérése esetén a fogadó állam kész segítséget nyújtani a megfelelő létesítmények megtalálásában.
   (2)   A fogadó állam – lehetőségeihez mérten – költségmentesen biztosít a tulajdonában levő létesítményeket, amennyiben az EUFOR-nak az adminisztratív és műveleti tevékenységeinek végzéséhez szüksége van e létesítményekre. A magánjogi személyek tulajdonában levő létesítmények tekintetében a fogadó állam – az EUFOR költségére – kötelezettséget vállal ezek rendelkezésre bocsátásának és a kutatási erőfeszítéseknek a támogatására.
   (3)   Eszközeihez és lehetőségeihez mérten a fogadó állam hozzájárul a művelet előkészítéséhez, telepítéséhez és végrehajtásához, valamint támogatja azt. A fogadó állam részéről a művelethez nyújtott segítségre és támogatásra a fogadó állam fegyveres erőinek nyújtott segítségre és támogatásra vonatkozókkal megegyező feltételek érvényesek.
   (4)   Az EUFOR által a fogadó államban kötött szerződésekre alkalmazandó jogot a szerződés határozza meg.
   (5)   A szerződés előírhatja, hogy a szerződés alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő jogvitában a 15. cikk (3) és (4) bekezdésében említett vitarendezési eljárást kell alkalmazni.
   (6)   A fogadó állam elősegíti az EUFOR által a művelet céljából kereskedelmi egységekkel kötött szerződések végrehajtását.
   11. cikk
   Létesítmények megváltoztatása
   (1)   Az EUFOR műveleti igényeinek megfelelően jogosult létesítmények építésére, azok megváltoztatására vagy más módon történő átalakítására.
   (2)   A fogadó állam nem követel az EUFOR-tól kártérítést az említett építésekért, megváltoztatásokért vagy átalakításokért.
   12. cikk
   Az EUFOR személyi állománya tagjainak elhalálozása
   (1)   Az EU-erők parancsnokának jogában áll megtenni a szükséges intézkedéseket, és gondoskodni az EUFOR személyi állománya elhalálozott tagjának, valamint az elhalálozott személy személyes tulajdonának hazaszállításáról.
   (2)   Az EUFOR személyi állománya elhalálozott tagjainak boncolását csak az érintett állam hozzájárulásával és az EUFOR és/vagy az érintett állam képviselőjének jelenlétében lehet elvégezni.
   (3)   A fogadó állam és az EUFOR a lehető legteljesebb mértékben együttműködik az EUFOR személyi állománya elhalálozott tagjainak mielőbbi hazaszállítása érdekében.
   13. cikk
   Az EUFOR és a katonai rendőrség biztonsága
   (1)   A fogadó állam minden megfelelő intézkedést meghoz az EUFOR és személyi állománya biztonságának és védelmének biztosítása érdekében.
   (2)   Az EUFOR jogosult meghozni a létesítményeinek – beleértve a képzési célra használt létesítményeit is – külső támadással vagy behatolással szembeni védelméhez szükséges intézkedéseket.
   (3)   Az EU-erők parancsnoka katonai rendőri egységet hozhat létre az EUFOR létesítményeiben történő rendfenntartás céljából.
   (4)   A katonai rendőri egység – a fogadó állam katonai rendőrségével vagy rendőrségével folytatott konzultációt követően és azzal együttműködve – az említett létesítményeken kívül is felléphet az EUFOR személyi állományának tagjai közötti rend és fegyelem fenntartása érdekében.
   14. cikk
   Kommunikáció
   (1)   Az EUFOR rádióadó-vevő állomásokat, valamint műholdrendszereket telepíthet és üzemeltethet. Az EUFOR együttműködik a fogadó állam illetékes hatóságaival a megfelelő frekvenciák használatából eredő összeütközések elkerülése érdekében. A fogadó állam költségmentesen biztosít hozzáférést a frekvenciaspektrumhoz.
   (2)   Az EUFOR a művelet céljai érdekében korlátlan kommunikációra jogosult rádió (beleértve a műholdon keresztül történő, valamint a hordozható és kézi készülékeket is), telefon, távíró, telefax és más eszközök segítségével, jogosult továbbá az EUFOR létesítményein belüli, illetve a létesítmények közötti kommunikáció biztosításához szükséges berendezések telepítésére, a kábel- és földvezeték-fektetést is beleértve.
   (3)   Az EUFOR saját létesítményein belül megteheti a szükséges intézkedéseket az EUFOR és/vagy az EUFOR személyi állománya részére, illetve általuk küldött posta továbbítására – amennyiben az EU-erők parancsnoka szükségesnek ítéli meg – a fogadó állam illetékes hatóságaival együttműködve.
   15. cikk
   Követelések haláleset, sérülés, kár és veszteség esetén
   (1)   Az EUFOR és az EUFOR személyi állománya nem felel a műveleti szükségletekhez kapcsolódóan, illetve a polgári zavargásokkal vagy az EUFOR védelmével kapcsolatos tevékenységek által a polgári vagy kormányzati vagyonban okozott károkért.
   (2)   A békés rendezés érdekében a polgári vagy kormányzati vagyonban okozott, az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó károkért való követeléseket, valamint a halál és személyi sérülések miatti, és az EUFOR vagyonában bekövetkező károk miatti követeléseket a fogadó állam jogi vagy természetes személyei által előterjesztett követelés esetében a fogadó állam illetékes hatóságain keresztül az EUFOR-nak kell benyújtani, az EUFOR által előterjesztett követelés esetében pedig a fogadó állam illetékes hatóságainak.
   (3)   Amennyiben nincs mód a békés rendezésre, a követelést az egyenlő arányban az EUFOR képviselőiből, valamint a fogadó állam képviselőiből álló, követelésekkel foglalkozó bizottságnak kell benyújtani. A követeléseket közös megegyezéssel kell rendezni.
   (4)   Ha követelésekkel foglalkozó bizottság nem tudja rendezni a vitát, akkor az alábbiakra kerül sor:

               a)

               legfeljebb 40 000 EUR összegű követelés esetén a követelést a fogadó állam és az EU képviselői diplomáciai úton rendezik;

               b)

               az a) pontban említett összeget meghaladó követelés esetén az ügyet választottbíróság elé kell vinni, amelynek határozata kötelező érvényű.

         (5)   A választottbíróság három választottbíróból áll, egy választottbírót a fogadó állam, egy választottbírót az EUFOR, a harmadikat pedig a fogadó állam és az EUFOR együttesen jelöl ki. Ha valamelyik fél két hónapon belül nem jelöl ki választottbírót, vagy ha a fogadó állam és az EUFOR nem tud megállapodni a harmadik választottbíró kijelöléséről, a kérdéses választottbírót az Európai Közösségek Bíróságának elnöke jelöli ki.
   (6)   Az EUFOR és a fogadó állam igazgatási hatóságai igazgatási megállapodást kötnek annak érdekében, hogy meghatározzák a követelésekkel foglalkozó bizottság és a bíróság megbízatásának feltételeit, az említett testületekben alkalmazandó eljárást és a követelések benyújtásának feltételeit.
   16. cikk
   Kapcsolattartás és vitás kérdések
   (1)   Az e megállapodás alkalmazásával összefüggésben felmerülő bármely kérdést az EUFOR és a fogadó állam illetékes hatóságainak képviselői együttesen vizsgálják meg.
   (2)   Az előzetes rendezés elmaradása esetén az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitás kérdéseket a fogadó állam és az EU képviselői kizárólag diplomáciai úton rendezik.
   17. cikk
   Egyéb rendelkezések
   (1)   Minden olyan esetben, amikor e megállapodás az EUFOR és az EUFOR személyi állományának mentességeire, kiváltságaira és jogaira hivatkozik, a fogadó állam kormánya felelős ezek érvényesítéséért, valamint a fogadó állam megfelelő helyi hatóságai részéről történő betartásukért.
   (2)   E megállapodás rendelkezései nem tekinthetők, illetve nem értelmezhetők az EU tagállamai vagy bármely más, az EUFOR-hoz hozzájáruló állam számára más megállapodások által biztosított jogoktól való eltérésnek.
   18. cikk
   Végrehajtási rendelkezések
   E megállapodás alkalmazásában a műveleti, adminisztratív és technikai kérdések az EU-erők parancsnoka és a fogadó állam közigazgatási hatóságai között megkötendő külön megállapodások tárgyát képezhetik.
   19. cikk
   Hatálybalépés és megszüntetés
   (1)   Ez a megállapodás az aláírásának napján lép hatályba, és az utolsó EUFOR-egységnek, valamint az EUFOR személyi állománya utolsó tagjának – az EUFOR tájékoztatása alapján történő – távozásáig marad hatályban.
   (2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a 4. cikk (7) bekezdésében, az 5. cikk (1)–(3), (6) és (7) bekezdésében, a 6. cikk (1), (3), (4), (6) és (8)–(10) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikkben, a 13. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 15. cikkben foglalt rendelkezéseket úgy kell tekinteni, hogy azok az EUFOR személyi állománya első tagjainak telepítésétől érvényesek, amennyiben ez az időpont megelőzi e megállapodás hatálybalépését.
   (3)   Ez a megállapodás a Felek írásbeli megállapodásával módosítható.
   (4)   E megállapodás megszűnése nem érinti az e megállapodás végrehajtásából a megszűnést megelőzően eredő jogokat és kötelezettségeket.

      Kelt Banguiban, a 2008. április 16-án, négy eredeti példányban francia nyelven.

            az Európai Unió részéről

            a Közép-afrikai Köztársaság részéről


title: 2009/121/EK: A Tanács határozata ( 2008. december 18.) a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az antimikrobiális anyagok bontott baromfi felületi szennyeződésének eltávolítására való alkalmazása tekintetében történő végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat elutasításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               13.2.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 42/13

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. december 18.)
   a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az antimikrobiális anyagok bontott baromfi felületi szennyeződésének eltávolítására való alkalmazása tekintetében történő végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat elutasításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2009/121/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 202. cikkére,
   tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a 853/2004/EK rendeletnek az antimikrobiális anyagok bontott baromfi felületi szennyeződésének eltávolítására való alkalmazása tekintetében történő végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatra,
   tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatra (2) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 853/2004/EK rendelet különleges higiéniai szabályokat állapít meg az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozóan az élelmiszeripari vállalkozók számára. Úgy rendelkezik, hogy az élelmiszeripari vállalkozók az állati eredetű termékek felületi szennyeződésének eltávolításához semmilyen más anyagot nem használhatnak, csak vizet, kivéve, ha az anyag használatát a rendelettel összhangban engedélyezték.

               (2)

               A közösségi politikák végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészség magas szintű védelmét. Az élelmiszerekre és takarmányokra irányadó, a Közösség által elfogadott intézkedéseket az emberi és állati egészségre vonatkozó lehetséges kockázatok megfelelő értékelésére kell alapozni, figyelembe véve a hozzáférhető tudományos bizonyítékokat, megtartva, vagy ha tudományosan indokolt, akkor növelve az emberi és az állati egészségnek a Közösségben biztosított védelmi szintjét. Kulcsfontosságú prioritást jelentenek a Közösségben az élelmiszertermelés egész folyamata alatt a magas szintű higiéniai előírások, valamint az olyan anyagok alkalmazásának elkerülése vagy tilalma, amelyek esetlegesen nem megfelelő higiéniai viszonyokat lepleznek.

               (3)

               A közösségi politikák megvalósítása során biztosítani kell emellett a környezet magas szintű védelmét is, mind környezetpolitikai jogszabályok útján, mind pedig azzal, hogy a környezetpolitikai követelményeket más közösségi szakpolitikák és tevékenységek meghatározása és megvalósítása során is érvényesítik.

               (4)

               A Bizottság javaslata hangsúlyozza, hogy a bontott baromfi felületi szennyeződésének eltávolítására alkalmazott több antimikrobiális anyag, mint például a klór-dioxid, a savas nátrium-klorit, a trinátrium foszfát, illetve a peroxisavak, kockázatot jelenthetnek a vízi környezetre, a szennyvízrendszereknél dolgozó alkalmazottak egészségére, valamint a szennyvízrendszerek és/vagy szennyvíztisztító telepek üzemeltetésére és teljesítményére. A klórt tartalmazó antimikrobiális anyagok alkalmazása klórorganikus vegyületek keletkezését eredményezheti, amelyek közül több is le nem bomló, biológiailag felhalmozódó, illetve rákkeltő. A foszforvegyületek pedig hozzájárulnak az európai regionális tengerek eutrofizációjához, ami az algák tömeges elszaporodását és egyéb nem kívánatos zavarokat eredményez a vízi környezetben.

               (5)

               A Közegészségügyi Vonatkozású Állat-egészségügyi Intézkedések Tudományos Bizottsága 1998. október 30-án jelentést adott közzé a „bontott baromfi antimikrobiális kezelésének előnyeiről és korlátairól”, és azt ajánlotta, hogy teljes körű felmérést kell végezni minden alkalommal, mielőtt szennyeződés-eltávolító vegyület vagy szennyeződés-eltávolító módszer alkalmazásának engedélyezésére kerülne sor.

               (6)

               Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2005. december 14–15-én szakvéleményt fogadott el a „bontott baromfira antimikrobiális anyagként alkalmazott peroxisavak hatásosságának értékeléséről”. A Hatóság azt állapította meg, hogy a peroxisavak hatásosságát nehéz volt megítélni, mert a benyújtott protokollokról nem volt mindig pontos leírás, és még abban az esetben is, ha volt, nem volt elégséges a peroxisavak kereskedelmi feltételek melletti hatásosságának bemutatására.

               (7)

               Az EFSA 2008. március 6-án szakvéleményt fogadott el „a klór-dioxid, a savas nátrium-klorit, a trinátrium foszfát és a peroxisavak által az antimikrobiális rezisztencia kialakulása tekintetében gyakorolt lehetséges hatás értékeléséről”. A megállapítások nyomán az EFSA ösztönzi az ilyen típusú anyagokra való érzékenység kialakulásának valószínűségéről és ezek gyógyászati antibiotikumokkal és egyéb antimikrobiális hatóanyagokkal szembeni rezisztenciájának lehetőségéről folytatott további kutatásokat.

               (8)

               Az Egészségügyi és Környezeti Kockázatok Tudományos Bizottsága és az Új és Újonnan Azonosított Egészségügyi Kockázatok Tudományos Bizottsága 2008. március 18-án és 2008. április 2-án közös szakvéleményt fogadott el a bontott baromfi mikrobiális felületi szennyeződésének eltávolítására alkalmazott négy anyag környezeti hatásáról és az antimikrobiális rezisztenciára gyakorolt hatásukról. Kijelentették, hogy „jelenleg nem rendelkeznek elegendő ismerettel a különböző biocidek alkalmazásának lehetséges negatív hatásairól”, és megállapították, hogy átfogó mennyiségi értékelések készítéséhez nem áll rendelkezésre elegendő információ. Környezeti szempontból aggodalomra adott okot a bontott baromfiban maradó lehetséges szermaradványokkal kapcsolatban a rezisztensebb törzsek elterjedésének, illetve kiválasztódásának lehetősége.

               (9)

               A rendelkezésre álló tudományos információk alapján nem zárható ki annak lehetősége, hogy ezen anyagok engedélyezése következtében megemelkedhet az antimikrobiális rezisztencia szintje az emberi szervezetben.

               (10)

               Az antimikrobiális rezisztencia kialakulása olyan kérdés, amellyel a humán orvostudomány területén működő nemzetközi szervek is folyamatosan, kiemelten foglalkoznak. A Bizottság több jelentős jogalkotási kezdeményezést tett annak érdekében, hogy a takarmányokhoz, az állatok állat-egészségügyi kezeléséhez és az élelmiszerekhez kötődő antimikrobiális rezisztencia csökkenjen.

               (11)

               Hasonlóképp, a Tanács 2008. június 9–10-i ülésén tanácsi következtetéseket fogadott el az antimikrobiális rezisztenciáról, kiemelve, hogy az antimikrobiális rezisztencia Európában és a világon egyaránt egyre jelentősebb egészségügyi probléma.

               (12)

               Az Európai Parlament 2008. június 19-i állásfoglalásában kifejtette, hogy a fenti okokból nem ért egyet a bizottsági javaslattal, és a Tanácsot annak elutasítására szólította fel.

               (13)

               Mivel nem állnak rendelkezésre tudományos adatok arra vonatkozóan, hogy ezen anyagok használata milyen veszélyekkel jár, az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkében említett elővigyázatossági elvet kell alkalmazni. Ezen elv szerint azokban az esetekben, ahol a rendelkezésre álló információk értékelését követően bebizonyosodik az egészségkárosító hatások lehetősége, de a helyzet tudományos megítélése még bizonytalan, egy átfogóbb kockázatértékeléshez szükséges további tudományos információk összegyűjtéséig a Közösség területén előírt magas szintű egészségvédelem megvalósítása érdekében ideiglenes kockázatkezelési intézkedéseket lehet bevezetni.

               (14)

               Ösztönözni kell ezért, hogy az élelmiszeripari vállalkozók és a kutatási programok adatokat gyűjtsenek, melyek alapján az érintett anyagok hatásossága, az antimikrobiális rezisztencia kialakulása, valamint az esetleges környezeti hatások mindenre kiterjedően felmérhetők. Az EFSA e célból közös AFC/BIOHAZ útmutatót (4) tett közzé az állati eredetű élelmiszerek mikrobiális felületi szennyeződésének eltávolításához használt anyagok biztonságosságának és hatásosságának értékeléséhez szükséges adatok benyújtásáról. A Tanács úgy véli, hogy meg kell várni az adatgyűjtés eredményét és az adatok értékelését, és ezért a Bizottság javaslatát jelenleg el kell utasítania,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az antimikrobiális anyagok bontott baromfi felületi szennyeződésének eltávolítására való alkalmazása tekintetében történő végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatot elutasítja.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BARNIER

      (1)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

      (2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (3)  HL L 31., 2002. 2.1., 1. o.

      (4)  The EFSA Journal (2006), 3888., 1. o.


title: 2010/557/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2010. május 5. ) az Európai Rendőrakadémia 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/240

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Rendőrakadémia 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2010/557/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Rendőrakadémia 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Rendőrakadémia 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az akadémia válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló, 2005. szeptember 20-i 2005/681/IB tanácsi határozatra (3) és különösen annak 16. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0075/2010),

               1.

               elhalasztja az Európai Rendőrakadémia 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Rendőrakadémia igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 124. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 256., 2005.10.1., 63. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Tanács határozata (1988. június 24.) a klór-alkáli elektrolízis iparágon kívüli egyéb ágazatokból származó higany tekintetében a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény IV. mellékletének kiegészítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988D0382

Hivatalos Lap L 183 , 14/07/1988 o. 0030 - 0033 finn különkiadás fejezet 11 kötet 14 o. 0094  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 14 o. 0094

		A Tanács határozata(1988. június 24.)a klór-alkáli elektrolízis iparágon kívüli egyéb ágazatokból származó higany tekintetében a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény IV. mellékletének kiegészítéséről(88/382/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 130 S cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel a 77/586/EGK határozattal [3] a Közösség megkötötte a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló egyezményt – a továbbiakban: Vegyi Egyezmény –, valamint a Rajna szennyezés elleni védelmére alakult nemzetközi bizottságról – a továbbiakban: a Nemzetközi Bizottság – szóló, 1963. április 29-én Bernben aláírt Megállapodás Kiegészítő megállapodását;mivel az Egyezmény 5. cikke értelmében a Nemzetközi Bizottság a Vegyi Egyezmény IV. mellékletének módosításai formájában határértékeket javasol bizonyos anyagoknak a Rajna-medence felszíni vizeibe való kibocsátásával kapcsolatban; mivel a Vegyi Egyezmény 14. cikke értelmében az Egyezményt aláíró Szerződő Feleknek ezeket a módosításokat egyhangúlag kell elfogadniuk azok hatálybalépéséhez;mivel a Vegyi Egyezmény IV. mellékletének kiegészítésére szánt javaslat formájában a Nemzetközi Bizottság megállapította a klór-alkáli elektrolízis iparágon kívüli egyéb iparágak által kibocsátott higanyra vonatkozó határértékeket;mivel a 84/156/EGK irányelv [4] meghatározza a klór-alkáli elektrolízis iparágon kívüli egyéb ágazatok által a Közösség vízi környezetébe kibocsátott higanyra vonatkozó határértékeket; mivel ezek a határértékek megegyeznek a Nemzetközi Bizottság javaslatában szereplőkkel;mivel a kérdéses irányelv 4. cikke előírja, hogy a tagállamok konkrét programokat dolgozzanak ki az olyan higanykibocsátások csökkentésére, amelyek több olyan forrásból származnak, amelyek nem ipari üzemek; mivel a Nemzetközi Bizottság javaslatában nincsenek ilyen rendelkezések;mivel kívánatos, hogy a Közösség, mint az Egyezményt aláíró Szerződő Fél elfogadja a fent említett javaslatot,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Rajna szennyezés elleni védelmére alakult Nemzetközi Bizottság javaslatát, amelyet a klór-alkáli elektrolízis iparágon kívüli egyéb ágazatokból származó higany tekintetében a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény IV. mellékletének kiegészítésére szánnak, a Tanács az Európai Gazdasági Közösség nevében elfogadja.A javaslat szövegét csatolták ehhez a határozathoz.2. cikkEzt a határozatot más közösségi szabályok különös rendelkezéseinek, különösen a 84/156/EGK irányelv 4. cikkének sérelme nélkül kell alkalmazni.3. cikkA Tanács elnöke az 1. cikkben említett javaslat elfogadásáról a Vegyi Egyezményben meghatározott eljárások szerint értesíti a Svájci Államszövetség kormányát.Kelt Luxembourgban, 1988. június 24-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Bangemann[1] 1988. június 15-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL C 105., 1987.4.21., 17. o.[3] HL L 240., 1977.9.19., 35. o.[4] HL L 74., 1984.3.17., 49. o.--------------------------------------------------A Rajna szennyezés elleni védelmére alakult nemzetközi Bizottság, javaslata a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-án Bonnban aláírt egyezmény IV. mellékletének kiegészítéséreA RAJNA SZENNYEZÉS ELLENI VÉDELMÉRE ALAKULT NEMZETKÖZI BIZOTTSÁG,tekintettel a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-án Bonnban aláírt egyezményre,tekintettel különösen annak 3., 4., 5. és 14. cikkére,tekintettel a Svájcban, Badenben 1979. június 28-án előterjesztett és a fenti egyezmény IV. mellékletét a klór-alkáli elektrolízist folytató létesítményekből származó higanykibocsátásokra vonatkozó határértékkel kiegészíteni kívánó javaslatra,AZ EGYEZMÉNY ALÁÍRÓ FELEINEK JAVASOLJA,hogy az 1976. december 3-i egyezmény IV. mellékletét a higany tekintetében a következőképpen egészítsék ki:Vegyi anyag vagy vegyi anyagok csoportja | Eredet | Határérték egy vegyi anyag maximális koncentrációjára vonatkoztatva | Határérték egy vegyi anyag maximális mennyiségére vonatkoztatva | A jelenlegi kibocsátásokra vonatkozó határidő | Megjegyzések |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |Higany | 1.Higanykatalizátorokat használó vegyipar | | | | ,,, |1.1Vinil-klorid előállításához | 0,05 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | 0,1 gramm higany a vinil-klorid termelési kapacitásának minden tonnája után | 1989. július 1. | |A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,1 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,2 gramm higany a vinil-klorid termelési kapacitásának minden tonnája után | 1986. július 1. | |1.2Egyéb termékek előállításához | 0,05 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | 5 gramm higany a kezelt higany minden kilogrammja után | 1989. július 1. | ,,, |A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,1 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 10 gramm higany a kezelt higany minden kilogrammja után | 1986. július 1. | |2.Vinil-klorid gyártása során használt higanykatalizátorok előállítása | 0,05 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | 0,7 gramm higany a kezelt higany minden kilogrammja után | 1989. július 1. | |A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,1 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 1,4 gramm higany a kezelt higany minden kilogrammja után | 1986. július 1. | |3.Szerves és szervetlen higanyvegyületek előállítása (a 2. pont alá tartozó termékek kivételével) | 0,05 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | 0,05 gramm higany a kezelt higany minden kilogrammja után | 1989. július 1. | |A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,1 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,1 gramm higany a kezelt higany minden kilogrammja után | 1986. július 1. | |4.Higanyt tartalmazó primer telepek gyártása | 0,05 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | 0,03 gramm higany a kezelt higany minden kilogrammja után | 1989. július 1. | ,,, |A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,1 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,05 gramm higany a kezelt higany minden kilogrammja után | 1986. július 1. | |5.Nemvasfémipar | | | | ,,,, |5.1Higany hasznosítására szolgáló létesítmények | 0,05 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | | 1989. július 1. | |A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,1 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | | 1986. július 1. | |5.2Nemvasfémek kinyerése és finomítása | 0,05 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | | 1989. július 1. | |A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,1 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | | 1986. július 1. | |6.Higanyt tartalmazó mérgező hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények | 0,05 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | | 1989. július 1. | ,,, |A jelenlegi kibocsátások esetében alkalmazandó ideiglenes határérték 0,1 milligramm higany a kibocsátott anyag egy literében | | 1986. július 1. | |Ha szükséges, a Nemzetközi Bizottság egy későbbi időpontban más iparágakra, úgymint a papíriparra, az acéliparra és a széntüzelésű erőművekre vonatkozó határértékeket javasol. Ezalatt a kormányok az Egyezmény 3. és 4. cikke szerint, önállóan állapítják meg a higanyra vonatkozó kibocsátási szabványokat. Ezeknek a szabványoknak figyelembe kell venniük a rendelkezésre álló legjobb műszaki eszközöket, és nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a IV. mellékletben szereplő legközelebbi összemérhető határérték.Az Egyezmény 14. és 19. cikke szerint ezek a rendelkezések azután lépnek hatályba, hogy azokat az Egyezmény Szerződő Felei egyhangúan elfogadták.A Szerződő Felek az elfogadásról tájékoztatják a Svájci Konföderáció kormányát, amely elismervényt ad az értesítés kézhezvételéről.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2002. január 22.) a Brüsszelben 2001. december 3-án parafált, az Európai Közösség és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0046

Hivatalos Lap L 016 , 22/01/2003 o. 0023 - 0057

		A Tanács határozata(2002. január 22.)a Brüsszelben 2001. december 3-án parafált, az Európai Közösség és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról(2003/46/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],mivel:(1) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Laoszi Népi Demokratikus Köztársasággal egy textiltermékek kereskedelmére vonatkozó megállapodásról.(2) A megállapodást 2001. december 3-án parafálták.(3) A megállapodást, későbbi megkötésének feltételére figyelemmel, az Európai Közösség nevében alá kell írni.(4) Helyénvaló a megállapodást ideiglenesen 2002. január 1-jétől alkalmazni a hivatalos megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig, viszonossági alapon.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy, figyelemmel annak megkötése feltételére is, kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt.3. cikkViszonossági alapon, a megállapodást ideiglenesen 2002. január 1-jétől kell alkalmazni a hivatalos megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig.Kelt Brüsszelben, 2002. január 22-éna Tanács részérőlaz elnökR. De Rato y Figaredo[1] 2000. december 21-ei javaslat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).--------------------------------------------------


title: A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Jan Kinst Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Jan Kinšt a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))

text:
               7.1.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 4/70

         2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Jan Kinst
   P7_TA(2010)0082
   Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Jan Kinšt a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))
   2011/C 4 E/21
   (Konzultáció)

      Az Európai Parlament,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0015/2010),
   tekintettel arra, hogy 2010. március 16-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagságra felterjesztett jelöltjét,
   tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0044/2010),

               A.

               mivel Jan Kinšt megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

               1.

               kedvezően véleményezi Jan Kinšt számvevőszéki taggá történő kinevezését;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


title: A Bizottság 2000/541/EK határozata (2000. szeptember 6.) az 1999/13/EK tanácsi irányelv 6. cikke szerinti nemzeti tervek értékelési kritériumairól (az értesítés a C(2000) 2473. számú dokumentummal történt)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0541

Hivatalos Lap L 230 , 12/09/2000 o. 0016 - 0019

		A Bizottság 2000/541/EK határozata(2000. szeptember 6.)az 1999/13/EK tanácsi irányelv 6. cikke szerinti nemzeti tervek értékelési kritériumairól(az értesítés a C(2000) 2473. számú dokumentummal történt)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a szerves oldószerek egyes tevékenységeknél és berendezésekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló, 1999. március 11-i 1999/13/EK tanácsi irányelvre [1], és különösen annak 6. cikkének (5) bekezdésére,mivel:(1) A tagállamok meghatározhatják és végrehajthatják az irányelvben szabályozott tevékenységekből és berendezésekből származó kibocsátások csökkentésére szolgáló nemzeti terveket.(2) A nemzeti tervekre vonatkozó kritériumok fontosak annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti tervekkel olyan kibocsátáscsökkenést érjenek el, amely egyenértékű a kibocsátási határértékek alkalmazásával elérhető csökkenéssel.(3) A Bizottságnak e kritériumok alapján kell eldöntenie, hogy a tagállamok által benyújtott nemzeti tervek elégségesnek vagy elégtelennek tekintendők.(4) A Bizottság tájékoztatja a kritériumokról az irányelv 13. cikkével létrehozott tanácsadó bizottságot,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkAz 1999/13/EK irányelv 6. cikke szerinti nemzeti tervek értékeléséhez az e határozat mellékletében megállapított kritériumokat kell alkalmazni.Kelt Brüsszelben, 2000. szeptember 6-án.a Bizottság részérőlMargot Wallströma Bizottság tagja[1] HL L 85., 1999.3.29, 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETAz 1999/13/EK irányelv 6. cikke szerinti nemzeti tervek értékelésére szolgáló kritériumokA. A TÉNYLEGES KIBOCSÁTÁSSRA VONATKOZÓ RÉSZLETES ADATOK TAGÁLLAM ÁLTALI ISMERETÉT ALÁTÁMASZTÓ KRITÉRIUMOK1. A nemzeti tervnek bizonyítania kell, hogy a tagállam széles körű ismeretekkel rendelkezik az aktuális kibocsátásokról.Az elfogadható minimális bizonyítékA tagállamnak olyan írásos nyilatkozatot kell benyújtania, amely: meghatározza azt a tevékenységet vagy azokat a tevékenységeket, amelyekre a tervet alkalmazzák; egy dokumentált rendszer alapján besorolja a tevékenységeket; meghatározza a terv által érintett berendezések számát; számszerűsíti a terv által érintett berendezésekből származó kibocsátásokat; meghatározza a kibocsátási tényezők forrását és a kibocsátások becsléséhez használt tevékenységi statisztikákat; leírja a kibocsátási tényezők meghatározása során alkalmazott módszereket, például a mérési módszereket.B. A NEMZETI TERV ALKALMAZÁSÁNAK IGAZOLÁSÁRA SZOLGÁLÓ KRITÉRIUMOK2. A nemzeti tervnek igazolnia kell az 5. cikk (2) és (3) bekezdésétől és a II. melléklet rendelkezéseitől eltérő megközelítés alkalmazását.Az elfogadható minimális bizonyítékA tagállamnak olyan írásos nyilatkozatot kell benyújtania, amely kifejti azt, hogy milyen előnyökkel jár, ha a nemzeti tervet alkalmazzák az 5. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a II. melléklet rendelkezései helyett.C. A NEMZETI TERVNEK AZ EU HATÁLYOS JOGSZABÁLYAIVAL, POLITIKÁIVAL ÉS NEMZETKÖZI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAIVAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉT ALÁTÁMASZTÓ KRITÉRIUMOK3. A nemzeti tervnek összeegyeztethetőnek kell lennie az irányelvekkel, a kihirdetett EU-politikákkal, valamint a kétoldalú és a nemzetközi szerződésekkel és megállapodásokkal.Az elfogadható minimális bizonyítékA tagállamnak olyan írásos nyilatkozatot és kísérő dokumentumot kell benyújtania, amely bizonyítja, hogy a tagállam figyelembe vette a nemzeti terv és a kapcsolódó jogszabályok összeegyeztethetőségét.D. RÉSZLETESEBB KRITÉRIUMOK, AMELYEKET AKKOR KELL FIGYELEMBE VENNI, HA A NEMZETI TERV MEGFELEL AZ A., B. ÉS C. PONT KRITÉRIUMAINAKA javasolt elfogadható minimális bizonyítékot a 4–26. kritérium után részletezik.Az 1999/13/EK irányelv 6. cikkében meghatározott különleges követelmények betartásának bizonyítására szolgáló kritériumok4. A nemzeti tervet csak a meglevő berendezésekre kell alkalmazni [6. cikk (1) bekezdés]5. A nemzeti tervet nem kell alkalmazni a II.A. melléklet 4. és 11. tevékenységére [6. cikk (1) bekezdés].6. A nemzeti terv nem zárja ki az 1999/13/EK irányelv hatálya alól az I. mellékletben felsorolt egyik tevékenysége sem [6. cikk (1) bekezdés].7. A nemzeti terv nem mentesítheti egyik meglevő berendezést sem a 96/61/EK irányelvben megállapított rendelkezések betartása alól [6. cikk (1) bekezdés].8. A nemzeti tervnek tartalmaznia kell azokat a meghozott vagy meghozandó intézkedéseket, amelyek biztosítják a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzés elérését [6. cikk (2) bekezdés]9. A nemzeti tervben részletesen meg kell határozni a javasolt megfigyelési eljárását [6. cikk (2) bekezdés]10. A nemzeti tervnek meg kell állapítania azokat a kötelező időközi célokat, amelyek segítségével mérhető a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott célkitűzés irányába tett előrelépés [6. cikk (2) bekezdés]11. A nemzeti tervnek meg kell határoznia azt a tevékenységet vagy azokat a tevékenységeket, amelyekre a terv vonatkozik [6. cikk (2) bekezdés]12. A nemzeti terv meghatározza azt az e tevékenységekkel elérendő kibocsátás-csökkenést, amelyet az 5. cikk (2) és (3) bekezdése és a II. melléklet szerinti kibocsátási határértékek és/vagy nem tartós kibocsátási értékek alkalmazásával értek volna el [6. cikk (2) bekezdés]13. A nemzeti terv felsorolja a terv által érintett berendezések számát és azok teljes kibocsátását, valamint minden egyes tevékenység teljes kibocsátását [6. cikk (2) bekezdés]14. A nemzeti terv leírja a követelmények teljesítésére szolgáló eszközöket, az eszközök alkalmazhatóságára vonatkozó bizonyítékot, valamint azokat a módszereket, amelyekkel a terv betartása bizonyítható [6. cikk (2) bekezdés]Az 1999/13/EK irányelv egyéb lényeges rendelkezései betartásának bizonyítására szolgáló kritériumok15. A nemzeti terv felsorolja azokat az elfogadott vagy meghozandó szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a terv által érintett berendezések legkésőbb 2007. október 31-ig megfelelnek az 5. cikknek [kivéve a (2) és/vagy (3) bekezdést, amennyiben ezt a terv lehetővé teszi], a 8. és 9. cikknek, valamint a terv egyéb követelményeinek [4. cikk (1) bekezdés].16. A nemzeti terv felsorolja azokat az elfogadott vagy meghozandó szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a terv által érintett berendezések bejegyzése vagy engedélyezése legkésőbb 2007. október 31-ig megtörténjék [4. cikk (2) bekezdés].17. A nemzeti terv felsorolja azokat az elfogadott vagy meghozandó szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a terv által érintett berendezések megfelelnek a 8. cikkben megállapított megfigyelési követelményeknek.18. A nemzeti terv felsorolja azokat az elfogadott vagy meghozandó szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a terv által érintett berendezések igazolják, hogy megfelelnek a nemzeti tervben a 9. cikkel összhangban megállapított kibocsátási határértékeknek és/vagy nem tartós kibocsátási értékeknek.19. A nemzeti terv felsorolja azokat az elfogadott vagy meghozandó szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a terv által érintett berendezések megfelelnek a 10. cikknek, amennyiben megállapítják, hogy az irányelv vagy a terv követelményeit megszegik.20. A nemzeti terv meghatározza, hogy a tagállam által a 11. cikkel összhangban a Bizottságnak benyújtott jelentésnek elegendő reprezentatív adatot kell tartalmaznia annak bizonyítása érdekében, hogy a 6. cikk követelményei teljesültek [11. cikk (2) bekezdés].21. A nemzeti terv leírja azokat az elfogadott vagy meghozandó szükséges intézkedéseket, amelyek a 12. cikkel összhangban biztosítják a terv által érintett berendezésekkel kapcsolatos információk nyilvánosságát.Annak bizonyítására szolgáló kritériumok, hogy a terv az éves kibocsátások egyenértékű csökkenéséhez vezet22. A nemzeti terv számszerűsíti a terv által érintett berendezésekből származó aktuális éves kibocsátásokat.23. A nemzeti terv számszerűsíti azt a terv által érintett berendezésekből származó éves kibocsátás-csökkenést, amelyet az 5. cikk (2) és (3) bekezdése és a II. melléklet szerinti kibocsátási határértékek és/vagy nem tartós kibocsátási értékek alkalmazásával értek volna el.24. A nemzeti terv számszerűsíti azt a terv által érintett berendezésekből származó éves kibocsátás-csökkenést, amelyet a terv végrehajtásával érnek el.25. A nemzeti tervnek bizonyítania kell, hogy a 24. kritérium szerint elért csökkenés legalább akkora, mint a 23. kritérium szerint elért csökkenés.Azon módszerek validálására szolgáló kritériumok, amelyekkel a 14. kritériummal és a 6. cikk (2) bekezdésével összhangban bizonyítható a terv betartása26. A nemzeti tervnek bizonyítania kell, hogy a terv betartásának bizonyítására szolgáló módszerek elég mérvadóak ahhoz, hogy egy harmadik fél ellenőrizhesse a terv betartását.Az elfogadható minimális bizonyíték a 4–26. kritériummal kapcsolatbanA következő négy fő területre vonatkozóan kell benyújtani bizonyítékot:i. A tagállamnak egy jegyzéket kell benyújtania a nemzeti terv által szabályozott kijelölt berendezésekről legalább (a II.A. mellékletben meghatározott) tevékenységi szint szerinti bontásban, valamint lehetőleg a Corinair/EMEP SNAP 2. szint szerinti bontásban is.ii. A tagállamnak részleteznie kell azt, hogy az eljáró hatósága hogyan hajtja végre a nemzeti tervet, beleértve a következőket is:- az eljáró hatóság megnevezése,- az eljáró hatóság hogyan állapítja meg és hogyan ellenőrzi a határidőket,- az eljáró hatóság hogyan vezet nyilvántartást a nemzeti terv által szabályozott berendezésekről,- az egyes berendezések szintjén milyen adatok szerepelnek a nyilvántartásokban a szabályozott berendezésekről; a meghozott intézkedések; a berendezések üzemideje órában; a kibocsátási határértékek és/vagy nem tartós kibocsátási értékek és/vagy a teljesítendő kötelező időközi célok; a kibocsátási határértékek és a nem tartós kibocsátási értékek betartásának megfigyelésére/bizonyítására szolgáló eszközök,- a megfigyelésre, beszámolásra és a terv betartásának bizonyítására szolgáló módszerek. A tagállamnak vagy tömegkiegyenlítési megközelítést kell alkalmaznia a III. melléklettel összhangban, vagy pedig a tömegkoncentráció és térfogatáram mérésére szolgáló eljárásokat az elismert nemzetközi vagy európai szabványokkal összhangban. Amennyiben a tagállam ettől eltérő bizonyítási módszereket javasol, akkor a nemzeti tervnek bizonyítani kell, hogy ezek a módszerek ugyanolyan szigorúak.iii. A tagállamnak a nemzeti terv által érintett berendezésekkel kapcsolatban egy kibocsátási jegyzéket kell benyújtania. A tagállamnak reprezentatív adatok és dokumentált módszerek formájában bizonyítékot kell szolgáltatnia annak érdekében, hogy függetlenül ellenőrizhessék a bejelentett kibocsátásokat. E jegyzéknek bizonyítania kell, hogy egyenértékű az irányelvvel, a tagállam pedig reprezentatív számításokat nyújt be a 23. és 24. kritérium szerint bejelentett éves kibocsátás-csökkenésről annak érdekében, hogy függetlenül ellenőrizhessék a számítási módszereket.iv. A tagállamnak le kell írnia, hogy hogyan teszi nyilvánossá a nemzeti tervet, annak célkitűzéseit, valamint azt, hogy az egyes berendezéseket hogyan fejlesztették e célkitűzésekhez képest. Bizonyos bizalmasan kezelt adatokat nem lehet nyilvánossá tenni, például:- a katonai célú berendezésekre vonatkozó adatokat,- azokkal a berendezésekkel kapcsolatos adatokat, amelyeknél a termelési volumen mutatószámai különleges kereskedelmi adatoknak minősülnek, mint például az oldószerek felhasználása, az üzemidő és a térfogatáramok.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2016/784 határozata (2016. május 12.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (04 03 01 03 költségvetési sor)

text:
                  20.5.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 131/70

            A TANÁCS (EU) 2016/784 HATÁROZATA
      (2016. május 12.)
      az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (04 03 01 03 költségvetési sor)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. és 48. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

                  (2)

                  Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: 31. jegyzőkönyv) módosításáról.

                  (3)

                  A 31. jegyzőkönyv a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó különös rendelkezéseket tartalmaz.

                  (4)

                  Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést többek között a munkavállalók szabad mozgása, valamint a szociális biztonsági rendszereknek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedéseknek az összehangolása vonatkozásában.

                  (5)

                  A 31. jegyzőkönyvet ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetséges legyen a kibővített együttműködés folytatása 2015. december 31-ét követően.

                  (6)

                  Ezért az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontnak az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt Brüsszelben, 2016. május 12-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            F. MOGHERINI

         (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

         (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

         TERVEZET
         AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2016 HATÁROZATA
         (…)
         az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról
         AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést a munkavállalók szabad mozgására, valamint a szociális biztonsági rendszerekre és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolására.

                     (2)

                     Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2016. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
         1. cikk
         Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 5. cikkének (5) és (13) bekezdésében az „és 2015” szavak helyébe a „2015 és 2016” szavak lépnek.
         2. cikk
         Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (*).
         Ezt a határozatot 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.
         3. cikk
         Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

            Kelt Brüsszelben,

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

            (*)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1640 határozata (2015. április 29.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/181

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1640 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Szakképzésfejlesztési Központ 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Szakképzésfejlesztési Központ 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a központ számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 12a. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0079/2015),

         1.

            megállapítja, hogy az Európai Szakképzésfejlesztési Központ végleges éves beszámolója megegyezik a számvevőszéki jelentés mellékletében szereplővel;

         2.

            jóváhagyja az Európai Szakképzésfejlesztési Központ 2013-as pénzügyi évre szóló elszámolásának lezárását;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 42. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (7)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1659 határozata (2015. április 29.) a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/249

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1659 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az intézet válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan az Intézet számára adandó mentesítésről szóló 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1922/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 15. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0098/2015),

         1.

            mentesítést ad a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatója számára az intézet 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

         2.

            megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 167. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (7)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács (EU) 2017/1789 határozata (2017. szeptember 25.) a Görögországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/415/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               4.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 256/5

         A TANÁCS (EU) 2017/1789 HATÁROZATA
   (2017. szeptember 25.)
   a Görögországban fennálló túlzott hiányról szóló 2009/415/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (12) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. április 27-én a Bizottság ajánlása alapján, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint a 2009/415/EK tanácsi határozattal (1) megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy a költségvetési hiány 2007-ben elérte a GDP 3,5 %-át, meghaladva ezzel a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, és úgy becsülte, hogy 2008-ban a GDP 3,6 %-át (az egyszeri intézkedések nélkül számítva – az egyszeri intézkedésekkel együtt a GDP 3,4 %-át) fogja kitenni. 2009 tekintetében arra számított, hogy a költségvetési hiány eléri a GDP 4,4 %-át (vagy az egyszeri intézkedésekkel együtt a GDP 3,7 %-át). A bruttó államadóság 2007-ben a GDP 94,8 %-át, 2008-ban 94,6 %-át tette ki, ez az arány jóval a Szerződés által a GDP 60 %-ában megállapított referenciaérték felett volt. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése azzal számolt, hogy a GDP-arányos államadósság tovább emelkedik, 2009-ben a GDP 96,3 %-ára, 2010-ben pedig 98,5 %-ára.

               (2)

               A Tanács 2009. április 27-én a Bizottság ajánlása alapján, az EK-Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése és az 1467/97/EK tanácsi rendelet (2), 3. cikkének (4) bekezdése szerint ajánlást intézett Görögországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2010-ig igazítsa ki a túlzott hiányt azáltal, hogy a költségvetési hiányt hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenti. A Tanács a görög kormány számára az eredményes intézkedések megtételének határidejeként 2009. október 27-ét jelölte meg.

               (3)

               A Tanács 2009. november 30-án az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikkének (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Görögország nem tett eredményes intézkedéseket; ezért a Tanács 2010. február 16-án a Bizottság ajánlása alapján, az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerint felszólította Görögországot, hogy tegyen intézkedéseket a túlzott hiány legkésőbb 2012-ig történő kiigazítása érdekében. A Tanács az eredményes intézkedések megtételének határidejeként 2010. május 15-ét jelölte meg.

               (4)

               A görög kormány pénzügyi helyzetének rendkívül súlyos romlása miatt az eurót használó tagállamok 2010-ben Görögország kérésére úgy döntöttek, hogy a Nemzetközi Valutaalap által biztosított multilaterális segítségnyújtáshoz kapcsolódva stabilitási támogatást nyújtanak Görögországnak az euróövezet egésze pénzügyi stabilitásának védelme érdekében. 2012 márciusa óta az eurót használó tagállamok által biztosított támogatás formája az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközből nyújtott kölcsön.

               (5)

               A Tanács 2010. május 10-én az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése és 136. cikke alapján elfogadta a 2010/320/EU határozatot (3), amelyben felszólította Görögországot a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű, legkésőbb 2014-ig megvalósítandó hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára.

               (6)

               A 2010/320/EU határozat több alkalommal jelentős mértékben módosult. Az említett határozat 2011. július 12-én a 2011/734/EU tanácsi határozattal (4) került átdolgozásra. A 2011/734/EU határozat ezt követően 2011. november 8. és 2012. december között szintén több alkalommal jelentős mértékben módosításra kerültt (5).

               (7)

               Görögország 2015. július 8-án hároméves hitel formájában pénzügyi támogatást kért az Európai Stabilitási Mechanizmusból (ESM), és 2015. július 12-én elvi megállapodás született arról, hogy Görögország legfeljebb 86 000 millió EUR összegű hitelben részesül.

               (8)

               A 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) és különösen annak 7. cikke szerint ha valamely tagállam pénzügyi támogatást kér az Európai Stabilitási Mechanizmustól, makrogazdasági kiigazítási programot kell készítenie (a továbbiakban: a program), amelyet a Tanács hagy jóvá. E program azon reformok elfogadását hivatott biztosítani, amelyekre az államháztartás fenntarthatóbbá tétele és a szabályozási környezet javítása érdekében szükség van.

               (9)

               A Tanács az (EU) 2015/1411 végrehajtási határozattal (7) hagyta jóvá a Görögország által kidolgozott programot. Az Európai Stabilitási Mechanizmus nevében eljáró Bizottság és a görög hatóságok 2015. augusztus 19-én aláírták a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást.

               (10)

               A Tanács 2015. augusztus 19-én a Bizottság ajánlása alapján az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerint elfogadta a 2015/1410/EU határozatot (8), amelyben felszólította Görögországot a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű, legkésőbb 2017-ig végrehajtandó hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára.

               (11)

               A 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban Görögország mentesült a túlzotthiány-eljárásból fakadó külön jelentéstételi kötelezettség alól, és jelentését programja keretében nyújtotta be.

               (12)

               2016 júniusában Görögország sikeresen lezárta a program első felülvizsgálatát. 2017. június 15-én az eurócsoport üdvözölte a második görögországi felülvizsgálathoz tartozó előzetes intézkedések végrehajtását, amelyek lehetővé teszik a felülvizsgálat lezárását. Az eurócsoport 2016. május 24-i és 2017. június 15-i ülésén pontosabban meghatározták, szükség esetén milyen intézkedéseket hoznak a program sikeres lezárása után a görög adósság fenntarthatóságának biztosítására.

               (13)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló 12. jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban a Bizottság biztosítja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához kapcsolódó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként a 479/2009/EK tanácsi rendelet (9) 3. cikkével összhangban a tagállamok évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig kötelesek közölni a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

               (14)

               A túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről a Tanács a közölt adatok alapján határoz. Emellett a túlzott hiány helyzetének fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezésére csak akkor kerülhet sor, ha a Bizottság előrejelzései szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon nem haladja meg a Szerződés által a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket (10).

               (15)

               Görögország 2017. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a program első felülvizsgálata és a Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések vonhatók le:

                           —

                           2009 óta, amikor a hiány a GDP mintegy 15,1 %-át kitevő értéken tetőzött, az államháztartás egyenlege egyenletesen javult, és a hiány 2015-ben a GDP 5,9 %-ára (az Eurostat által közölt, a pénzügyi szektorhoz kapcsolódó kormányzati beavatkozások nettó hatását leszámítva a GDP 3,2 %-ára (11)) csökkent, majd 2016-ban a GDP 0,7 %-ának megfelelő többletbe fordult. A hiánycsökkentést nagyjából azonos mértékben ösztönözte a kiadások visszafogása és az államháztartási bevételek konszolidációja.

                           —

                           Figyelembe véve az első felülvizsgálat során elfogadott költségvetési csomagot, amely 2018-ban várhatóan a GDP 3 %-ának megfelelő eredménnyel jár, és a második felülvizsgálat során megállapított, a szociális szolidaritási jövedelem rendszerének országos bevezetésével összefüggő költségvetési hatások részbeni ellensúlyozását célzó intézkedéseket, a Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése 2017-ben a GDP 1,2 %-át kitevő hiánnyal, 2018-ban pedig változatlan politikát feltételezve a GDP 0,6 %-át kitevő többlettel számol. A görög hatóságok által 2017 májusában, azaz a Bizottság 2017. tavaszi előrejelzésének határideje után elfogadott, 2018–2021 közötti középtávú költségvetési stratégiában felvázolt intézkedések várhatóan javítják a 2018. évi, illetve a középtávú költségvetési eredményt. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzésnek megfelelő időtávon a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.

                           —

                           A nagy költségvetési hiányok, a csökkenő nominális GDP és a bankszektornak nyújtott pénzügyi támogatás miatt Görögország GDP-arányos államadóssága a 2012. évi jelentős adósságátalakítás ellenére a 2008. évi 109,4 %-ról (12) 2016-ra 179,0 %-ra emelkedett. Ezen belül Görögország GDP-arányos államadóssága a 2015. évi 177,4 %-ról 2016-ban 179,0 %-ra emelkedett, mivel a 2016. évi költségvetési többletet részben a szükséges készpénztartalékok feltöltésére fordították. Az emelkedés a statisztikai szabályok alapján az államadósságba be nem számított hátralékok felszámolásához kötődő további pozitív SFA-tételekhez is kapcsolódott. A GDP-arányos államadósság a hátralékok felszámolásának folytatódásával 2017-ben várhatóan nagyjából változatlan marad, 2018-ban azonban a költségvetési többletnek és a kedvező konjunkturális körülményeknek betudhatóan a GDP 174,6 %-ra csökken.

               (16)

               A Bizottság (Eurostat) által 2017 áprilisában közzétett 2016. évi görögországi költségvetési eredmény, valamint a Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján Görögország teljesíti az ahhoz szükséges feltételeket, hogy a Tanács hatályon kívül helyezze a Görögországban fennálló túlzott hiányról szóló határozatát. Ugyanakkor a Tanácsnak benyújtandó, a Görögországban fennálló túlzott hiányról szóló határozatának hatályon kívül helyezésére vonatkozó bizottsági ajánlás szempontjából szerepet játszó egyes elemekről – beleértve a középtávú költségvetési pályát – az eurócsoport 2017. június 15-i ülésén is megbeszéléseket folytattak.

               (17)

               A túlzott hiány kiigazítását követő évtől, azaz 2017-től Görögország a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozik, és Görögországot a Bizottság a 2018 közepéig tartó időszakban a program szerint továbbra is figyelemmel kíséri. Azt követően Görögországnak megfelelő ütemben kell haladnia középtávú költségvetési célja felé – beleértve a kiadási referenciaérték betartását – és az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (1a) bekezdésével összhangban meg kell felelnie az adósságkritériumnak.

               (18)

               Az EUMSZ 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban a túlzott hiányt kiigazították.

               (19)

               A Tanács véleménye szerint a görögországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2009/415/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az átfogó értékelésből az következik, hogy Görögországban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.
   2. cikk
   A 2009/415/EK határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MAASIKAS

      (1)  A Tanács 2009/415/EK határozata (2009. április 27.) a Görögországban fennálló túlzott hiányról (HL L 135., 2009.5.30., 21. o.).

      (2)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

      (3)  A Tanács 2010/320/EU határozata (2010. június 8.) Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról (HL L 145., 2010.6.11., 6. o.).

      (4)  A Tanács 2011/734/EU határozata (2011. július 12.) Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról (HL L 296., 2011.11.15., 38. o.).

      (5)  A 2011. november 8-i 2011/791/EU tanácsi határozattal, a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2011/734/EU határozat módosításáról (HL L 320., 2011.12.3., 28. o.), a 2012. március 13-i 2012/211/EU tanácsi határozattal, a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2011/734/EU határozat módosításáról (HL L 113., 2012.4.25., 8. o.) és a 2012. december 4-i 2013/6/EU tanácsi határozattal, a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2011/734/EU határozat módosításáról (HL L 4., 2013.1.9., 40. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 472/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről (HL L 140., 2013.5.27., 1. o.).

      (7)  A Tanács 2015/1411/EU végrehajtási határozata (2015. augusztus 19.) Görögország makrogazdasági kiigazítási programjának jóváhagyásáról (HL L 219., 2015.8.20., 12. o.). A 2015/1411/EU végrehajtási határozat újbóli közzétételre került valamennyi hivatalos nyelven a HL L 91., 2016.4.7., 27. o.. oldalán.

      (8)  A Tanács 2015/1410/EU határozata (2015. augusztus 19.) Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról (HL L 219., 2015.8.20., 8. o.). A 2015/1410/EU határozat újbóli közzétételre került valamennyi hivatalos nyelven a HL L 91., 2016.4.7., 18. o.. oldalán.

      (9)  A Tanács 479/2009/EK rendelete (2009. május 25.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

      (10)  „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan” című, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által 2017. május 15-én elfogadott útmutatóval összhangban. Lásd: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf.

      (11)  Az Eurostat adatai szerint az elsődleges egyenleg 2016-ban elérte a GDP 3,9 %-át. A programban szereplő fogalommeghatározás szerint az elsődleges egyenleg a GDP 4,2 %-ának felelt meg. A programban szereplő meghatározás nem foglalja magában a bankok feltőkésítésének egyszeri költségét, a migrációhoz kapcsolódó, uniós transzferek nélküli költségeket, az eurót használó tagállamoknak az euróövezetbeli nemzeti központi bankok bevételére vonatkozó határozataihoz kapcsolódó transzfereket (az értékpapírpiaci programnak és a nettó pénzügyi eszközökről született megállapodásnak megfelelő nyereségek), valamint a privatizációs bevételek egy részét, magában foglalja ugyanakkor a feldolgozatlan adó-visszatérítések állományváltozásait.

      (12)  2008-ra vonatkozóan a GDP-arányos államadósságot felfelé korrigálták az eredetileg közzétett 94,6 %-os értékről, az államadósságot, illetve a GDP-t érintő statisztikai felülvizsgálatok miatt.


title: A Bizottság határozata (1998. április 30.) az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről az Üzbég Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodásnak az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998D0343

Hivatalos Lap L 153 , 27/05/1998 o. 0017 - 0017

		A Bizottság határozata(1998. április 30.)az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről az Üzbég Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodásnak az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötéséről(98/343/ESZAK, Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikke (1) bekezdésére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 101. cikke (2) bekezdésére,mivel az 1996. június 21-én Brüsszelben aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig célszerű jóváhagyni az 1996. november 14-én Brüsszelben aláírt, az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről az Üzbég Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást;mivel az ideiglenes megállapodás aláírása szükséges a Közösségnek az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 2. és 3. cikkében megfogalmazott céljai elérése érdekében; mivel a szerződés nem határozott meg minden, e határozat által szabályozott esetet;a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően és a Tanács 1998. január 26-án megadott jóváhagyásával,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről az Üzbég Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást, a jegyzőkönyvet és a nyilatkozatokat az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében a Tanács jóváhagyja.E szövegeket csatolták e határozathoz [1].2. cikkAz ideiglenes megállapodás 32. cikkében előírt értesítést az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.Kelt Brüsszelben, 1998. április 30-án.a Bizottság részérőlHans Van Den Broeka Bizottság tagja[1] HL L 43., 1998.2.14., 2. és 12. o.--------------------------------------------------