title: 2012/618/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2012. május 10. ) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/356

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2012/618/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 13. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 13. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A7-0105/2012),

               1.

               elhalasztja az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítés megadásáról szóló határozatát;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 57. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

      (4)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2012. május 10.)
      az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 13. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 13. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0105/2012),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

                  B.

                  mivel 2011. május 10-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között:

                              —

                              ösztönözte az ügynökséget, hogy folytassa a kommunikációs módszereinek továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a média nagyobb terjedelemben számoljon be tevékenységéről, mivel az ilyen intézkedések átláthatóbb munkamódszerhez vezethetnek, és kiválthatják a nyilvánosságnak az ügynökség munkája iránti fokozottabb érdeklődését,

                              —

                              aggódott amiatt, hogy az ügynökség átcsoportosításokat hajtott végre egy költségvetési sor növelése céljából, hogy kifizesse az ügynökség irodáinak 2010 első negyedévére szóló bérleti díját, és azt a 2009-es költségvetésre terhelje, ami ellentétes az évenkéntiség elvével,

                              —

                              felhívta az ügynökséget, hogy orvosolja a felvételi eljárások terén tapasztalható hiányosságokat, amelyek veszélyeztetik ezen eljárások átláthatóságát;

                  C.

                  mivel az ügynökség 2010-es költségvetése 50 600 000 EUR volt, ami 26 %-kal meghaladja a 2009-es költségvetést; mivel az ügynökség költségvetéséhez való uniós hozzájárulás 2010-ben 35 258 000 EUR-t tett ki, szemben a 2009-es 34 560 000 EUR-val (7), ami 2 %-os növekedést jelent;

                  1.

                  a kritikai észrevételekre és kérésekre adandó lényegi válaszokra és lépésekre várva elhalasztja az ügynökség mentesítését;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  2.

                  tudomásul veszi, hogy a költségvetés ügynökség általi végrehajtásának szintje a lekötött előirányzatokat tekintve 100 %-os, a kifizetési előirányzatokat tekintve pedig 90,75 %-os volt;

                  3.

                  az ügynökség végleges beszámolójából úgy látja, hogy a 2010-es pénzügyi évben az ügynökség összes kifizetése 38 898 533,88 EUR-t tett ki;

                  4.

                  megjegyzi, hogy az ügynökség 2010. május 22. és 2010. október között öt hónapra zöldhomlokzatot helyezett épületére, amely 294 641 EUR-ba került, és hogy a munkálatokat a fővállalkozó Ramboll vállalat, valamint a Green Fortune végezte el; csodálkozásának ad hangot amiatt, hogy nem írtak ki nyilvános közbeszerzési pályázatot; részletes tájékoztatást vár az ügynökség igazgatójától a vállalatok kiválasztásának módjáról; az ügynökség igazgatójának 2012. április 11-i levele alapján tudomásul veszi, hogy az említett költségeket a 2 1 4 0. „Épületek berendezése” költségvetési sorból (180 872 EUR) és a 3 3 2 3. „Kommunikáció” költségvetési sorból (113 769 EUR) fedezték; rámutat, hogy a 2 1 4 0. költségvetési soron rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokat az ügynökség igazgatási osztálya vezetőjének véleményével szemben 85 000 EUR-ról 271 049 EUR-ra emelték; megjegyzi továbbá, hogy az igazgatási osztály vezetője 2010 májusában betegszabadságra ment, és posztját azóta ideiglenes osztályvezető tölti be; az ügynökség igazgatójának 2012. április 30-i levele alapján tudomásul veszi, hogy a 2 1 4 0. költségvetési sort a 2 1 0 0. „Bérleti díjak” sorból átcsoportosított 180 872 EUR-val erősítették meg; emlékeztet arra, hogy az ügynökség 2009 decemberében fizette ki a 2010 első negyedévére vonatkozó bérleti díjat, ezáltal csökkentve a Bizottságnak visszafizetendő összeget; ezért kéri az ügynökséget, hogy adjon magyarázatot a mentesítésért felelős hatóság számára azzal kapcsolatban, hogy miért vont el 180 872 EUR-t a bérleti díjakra vonatkozó költségvetési sorból, miközben a bérleti díj egy szerződésben rögzített fix összeg, valamint hogy szolgáljon információkkal és írásos bizonyítékkal a költségvetési átcsoportosításokkal kapcsolatos eljárásokról; elvárja, hogy az ügynökség 2012. augusztus végéig hajtsa végre az összes kért intézkedést;

                  5.

                  megállapítja, hogy az ügynökség 2011 decemberében szolgáltatási keretszerződést kötött médiafigyelés végzésére 48 hónapra, összesen 250 000 EUR értékben, ami messze meghaladja az elmúlt években hasonló szolgáltatásokra fordított kiadásokat; megjegyzi, hogy e szerződés alapján az ügynökség évente 62 500 EUR-t fog költeni médiafigyelésre, amiről úgy véli, hogy túlságosan magas összeg, és ellentétben áll az adófizetők pénzével való hatékony gazdálkodás elvével;

         Átvitt előirányzatok

                  6.

                  az ügynökség végleges beszámolója alapján tudomásul veszi, hogy a 2010-es előirányzatokból 12 809 551,05 EUR-t átvittek a 2011-es évre; nyugtázza, hogy a teljes átvitt összegből 8 941 279 EUR külső címzett bevétel, amely több évre vonatkozik, és ezért nem tartozik az évenkéntiség elvének hatálya alá;

                  7.

                  az ügynökség végleges beszámolója alapján megállapítja, hogy az előző évről átvitt, fel nem használt törölt kifizetési előirányzatok összege 585 282,87 EUR volt; tudomásul veszi az ügynökség azon megállapítását, hogy ez az összeg alacsonyabb a 2009-ben törölt 693 127,02 EUR-s összegnél; ennek megfelelően nyugtázza, hogy a csupán 1,5 %-os törlési arány a pénzügyi szükségletek előrejelzésének javulására utal;

                  8.

                  sajnálja, hogy a Számvevőszék nem tekintette elegendően magasnak az ügynökség által átvitt és törölt előirányzatok mértékét ahhoz, hogy említést tegyen róluk az ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésében;

         Közbeszerzési eljárások

                  9.

                  tudomásul veszi az ügynökség azon nyilatkozatát, amely szerint a Számvevőszék 2011 októberében ellenőrizte az étkeztetési, takarítási és biztonsági szolgáltatásokkal, valamint a berendezéssel kapcsolatos közbeszerzési eljárásokat; felhívja az ügynökséget, hogy 2012. szeptember végéig tárja a mentesítésért felelős hatóság elé ezen ellenőrzés eredményét, valamint az arra adott válaszát és megtett intézkedéseit;

                  10.

                  felhívja a Belső Ellenőrzési Szolgálatot, hogy ellenőrizze az ügynökség étkeztetési, takarítási és biztonsági szolgáltatásokkal, valamint a berendezéssel kapcsolatos szerződéseit annak megállapítása érdekében, hogy a pályázati felhívás előkészítése, közzététele, valamint a pályázatok elbírálása és a szerződések kezelése során tiszteletben tartották-e a maximális verseny és az ár–érték arány elvét, továbbá kellő időben tájékoztassa észrevételeiről a mentesítésért felelős hatóságot;

         Humánerőforrás

                  11.

                  megállapítja, hogy az ügynökség – a mentesítésért felelős hatóság és a Számvevőszék megjegyzéseinek megfelelően – felülvizsgálta a munkaerő-felvételi eljárásokat, hogy orvosolja az álláshirdetésekkel, a felvételi bizottság határozatának dokumentálásával, a felvételi beszélgetésre való behíváshoz szükséges minimális pontszámokkal, valamint a felvételi beszélgetések jegyzőkönyvével kapcsolatban feltárt hiányosságokat;

                  12.

                  az éves irányítási terv alapján azt is megállapítja, hogy az ügynökség végrehajtotta a személyzet fejlesztésének alapjául szolgáló személyzeti politikáját;

                  13.

                  értesülései szerint 2010-ben 7 belső pályázót és 40 külső jelentkezőt vettek fel; tudomásul veszi, hogy a belső pályázók közül 1 a tisztviselői, 5 az ideiglenes alkalmazotti, 1 pedig a szerződéses alkalmazotti kategóriába tartozik, míg a kívülről felvett alkalmazottak közül 1 tisztviselő, 13 ideiglenes alkalmazott, 29 szerződéses alkalmazott és 4 nemzeti szakértő; tudomásul veszi továbbá, hogy az ügynökség az elmúlt öt évben 12 meghívott tudós számára biztosított helyet épületében; az átláthatóság fokozása érdekében felhívja az ügynökséget, hogy tegye teljessé a meghívott tudósok önéletrajzának közzétételét, megjelölve legalább a képzettségüket és szakmai hátterüket;

         Az ügynökség 2009–2013-as stratégiája

                  14.

                  üdvözli, hogy az ügynökség személyzeti és gazdálkodási tevékenységeit, minőség-ellenőrzési folyamatait, termékeit és szolgáltatásait, igazgatási és épületekkel kapcsolatos szolgáltatásait az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2009–2013-as stratégiájának stratégiai területén belül egybefoglalták;

                  15.

                  felhívja az ügynökséget, hogy létesítsen egyértelműbb kapcsolatot az intézkedések, az erőforrások és az eredmények között;

         Összeférhetetlenség

                  16.

                  megjegyzi, hogy az ügynökség ügyvezető igazgatója 2010 júniusától 2011 áprilisáig a helyszíni tudományos kutatás és oktatás terén embereket megmozgató Earthwatch nemzetközi környezetvédelmi jótékonysági szervezet vagyonkezelője és nemzetközi tanácsadó bizottságának tagja, valamint értesülések szerint a Worldwatch Europe európai tanácsadó bizottságának is tagja volt; tudomásul veszi, hogy az ügyvezető igazgató – nyilatkozata értelmében – a Számvevőszék elnökének a lehetséges összeférhetetlenséggel kapcsolatos tanácsa nyomán 2011 áprilisában lemondott az Earthwatchban betöltött tisztségeiről;

                  17.

                  súlyos aggályának ad hangot amiatt, hogy 2010-ben – amikor az ügyvezető igazgató még közvetlenül érintett volt az Earthwatchban – az ügynökség személyzetének 29 tagja, köztük az ügyvezető igazgató 10 napig terjedő kutatóútra ment az Earthwatch által vezetett, biológiai sokféleséggel kapcsolatos, a karibi, illetve a földközi-tengeri térségben végzett különféle projektek keretében, és hogy az ügynökség – az ügyvezető igazgató állítása szerint – összesen 33 791,28 EUR-t fizetett a nem kormányzati szervezetnek;

                  18.

                  elismeri, hogy a személyzet speciális képzése a szakmai előmenetel része, és tudomásul veszi az ilyen képzésre kifizetett összeget;

                  19.

                  csodálkozásának ad hangot amiatt, hogy a 2010. november 5-én alapított Worldwatch Institute Europe székhelyeként az ügynökség székhelyét adta meg, és az ügynökség épületét bérleti díj fizetése nélkül sajátjaként használja, és ezáltal az uniós költségvetésből finanszírozott helyiségeket használ; sajnálja, hogy az igazgató 2012. április 30-i levele csak az egyesült államokbeli Worldwatch Institute-ról tesz említést, az ügynökség épületét bérleti díj nélkül használó Worldwatch Institute Europe-ról viszont nem; megjegyzi továbbá, hogy a Worldwatch Institute Europe ügyvezető igazgatója az ügynökség meghívott tudósa volt; felszólítja az ügynökséget, hogy 2012. augusztus végéig szolgáljon ezzel kapcsolatban konkrét részletekkel és dokumentumokkal a mentesítésért felelős hatóság számára, megjelölve többek között, hogy az ügynökségen belül ki adott engedélyt a fentiekre, hogy pontosan mikor hagyott fel a Worldwatch Institute Europe az ügynökség épületének használatával, valamint hogy az ügynökség említett meghívott tudósa által végzett kutatás a Worldwatch Institute Europe neve alatt vagy az ügynökség neve alatt jelent-e meg;

                  20.

                  üdvözli az ügynökség és a környezetvédelem területén működő nem kormányzati szervezetek közötti együttműködést, ami más szakosított ügynökségek esetében is fennáll, de emlékeztet arra, hogy az összeférhetetlenség puszta felmerülése is rombolja az intézményekbe vetett bizalmat, és aggályokat kelt az adófizetőkben;

                  21.

                  felszólítja az ügynökséget, hogy az összeférhetetlenségek megelőzésével és felszámolásával kapcsolatos fokozott átláthatóság előmozdítása érdekében haladéktalanul fogadjon el cselekvési tervet, valamint 2012. június 30-ig tegye közzé weboldalán az összeférhetetlenségi nyilatkozatokat, illetve – amennyiben azok nem állnak rendelkezésre – a vezető beosztású személyzet, a tudományos bizottság tagjai, a szakértők és az igazgatótanácsi tagok önéletrajzát, megjelölve legalább a képzettségüket és a szakmai hátterüket; véleménye szerint ezek az intézkedések lehetővé tennék a mentesítésért felelős hatóság és a nyilvánosság számára a képzettségek nyomon követését és a lehetséges összeférhetetlenségek megelőzését;

         Teljesítmény

                  22.

                  tudomásul veszi az ügynökség azon kezdeményezését, hogy rendszeresen független külső értékelést végeztet a létrehozásáról szóló 1210/90/EGK rendelet és az igazgatótanács által elfogadott munkaprogram alapján; megjegyzi, hogy a következő értékelésre 2012-ben kerül sor, és középpontjában a vállalati stratégia megvalósításának hatékonysága és eredményessége fog állni;

                  23.

                  tudomásul veszi az ügynökség azon kezdeményezését, hogy teljesítményének mérését a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) és belső igazgatási rendszerek segítségével végzi el, négy, egymáshoz kapcsolódó szempont – pénzügyek, ügyfelek, üzletmenet, valamint képzés és növekedés – alkalmazásával;

                  24.

                  az ügynökség éves irányítási terve alapján tudomásul veszi, hogy az ügynökség erőfeszítéseket tesz különféle nemzetközi és uniós testületeknél, az Eionetnél és a tudományos bizottságnál egy olyan hálózati struktúra kialakítása érdekében, amely módszeresebben lehetővé teszi a kutatói és tudományos közösséggel való kapcsolattartást, valamint az európai és nemzeti szinten kutatási tevékenységekből származó eredmények – különösen az információk és adatok – terjesztését és felhasználását;

                  25.

                  megállapítja továbbá, hogy a mentesítésért felelős hatóság által a 2009-re vonatkozó mentesítés során megfogalmazott kérés nyomán az ügynökség fokozta a szélesebb közönség elérésére irányuló erőfeszítéseit, és a közösségi média nagyközönségre irányuló kommunikációs eszközként való alkalmazásával kísérleti projekteket indított;

                  26.

                  felszólítja az ügynökséget, hogy részletesen tájékoztassa a költségvetési hatóságot, különösen a költségvetés ellenőrzéséért felelős hatóságot az alábbiakról:

                              —

                              az ügynökség által jelentései, feljegyzései, illetve hasonló dokumentumai elkészítéséhez felhasznált források,

                              —

                              a 2010-ben elkészült jelentések és egyéb termékek száma,

                              —

                              az ügynökség jelentéseinek az egyéb szervek környezetvédelmi kérdésekben készített jelentéseivel szembeni lehetséges hozzáadott értékének igazolása,

                              —

                              a tagállamok által megküldött adatok esetleges ellenőrzésének folyamata, az ellenőrzés gyakorisága, valamint a tagállamoktól kapott adatok ügynökség általi felhasználásának módja;

                  27.

                  üdvözli, hogy 2010-ben az ügynökség kiemelt hangsúlyt helyezett a biológiai sokféleségre, a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelésre (GMES), a „Föld-figyelő” elnevezésű platformra és a környezet állapotáról szóló 2010. évi jelentésre (SOER);

                  28.

                  buzdítja az ügynökséget, hogy folytassa kommunikációs módszereinek továbbfejlesztésére tett erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a média még nagyobb terjedelemben számoljon be tevékenységéről, és így ösztönözze a nyilvános vitát, biztosítva ezáltal a közvélemény körében az információ szélesebb körű terjesztését a fontos környezetvédelmi kérdésekre, például az éghajlatváltozásra, a biológiai sokféleségre és a természeti erőforrások kezelésére vonatkozóan;

         Belső ellenőrzés

                  29.

                  tudomásul veszi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2010-ben ellenőrzést végzett az irányítási terv rendszerével (MPS)/a tevékenységek nyomon követésével kapcsolatban, amelynek célja annak értékelése és bizonyítása volt, hogy megfelelő-e az ügynökség tevékenységeinek tervezése és nyomon követése; megjegyzi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat nyolc ajánlást tett, amelyek közül hatot „fontosnak”, kettőt pedig „kívánatosnak” minősített;

                  30.

                  ezzel összefüggésben felszólítja az ügynökséget, hogy:

                              —

                              mozdítsa elő a projektek tervezésével és az előrehaladás nyomon követésével kapcsolatos objektív és mérhető mutatókra irányuló iránymutatások elkészítését,

                              —

                              különítsen el előirányzatokat a projektekre,

                              —

                              mozdítsa elő a hatékonyabb projektirányítást és az irányítási terv rendszerébe érkező új adatok ellenőrzésének és hitelesítésének eljárásait;

                  31.

                  üdvözli, hogy az ügynökség intézkedéseket fogadott el a Belső Ellenőrzési Szolgálat által a minőségirányítással és a támogatáskezeléssel kapcsolatos korábbi ellenőrzései során feltárt hiányosságok kezelése érdekében, az alábbiak céljából:

                              —

                              minőségbiztosítási és minőség-ellenőrzési ellenőrző listák kidolgozása és alkalmazása az üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó nyilvántartási jelentéshez,

                              —

                              a vonatkozó minőség-ellenőrzések megtervezése, leírása és dokumentálása,

                              —

                              a minőség-ellenőrzés felügyeletének biztosítása,

                              —

                              az üzletmenet-folytonossági problémák megelőzése,

                              —

                              a támogatások helyszíni ellenőrzése és vizsgálata,

                              —

                              a támogatások végrehajtásának ellenőrzése és nyomon követése;

                  32.

                  felhívja a figyelmet a mentesítésről szóló korábbi jelentéseiben tett, jelen állásfoglaláshoz mellékelt ajánlásaira;

                  33.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (8).

         (1)  HL C 366., 2011.12.15., 57. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

         (4)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  HL L 250., 2011.9.27., 155. o.

         (7)  HL L 64., 2010.3.12., 677. o.

         (8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0164 (lásd e Hivatalos Lap 388. oldalát).

      MELLÉKLET

         AZ EURÓPAI PARLAMENT UTÓBBI ÉVEKBEN TETT AJÁNLÁSAI

                  Európai Környezetvédelmi Ügynökség

                  2006

                  2007

                  2008

                  2009

                  Teljesítmény

                  tárgytalan

                  tárgytalan

                              —

                              Felhívja az ügynökséget, hogy az ebben az évben és az ezt megelőző években végrehajtott műveletekről készítsen időrendi elemzést.

                              —

                              Felkéri az ügynökséget, hogy továbbra is ötévente végeztesse el független külső értékelését az alaprendelet és az igazgatótanács által elfogadott munkaprogram alapján.

                              —

                              Pozitív tendenciák: az ügynökség fejlett tevékenységalapú irányítási rendszert alakított ki, többéves munkaprogramot készített, kiegyensúlyozott mutatószámrendszert és integrált irányítás-ellenőrzési rendszert vezetett be

                              —

                              Felhívja az ügynökséget, hogy ismertesse a megadandó mentesítés évében és a megelőző pénzügyi évben végrehajtott műveletek összehasonlítását.

                              —

                              Sürgeti az ügynökséget, hogy kezeljen prioritásként négy területet, és tegyen többet fejlődésük előmozdítása érdekében.

                              —

                              Ösztönzi az ügynökséget, hogy folytassa a kommunikációs módszereinek továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a média nagyobb terjedelemben számoljon be tevékenységéről, mivel az ilyen intézkedések átláthatóbb munkamódszerhez vezethetnek, és kiválthatják a nyilvánosságnak az ügynökség munkája iránti fokozottabb érdeklődését.

                              —

                              Kéri a Számvevőszéket, hogy végezze el az ügynökség teljesítmény-ellenőrzését

                  Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  Az évenkéntiség költségvetési alapelvét nem tartották be kellő szigorral: a kötelezettségvállalások több mint 30 %-át és az operatív kiadások 50 %-át át kellett vinni

                              —

                              A közbeszerzési eljárások során tapasztalt hiányosságok: a költségvetési rendelet rendelkezéseinek figyelmen kívül hagyásával közvetlenül ítéltek oda szolgáltatásokat, illetve nem a keretszerződés feltételeinek megfelelően kötötték meg az egyedi szolgáltatási szerződést

                              —

                              A támogatási megállapodások kezelésének hiányosságai (Európai Témaközpont)

                  tárgytalan

                              —

                              Ösztönzi az ügynökséget, hogy javítsa a költségvetés és a munkaprogram közötti kapcsolatot.

                              —

                              Aggódik amiatt, hogy az ügynökség átcsoportosításokat hajtott végre egy költségvetési sor növelése céljából, hogy kifizesse az ügynökség irodáinak 2010 első negyedévére szóló bérleti díját, és azt a 2009-es költségvetésre terhelje, ami ellentétes az évenkéntiség elvével.

                              —

                              Felhívja az ügynökséget, hogy javítsa a működési osztályok által az elhatárolt működési kiadások becslésével kapcsolatban adott tájékoztatás pontosságát

                  Humánerőforrás

                  tárgytalan

                  A munkaerő-felvételi eljárások során tapasztalt hiányosságok: olyan jelölteket bocsátottak további értékelésre, akik nem feleltek meg a kiválasztási kritériumoknak; nem volt dokumentálva, hogy milyen kritériumok alapján választott ák ki a legjobb, felvételi beszélgetésre behívható jelentkezőket

                  tárgytalan

                              —

                              Felhívja az ügynökséget, hogy orvosolja a felvételi eljárások terén tapasztalható hiányosságokat, amelyek veszélyeztetik ezen eljárások átláthatóságát.

                              —

                              A Számvevőszék az alábbi hiányosságokat állapította meg: az álláshirdetésekben nem határozták meg a tartaléklistára felveendő jelöltek számát, az írásbeli vizsgákon és az elbeszélgetéseken feltett kérdéseket nem dolgozták ki a pályázatok megvizsgálása előtt, a felvételi bizottság döntéseit nem dokumentálta kielégítően, a jegyzőkönyvek hiányosak voltak, és nem állapították meg előre az elbeszélgetésre való behíváshoz vagy a tartaléklistára történő felvételhez szükséges ponthatárt

                  Belső ellenőrzés

                  A feladatok elkülönítésének elvét megsértve ugyanaz a közvetve megbízott utalványozó végezte az előzetes ellenőrzéseket és kezelte a költségvetési számvitel informatikai rendszeréhez való hozzáférési jogokat

                  tárgytalan

                  Felhívja az ügynökséget, hogy tegyen eleget a Belső Ellenőrzési Szolgálat 27 ajánlása közül 17-nek: pénzügyi folyamatok létrehozása, a támogatások helyszíni ellenőrzésének/vizsgálatának előmozdítása és a támogatások végrehajtásának ellenőrzése és nyomon követése, valamint a belső ellenőrzési előírások végrehajtása

                  Tudomásul veszi, hogy az ügynökségnek még végre kell hajtania három ajánlást, amelyeket a Belső Ellenőrzési Szolgálat legutóbbi ellenőrzési ajánlásainak nyomon követése során tett; ezek elsősorban a kiemelt álláshelyeket, a támogatások helyszíni ellenőrzését/felügyeletét és a pénzügyi folyamatokat érintik, és „nagyon fontos” minősítésűek


title: 2011/563/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2011. május 10. ) az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/107

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos
   (2011/563/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7-0219/2010) (2),

               —

               tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszék éves jelentésére a 2009-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0117/2011),

               1.

               mentesítést ad az európai adatvédelmi biztos számára a 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetése végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 69., 2009.3.13.

      (2)  HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

      (3)  HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

      (4)  HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2011. május 10.)
      az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7-0219/2010) (2),

                  —

                  tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszék éves jelentésére a 2009-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt (3),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0117/2011),

                  1.

                  megállapítja, hogy 2009-ben az európai adatvédelmi biztos összesen 7 000 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett (2008-ban: 5 300 000 EUR (6)), amelynek felhasználási aránya a többi intézmény felhasználási arányának átlaga (97,69 %) alatti, 81,44 %-os volt;

                  2.

                  megjegyzi, hogy a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés készítésekor a Számvevőszék elvégezte a Bíróság, az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek mélyreható vizsgálatát, amely kiterjedt az emberi erőforrásokhoz és egyéb igazgatási kiadásokhoz kapcsolódó kifizetési ügyletek további mintájának vizsgálatára;

                  3.

                  megjegyzi, hogy a Számvevőszék szerint az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére álló információk tíz esetből négyszer nem volt kellő mértékben naprakészek annak biztosítására, hogy a munkatársaknak az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában (7) foglalt juttatásait a vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályokkal összhangban fizessék ki. A Számvevőszék megállapította, hogy ez helytelen vagy jogosulatlan kifizetések kockázatát eredményezheti;

                  4.

                  támogatja a Számvevőszék azon javaslatát, hogy az európai adatvédelmi biztos személyzete számára megfelelő időközönként tegyék kötelezővé személyes helyzetüket igazoló okmányok benyújtását, továbbá hogy az európai adatvédelmi biztos hivatala javítsa az ezen okmányok idejében történő nyomon követésére és ellenőrzésére vonatkozó rendszert;

                  5.

                  tudomásul veszi az európai adatvédelmi biztos válaszát, mely szerint a szervezet kis mérete miatt a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO) nyújt segítséget számára a szociális juttatásokkal kapcsolatos akták kezelésében, továbbá hogy a családi pótlékkal és az eltartott gyermek után járó pótlékkal kapcsolatos információkat az érintett személyzethez az európai adatvédelmi biztoson keresztül eljuttatott, külön erre a célra szolgáló űrlapok alapján a PMO évente egyszer frissíti, és hogy a szociális juttatásokat az ezen űrlapok segítségével összegyűjtött információk alapján tartják naprakészen; üdvözli, hogy az európai adatvédelmi biztos a Számvevőszék ajánlásainak megfelelően javítani akarja a szociális juttatásokra vonatkozó információk nyomon követését, és felkéri az európai adatvédelmi biztost, hogy éves tevékenységi jelentésében tegyen jelenést a meghozott intézkedésekről;

                  6.

                  tudomásul veszi a Számvevőszék azon megállapításait, amelyek szerint az európai adatvédelmi biztos nem hozott létre rendszert a költségvetési rendelet által adott esetben előírt utólagos ellenőrzésekre és az európai adatvédelmi biztos által bevezetett belső ellenőrzési normák nem rendelkeztek a szokásos pénzügyi eljárások alóli, a központi nyilvántartásba megfelelő módon bevezetendő kivételekről;

                  7.

                  tudomásul veszi az európai adatvédelmi biztos válaszát, amely az európai adatvédelmi biztos által végrehajtott műveletek, beleértve az adatvédelmi biztos nevében más intézmények által feldolgozott közvetlen kifizetések visszatérítését, már most előzetes ellenőrzés tárgyát képezik; üdvözli, hogy az európai adatvédelmi biztos meg kívánja vizsgálni, hogyan lehetne utólagos ellenőrzési folyamatot bevezetni a 2011-es évtől kezdődően a számvevőszéki ajánlásoknak megfelelően, és felkéri az adatvédelmi biztost, hogy éves tevékenységi jelentésében számoljon be a meghozott intézkedésekről;

                  8.

                  elfogadja és tudomásul veszi az európai adatvédelmi biztos álláspontját a hivatal kis méretével és az együttműködési és szolgáltatási szintű megállapodás alapján megosztott aktakezelés sajátos jellegével kapcsolatosan; felkéri azonban az adatvédelmi biztost, hogy tisztázza, milyen további intézményközi segítségre lenne szükség annak érdekében, hogy megfelelhessen a Számvevőszék ajánlásának, továbbá jelezze, hogy mikor tudja teljesíteni azt; üdvözli, hogy a biztos a Számvevőszék belső ellenőrzési normákkal kapcsolatos észrevételének megvalósítása mellett döntött azáltal, hogy központi listát készít a rögzített kivételekről, és felkéri az adatvédelmi biztost, hogy éves tevékenységi jelentésében számoljon be az e téren tett előrelépésről;

                  9.

                  megjegyzi, hogy a Számvevőszék éves jelentésében jelezte, hogy az európai adatvédelmi biztos tekintetében az ellenőrzés nem vezetett további jelentős észrevételek megfogalmazásához;

                  10.

                  megjegyzi, hogy tekintettel az európai adatvédelmi biztos hivatalának kis méretére, igazgatási ügyekben együttműködést folytat több más intézménnyel, különösen a Bizottság szolgálataival (ADMIN, BUDG, EAC, IAS), a Kiadóhivatallal, a Parlament szolgálataival (ingatlan és infrastruktúra, biztonsági szolgálat, informatika, nyomda, kommunikáció stb.), továbbá a Tanács fordítószolgálatával; elismerését fejezi ki az adatvédelmi biztosnak az igazgatási együttműködés sikeres megszilárdításáért;

                  11.

                  emlékeztet rá, hogy a Bizottság, a Parlament és a Tanács főtitkárai között létrejött, 2006. december 7-én az európai adatvédelmi biztossal együtt a 2007. január 16-tal kezdődő további hároméves időszakra aláírt igazgatási együttműködési megállapodás értelmében az európai adatvédelmi biztos valamennyi kiküldetésének adminisztratív kezelését a Bizottság Elszámolási Hivatala (PMO) végzi, továbbá hogy (az adminisztratív együttműködési megállapodás értelmében ténylegesen az adatvédelmi biztos belső ellenőrzési szolgálatát ellátó bizottsági belső ellenőr végzett) értékelés igazolta a belső ellenőrzési rendszer működőképességét és hatékonyságát, valamint azt, hogy elfogadható módon tudja biztosítani az adatvédelmi biztos célkitűzéseinek megvalósítását;

                  12.

                  üdvözli az intézmény választott tagjai (vagyis az európai adatvédelmi biztos és a biztoshelyettes) vagyonnyilatkozatának évenkénti közzétételét, ami tájékoztatást nyújt fizetett állásaikról és tevékenységeikről, valamint adóköteles szakmai tevékenységeikről;

                  13.

                  kéri, hogy az európai adatvédelmi biztos következő (a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó) éves tevékenységi jelentésébe foglaljon bele egy fejezetet, amely ismerteti, milyen lépések követték az év során a Parlament mentesítési határozatait.

         (1)  HL L 69., 2009.3.13.

         (2)  HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

         (3)  HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

         (4)  HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  2006: 4 100 000 EUR.

         (7)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.


title: 2011/564/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2011. május 10. ) a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/111

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/564/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a 2008. évi mentesítés nyomon követéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2010) 650) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra ((SEC(2010) 1437 és SEC(2010) 1438)),

               —

               tekintettel a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásaira, valamint bevételi és kiadási kimutatásaira (COM(2010) 402 – C7-0220/2010),

               —

               tekintettel a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzgazdálkodásáról szóló, 2010. április 29-i bizottsági éves jelentésre,

               —

               tekintettel az Európai Fejlesztési Alapokkal kapcsolatos pénzügyi információkra (COM(2010) 319),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap által a 2009-es pénzügyi évben támogatott tevékenységekről szóló éves jelentésére, a Bizottság válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a szubszaharai Afrika országaiban az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatásokról szóló, 10/2008. sz. számvevőszéki különjelentésre,

               —

               tekintettel a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági integrációhoz nyújtott EFA-támogatás hatékonyságáról szóló, 18/2009. sz. számvevőszéki különjelentésre,

               —

               tekintettel az Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre vonatkozó tevékenységeinek végrehajtására vonatkozóan a Bizottságnak adandó mentesítésről szóló, 2011. február 15-i tanácsi ajánlásokra (05469/2011 – C7-0050/2011, 05472/2011 – C7-0049/2011, 05473/2011 – C7-0048/2011),

               —

               tekintettel az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Coutonouban aláírt (3) és 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált (4) partnerségi megállapodásra,

               —

               tekintettel az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra (5), amelyet a 2007/249/EK tanácsi rendelettel módosítottak (6),

               —

               tekintettel a tagállamok kormányainak képviselői között a Tanács ülésén létrejött, a negyedik AKCS–EK-egyezményhez csatolt második pénzügyi jegyzőkönyvnek megfelelően nyújtott közösségi segély finanszírozásáról és kezeléséről szóló 1995. december 20-i belső megállapodás 33. cikkére (7),

               —

               tekintettel a tagállamok kormányainak képviselői között a Tanács ülésén létrejött, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban (Benin) aláírt partnerségi megállapodáshoz csatolt pénzügyi jegyzőkönyvnek megfelelően nyújtott közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről, valamint a tengerentúli országoknak és területeknek, amelyekre az EK-Szerződés 4. része vonatkozik, juttatott pénzügyi támogatás elosztásáról szóló 2000. szeptember 18-i belső megállapodás 32. cikkére (8),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének – III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek – végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatokat kísérő, 2010. május 5-i állásfoglalására (9) és különösen annak (268)–(274) bekezdésére,

               —

               tekintettel az EKSZ 276. cikkére és az EUMSZ 319. cikkére,

               —

               tekintettel az 1998. június 16-i költségvetési rendelet negyedik AKCS–EK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 74. cikkére (10),

               —

               tekintettel a 2003. március 27-i költségvetési rendelet 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 119. cikkére (11),

               —

               tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet 142. cikkére (12),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére és 77. cikke harmadik francia bekezdésére, valamint VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0140/2011),

               1.

               mentesítést ad a Bizottság számára a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek és az Európai Beruházási Banknak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 303., 2010.11.9., 243. o.

      (2)  HL C 303., 2010.11.9., 253. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (4)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

      (5)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o. és HL L 324., 2001.12.7., 1. o.

      (6)  HL L 109., 2007.4.26., 33. o.

      (7)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

      (8)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

      (9)  HL L 252., 2010.9.25., 39. o.

      (10)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

      (11)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

      (12)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2011. május 10.)
      a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel a 2008. évi mentesítés nyomon követéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2010) 650) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra ((SEC(2010)1437 és SEC(2010)1438)),

                  —

                  tekintettel a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2008-as pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásaira, valamint bevételi és kiadási kimutatásaira (COM(2010) 402 – C7-0220/2010),

                  —

                  tekintettel a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzgazdálkodásáról szóló, 2010. április 29-i bizottsági éves jelentésre,

                  —

                  tekintettel az Európai Fejlesztési Alapokkal kapcsolatos pénzügyi információkra (COM(2010) 319),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap által a 2009-es pénzügyi évben támogatott tevékenységekről szóló éves jelentésére, a Bizottság válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a szubszaharai Afrika országaiban az egészségügyi ellátást finanszírozó közösségi fejlesztési támogatásokról szóló 10/2008. sz. számvevőszéki különjelentésre,

                  —

                  tekintettel a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági integrációhoz nyújtott EFA-támogatás hatékonyságáról szóló, 18/2009. sz. számvevőszéki különjelentésre,

                  —

                  tekintettel az Európai Beruházási Bank beruházási keretről szóló 2009-es éves jelentésére,

                  —

                  tekintettel az Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzügyi évre vonatkozó tevékenységeinek végrehajtására vonatkozóan a Bizottságnak adandó mentesítésről szóló, 2011. február 15-i tanácsi ajánlásokra (05469/2011 – C7-0050/2011, 05472/2011 – C7-0049/2011, 05473/2011 – C7-0048/2011),

                  —

                  tekintettel az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Coutonouban aláírt (3) és 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált (4) partnerségi megállapodásra,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra (5), amelyet a 2007/249/EK tanácsi rendelettel módosítottak (6),

                  —

                  tekintettel a tagállamok kormányainak képviselői között a Tanács ülésén létrejött, a negyedik AKCS–EK-egyezményhez csatolt második pénzügyi jegyzőkönyvnek megfelelően nyújtott közösségi segély finanszírozásáról és kezeléséről szóló 1995. december 20-i belső megállapodás 33. cikkére (7),

                  —

                  tekintettel a tagállamok kormányainak képviselői között a Tanács ülésén létrejött, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2000. június 23-án Cotonouban (Benin) aláírt partnerségi megállapodáshoz csatolt pénzügyi jegyzőkönyvnek megfelelően nyújtott közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről, valamint a tengerentúli országoknak és területeknek, amelyekre az EK-Szerződés 4. része vonatkozik, juttatott pénzügyi támogatás elosztásáról szóló 2000. szeptember 18-i belső megállapodás 32. cikkére (8),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének – III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek – végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatokat kísérő, 2010. május 5-i állásfoglalására (9) és különösen annak (268)–(274) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel az EKSZ 276. cikkére és az EUMSZ 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az 1998. június 16-i költségvetési rendelet negyedik AKCS–EK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 74. cikkére (10),

                  —

                  tekintettel a 2003. március 27-i költségvetési rendelet 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 119. cikkére (11),

                  —

                  tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet 142. cikkére (12),

                  —

                  tekintettel a Bizottság és az Európai Beruházási Bank által a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. január 25-i kérdéseire adott válaszokra,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére és 77. cikke harmadik francia bekezdésére, valamint VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0140/2011),

                  A.

                  mivel az Európai Fejlesztési Alap az Európai Unió legfontosabb pénzügyi eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokkal folyó fejlesztési együttműködésben,

                  B.

                  mivel – annak ellenére, hogy a Parlament többször kérte az EFA költségvetésbe történő bevonását – az európai fejlesztési alapok jelenleg nem tartoznak az Európai Unió általános költségvetésébe és az általános költségvetési rendelet hatálya alá, ehelyett végrehajtásuk egyedi pénzügyi szabályoknak megfelelően történik,

                  C.

                  mivel az EFA-n keresztül folyósított támogatások teljes összege az elkövetkező években jelentősen növekedni fog, mivel a 2008–2013-as időszakra vonatkozó 10. EFA alatti uniós támogatások összegét 22 682 000 000 EUR-ban határozták meg, ami 64 %-os növekedést jelent a 9. EFA alatti keretöszszgekhez képest; mivel tudatosítani kell a felhasználási képesség fenyegető problémáját, ami a megfelelő kiadások teljes ismeretét igényli,

                  D.

                  mivel az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője 2011. február 2-án azt mondta az Európai Parlamentben, hogy az Unió szomszédságpolitikája megbukott; mivel a közelmúltbeli észak-afrikai események bebizonyították, hogy a gyors demográfiai növekedések és a stagnáló gazdaságok elegye lobbanékony helyzetek kialakítását eredményezheti; mivel ezen események azt szemléltetik, hogy az ilyen demográfiai növekedések sikeres gazdaságokat követelnek meg, és hogy a politikai eszközök csak akkor megfelelőek, ha a helyszínen hatékonyak és pozitív változást idéznek elő;

                  1.

                  emlékeztet, hogy az EFA (22 682 000 000 EUR a jelenlegi, 10. EFA-ra, 2008–2013-ra) nem képezi az uniós költségvetés részét, noha ez az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokban, illetve a tengerentúli országokban és területeken (TOT) élőknek nyújtott uniós fejlesztési segély fő eszköze; megállapítja, hogy az EFA számos eszközből áll: a Bizottság által kezelt támogatások, a beruházási keret alatt az EBB által kezelt, a magánszektornak nyújtott kockázati tőke és kölcsönök és a FLEX-mechanizmus, amelynek célja az exportbevételek instabilitásából eredő kedvezőtlen hatások orvoslása;

         EFA költségvetésbe történő integrációja

                  2.

                  megismétli támogatását az EFA költségvetésbe történő integrációja iránt, mely erősíteni fogja a finanszírozás demokratikus ellenőrzését, elszámoltathatóságát és átláthatóságát, valamint nagyobb koherenciát teremt az AKCS-országokkal kapcsolatos uniós politikában;

                  3.

                  ismét emlékeztet a Bizottság nyilatkozatára, miszerint javasolni akarja az EFA uniós költségvetésbe történő bevonását a következő pénzügyi keretről szóló viták során, illetve teljes körű tájékoztatást fog nyújtani a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága részére; továbbra is fenntartja azonban, hogy az EFA-nak az Unió költségvetésébe történő bevonása nem vezethet a fejlesztési kiadások átfogó csökkentéséhez a jelenleg meglévő két finanszírozási eszköz tekintetében;

                  4.

                  sürgeti a Tanácsot és a tagállamokat, hogy adjanak pozitív választ a Bizottság javaslatára és járuljanak hozzá, hogy 2014-től az Unió költségvetése a következő pénzügyi keret részeként foglalja magában a teljes EFA-t; úgy véli, hogy ez az intézkedés régóta esedékes és az EFA költségvetésbe történő bevonásának a lehető leghamarabb sorra kell kerülnie;

         Fejlesztési prioritások

                  5.

                  emlékeztet a Bizottság annak biztosítására tett kötelezettségvállalására (13), hogy a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) keretében nyújtott támogatás 20 %-át az alap- és másodfokú oktatásra és az alapszintű egészségügyi ellátásra fordítják; felszólít jelentés készítésére az EFA-k tekintetében ugyanezen küszöbértékre vonatkozóan; felhívja a Bizottságot, hogy részesítse előnyben az egészségügyi rendszerek megerősítését – különösen a legszegényebb emberekre összpontosítva – és a tanulás minőségét javító támogatásokat, valamint segítsen kidolgozni a szegényeknek kedvező és a nemek közötti egyenlőséget elősegítő politikai keretet; felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a Számvevőszéknek a 10/2008. sz. és a 12/2010. sz. különjelentésében megfogalmazott ajánlásait; felhívja a Bizottságot, hogy a jövőben növelje ezt az arányt 25 %-ra; sürgeti a Bizottságot, hogy fektessen nagyobb hangsúlyt az anyák egészségére, és a női egészségügyi program szerves részeként hangsúlyozza a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos oktatás és tudatosítás fontosságát, mivel ez az a millenniumi fejlesztési cél, mely tekintetében a legelkeserítőbb a haladás;

                  6.

                  üdvözli, hogy 2009-ben a kötelezettségvállalások rekordszintet értek el; szintén elégedett az EFA Bizottság általi kezelésében történt számos más előrelépéssel, beleértve a számviteli környezet megerősítését (új, eredményszemléletű elszámolás), a jobb iránymutatásokat a bizonytalan helyzetű államok költségvetési támogatásához és a külső ellenőrzések hatékonyabb, eredményesebb és fokozottabb nyomon követését; elismeri ugyanakkor, hogy elsősorban és leginkább a sérülékeny államok igényelnek jobban meghatározott stratégiát és több figyelmet egyes gazdasági ágazataik vonatkozásában;

                  7.

                  ismét hangsúlyozza, hogy a 10. EFA-nak korlátozott számú területre kell összpontosítania – mialatt bevonja a helyi szinten hatékony és megfelelően ellenőrzött nem kormányzati szervezeteket – a célkitűzések túlburjánzása negatív hatásainak elkerülése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy érdemeik alapján hasznosítsa a helyi és európai nem kormányzati szervezetek nyújtotta lehetőségeket, különösen azon esetekben, amikor a projektek és programok nem kormányzati szervezetek és nemzetközi szervezetek (több adományozót tömörítő vagyonkezelő alapok) általi kezelése eredményesebb és költséghatékonyabb, mint Bizottság általi kezelésük, illetve amikor e szervezetek tevékenysége a pénzügyi támogatás lejárta után is fenntartható projekteket eredményez; sürgeti a Bizottságot, hogy világosan tájékoztassa a Parlamentet a nem kormányzati szervezetek saját forrásainak összetételéről az EFA és a nem kormányzati szervezetek által társfinanszírozott projektek esetében;

                  8.

                  rámutat arra, hogy a fejlesztési támogatási mechanizmusokat a jólét növelésére és a kis- és középvállalkozások támogatására is fel kell használni, mivel a jólét növelése továbbra is alapvető eszköz a szegénység felszámolására; emlékeztet, hogy a becslések szerint évi 800 000 000 000 EUR tűnik el a fejlődő országokból illegális tőkekiáramlások miatt, aminek megakadályozása döntő fontosságúnak bizonyulhat a szegénység felszámolása és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása szempontjából;

         Az EFA-k pénzügyi irányítása

                  9.

                  megjegyzi, hogy – a Számvevőszék véleménye szerint – a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009-es pénzgazdálkodásáról szóló bizottsági jelentés pontosan ábrázolja, hogy mennyire valósultak meg a Bizottságnak a pénzügyi évre vonatkozó operatív céljai (különösen a pénzügyi végrehajtást és az ellenőrzési tevékenységeket illetően), a nagyszámú fejlődő országot sújtó gazdasági válság negatív hatása ellenére;

                  10.

                  hangsúlyozza azonban, hogy a számvevőszéki észrevételek bizottsági nyomon követése egyes esetekben nem megfelelő (például jobban kellene támogatni a végrehajtó szervezetek irányítását, javítani kellene az utólagos ellenőrzéseket a fő kockázatokra való nagyobb fokú összpontosítással és tovább kellene fejleszteni a CRIS Audit funkcióit az ellenőrzés nyomon követésének hatékonyabbá és eredményesebbé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy a Bizottság számvevőszéki ajánlásokra adott válasza az elszámoltathatóság fontos eleme a mentesítő hatóság számára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságait az általa tett, illetve tervezett lépésekről a Számvevőszék által említett hiányosságok kiküszöbölése végett;

                  11.

                  aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék által megállapított bizonyos hiányosságok miatt, különös tekintettel a beszerzési eljárásokra (14), a delegációkon végzett előzetes kontrollokra (15) és a partnerországok belső kontrollrendszereire (16), és sürgeti a Bizottságot, hogy határozottan folytassa és szélesítse a delegációkon és az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselők hivatalaiban dolgozó személyzet számára biztosított meglévő képzési programokat;

                  12.

                  megjegyzi, hogy a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata nem vonatkozik a 9. és 10. EFA forrásokra, amelyeket az EBB kezel és amelyekért az EBB felel (17); politikailag és elszámoltathatósági okokból nemkívánatosnak találja azt, hogy a beruházási keretre nem terjed ki a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata vagy a Parlament mentesítési eljárása, és egyetért a Számvevőszékkel, hogy ezek a rendelkezések csökkentik a Parlament mentesítési jogkörének hatályát, különösen atekintetben, hogy az EFA források az európai adófizetők és nem a pénzügyi piacok hozzájárulásából származó közpénzekből erednek;

                  13.

                  üdvözli a Számvevőszék azon véleményét, hogy a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap végleges éves beszámolója minden lényegi szempontból híven tükrözi az EFA 2009. december 31-i pénzügyi helyzetét; megjegyzi azonban, hogy a Számvevőszék szerint figyelmet érdemel, hogy az előfinanszírozás keretében nyújtott garanciák összértékét alacsonyabb, a pénzügyi beszámolókhoz csatolt megjegyzésekben feltüntetett visszatartási biztosítékok összegét pedig magasabb értéken szerepeltették; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul orvosolja ezeket a hiányosságokat;

                  14.

                  megjegyzi, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő előfinanszírozási garanciák folyamatban lévő összege 2009 végén tartalmazott egy 413 600 000 EUR-s összeget, és hogy ez az összeg a valóságban 82 300 000 millió EUR-val, azaz 19,9 %-kal több; szintén megjegyzi, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő visszatartási biztosítékok összege 186 200 000 EUR volt, és hogy a valóságban ez az összeg 58 400 000 EUR-val, azaz 31,4 %-kal kevesebb; felhívja a Bizottságot, hogy esetről esetre adjon magyarázatot ezen alul- és felülértékelések okaira;

         Az EFA-k számvitele rendszere

                  15.

                  üdvözli az új, eredményszemléletű könyvelési rendszer (ABAC EDF) 2009. februári bevezetését, és hangsúlyozza, hogy 2009 volt az első év, amikor az EFA éves beszámolójának összeállítása az ABAC EDF könyvelési rendszerrel történt; megjegyzi, hogy az új számviteli rendszer csökkenti a szükséges manuális kiigazítások számát, és megerősíti a számviteli környezetet;

                  16.

                  megjegyzi, hogy a EuropeAid által végzett utólagos ellenőrzések megállapították, hogy megnőtt a kódolási hibák gyakorisága (szerződéstípus, szerződés induló és záró napja); azonban emlékeztet arra, hogy 2009 végén a EuropeAid központi egységei részleget hoztak létre a CRIS-be bevitt információk minőségének nyomon követésére, ami tovább javítja az éves beszámolók elkészítéséhez használt adatok megbízhatóságát; kéri, hogy folyamatosan tájékoztassák az e téren elért előrelépésről;

         A tranzakciók szabályszerűsége

                  17.

                  üdvözli, hogy a Számvevőszék véleménye szerint a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2009. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó beszámolóját megalapozó bevételek, kötelezettségvállalások és kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek (megbízhatósági nyilatkozat, VIII. bekezdés); sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a Számvevőszéknek külön fel kellett hívnia a figyelmet arra, hogy igen gyakoriak voltak a kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket érintő, ám a teljes hibaarány becslésekor figyelmen kívül hagyott nem számszerűsíthető hibák; emlékeztet arra, hogy bár a EuropeAid felügyeleti ellenőrzési rendszerei sokat fejlődtek az évek során, a Számvevőszék általános értékelése során a felügyeleti és ellenőrzési rendszereket csak részben találta hatékonynak; ezért elvárja a Bizottságtól, hogy folyamatosan kövesse nyomon a fent említett probléma megoldása érdekében hozott intézkedéseket, és számoljon be azokról;

                  18.

                  megjegyzi, hogy a feltárt hibák a pályáztatási szabályoknak, a szerződések aláírására jogszabályban meghatározott határidőknek és a kötelező garanciákra vonatkozó előírásoknak a betartásával kapcsolatosak; megjegyzi, hogy a költségvetési támogatások kötelezettségvállalásai tekintetében a Számvevőszék úgy találta, hogy a Cotonoui Megállapodás Bizottság általi dinamikus értelmezése kapcsán (18) a EuropeAid a megállapodás előírásainak megfelelően járt el; tudomásul veszi, hogy a Bizottság szerint nem történt kifizetés pénzügyi garanciák általi fedezet nélkül;

                  19.

                  megjegyzi, hogy a feltárt számszerűsíthető hibák a projektkifizetések esetében leginkább az alábbi típusokba sorolhatók: a) pontosság: számítási hibák; b) megalapozottsági hiba: a nyújtott szolgáltatásokat és a leszállított árukat igazoló számlák, illetve bizonylatok hiánya; c) támogathatósági hiba: a megvalósítási időszakon kívül eső, valamint a szerződésben nem szereplő tételekhez kapcsolódó kiadások, jogosulatlan héakifizetés, illetve a kötelező szankciók érvényesítésének elmaradása; megjegyzi, hogy a nem számszerűsíthető hibák főleg a bankgaranciákra vonatkozó szabályok megszegésével, valamint a vállalkozóknak juttatott, majd visszafizettetett előlegek helytelen kiszámításával kapcsolatosak; tudomásul veszi azonban a Bizottság megjegyzéséről, amely rámutatott arra, hogy az előlegek visszafizetésének kiszámításában elkövetett minden hibát még a szerződés lejárta előtt kijavítottak; ennek ellenére kéri a Bizottságot, hogy javítsa az előzetes ellenőrzéseket annak érdekében, hogy megelőzze az ilyenfajta hibákat és a bankgaranciára vonatkozó szabályok megsértéséből adódó lehetséges veszteségeket;

         A végrehajtó szervezetek által végzett nyomon követés

                  20.

                  üdvözli a EuropeAid és a küldöttségek azon törekvéseit, hogy kijavítsák a pénzügyi eljárásokban még mindig tapasztalható különféle hiányosságokat és javítsák a végrehajtó szervezetek, felügyeleti szervek és nemzeti programengedélyezők ellenőrzéseit; felkéri a EuropeAidet, hogy erősítse meg e területeken a jövőbeli erőfeszítéseit; emlékeztet továbbá a Számvevőszék azon ajánlására, hogy a EuropeAid továbbra is gondoskodjon arról, hogy a külképviseletek a megfelelő időben és teljeskörűen rögzítsék adataikat a CRIS Audit rendszerben (19);

                  21.

                  mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék megállapította, hogy a küldöttségek által alkalmazott monitoring és felügyelet csak részben eredményes; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselők a legtöbb kedvezményezett országban kapacitáshiánnyal küzdenek, ami hiányosan dokumentált és nem hatékony ellenőrzéseket, és a végrehajtó szervezetek és a felügyeleti szervek által irányított pénzügyi folyamatokban és kontrollokban hiányosságokat eredményez; egyetért a Számvevőszék azon megállapításával, hogy a küldöttségek erőforráshiánnyal küzdenek és korlátozott kapacitást tudnak mozgósítani bizonyos jellegű munkákra; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul oldja meg ezt a problémát;

         A Számvevőszék 18/2009. sz. különjelentése

                  22.

                  üdvözli a Számvevőszék 18/2009. sz., a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági integráció támogatására fordított EFA hatékonyságáról szóló különjelentését és a Számvevőszék által végzett alapos elemzést, és sajnálja az ezekben feltárt elégtelen helyzetet; hangsúlyozza ugyanakkor a Bizottság regionális és nemzeti együttműködési stratégiái közötti kiegészítő jelleg hiányát, és kiemeli, hogy a regionális és nemzeti stratégiák összehangolása elengedhetetlen a támogatás hatékonyságának növeléséhez;

                  23.

                  mély aggodalmát fejezi ki a regionális szervezetek elégtelen felhasználási képessége miatt; sürgeti a Bizottságot, hogy a regionális stratégiák 2011 első félévére tervezett félidős felülvizsgálata során vegye figyelembe a regionális együttműködés helyzetét, és fordítson különleges figyelmet a biztosított összegek lehetséges felülvizsgálatára;

                  24.

                  ugyanakkor elfogadhatatlannak tartja, hogy a Számvevőszék a megfelelő jelentéstétel hiánya miatt számos finanszírozott projektet „nem tudott értékelni”;

                  25.

                  véleménye szerint az Uniónak minden egyes regionális szervezetben képviseltetnie kellene magát egy külön erre a célra kinevezett küldöttségvezető útján, és az uniós küldöttségeket fel kell hatalmazni a különböző regionális csoportosulásokban betöltött tagságok összehangolásának megvitatására;

                  26.

                  hangsúlyozza, hogy 18/2009. számú különjelentésében a Számvevőszék úgy vélte, hogy a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági integráció támogatása – amelyhez jelentős arányú (50 % feletti) EFA-támogatást irányoztak elő – csak részben volt hatékony; kéri a Bizottságot, hogy még a 2010-es mentesítési eljárás kezdete előtt tájékoztassa a Parlamentet a Parlament 7., 8., 9. és 10. EFA-ra vonatkozó mentesítéséhez csatolt, 2010. május 5-i állásfoglalásában megfogalmazott kérések nyomán hozott intézkedésekről (20); üdvözölne egy teljes körű áttekintést, amely megmutatja, mely intézkedéseket hajtották végre ténylegesen az érintett régiókban;

                  27.

                  tudomásul veszi, hogy a regionális gazdasági integráció növekedéshez és munkahelyteremtéshez vezethet a fejlődő országokban, és ezáltal hozzájárulhat a szegénység csökkentéséhez; ennek megfelelően üdvözli, hogy az EFA e terület számára nyújtott támogatása több mint megkétszereződött a szóban forgó költségvetési időszak során;

                  28.

                  sajnálja, hogy az EFA által a regionális integráció számára nyújtott támogatás még nem teljesen hatékony, főként az afrikai hatóságok kapacitáshiánya, az afrikai regionális gazdasági szervezetekben való, az erőfeszítések megkettőződéséhez és az erőforrások szétaprózódásához vezető egymást átfedő tagságok és a bizottsági delegációk – elsősorban erőforráshiánynak betudható – nem megfelelő támogatása és koordinálása miatt;

                  29.

                  felhívja ezért a Bizottságot, hogy erősítse a kapacitásépítést a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági szervezeteknél és intézményeiknél, beleértve a nemzeti parlamentek és a helyi civil társadalom támogatását és a regionális blokkok közötti konvergencia ösztönzését is, hogy felszámolják az egymást átfedő tagságokat, egyúttal gondoskodva arról, hogy a partnerországok magukénak érezzék a folyamatot;

                  30.

                  felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy biztosítsanak több forrást arra, hogy az uniós delegációk hatékonyabban tudják kezelni a regionális integrációs folyamatokat, és jobban tudják koordinálni a regionális és nemzeti programokat, továbbá nagyobb koherenciát tudjanak teremteni közöttük;

                  31.

                  ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió ne gyakoroljon nyomást afrikai országokra az európai partnerségi megállapodások gyorsabb aláírása, vagy annak érdekében, hogy azok az általuk kívántnál több témára is kiterjedjenek, és hogy az Unió ne aknázza alá a meglévő gazdasági csoportosulásokat gazdasági partnerségi megállapodások egyes országokkal történő megkötésével;

                  32.

                  ragaszkodik ahhoz, hogy a kisebb államoknak, különösen a legkevésbé fejletteknek nyújtott támogatás jobban összpontosítson a gazdasági fejlődésre, például a jólétteremtő mechanizmusok révén, ezáltal csökkentve az olyan regionális gazdasági óriásokkal szembeni függőséget, mint például a nyugat-afrikai Nigéria; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a regionális programok, más néven az AKCS-n belüli programok támogatását, amelyek az adott térség jó néhány vagy összes országát lefedik;

         Felhalmozott kamatok felhasználása

                  33.

                  nem ért egyet az EFA (2001–2007-es időszakból származó átcsoportosításokat is magában foglaló) pénztári számláin felhalmozott – 34 000 000 EUR becsült összegű – kamatok személyzeti kiadásokra történő felhasználásával, hanem úgy véli, hogy ezt az összeget kizárólag projektek és programok kiadásaira lenne szabad felhasználni; kéri a Bizottságot, hogy magyarázza el, milyen eljárást követtek a múltban, és szükség esetén terjesszen elő javaslatokat a szabályozás ezen elvnek megfelelő, azonnali módosítására;

         Költségvetési támogatás

                  34.

                  emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatás Parlament általi értékelése nem összpontosíthat kizárólag a kockázatokra, hanem az előnyöket, valamint az alternatív segítségnyújtás kockázatait és előnyeit is figyelembe kell vennie; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást azon esetekről, amelyekben az uniós költségvetési támogatás tekintetében meghatározott célok teljesültek, és amelyekben a támogatásban részesülő országok különleges problémákba ütköztek;

                  35.

                  tudatában van annak, hogy a költségvetési támogatás vitatható fejlesztési eszköz, amely alacsony tranzakciós költségekkel, fokozott felelősségvállalással és a partnerek és az adományozók közötti fokozott párbeszéddel kecsegtet, ugyanakkor magában rejti a pénzeszközök hűtlen kezelésének és a szándékolttól eltérő felhasználásának kockázatát abban az esetben, ha a közpénzek támogatásban részesülő országok általi kezelése nem bizonyul eléggé átláthatónak, elszámoltathatónak és hatékonynak; hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatás nem a legmegfelelőbb válasz minden helyzetre és az nem tekinthető egyedüli lehetőségnek;

                  36.

                  emlékeztet arra, hogy az 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében csak abban az esetben adható költségvetési támogatás, ha a partnerországnak az állami kiadásokkal való gazdálkodása kellően átlátható, megbízható és hatékony; ezzel kapcsolatban aggodalmát fejezi ki a nem hatékony és nem eredményes állami kiadások kockázata miatt, amely abból adódik, hogy a Bizottság „dinamikusan” értelmezi a jogosultsági feltételeket; kéri a Bizottságot, hogy folytassa az irányú erőfeszítéseit, hogy megindokolja a költségvetési támogatásra való jogosultságra vonatkozó döntéseit, és biztosítsa, hogy minden pénzügyi megállapodás átfogó és világos alapot teremtsen a fizetési feltételeknek való megfelelés értékeléséhez;

                  37.

                  sajnálattal veszi tudomásul a költségvetés-támogatási kifizetések magas hibaarányát (35 %); ismételten nagyobb fokú átláthatóságot és objektív támogathatósági kritériumokat sürget a költségvetési támogatás esetében, és támogatja a Számvevőszék Bizottsághoz intézett ajánlását, amely kimondja, hogy „világosan határozzák meg a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az igazolások forrását” (22); sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse a pénzügyi ellenőrzéseket és a felügyeleti és kontrollrendszereket, és kövesse nyomon e kritériumok teljesítésének szintjét, illetve az 1905/2006/EK rendelet 25. cikke (1) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek megfelelően tegyen erről jelentést;

                  38.

                  üdvözli a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőjéről szóló zöld könyv (COM(2010) 586) közzétételét, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament korábbi kérései ellenére a Bizottság nem készített éves jelentést a költségvetési támogatás felhasználásáról, beleértve a tervezett és kifizetett költségvetési támogatásokra, a támogatói célok és az országstratégiák által meghatározott, elvárt eredmények elérésére, a kiegészítő feltételek meglétére és minőségére, a párbeszéd hatékonyságára, az adományozók összehangolására, a megtörtént kiegészítő kapacitásépítésre és annak hatásaira, az országos rendszerek javulására, az elszámoltathatósághoz kapcsolódó intézményekre, a közpénzek kezelésével foglalkozó intézményekre, a nyomon követő és értékelő intézményekre, a szabálytalan kiadások összegére és arányára, az ellenőrzések és vizsgálatok által kimutatott (rendszerszintű és nem rendszerszintű) szabálytalanságok tipológiájával kapcsolatos elemzésre és a meghozott intézkedésekre vonatkozó hasznos, átfogó, megbízható, analitikus és elemző információkat;

                  39.

                  emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatás tekintetében a Parlament szerepe, hogy a Bizottságot elszámoltathatóvá tegye a kiadások eredményeit illetően, valamint arra, hogy a költségvetési támogatás olyan segítségnyújtási eszköz, amely paradigmaváltást igényel a felügyeleti tevékenység terén, elmozdulva az input puszta ellenőrzésének irányából az eredmények mutatószámokkal való összehasonlítása felé, ezáltal biztosítva, hogy a támogatási kiadások a fogadó ország népességének javára váljanak;

                  40.

                  úgy véli, hogy a költségvetési támogatásokra vonatkozó iránymutatások Bizottság általi felülvizsgálata keretében különös figyelmet kell fordítani a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekre; elvárja, hogy a Bizottság megerősítse a jogosultsági feltételeknek való megfelelésre vonatkozó nyomon követést és éves jelentéstételt; emlékeztet arra, hogy a költségvetési támogatási műveletekhez tartozó kapacitásépítési projektekre ugyanaz a felügyeleti és ellenőrzési rendszer vonatkozik, mint más projektekre, és ez könyvvizsgálói ellenőrzést is magában foglal;

                  41.

                  emlékeztet arra, hogy a 10. EFA-n belül – a 8. és 9. EFA-val összehasonlítva – jelentős növekedés mutatkozott a halmozott finanszírozási döntések arányát tekintve, ami a költségvetési támogatási és szerkezeti kiigazításokkal magyarázható; aggodalmának ad hangot e fejlemény miatt;

                  42.

                  emlékeztet rá, hogy a Számvevőszék az Európai Fejlesztési Alapról szóló, 2009. évi éves jelentésében úgy találta, hogy a költségvetési támogatások kifizetését gyakran előforduló nem számszerűsíthető hibák jellemezték, és „ennek hátterében főként az állt, hogy a küldöttségek közpénzkezelést értékelő jelentései nem határozták meg, milyen kritériumok szerint kell az előrehaladást értékelni, […] milyen előrelépés történt, és mi az oka annak, hogy a reformprogram esetleg nem a fogadó állam tervei szerint teljesült” (23); sürgeti a Bizottságot, hogy még szigorúbban értékelje a költségvetési támogatási kifizetéseket és mostantól kezdve szigorítson kifizetési eljárásain is;

                  43.

                  kéri a Bizottságot, gondoskodjon arról, hogy a teljesítményhez kötött változó részletfizetések konkrét feltételei világosan határozzák meg a mutatókat, a célokat, a számítási módszereket és az igazolások forrását, valamint hogy a küldöttségek jelentéseikben jól szerkesztett és átlátható módon bizonyítsák, hogy a közpénzek kezelésében valóban haladás mutatkozik, tegyék ezt oly módon, hogy a) határozzák meg egyértelműen azokat a kritériumokat, amelyekhez képest a haladást mérik; b) mutassák be a ténylegesen elért haladást; és c) indokolják meg, hogy adott esetben miért nem haladt a tervek szerint a reformprogram;

                  44.

                  kéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a kedvezményezett országokban a korrupció leküzdése érdekében, azáltal, hogy szoros párbeszédet tart fenn a partnerországok kormányával a korrupciós kérdésekről, és kezdeményező megközelítést alkalmaz, annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő rendszerek vannak érvényben, és szükség esetén szankciók állnak rendelkezésre; úgy véli, hogy újra kell gondolni a támogatások biztosítását, amennyiben nem áll küszöbön egy ilyen együttműködés, és nincs biztosíték a korrupció kezelésére szolgáló rendszerek alapvető hatékonyságát illetően;

                  45.

                  ismételten hangot ad azon véleményének, hogy a partnerországokban a folyamatra vonatkozó tényleges felelősségvállalás elérése érdekében elengedhetetlen a nemzeti parlamentek, a civil társadalom és a helyi hatóságok bevonása, és ismételten kéri a Bizottságot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést a programozási folyamat különböző szakaszai során az e testületekkel folytatott párbeszéd javítása érdekében;

                  46.

                  sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a partnerországok parlamenti ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési kapacitásainak bővítését, és hogy vonja be a nemzeti parlamenteket és a helyi civil társadalmi partnereket nemzeti fejlesztési stratégiáik kidolgozásába;

                  47.

                  felkéri az illetékes bizottságokat, hogy alakítsanak ki közvetlen kapcsolatokat a kedvezményezett AKCS-országok parlamentjeinek megfelelő bizottságaival, annak érdekében, hogy ösztönözzék és támogassák a hatékonyság biztosítása érdekében végzett parlamenti felügyeleti tevékenység terén betöltött szerepüket;

                  48.

                  sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az Unió által támogatott tengerentúli tevékenységek jobb láthatóságát;

         A kedvezményezett országok közzétételi nyilatkozata

                  49.

                  ismételten emlékeztet arra, hogy általában a fejlesztési segítségnyújtást és különösen a költségvetési segítségnyújtást olyan előzetes közzétételi nyilatkozathoz kellene kötni, amelyet a kedvezményezett ország kormánya ad ki és annak pénzügyminisztere ír alá olyan kiválasztott kérdésekre vonatkozóan, amely hatással van a kedvezményezett ország irányítására és elszámoltathatósági struktúrájára;

         Emberi erőforrások

                  50.

                  különösen aggasztónak tartja, hogy a harmadik országokban található delegációkon lévő betöltetlen álláshelyek aránya „kritikus kockázatnak” (24) minősül, és hogy az erőforrásokra vonatkozó korlátozások, a személyi állomány alacsony szintje és a személyzet fluktuációja akadályozza a Bizottságot az EFA-források hatékony végrehajtásában, különös tekintettel a projektirányításra, a képzésre, a felügyeletre, valamint a megbízható és időben végrehajtott pénzügyi ellenőrzésre; ennek következtében azt várja az Európai Külügyi Szolgálattól, hogy kezelje kiemelt célkitűzésként valamennyi delegáció megfelelő szintű szakképzett személyzettel, különösen a fejlesztéssel foglalkozó szakértőkkel történő ellátását;

         EuropeAid

                  51.

                  sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bár a Számvevőszék a EuropeAid központi egységein belül az engedélyezésre jogosult tisztviselők által végzett előzetes ellenőrzéseket hatékonynak találta, úgy véli, hogy a EuropeAid felügyeleti és ellenőrzési rendszerei csak részben voltak eredményesek a kifizetések szabályszerűségének biztosításában;

                  52.

                  emlékezteti a Bizottságot arra, hogy

                              —

                              az átfogó ellenőrzési stratégia tervezett felülvizsgálata során a EuropeAid dolgozzon ki kiemelt mutatót az ellenőrzések alkalmazása után még megmaradó hibák becsült pénzügyi hatásának mérésére,

                              —

                              a EuropeAid ezen felülvizsgálat keretében értékelje a különböző ellenőrzések költséghatékonyságát – különös tekintettel a tranzakciók utólagos ellenőrzését szolgáló rendszerre –, és vizsgálja meg a lezárt projektek reprezentatív statisztikai mintáján elvégzett éves ellenőrzés relevanciáját és megvalósíthatóságát,

                              —

                              a költségvetési támogatás tekintetében a EuropeAidnek biztosítania kell, hogy a kifizetésekre vonatkozó egyedi feltételeket egyértelműen meghatározzák, és hogy a küldöttségek jelentéseikben jól szerkesztett és átlátható módon bizonyítsák, hogy a közpénzek kezelésében valóban haladás mutatkozik;

         A beruházási keret

                  53.

                  kifejezetten üdvözli, hogy a 2009-re vonatkozó mentesítési eljárás során első alkalommal az EBB benyújtotta a beruházási keret végrehajtásáról szóló éves jelentését a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának és részletes válaszokat adott a bizottság tagjaitól érkező írásbeli, illetve szóbeli választ igénylő kérdésekre; kéri az EBB-t, hogy a következő évekre vonatkozóan kössön keretmegállapodást a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságával, amely kiterjed az EBB által biztosított információkra is;

                  54.

                  elvárja, hogy az EBB megerősítse, hogy nincsen átfedés az általa és a Bizottság által finanszírozott projektek között, és alapvető fontosságúnak tartja a Bizottság és az EBB közötti koordináció lényeges javítását, ahogy azt 2011. január 25-én az EBB EU-n kívüli műveletekért felelős főigazgatója is hangoztatta a Költségvetési Ellenőrző Bizottságának; felteszi a kérdést, hogy érdemes lenne-e kiküldeni az EU küldöttségeihez EBB-hez tartozó személyzetet; elvárja, hogy 2011. szeptember végéig a két intézmény összevont jelentést készítsen együttműködésük megerősítéséről és a kialakított eljárásokról, beleértve annak kérdését is, hogy szükséges-e EBB-hez tartozó személyzetet kihelyezni a küldöttségekhez;

                  55.

                  kéri az EBB-t, hogy a projektek jóváhagyása előtt kellő gondossággal végezze el a megfelelő helyi nyilvános konzultációk meglétének ellenőrzését a projektek fejlesztéshez kapcsolódó, az EU garanciájának körébe tartozó szempontok tekintetében, beleértve e szempontokra vonatkozóan a pénzügyi közvetítőknek az EBB által biztosított kölcsön felhasználásához kapcsolódó teljesítményét; úgy véli, hogy a fejlődő országoknak biztosított kölcsönök tekintetében az EBB-nek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozóan a szabványosított eljárásoknak és a bevált nemzetközi gyakorlatnak megfelelően fokozott gondossággal kell eljárnia;

                  56.

                  ismételten kéri az EBB-t, hogy jelentéstétele során összpontosítson az eredményekre, és bocsásson rendelkezésre teljes, releváns és objektív információt az eredmények, a kitűzött, illetve az elért célok és az esetleges eltérések lehetséges okaira, valamint az elvégzett értékelésekre vonatkozóan, és foglalja össze az értékelések eredményeit;

                  57.

                  üdvözli, hogy a jelek szerint az EBB jobban elkötelezett az eredményekről való jelentéstétel mellett, és hogy a beruházási keretről szóló, jelenleg véglegesítés alatt álló 2010-es éves jelentés a 2009-eshez képest még inkább az eredményekre fókuszál; pozitív előrelépésnek tartja, hogy az EBB jelenleg olyan eredménymutatók kidolgozását végzi, amelyek 2011 második felében már alkalmazásra készek lesznek;

                  58.

                  reméli, hogy az EBB következő éves jelentése kevésbé elméleti és sokkal inkább gyakorlatias lesz, különösen a beruházási keretből finanszírozott különféle programok és fellépések által elért eredmények tekintetében;

                  59.

                  kéri az EBB-t, hogy biztosítson számára további információkat a csalások elkövetőinek feketelistájára vonatkozóan, fenntartva a folyamatban lévő ügyekre szokásosan alkalmazott titkosságot; üdvözli az EBB azon kifejezett célját, hogy csalás elleni osztályt hozzon létre, és elvárja, hogy rendszeres tájékoztatást kapjon az annak létrehozása tekintetében történt előrelépésekről;

                  60.

                  meglepődve veszi tudomásul az EBB azon nyilatkozatát, miszerint az EBB beruházási keretének programjai kapcsán nem fordulnak elő csalások;

                  61.

                  elengedhetetlennek tartja, hogy az EBB által finanszírozott minden, fejlődő országban megvalósuló projektet olyan általános vizsgálatnak vessenek alá, amely nemcsak a legfőbb projektekre irányul, hanem minden olyan előirányzatot és garanciát megvizsgál, amelyet az EBB-nek le kell írnia;

                  62.

                  felkéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és szigorúan ellenőrizze a beruházási keret végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy az teljesíti fejlesztési eszközként betöltött célját, és rendszeresen tájékoztassa a Parlament Költségvetési Ellenőrzési Bizottságát annak eredményeiről.

         (1)  HL C 303., 2010.11.9., 243. o.

         (2)  HL C 303., 2010.11.9., 253. o.

         (3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

         (4)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

         (5)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o. és HL L 324., 2001.12.7., 1. o.

         (6)  HL L 109., 2007.4.26., 33. o.

         (7)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

         (8)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

         (9)  HL L 252., 2010.9.25., 39. o.

         (10)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

         (11)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

         (12)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

         (13)  Bizottsági nyilatkozat a DCI 5. cikkéről, a Bizottság Európai Parlamentnek benyújtott, 2006. október 24-i közleményének melléklete (COM(2006) 628).

         (14)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., IX. bekezdés.

         (15)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 30. pont.

         (16)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 5. pont.

         (17)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 3. pont.

         (18)  Az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról szóló 2/2005. sz. számvevőszéki különjelentés (HL C 249., 2005.10.7., 1. o.) 28. és 29. bekezdése.

         (19)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 54. pont.

         (20)  HL L 252., 2010.9.25., 109. o.

         (21)  A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 378., 2006.12.27., 41. o.).

         (22)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 55. pont.

         (23)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 25. pont.

         (24)  Számvevőszék éves jelentése az EFA-król, 2009., 40. pont.