title: Az Európai Központi Bank határozata (2003. március 20.) az euro-bankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról (ECB/2003/4)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0004

Hivatalos Lap L 078 , 25/03/2003 o. 0016 - 0019

		Az Európai Központi Bank határozata(2003. március 20.)az euro-bankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról(ECB/2003/4)(2003/205/EK)AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,tekintettel Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 106. cikkének (1) bekezdésére, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya 16. cikkére,mivel(1) A Szerződés 106. cikkének (1) bekezdése és az Alapokmány 16. cikke úgy rendelkezik, hogy a Közösség területén a bankjegyek kibocsátásának engedélyezése az Európai Központi Bank (EKB) kizárólagos joga. E cikkek azt is előírják, hogy ilyen bankjegyeket az EKB és a nemzeti központi bankok bocsáthatnak ki. Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet [1] 10. cikke szerint az euro-bankjegyeket az EKB és a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai (a továbbiakban az NKB-k) hozzák forgalomba.(2) Az euro-bankjegyek előállításához és kibocsátásához szükséges előkészítő munkát az Európai Monetáris Intézet (EMI) végezte el, és különösen az euro-bankjegyek képi kialakítása tekintetében elősegítette az új euro-bankjegyek címleteinek és technikai jellemzőinek a felhasználók általi felismerését és elfogadását azáltal, hogy figyelembe vette a bankjegyek felhasználóinak európai szövetségei által támasztott sajátos képi és technikai követelményeket.(3) Az EMI jogutódaként az EKB a jogosultja az euro-bankjegyek terveire vonatkozó, eredetileg az EMI-t illető szerzői jognak. E szerzői jogot az EKB és a nevében eljáró NKB-k érvényesíthetik az ilyen szerzői jog megsértésével kibocsátott vagy forgalomba hozott, többek között az euro-bankjegyek megítélését hátrányosan befolyásoló utánzatok tekintetében.(4) Az EKB és az NKB-k eurobankjegy-kibocsátási joga magában foglalja az euro-bankjegyek, mint fizetőeszközök sérthetetlenségének védelme érdekében szükséges valamennyi intézkedés megtételére vonatkozó hatáskört. Az EKB-nak az összes részt vevő tagállamban intézkedéseket kell tennie a védelem minimális szintjének biztosítására, hogy bárki képes legyen megkülönböztetni az eredeti euro-bankjegyeket az utánzatoktól. Ez szükségessé teszi olyan egységes szabályok megállapítását, amelyek mellett az euro-bankjegyek utánzatának készítése megengedett lesz.(5) E határozat rendelkezései nem sérthetik a büntetőjog, és különösen annak a hamisításra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását.(6) Az euro-bankjegyek utánzatainak elektronikus formában történő készítése csak akkor tekinthető törvényesnek, ha az ilyen bankjegyek előállítója megfelelő technikai intézkedések alkalmazásával megakadályozza annak kinyomtatását, amennyiben a nyomtatott formát bárki összetévesztheti a valódi euro-bankjegyekkel.(7) Az euro-bankjegyek mint fizetőeszközök sérthetetlenségének védelmét szolgáló intézkedések megtételére vonatkozó hatáskör magában foglalja olyan közös rendszer elfogadását is, amelynek alapján az NBK-k a megrongálódott vagy sérült euro-bankjegyeket kicserélik. E rendszer keretében az euro-bankjegyek egyes kategóriái kijelölésre kerülnek olyanként, amelyeket az NBK-knak vissza kell tartaniuk, ha azokat cserére náluk bemutatják.(8) A cserére való jogosultság érdekében az eredeti euro-bankjegy bemutatott részének meg kell felelnie a legkisebb méretre vonatkozó követelményeknek. E méreteket a rongálódást vagy sérülést megelőző állapotú, eredeti euro-bankjegy felületének százalékában kell kifejezni a méretek torzulásának megakadályozása érdekében, például olyan esetekben, ha az euro-bankjegy zsugorodás következtében rongálódott vagy sérült.(9) A bankjegyek kezelőinek a lopásgátló eszközök rendeltetésszerű használatára ösztönzése érdekében célszerű, hogy az NKB-k az euro-bankjegyek cseréjével kapcsolatban elvégzett vizsgálatok ellenértékeként a bankjegykezelők felé díjat számítsanak fel, amikor azok az NKB-tól a pénzlopást gátló eszközök használata során megrongálódott vagy megsérült euro-bankjegyek cseréjét kérik.(10) E díj felszámítására nem kerül sor, ha a bankjegyek rongálódása vagy sérülése rablás vagy lopás kísérlete vagy tényleges rablás vagy lopás során következett be; és a jelentéktelen összegű díjak elkerülése érdekében díjfelszámítás csak meghatározott legkisebb számú megrongálódott vagy sérült euro-bankjegy cserére történő bemutatása esetén történhet.(11) A pénzlopást gátló eszközök használata során nagyobb mennyiségben megrongálódott vagy sérült euro-bankjegyeket legalább egy meghatározott számú bankjegyet tartalmazó csomagban kell cserére bemutatni.(12) Az EKB azon kizárólagos joga, hogy az euro-bankjegyek kibocsátását a Közösség területén engedélyezze, magában foglalja az euro-bankjegyek bevonására és olyan közös rendszer létrehozására irányuló hatáskört is, amelynek keretében az EKB és az NKB-k a bevonást elvégezhetik.(13) Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében helyénvaló az EKB/2001/14 határozattal [2] módosított, az euro-bankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatainak készítéséről, cseréjéről és bevonásáról szóló 2001. augusztus 30-i EKB/2001/7 európai központi banki határozatot [3] jogszabályba foglalni, és az EKB és az NKB-k azon feladatait átláthatóbbá tenni, melyek az euro-bankjegyek utánzataival, cseréjével és bevonásával kapcsolatos szabályokra vonatkoznak,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkCímletek és technikai jellemzők(1) Az euro-bankjegyek első sorozata hét címletet tartalmaz, az 5 eurótól az 500 euróig terjedő tartományban, a "Korok és stílusok Európában" témát megjelenítve, és az alábbi alapvető előírásoknak megfelelően.Névérték (EUR) | Méretek | Uralkodó szín | Kivitel |5 | 120 × 62 mm | Szürke | Klasszicista |10 | 127 × 67 mm | Vörös | Román |20 | 133 × 72 mm | Kék | Gótikus |50 | 140 × 77 mm | Narancssárga | Reneszánsz |100 | 147 × 82 mm | Zöld | Barokk és rokokó |200 | 153 × 82 mm | Sárgásbarna | Vas és üveg építészet |500 | 160 × 82 mm | Lila | Modern XX. századi építészet |(2) Az eurobankjegy-sorozat hét címletének előoldalán kapuk és ablakok, a hátoldalán hidak ábrázolása látható. A hét címletet a fent említett különféle európai művészeti korszakok jegyei jellemzik. A bankjegyek képi megjelenésének további elemei az alábbiakat foglalják magukban: az Európai Unió jelképe; a pénznem neve latin és görög betűkkel; az EKB kezdőbetűi hivatalos nyelvi változatokban; a © jel az EKB-t illető szerzői jog jelzésére, és az EKB elnökének aláírása.2. cikkAz eurobankjegy- utánzatok készítésének szabályai(1) "Utánzat": az 1. cikkben meghatározott euro-bankjegy egészét vagy egy részét, vagy annak egyedi képi elemeinek egy részét - például többek között a színt, méreteket és a betűket vagy szimbólumokat - felhasználó, minden olyan kézzel fogható és kézzel nem fogható ábrázolás,, amennyiben az ilyen ábrázolás egy euro-bankjegyhez hasonlít, vagy annak általános benyomását kelti, függetlenül a következőktől:a) az ábrázolás mérete; vagyb) az előállításához felhasznált anyag(ok) vagy eljárás(ok); vagyc) hozzáadtak-e olyan képi elemeket vagy illusztrációkat az ábrázoláshoz, amelyek nem a bankjegyekről származnak; vagyd) módosították-e az euro-bankjegy képi megjelenését, pl. a betűket vagy jelképeket.(2) Jogellenesnek minősülnek az olyan utánzatok, amelyeket az eredeti euro-bankjegyekkel bárki összetéveszthet.(3) Az alábbi szempontoknak megfelelő utánzatok jogszerűnek minősülnek, mivel nem áll fenn annak kockázata, hogy ezeket bárki összetévesztheti a valódi euro-bankjegyekkel:a) az 1. cikkben meghatározott euro-bankjegy egyoldalas utánzatai, feltéve, hogy ezek mérete az 1. cikkben meghatározott bankjegy hosszának és szélességének legalább 125 %-a, vagy legfeljebb 75 %-a; vagyb) az 1. cikkben meghatározott euro-bankjegy kétoldalas utánzatai, feltéve, hogy ezek mérete az 1. cikkben meghatározott bankjegy hosszának és szélességének legalább 200 %-a, vagy legfeljebb 50 %-a; vagyc) az 1. cikkben meghatározott euro-bankjegyek egyedi képi elemeinek utánzatai, feltéve, hogy az ilyen képi elemek ábrázolása nem bankjegyre hasonlító háttérben történik; vagyd) valamely euro-bankjegy elő- vagy hátoldalának egy részét megjelenítő egyoldalas utánzatok, feltéve, hogy az ilyen rész kisebb, mint az 1. cikkben meghatározott euro-bankjegy eredeti elő- vagy hátoldalának egyharmada; vagye) a papírtól egyértelműen különböző olyan anyagra készített utánzatok, amelyek kifejezetten különböznek a bankjegyek gyártására használt anyagtól; vagyf) kézzel nem fogható utánzatok, amelyeket elektronikus úton, internetes honlapokon, vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel vagy bármely más eszköz használatával tettek elérhetővé,, és amely eszközökkel a nagyközönség számára az általa egyedileg megválasztott helyen és időben lehetővé teszik a hozzáférést az ilyen kézzel nem fogható utánzatokhoz, feltéve, hogy:- az ilyen reprodukción átlós irányban Arial vagy az Arialhoz hasonló betűtípussal a MINTA felirat szerepel. A MINTA szó hosszúsága az utánzat hosszának legalább 75 %-a, míg a MINTA szó magassága az utánzat szélességének legalább 15 %-a, és a felirat színe az 1. cikkben meghatározott euro-bankjegy uralkodó színével kontrasztot alkot, nem átlátszó (nem áttetsző), és- az elektronikus utánzat felbontása eredeti méretben nem haladja meg a 72 képpontot inchenként.(4) Írásbeli kérelemre az EKB és az NKB-k megerősítik, hogy a 3. bekezdésben foglalt szempontoknak meg nem felelő utánzatok is jogszerűek, amennyiben azokat a nagyközönség nem tévesztheti össze az 1. cikkben meghatározott valódi euro-bankjegyekkel. Amennyiben az utánzat kizárólag egy részt vevő tagállam területén készül, a fent említett kéréseket csak e tagállam nemzeti központi bankjához kell címezni. Az ilyen kérelmeket minden más esetben az EKB-hoz kell címezni.(5) Az eurobankjegy-utánzat készítésére vonatkozó szabályok azon euro-bankjegyekre is vonatkoznak, amelyeket e határozat szerint bevontak, vagy törvényes fizetőeszköz minőségüket már elvesztették.3. cikkA megrongálódott vagy sérült euro-bankjegyek cseréje(1) Kérelemre és a (2) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülése esetén az NKB-k a következő esetekben cserélik ki a hivatalos fizetőeszközként használt megrongálódott, vagy sérült eredeti euro-bankjegyeket:a) ha az euro-bankjegy több mint 50 %-át bemutatják; vagyb) ha az euro-bankjegy 50 %-át vagy kisebb részét mutatják be, amennyiben a kérelmező bizonyítja, hogy a hiányzó részek megsemmisültek.(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a következő további feltételek vonatkoznak a hivatalos fizetőeszközként használt megrongálódott vagy sérült euro-bankjegyekre:a) a kérelmezőnek igazolnia kell személyazonosságát olyan esetekben, ha kétséges a kérelmezőnek az euro-bankjegyek tulajdonjogára vonatkozó jogcíme vagy az euro-bankjegyek valódisága;b) festékfoltos, szennyezett vagy vegyszerrel átitatott euro-bankjegyek bemutatása esetén a kérelmezőnek írásbeli magyarázatot kell adnia az elszíneződés, szennyeződés vagy vegyszerrel történő átitatás módjáról;c) ha az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelet [4] 6 cikke (1) bekezdésében említett hivatásos bankjegykezelők mutatják be a pénzlopás megelőzésére használt biztonsági eszközök működésbe hozatala miatt elszíneződött euro-bankjegyeket, a hivatásos bankjegykezelő szervezetnek írásbeli nyilatkozatot kell adnia a pénzlopás megelőzésére használt biztonsági eszközök működésbe hozatalának okáról és természetéről;d) ha euro-bankjegyek a pénzlopás megelőzésére használt eszközök alkalmazása miatt nagy mennyiségben megrongálódtak vagy megsérültek, ezeket egyenként 100 euro-bankjegyet tartalmazó csomagban kell bemutatni, feltéve, hogy a bemutatott euro-bankjegyek mennyisége elegendő ilyen kötegek kialakításához(3) A fentiek ellenére:a) Ha az NKB-k tudomással bírnak arról, vagy alapos okkal vélelmezik, hogy az euro-bankjegyeket szándékosan rongálták meg, beváltásukat megtagadják, és az euro-bankjegyeket visszatartják, hogy elkerüljék az ilyen bankjegyek forgalomba való visszakerülését, illetve megelőzzék, hogy a kérelmező a bankjegyeket másik NKB-nál mutassa be. Az NKB-k azonban becserélik a megrongálódott vagy sérült euro-bankjegyeket, ha tudomással bírnak arról, vagy alapos okkal vélelmezik, hogy a kérelmezők jóhiszeműek, illetve ha jóhiszeműségüket bizonyítani tudják. A csak kis mértékben megrongálódott vagy sérült euro-bankjegyek (pl. ha magyarázatokat, számokat vagy rövid mondatokat jegyeztek fel rájuk) elvileg nem minősülnek szándékosan megrongált vagy sérült euro-bankjegyeknek; ésb) Ha az NKB-k tudomással bírnak arról, vagy alapos okkal vélelmezik bűncselekmény elkövetését, megtagadják a megrongálódott vagy sérült euro-bankjegyek cseréjét, és azokat átvételi elismervény ellenében az illetékes hatóságoknak bemutatandó bizonyítékként bevonják a nyomozás kezdeményezése, vagy a már folyamatban lévő nyomozás elősegítése érdekében. Ha az illetékes hatóságok másképpen nem határoznak, az euro-bankjegyeket a vizsgálat végén vissza kell adni a kérelmezőnek és ezt követően azok már alkalmasak a cserére.4. cikkA megrongálódott vagy sérült euro-bankjegyek cseréjéért járó díj megállapítása(1) A NKB-k kezelési díjat számítanak fel a hivatásos bankjegykezelők felé, amikor azok a 3. cikkel összhangban a pénzlopás megelőzésére használt biztonsági eszközök működésbe hozatala miatt megrongálódott vagy sérült euro-bankjegyek cseréjét kérik.(2) A díj összege 10 euro-cent minden egyes megrongálódott vagy sérült euro-bankjegy után.(3) A díjat csak legalább 100 megrongálódott vagy sérült euro-bankjegy cseréjekor lehet felszámítani, A díjat valamennyi beváltott euro-bankjegy után fel kell számítani.(4) A rablás vagy lopás kísérletével, vagy ténylegesen elkövetett rablással vagy lopással összefüggésben megrongálódott vagy megsérült euro-bankjegyek cseréje díjmentes.5. cikkAz euro-bankjegyek bevonásaAz euro-bankjegyek valamely típusának vagy sorozatának bevonását az EKB Kormányzótanácsának az Európai Unió Hivatalos Lapjában és más médiumokban általános tájékoztatásként kihirdetett határozatával kell szabályozni. E határozatnak legalább a következőket kell tartalmaznia:- a forgalomból kivont euro-bankjegy típusa vagy sorozata, és- a beváltási időszak tartama, és- az az időpont, amikortól az euro-bankjegy adott típusa vagy sorozata már nem minősül törvényes fizetőeszköznek, és- a bevonási időszak elteltét vagy a bankjegyek törvényes fizetőeszközi minőségének megszűnését követően a bemutatott euro-bankjegyek kezelése.6. cikkZáró rendelkezések(1) A 2001/7/EKB és a 2001/14/EKB határozat hatályát veszti.(2) Az 1998/6/EKB [5], az 1992/2/EKB [6], a 2001/7/EKB és a 2001/14/EKB határozatra történő hivatkozásokat az e határozatra történő hivatkozásként kell értelmezni.(3) Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Frankfurt am Mainban, 2003. március 20-án.az EKB Kormányzótanácsa nevébenWillem F. Duisenberg[1] HL L 139., 1998.5.11., 1. o.[2] HL L 5., 2002.1.9., 26. o.[3] HL L 233., 2001.8.31., 55. o.[4] HL L 181., 2001.7.4., 6. o.[5] Az Európai Központi Bank 1998. július 7-i 1998/6/EKB határozata az euro-bankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, sokszorosításáról és bevonásáról, HL L 8., 1999.1.14., 36. o.[6] Az Európai Központi Bank 1999. augusztus 26-i 1999/2/EKB határozata az euro-bankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, sokszorosításáról és bevonásáról szóló 1998. július 7-i 1998/6/EKB határozat módosításáról, HL L 258., 1999.10.5., 29. o.--------------------------------------------------


title: 2011/897/EU: Az Európai Tanács határozata ( 2011. december 19. ) az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről

text:
               29.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 345/21

         AZ EURÓPAI TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. december 19.)
   az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről
   (2011/897/EU)
   AZ EURÓPAI TANÁCS,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 283. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 11.2. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Tanácsának ajánlására (1),
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),
   tekintettel az Európai Központi Bank Kormányzótanácsának véleményére (3),
   mivel:

               (1)

               2011. november 10-i levelében Mario DRAGHI, az Európai Központi Bank elnöke bejelentette, hogy Lorenzo BINI SMAGHI igazgatósági tag úgy döntött, hogy 2011. december 31-e végi hatállyal lemond hivataláról. Ezért az Európai Központi Bank Igazgatóságába új tagot kell kinevezni.

               (2)

               Az Európai Tanács Benoît COEURÉ-t kívánja kinevezni, aki – véleménye szerint – megfelel a Szerződés 283. cikke (2) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Tanács Benoît COEURÉ-t az Európai Központi Bank Igazgatósága tagjává nevezi ki 2012. január 1-jén kezdődő, nyolcéves hivatali időre.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. december 19-én.

            az Európai Tanács részéről

            az elnök

         H. VAN ROMPUY

      (1)  Még nem tették közzé a Hivatalos Lapban.

      (2)  2011. december 14-i vélemény (még nem tették közzé a Hivatalos Lapban).

      (3)  2011. december 8-i vélemény (még nem tették közzé a Hivatalos Lapban).


title: A Tanács 2013/87/KKBP határozata ( 2013. február 18. ) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) elindításáról

text:
               19.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/27

         A TANÁCS 2013/87/KKBP HATÁROZATA
   (2013. február 18.)
   az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) elindításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére, valamint 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló, 2013. január 17-i 2013/34/KKBP tanácsi határozatra (1), és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Mali Köztársaság elnöke 2012. december 24-én meghívólevelet küldött az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, amelyben üdvözölte az uniós katonai kiképző misszió felállítását Maliban.

               (2)

               A Tanács 2013. január 17-én elfogadta a 2013/34/KKBP határozatot.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában, és ezért nem vesz részt a misszió finanszírozásában sem,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló uniós katonai misszió (a továbbiakban: az EUTM Mali) missziós terve és művelet-végrehajtási szabályai jóváhagyásra kerültek.
   2. cikk
   Az EUTM Mali 2013. február 18-án indul el.
   3. cikk
   Az EUTM Mali misszióparancsnoka azonnali hatállyal felhatalmazást kap az EUTM Mali végrehajtásának megkezdésére.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. február 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 14., 2013.1.18., 19. o.


title: A Tanács (EU) 2015/785 határozata (2015. április 20.) az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

text:
               21.5.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 125/1

         A TANÁCS (EU) 2015/785 HATÁROZATA
   (2015. április 20.)
   az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) átsorolta az Egyesült Arab Emírségekre tett utalást az 539/2001/EK tanácsi rendelet (2) I. mellékletéből a II. mellékletébe.

               (2)

               Az Egyesült Arab Emírségekre tett utaláshoz lábjegyzet tartozik, amely szerint a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.

               (3)

               2014. október 9-én a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot az Egyesült Arab Emírségekkel való, az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (4)

               A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2014. november 5-én kezdődtek, és a megállapodás levélváltás útján történő, 2014. november 20-i parafálásával sikeresen lezárultak.

               (5)

               A megállapodást az Unió nevében alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében jóvá kell hagyni. A megállapodást az aláírásának napjától a hivatalos megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (6)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (7)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a megállapodás megkötését.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   3. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   4. cikk
   A megállapodást az aláírásának időpontjától (5) a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. április 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. DŪKLAVS

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 509/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 149., 2014.5.20., 67. o.).

      (2)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

      (4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

      (5)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás aláírása napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.


title: 2006/541/EK: A Bizottság határozata ( 2006. július 20. ) a Bizottság által az 1292/96/EK tanácsi rendelet alapján juttatandó termékek vásárlására és mobilizálására feljogosított nem kormányzati szervezetek élelmiszersegély-beszerzési szabályainak megállapításáról szóló 2005/769/EK határozat mellékletének helyettesítéséről

text:
               4.8.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 214/50

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2006. július 20.)
   a Bizottság által az 1292/96/EK tanácsi rendelet alapján juttatandó termékek vásárlására és mobilizálására feljogosított nem kormányzati szervezetek élelmiszersegély-beszerzési szabályainak megállapításáról szóló 2005/769/EK határozat mellékletének helyettesítéséről
   (2006/541/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az élelmiszer-segélyezési politikáról, az élelmiszersegélyek kezeléséről és az élelmezésbiztonság elősegítésére szolgáló különleges műveletekről szóló, 1996. június 27-i 1292/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság által az 1292/96/EK tanácsi rendelet alapján juttatandó termékek vásárlására és mobilizálására feljogosított nem kormányzati szervezetek élelmiszersegély-beszerzési szabályainak megállapításáról szóló, 2005. október 27-i 2005/769/EK bizottsági rendelettel és az 1998. szeptember 3-i határozatának (2) hatályon kívül helyezésével, az 1292/96/EK rendelet alapján juttatandó termékek vásárlására és mobilizálására feljogosított nem kormányzati szervezetek élelmiszersegély-beszerzési szabályait.

               (2)

               A 2110/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírja a segélyek feltételekhez való kötésének megszüntetését a közösségi külső támogatások keretében, és következésképpen módosítja az 1292/96/EK rendeletet a beszerzendő áruk eredetére, valamint a közbeszerzési eljárásban résztvevők nemzetiségére vonatkozó szabályok tekintetében.

               (3)

               A helyi és regionális piacokon történő vásárlás elősegítése céljából tisztázni kell, hogy csak a Közösség területén beszerzett áruk felelnek meg a Közösségi élelmiszersegélyben részesülő áruk jellemzőire (3) és csomagolására (4) vonatkozó, a bizottsági közleményekben meghatározott követelményeknek, mivel a helyi és a regionális piacon beszerzett áruk valószínűleg megfelelnek a helyi normáknak, illetve ha ilyen nincs, akkor a nemzetközileg elismert normáknak.

               (4)

               A segélyek feltételekhez való kötésének megszüntetése további rugalmasságot igényel a szerződéses szállítások feltételei vonatkozásában, ezért helyénvaló előírni, hogy az élelmiszer-segélyként juttatandó árukra vonatkozó, nem kormányzati szervezetek által kötött pályázati felhívások és beszerzési szerződések szállítási feltételeket határozzanak meg, a Nemzetközi Kereskedelmi Feltételek (Incoterms) legutóbbi kiadványával összhangban, amit a Nemzetközi Kereskedelmi Kamara (5) adott ki.

               (5)

               Következésképpen helyénvaló rendelkezni az áruk és a szállítás nemzetközileg elismert felügyeleti iroda által történő ellenőrzéséről.

               (6)

               A 2005/769/EK bizottsági határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (7)

               Az 1292/96/EK rendelet 29. cikke alapján az Élelmiszer-segélyezési és Élelmezésbiztonsági Bizottságot értesítik ezen intézkedésekről,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2005/769/EK határozat melléklete helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép érvénybe.

      Kelt Brüsszelben, 2006. július 20-án.

            a Bizottság részéről

         Louis MICHEL

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 166., 1996.7.5., 1. o. A legutóbb a 2110/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 291., 2005.11.5., 24. o.

      (3)  HL C 312., 2000.10.31., 1. o.

      (4)  HL C 267., 1996.9.13., 1. o.

      (5)  http://www.iccwbo.org

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET
            A közösségi segélyben részesített nem kormányzati szervezetnek (továbbiakban NGO) be kell tartani az 1292/96/EK rendelet keretében élelmiszersegélyként szállítandó termékek következő beszerzési szabályait, a kedvezményezettel az élelmiszer-segélyezési politika végrehajtására kötött szerződésben foglalt bármely további pénzgazdálkodási követelmény sérelme nélkül.
            1.   AZ ÁRUBESZERZÉS HELYE
            A termékeket – az adott beszerzés esetében megállapított feltételektől függően – a kedvezményezett országban, vagy az 1292/96/EK rendelet mellékletében feltüntetett fejlődő országok egyikében, lehetőleg a kedvezményezett országgal azonos földrajzi régióban fekvő országban, vagy az Európai Közösség egyik tagállamában kell beszerezni.
            A megvásárolt áruk és anyagok származását a származási szabályok és az azoktól való eltérésre vonatkozó szabályok határozzák meg a 2110/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) megállapítottak szerint.
            Kivételes körülmények esetén, és az 1292/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásoknak megfelelően, a Bizottság engedélyezheti az áruk beszerzését az 1292/96/EK rendelet mellékletében felsorolt országok között nem szereplő országok piacán is, illetve az Európai Közösség valamelyik tagállamában.
            2.   A TERMÉKEK JELLEMZŐI
            A termékek, amennyire csak lehet, megfelelnek a kedvezményezett lakosság táplálkozási szokásainak. A lehetőségekhez képest, a fogadó országban, illetve annak szomszédos országaiban történő beszerzések élveznek elsőbbséget.
            A termékek jellemzői és csomagolása megfelelnek a származási és/vagy célország nemzeti szabályozásának, attól függően, hogy a két ország közül melyik rendelkezik magasabb követelményeket előíró szabályozással. Ahol helyi szabályozás nem létezik, ott a lehető legnagyobb mértékben a nemzetközileg elismert – mint például a Codex Alimentarius – szabványokat tartják be.
            Abban az esetben, ha az árukat az Európai Közösségben szerzik be, akkor azok jellemzői megfelelnek a Bizottság közösségi élelmiszersegélyként juttatandó termékek jellemzőire vonatkozó közleményében (2) meghatározott követelményeknek. A csomagolás továbbá megfelel az élelmiszersegélyként juttatandó termékek csomagolására vonatkozó bizottsági közleményben (3) foglalt követelményeknek.
            3.   A NEMZETI HOVATARTOZÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
            Az e rendelet szerinti pályázati eljárásokban történő részvételre való jogosultságot a támogathatósági szabályok és az azoktól való eltérésre vonatkozó szabályok határozzák meg a 2110/2005/EK rendeletben foglaltak szerint.
            Az ajánlattevőnek jogszerűen bejegyzettnek kell lennie, és kérésre ezt igazolni is tudnia kell.
            4.   A BESZERZÉSI ELJÁRÁSBÓL ÉS A SZERZŐDÉS ODAÍTÉLÉSÉBŐL VALÓ KIZÁRÁS OKAI
            4.1.   A beszerzési eljárásból való kizárás okai
            Az ajánlattevőket kizárják a beszerzési eljárásban való részvételből, amennyiben:

                        a)

                        csődeljárás, felszámolási eljárás vagy bírósági felügyelet alatti, hitelezőkkel való egyezségkötésre irányuló eljárás alatt állnak, vagy gazdasági tevékenységüket felfüggesztették, vagy a tagállamok jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezései szerinti hasonló eljárás következtében bármely ezekhez hasonló helyzetben vannak;

                        b)

                        jogerősen olyan jogalapon elítélték őket, amely a szakmai hitelüket megkérdőjelezi;

                        c)

                        súlyos szakmai kötelességszegést követtek el, amit a támogatás kedvezményezettje bármely eszközzel bizonyíthat;

                        d)

                        nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulási- vagy adófizetési kötelezettségüket azon ország jogi rendelkezéseivel összhangban, ahol székhellyel rendelkeznek, vagy a támogatás kedvezményezettjének országában, illetve abban az országban, ahol a szerződést teljesíteni kell;

                        e)

                        csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel vagy bármely más, a Közösségek pénzügyi érdekét sértő jogellenes tevékenység miatt jogerős ítélet született velük szemben;

                        f)

                        a Közösség költségvetéséből finanszírozott korábbi közbeszerzési eljárást vagy támogatás-odaítélési eljárást követően azt állapították meg, hogy szerződéses kötelezettségeik teljesítésének elmulasztásával súlyos szerződésszegést követtek el.

                  Az ajánlattevőknek bizonyítaniuk kell, hogy nincsenek a fent felsorolt helyzetek egyikében sem.
            4.2.   A szerződések odaítéléséből való kizárás
            A szerződés nem ítélhető oda azon ajánlattevőknek, akik esetében a beszerzési eljárás során:

                        a)

                        összeférhetetlenség áll fenn;

                        b)

                        és akik a támogatás kedvezményezettje által kért – a szerződéses eljárásban való részvétel feltételét jelentő – információk nyújtása terén hamis nyilatkozatot tettek, vagy elmulasztják ezen információk nyújtását.

                  5.   ODAÍTÉLÉSI ELJÁRÁSOK
            5.1.   Általános rendelkezések
            Az NGO nemzetközi nyílt pályázati eljárást indít a legalább 150 000 EUR értékű áru beszerzésére irányuló szerződések esetében. Nemzetközi nyílt pályázati eljárás esetén az NGO pályázati felhívási értesítőt tesz közzé minden megfelelő tömegkommunikációs eszköz útján, mindenekelőtt az NGO honlapján, a nemzetközi sajtóban és azon ország sajtójában, amelyben a műveletre sor kerül, illetve egyéb szaklapokban.
            A legalább 30 000 EUR összegű, de a 150 000 EUR értéket el nem érő áru beszerzésére irányuló szerződéseket helyi szinten közzétett nyílt pályázati eljárás révén ítélik oda. Helyi nyílt pályázati eljárás esetében a pályázati felhívási értesítőt minden megfelelő tömegkommunikációs eszköz útján közzé kell tenni, de kizárólag abban az országban, amelyben a műveletre sor kerül. Ugyanakkor, az egyéb, pályázni jogosult szállítóknak a helyi vállalatokkal azonos lehetőségeket kell biztosítani.
            A 30 000 EUR értéket el nem érő áru beszerzésére irányuló szerződéseket közzététel nélküli versenytárgyalásos eljárás révén kell odaítélni; az eljárás során az NGO legalább három, választása szerinti szállítóval tárgyal, és legalább egyikükkel megállapodik a szerződés feltételeiről.
            Az 5 000 eurónál kisebb értékű áru beszerzésére irányuló szerződés tárgyalásos eljárás révén egyetlen ajánlat alapján is odaítélhető.
            Az ajánlatok és a részvétel iránti kérelmek beérkezésére megállapított határidőknek elég hosszúnak kell lenniük ahhoz, hogy az érdekelt feleknek méltányos és megfelelő idő álljon rendelkezésre az ajánlatok előkészítéséhez és benyújtásához.
            Amennyiben az NGO, mint szolgáltatásnyújtó egy központi bevásárló irodát használ a IV. melléklet 8.4. pontjával összhangban »Beszerzés a kedvezményezettek támogatására az Európai Közösség külső fellépéseinek keretében«, az említett NGO a 4.1., és 4.2. pontja szerint a szolgáltatási szerződések eljárásaival összhangban választja ki az említett irodát. A központi bevásárló iroda köteles e határozatban és annak mellékletében meghatározott szabályokat és feltételeket elfogadni, ha a piacon élelmiszersegélyként szolgáló termékeket vásárol.
            5.2.   Egyetlen ajánlatra épülő tárgyalásos eljárás
            A kedvezményezett a következő esetekben alkalmazhat egyetlen ajánlatra épülő tárgyalásos eljárást:

                        a)

                        amennyiben a kedvezményezett által előre nem látható és tőle teljes mértékben független események következtében előállt rendkívüli sürgősség miatt az 5.1. szakaszban fent említett eljárásokra megállapított határidők nem tarthatók be. A rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülményeknek a kedvezményezettől teljes mértékben függetlennek kell lenniük.
                        A Bizottság által válságosnak minősített helyzetben végzett műveletek is kielégítik a rendkívüli sürgősség fogalmát. A Bizottság tájékoztatja a kedvezményezettet válsághelyzet kialakulásáról és megszűnéséről;

                        b)

                        az eredeti beszállító általi olyan kiegészítő szállítások esetén, amelyeknek célja a rendes áruk, illetve felszerelések részleges cseréje, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a szállító megváltozása esetén a kedvezményezett arra kényszerülne, hogy olyan eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező felszerelést szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalanul nagy műszaki nehézségeket eredményezne;

                        c)

                        amennyiben a pályázati eljárás sikertelen volt, azaz minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető ajánlatot nem nyújtottak be. Ilyen esetben a pályázati eljárás megszüntetését követően a kedvezményezett a pályázati eljárás résztvevői közül az általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve hogy a pályázati eljárás eredeti feltételeit nem változtatják meg lényegesen;

                        d)

                        amennyiben a szóban forgó szerződést jogilag vagy ténylegesen monopóliummal rendelkező szerveknek ítélik oda, akkor azt az odaítélésről hozott döntésben kellőképpen kell megindokolni;

                        e)

                        szabadkézi vételre abban az esetben kerülhet sor, ha azt a beszerzés különleges körülményei indokolják, mindenekelőtt próbabeszerzés esetén.

                  5.3.   Az ajánlat benyújtásával kapcsolatos kötelezettségek
            A pályázati felhívási értesítő meghatározza azokat a formai követelményeket és határidőket, amelyeket az ajánlattevőnek az ajánlat benyújtásakor tiszteletben kell tartania.
            A követelményeknek megfelelő valamennyi részvételi jelentkezést és ajánlatot egy értékelő bizottságnak kell értékelni és rangsorolni az előzetesen közzétett kizárási, kiválasztási és odaítélési szempontok alapján. E bizottság tagjainak száma páratlan, de legalább három fő, akik mind technikai, mind adminisztratív szempontból maradéktalanul képesek az ajánlatok megalapozott véleményezésére.
            Az egyes tételekre csak egy ajánlatot lehet benyújtani. Az ajánlat csak abban az esetben érvényes, ha teljes tételre vonatkozik. Amennyiben valamely tétel résztételekre van osztva, az ajánlatot a résztételek átlaga alapján kell elkészíteni. Amennyiben a pályázati felhívás egynél több tétel szállítására vonatkozik, tételenként külön ajánlatot kell benyújtani. Az ajánlattevő nem köteles minden tételre ajánlatot tenni.
            Az ajánlatoknak a következőket kell tartalmazniuk:

                        —

                        az ajánlattevő neve és címe,

                        —

                        a pályázati felhívás, tétel és intézkedés hivatkozási száma,

                        —

                        a tétel nettó súlya vagy a meghatározott monetáris összeg, amelyre az ajánlat vonatkozik,

                        —

                        a termék nettó metrikus tonnánkénti ajánlott ára a meghatározott rendeltetési helyen, összhangban a pályázatokra vonatkozó kérelemben foglalt feltételekkel; vagy, amennyiben a pályázati felhívás egy adott termék maximált mennyiségű beszerzéséről szóló szerződésre vonatkozik, egy adott átalányösszegért a kínált termékek nettó mennyiségére vonatkozóan,

                        —

                        szállítási költségek a rakodási helytől a rendeltetési helyig a meghatározott teljesítési szakaszra,

                        —

                        szállítási határidő és szállítási ütemterv.

                  Az ajánlat csak abban az esetben érvényes, ha vele együtt ajánlati biztosíték letétbe helyezését igazoló bizonyítékot nyújtanak be. Az ajánlati biztosítéknak a kifizetés pénznemében meghatározott összegét, valamint a biztosíték érvényességi idejét a pályázati felhívásban kell meghatározni. A biztosíték az ajánlati ár teljes összegének legalább 1 %-át teszi ki, érvényességi ideje pedig legalább egy hónap.
            Az NGO javára szóló ajánlati biztosítékot egy tagállam által elismert, vagy az NGO által elfogadott hitelintézettől származó kezességi forma szerint állítják ki. A biztosíték visszavonhatatlan és az első kérésre lehívható.
            Ha a beszerzés abban az országban történik, amely az élelmiszersegély kedvezményezettje, az NGO a pályázati felhívásban az ország kereskedelmi gyakorlatát figyelembe véve más feltételeket is meghatározhat a biztosíték tekintetében.
            A biztosítékot a következő esetekben oldják fel:

                        —

                        az NGO által elküldött levélben vagy faxon közölt értesítés esetén, amennyiben az ajánlatot nem fogadták el vagy elutasították, illetve ha nem ítéltek oda szerződést az ajánlattevőnek,

                        —

                        amennyiben a nyertes ajánlattevő letétbe helyezte a teljesítési biztosítékot.

                  A biztosíték elvész, ha a nyertes ajánlattevő a szerződés odaítélését követően ésszerű határidőn belül nem helyezi letétbe a teljesítési biztosítékot, valamint akkor, ha az ajánlattevő visszavonja pályázatát annak beérkezése után.
            Elutasítják azon ajánlatot, amelyet nem e rendelkezéseknek megfelelően nyújtottak be, vagy amely a pályázati felhívásban meghatározottaktól eltérő fenntartásokat vagy feltételeket tartalmaz.
            A beérkezést követően az ajánlatok nem módosíthatók és nem vonhatók vissza.
            Az áru beszerzésére irányuló megbízást azon ajánlattevőnek ítélik oda, aki megfelelt a pályázati felhívás összes feltételének – különös tekintettel a beszerzendő áru jellemzőire – és a legalacsonyabb árajánlatot tartalmazó pályázatot nyújtotta be. Amennyiben több ajánlattevő nyújt be egyidejűleg pályázatot a legalacsonyabb árajánlat szintjén, a szerződést sorsolással ítélik oda.
            A szerződés odaítélésekor mind a nyertes ajánlattevőt, mind a sikertelen ajánlattevőket levélben vagy faxon megfelelően értesítik.
            Az NGO dönthet úgy, hogy nem ítéli oda a szerződést az első vagy a második határidő lejártával, különösen akkor, ha a benyújtott ajánlatok a rendes piaci árakon kívül esnek. Az NGO nem köteles döntését megindokolni. Az ajánlattevőket három munkanapon belül írásban kell értesíteni a szerződés odaítélésének elmaradásáról szóló döntésről.
            6.   A SZÁLLÍTÓ KÖTELEZETTSÉGEI ÉS A SZÁLLÍTÁS FELTÉTELEI
            A pályázati felhívás meghatározza a szállítási szerződéssel kapcsolatos, az Incoterms szabványainak megfelelő szállítási feltételeket, és csatolja az alkalmazandó Incoterms kiadványt. A nyertes ajánlattevő eleget tesz kötelezettségeinek, összhangban a pályázati felhívásban meghatározott minden feltétellel, beleértve azokat is, amelyek az Incoterms előírásaiból, illetve a saját pályázatából erednek.
            Ha a pályázati felhívás vagy a szerződés másképpen nem rendelkezik, a beszállító (eladó) és az NGO (vevő) az Incoterms-ben meghatározott kötelezettségeknek tesznek eleget.
            Abban az esetben, ha a pályázati felhívásban az Incoterms előírásai vannak meghatározva, a beszállító köteles a szállításra biztosítást kötni, amelynek összege legalább a nyertes pályázat összegére szól és a szállításhoz és az ahhoz tartozó tevékenységhez kapcsolódó összes kockázatra kiterjed a meghatározott szállítási szakaszig. Az említett biztosítás kiterjed emellett a megsérült áruk kiválogatására, bevonására vagy megsemmisítésére, valamint azon áruk újracsomagolására és vizsgálatára, amelyeket a kedvezményezett a károsodásuk ellenére elfogadhatónak tart.
            Tengeri úton történő szállítás esetén az árukat csak akkor szállíthatják egynél több hajón, felosztott szállítmányokban, ha azzal az NGO egyetért.
            Szárazföldi úton történő szállítás esetén, az áruk szállítása csak akkor történhet a szerződésben meghatározott módtól eltérően, ha azzal az NGO egyetért.
            Azokban az esetekben, amikor a szállító az NGO-tól engedélyt kér a szállítás módjának vagy határidejének megváltoztatására, az NGO az engedélyezés feltételeként szabja meg a további költségek vállalását és különösen a további ellenőrzés és vizsgálatok költségeit.
            A pályázati felhívás szükség esetén meghatározhatja azt az időpontot, amely előtt a teljesítés idő előttinek minősül.
            A beszállító viseli a szállítás lezárulásáig az összes kockázatot – ideértve az áruknak a szállítás során történt elvesztését vagy megrongálódását –, valamint azért is felelős, hogy a felügyelő az említett eseményeket a végleges megfelelőségi igazolásban feljegyezze (lásd 7. pont).
            Ha a pályázati felhívás másképpen nem rendelkezik, a nyertes ajánlattevő haladéktalanul írásban értesíti a kedvezményezettet és a felügyelőt a szerződésben meghatározott alkalmazott szállítási módról, a berakodási időpontokról, a rendeltetési helyre való várható megérkezés időpontjáról és az áruk fuvarozása során felmerülő bármely váratlan eseményről.
            Ha a pályázati felhívás másképp nem rendelkezik és a szerződésre vonatkozó Incoterms feltételek alapján a szállító elintézi az exportengedéllyel, az áruk továbbításával és vámkezelésével kapcsolatos formaságokat, valamint viseli az ezzel kapcsolatos költségeket és terheket.
            Kötelezettségei teljesítésének biztosítása érdekében a nyertes ajánlattevő a szerződés odaítélését követő ésszerű határidőn belül teljesítési biztosítékot helyez letétbe. A fizetés pénznemében kifejezett biztosíték az ajánlat teljes összegének 5–10 %-a. Az érvényesség ideje a végső teljesítés után egy hónappal jár le. A teljesítési biztosítékot az ajánlati biztosítékkal azonos módon kell letétbe helyezni.
            A teljesítési biztosítékot az NGO levélben vagy faxon teljes összegben felszabadítja, amennyiben a nyertes ajánlattevő:

                        —

                        valamennyi kötelezettségét a szerződésben foglaltak szerint teljesítette, vagy

                        —

                        mentesült kötelezettségei alól,
                        vagy

                        —

                        az NGO által elismert vis maior miatt nem teljesítette a szállítást.

                  7.   FELÜGYELET
            Az NGO szerződést köt egy »felügyeleti irodával« (egy nemzetközileg elismert ellenőrző cég vagy nemzetközileg elismert cégekből álló csoport, amelyet/amelyeket lehetőség szerint az élelmiszer-ágazatban az ISO 45 004–ISO/IEC 17020 standard normái szerint akkreditáltak. Az NGO a szerződés odaítélésétől számított legrövidebb időn belül, írásban tájékoztatja a nyertes ajánlattevőt a felügyeletet ellátó iroda kiválasztásáról. A pályázati felhívási értesítő rendelkezik a nyertes ajánlattevő kötelezettségéről arra vonatkozóan, hogy ez utóbbi írásban tájékoztatja a felügyeleti irodát a szállítandó áru gyártójának, csomagolójának, raktározójának nevéről és címéről, a gyártás vagy csomagolás hozzávetőleges időpontjáról, valamint az áru rendeltetési helyén levő képviselőjének nevéről.
            A felügyeleti iroda felelőssége a szállításra kerülő áruk minőségével, mennyiségével, csomagolásával és címkézésével kapcsolatos ellenőrzés és tanúsítás elvégzése a szállítás minden szakaszára vonatkozóan, valamint az előzetes megfelelőségi igazolás kiadása és megfelelőségi igazolás kiadása a rendeltetési helyen. A felügyeleti iroda az elmondottakra való tekintettel figyelembe veszi az áruk eltérő tulajdonságait az e melléklet 2. pontjában megállapítottak alapján.
            Az NGO a szerződésben biztosítja, hogy a felügyeleti iroda vállalja az alábbi kötelezettségek teljesítését:

                        —

                        teljes függetlenségének megtartása,

                        —

                        az NGO, illetve annak képviselője kivételével senkitől, különösen a nyertes ajánlattevőtől, az átvevőtől vagy azok bármely képviselőjétől nem fogad el utasítást, illetve sem az adományozó képviselőjétől vagy egyéb, a vizsgált műveletben érdekelt képviselőtől sem,

                        —

                        elkerüli az összeférhetetlenséget az NGO-val kötött szerződésével kapcsolatos tevékenysége, valamint a vizsgált műveletekben érintett felekkel kapcsolatos minden más tevékenységek folyamán.

                  A felügyeleti iroda legalább két ellenőrzést végez a nemzetközi ellenőrzési szabványokban foglalt meghatározások alapján a következők szerint:

                        a)

                        Előzetes minőségi ellenőrzést kell végezni az áruk berakodása előtt és mennyiségi ellenőrzést az áruk berakodása után. Az áruk végleges ellenőrzését a szállítási szerződésben megjelölt rendeltetési helyen, a lerakodást követően kell végezni.

                        b)

                        Az előzetes ellenőrzés befejezését követően a felügyeleti iroda a nyertes ajánlattevő részére előzetes megfelelőségi igazolást állít ki, amely szükség esetén fenntartásokkal kezelendő. A rakodási helyről az áru szállítása csak az előzetes megfelelőségi igazolás kiállítása után kezdhető el.

                        c)

                        A rendeltetési helyen történő végleges ellenőrzést követően a felügyeleti iroda a nyertes ajánlattevő részére végleges megfelelőségi igazolást állít ki, amely mindenekelőtt a teljesítés időpontját és a teljesített nettó mennyiséget állapítja meg; ez az igazolás szükség esetén fenntartásokkal kezelendő.

                        d)

                        Amennyiben a felügyeleti iroda, a rendeltetési helyen, a végleges ellenőrzést követően indokolással ellátott »fenntartási értesítést« állít ki, erről a lehető leghamarabb időn belül írásban értesíti a szállítót és a beszerzést végző NGO-t. Amennyiben a nyertes ajánlattevő meg kívánja támadni a megállapításokat a felügyeleti irodánál és az NGO-nál, azt az értesítés elküldésétől számított két munkanapon belül kell megtennie.

                  A szóban forgó ellenőrzések költségeit az NGO részére számlázzák ki fizetésre, az említett kiadások azonban a Közösség támogatható költségeihez tartoznak, feltéve, ha a hozzájárulási szerződés részeit képezik. A nyertes ajánlattevő viseli a minőségi hibákból vagy az áruknak az ellenőrzésen való késői bemutatásából származó anyagi következményeket.
            Amennyiben a nyertes ajánlattevő vagy a kedvezményezett kifogásolja az ellenőrzés megállapításait, az NGO felhatalmazásának birtokában a felügyeleti hatóság felülvizsgálatról intézkedik; a felülvizsgálat – a kifogás természetének megfelelően – ellenpróba vételét és elemzését és/vagy a csomagolás újramérését vagy újraellenőrzését foglalja magában. A felülvizsgálatot a nyertes ajánlattevő, a végső kedvezményezett és a felügyeleti iroda megállapodásának eredményeként kijelölt ügynökség vagy laboratórium végzi el.
            A felülvizsgálat költségeit a vesztes fél viseli.
            Amennyiben sem az ellenőrzés, sem a felülvizsgálat után nem állítanak ki végleges megfelelőségi igazolást, a nyertes ajánlattevő köteles az árukat kicserélni.
            Az árucsere, valamint az azzal járó ellenőrzés költségeit a nyertes ajánlattevő viseli.
            A felügyeleti iroda írásban meghívja a nyertes ajánlattevő és a végső kedvezményezett képviselőjét az ellenőrzési műveletekre, mindenekelőtt a vizsgálat céljára történő mintavételre. A mintavételt a szakmai gyakorlatnak megfelelően kell elvégezni. A mintavétel során a felügyeleti iroda két további mintát is vesz, amelyeket az NGO rendelkezésére lepecsételve tart bármely további ellenőrzés céljaira, illetve arra az esetre, ha a kedvezményezett vagy a nyertes ajánlattevő kifogást emel.
            A mintaként vett áruk költségét a nyertes ajánlattevő viseli.
            Az áruk átvevője/fogadója a rendeltetési helyen aláírja a leszállított árukra vonatkozó fuvarlevelet és megteszi megjegyzéseit az áruk szemmel látható fizikai állapotára és csomagolására vonatkozóan. A vásárlást végző NGO vagy annak képviselője az áruk átvétele után, a rendeltetési helyen késedelem nélkül átvételi elismervényt állít ki a nyertes ajánlattevő részére, a nyertes ajánlattevő pedig az NGO részére átadja a végleges megfelelőségi igazolás eredeti példányát, amit a felügyelettel megbízott iroda állít ki, valamint az áruk értékét és azoknak a kedvezményezett részére való költségmentes szállítását megállapító proforma számlát.
            Az áruk rendeltetési helyén az áruk súlyára, illetve mennyiségére vonatkozó megengedett eltérés a szerződési feltételekben vannak megjelölve.
            A nyertes ajánlattevő nem kérheti a szerződésben meghatározott árumennyiségen felül leszállított áruk pénzügyi elszámolását.
            8.   SZÁLLÍTÁSI ÉS FIZETÉSI FELTÉTELEK
            Az áruk szállítása az alábbi Nemzetközi Kereskedelmi Feltételek (Incoterms) egyikével összhangban történik:

                        —

                        EXW: Ex Works (… megnevezett hely)

                        —

                        FCA: Free Carrier (… megnevezett hely)

                        —

                        FAS: Free Along Side Ship (… a berakodási kikötő megnevezése)

                        —

                        FOB: Free On Board (… a berakodási kikötő megnevezése)

                        —

                        CFR: Cost and Freight (… a rendeltetési kikötő megnevezése)

                        —

                        CIF: Cost, Insurance and Freight (… a rendeltetési kikötő megnevezése)

                        —

                        CPT: Carriage Paid To (… a rendeltetési hely megnevezése)

                        —

                        CIP: Carriage and Insurance Paid To (… a rendeltetési hely megnevezése)

                        —

                        DAF: Delivered at Frontier (… megnevezett hely)

                        —

                        DES: Deliverd ex Ship (… a rendeltetési kikötő megnevezése)

                        —

                        DEQ: Deliverd ex Quay (… a rendeltetési rakpart megnevezése)

                        —

                        DDU: Delivered Duty Unpaid (… a rendeltetési hely megnevezése)

                        —

                        DDP: Delivered Duty Unpaid (… a rendeltetési hely megnevezése)

                  Az NGO által a nyertes ajánlattevőnek fizetendő összeg nem haladhatja meg a pályázatban szereplő összegnek az esetleges költségekkel növelt, és az alább meghatározott esetleges levonásokkal csökkentett összegét.
            Ha az áruk minősége, csomagolása vagy címkézése nem felel meg a rakodási helyen, valamint a pályázati felhívásban megjelölt rendeltetési hely nem felel meg a szerződésben foglaltaknak, az eltérés azonban nem olyan természetű, hogy akadálya legyen a teljesítési igazolás kiállításának, az NGO a fizetendő összeg számításánál levonásokat alkalmazhat.
            A szerződés feltételei meghatározzák a minőségi eltérésből, valamint a szerződési határidőn túli szállításból adódó levonásokat.
            A nyertes ajánlattevő részére azt a nettó összeget fizetik ki, ami a számára már korábban kifizetett összeg levonása után marad. Abban az esetben, ha ilyen levonások nem alkalmazhatók, akkor azokat egy összegben, illetve részletekben a teljesítési biztosítékból vonják le.
            Az NGO a nyertes ajánlattevő írásbeli kérelmére kifizethet bizonyos járulékos költségeket, például a nyertes ajánlattevő által ténylegesen kifizetett raktározási és biztosítási költségeket, adminisztratív költségeket azonban nem; ezeket a költségeket az NGO megfelelő igazoló iratokra alapozva határozza meg, feltéve hogy az átvételi igazolást vagy a teljesítési igazolást az igényelt költségek jellegére vonatkozó fenntartások nélkül állították ki, valamint a következő esetekben:

                        —

                        a teljesítési időtartamnak a fogadó fél kérelmére történő meghosszabbítása esetén, vagy

                        —

                        a teljesítés időpontja és az átvételi igazolás vagy a végleges megfelelőségi igazolás kiállítása között fellépő, 30 napnál hosszabb késedelem esetén.

                  A kifizetendő összeget a nyertes ajánlattevő két példányban benyújtott kérelmére kifizetik ki.
            A teljes pályázati összeg vagy a még hátralévő részlet kifizetésére irányuló kérelmet a következő dokumentumokkal együtt kell benyújtani:

                        —

                        számla az igényelt összegről,

                        —

                        az átvételi igazolás eredeti példánya,

                        —

                        a végleges megfelelőségi igazolásnak a nyertes ajánlattevő által aláírt és hitelesített másolata.

                  A pályázati felhívásban meghatározott teljes mennyiség 50 %-ának leszállítása után a nyertes ajánlattevő előleg fizetésére irányuló kérelmet nyújthat be, amelyhez csatolnia kell az igényelt összegről kiállított számlát és az előzetes megfelelőségi igazolás másolatát.
            A pályázat teljes összegére vagy a még hátralévő részlet kifizetésére irányuló valamennyi fizetési kérelmet az átvételi igazolás kiállítását követően kell benyújtani az NGO-nak. Minden kifizetést a kifizetésre irányuló, teljes és pontos kérelemnek az NGO-hoz való beérkezését követő 60 napon belül teljesíteni kell. Az indokolatlan késedelem késedelmi kamat fizetését vonja maga után; ez a kamat az Európai Központi Bank által alkalmazott havi kamatlábnak felel meg (ami az Európai Központi Bank által a fő finanszírozási tevékenységei során alkalmazott kamatláb).
            9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS
            Az NGO dönti el, hogy a nyertes ajánlattevő részéről az áruk leszállításának vagy valamely kötelezettség teljesítésének elmulasztása vis maior következménye-e. Az NGO által vis maiornak elismert eset következményeként felmerülő költségeket az NGO viseli. A Bizottságot értesíteni kell az okokról, amelyek alapján az NGO vis maiornak ismeri el az esetet. Az NGO és/vagy alvállalkozójának tulajdonítható hiányosságok előfordulása nem teszi lehetővé azok vis maior esetként történő kérelmezését.
            A Bizottság által elfogadott kellően indokolt esetekben vis maior esetén felmerülő költségek tekinthetők közvetlen támogatott költségeknek és visszafizetni csak a költségvetésben az előre nem látható kiadásokra előirányzott összegeken belül lehet.”

         (1)  HL L 344., 2005.12.27., 1. o.

         (2)  HL C 312., 2000.10.31., 1. o.

         (3)  HL C 267., 1996.9.13., 1. o.


title: 2009/300/EK: A Bizottság határozata ( 2009. március 12.) a televíziókészülékekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos módosított ökológiai kritériumok meghatározásáról (az értesítés a C(2009) 1830. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               28.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 82/3

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. március 12.)
   a televíziókészülékekre vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos módosított ökológiai kritériumok meghatározásáról
   (az értesítés a C(2009) 1830. számú dokumentummal történt)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2009/300/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,
   az Európai Unió ökocímke-bizottságával folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               Az 1980/2000/EK rendelet alapján az ökocímkét olyan terméknek lehet odaítélni, amelynek jellemzői a főbb környezetvédelmi szempontokat tekintve jelentős előrelépést tesznek lehetővé.

               (2)

               Az 1980/2000/EK rendelet előírja, hogy termékcsoportonként egyedi ökocímke-odaítélési kritériumokat kell meghatározni az Európai Unió ökocímke-bizottsága által kidolgozott követelménytervezet alapján.

               (3)

               Az említett rendelet egyben arról is rendelkezik, hogy az ökocímke-odaítélési kritériumok, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények felülvizsgálatát kellő időben, még az adott termékcsoport vonatkozásában meghatározott kritériumok érvényességi idejének lejárta előtt megfelelő idővel el kell végezni.

               (4)

               Az 1980/2000/EK rendeletben foglaltaknak megfelelően, kellő időben sor került a televíziókra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok meghatározásáról szóló, 2002. március 25-i 2002/255/EK bizottsági határozatban (2) előírt ökológiai kritériumok, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények felülvizsgálatára.

               (5)

               A jelen felülvizsgálat fényében, a tudományos és a piaci fejlemények figyelembevétele érdekében indokolt új ökológiai kritériumokat megállapítani.

               (6)

               Az új technológiák tekintetbe vétele érdekében az említett határozatban a termékcsoport meghatározása módosításra szorul.

               (7)

               Az egyértelműség érdekében a 2002/255/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. Mivel a határozatban foglalt ökológiai kritériumok érvényességi időszakát 2009. október 31-ig meghosszabbították, a határozat helyébe 2009. november 1-jétől újnak kell lépnie.

               (8)

               Az ökológiai kritériumok, valamint az ezekhez kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények 2013. október 31-ig maradnak majd érvényben.

               (9)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A „televíziók” termékcsoportba az alábbi termékek sorolandók:

      „Hálózati feszültségről működő elektromos berendezések, amelyek elsődleges rendeltetése és funkciója televíziós adásjelek vétele, dekódolása és megjelenítése”.

   2. cikk
   A termék abban az esetben látható el az 1980/2000/EK rendelet szerinti közösségi ökocímkével, amennyiben a „televíziók” termékcsoportba tartozik, és megfelel az e határozat mellékletében megállapított kritériumoknak.
   3. cikk
   A „televíziók” termékcsoportra vonatkozó ökológiai kritériumok, valamint az ezekhez kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények 2013. október 31-ig érvényesek.
   4. cikk
   Adminisztrációs célokra a televíziókhoz rendelt kódszám „022”.
   5. cikk
   A 2002/255/EK határozat hatályát veszti.
   6. cikk
   Ez a határozat 2009. november 1-jétől alkalmazandó.
   7. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2009. március 12-én.

            a Bizottság részéről

         Stavros DIMAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

      (2)  HL L 87., 2002.4.4., 53. o.

      MELLÉKLET
      ÁTTEKINTÉS
      A kritériumok célja
      Ökocímkével kizárólag olyan termék látható el, amely megfelel a mellékletben foglalt kritériumoknak, s így hozzájárul az alábbi célok teljesítéséhez:

                  —

                  kisebb mértékű energiafogyasztás révén az energiafelhasználással kapcsolatos környezetkárosodás és kockázatok (globális felmelegedés, savasodás, nem megújuló energiaforrások kimerülése) csökkentése,

                  —

                  a természeti erőforrások felhasználásával járó környezetkárosodás mértékének csökkentése,

                  —

                  a veszélyes anyagok használatából eredő környezeti károk mérséklése az ilyen anyagok használatának csökkentésével.

            Mindezeken kívül a kritériumok elősegítik az irányadó gyakorlat alkalmazását (környezeti szempontból optimális felhasználás), és növelik a fogyasztók környezettudatosságát.
      Az illetékes testületek számára ajánlott, hogy vegyék figyelembe az elismert környezetgazdálkodási rendszerek, pl. az EMAS vagy az EN ISO 14001 alkalmazását a kérelmek elbírálásakor, illetve az e mellékletben szereplő kritériumoknak való megfelelőség folyamatos ellenőrzése során. (Megjegyzés: az ilyen környezetgazdálkodási rendszerek alkalmazása nem követelmény.)
      Értékelési és ellenőrzési követelmények
      Valamennyi kritérium esetében konkrétan fel vannak sorolva az értékelési és ellenőrzési követelmények.
      A szükséges vizsgálatokat lehetőség szerint olyan megfelelően akkreditált, illetve az EN ISO 17025 szabvány követelményeinek megfelelő laboratóriumoknak kell elvégezniük, amelyek arra szakmailag alkalmasak.
      Az illetékes testületek adott esetben igazoló dokumentumokat kérhetnek be, illetve független ellenőrzéseket végezhetnek.
      Az illetékes testületek számára ajánlott, hogy vegyék figyelembe az elismert környezetgazdálkodási rendszerek, pl. az EMAS vagy az EN ISO 14001 alkalmazását a kérelmek elbírálásakor, illetve a kritériumoknak való megfelelőség folyamatos ellenőrzése során. (Megjegyzés: az ilyen környezetgazdálkodási rendszerek alkalmazása nem követelmény.)
      KRITÉRIUMOK
      1.   Energiatakarékosság
      a)   Passzív készenléti üzemmód

                  i.

                  Passzív készenléti üzemmódban a tv-készülék energiafogyasztása kizárólag az ii. alpontban foglalt feltétel teljesülése esetén haladhatja meg a 0,3 wattot.

                  ii.

                  Amennyiben a tv-készüléken jól látható helyen tápfeszültség-kapcsoló gomb található, amelynek kikapcsolt állásában a készülék energiafogyasztása 0,01 watt vagy annál kisebb, passzív készenléti üzemmódban legfeljebb 0,5 wattos energiafogyasztás engedhető meg.

            b)   Maximális energiafogyasztás
      Bekapcsolt üzemmódban a tv-készülék energiafogyasztása legfeljebb 200 W lehet.
      c)   Energiahatékonyság
      2010. december 31-ig az ökocímkével piaci forgalomba hozott tv-készülékek energiafogyasztása bekapcsolt üzemmódban legfeljebb 0,64 × (20W + A · 4,3224 W/dm2) lehet.
      2011. január 1-jétől2012. december 31-ig az ökocímkével piaci forgalomba hozott tv-készülékek energiafogyasztása bekapcsolt üzemmódban legfeljebb 0,51 × (20W + A · 4,3224 W/dm2) lehet.
      2013. január 1-jétől kezdődően pedig az ökocímkével piaci forgalomba hozott tv-készülékek energiafogyasztása bekapcsolt üzemmódban legfeljebb 0,41 × (20W + A · 4,3224 W/dm2) lehet.
      Ahol „A” a látható képernyőfelület dm2-ben kifejezett nagyságát (1) jelenti.
      Értékelés és ellenőrzés (a)–c) pont): a módosított IEC 62087 szabványnak megfelelően a tv-készülék bekapcsolt üzemmódban mért energiafogyasztását a kereskedelmi forgalomba kerülő terméken kell vizsgálni dinamikus adástartalom-videojel segítségével („Audio-, video- és hasonló készülékek teljesítményfelvételének mérési módszerei”). Ha a tv-készülék első bekapcsolásakor előre optimalizált menü indul, az alapul vett érték a gyártó által átlagos otthoni használatra javasolt beállítás lesz. Az a)–c) pontban foglalt követelmények teljesítését igazoló vizsgálati jegyzőkönyvet a kérelmező köteles az ökocímkét odaítélő illetékes testületnek benyújtani.
      A kérelmezőnek emellett nyilatkoznia kell arról, hogy a készülék teljesíti az a) pont ii. alpontjának feltételeit, illetve mellékelnie kell egy fényképet a tápfeszültség-kapcsoló gombról.
      A c) pontban foglaltak tekintetében a kérelmezőnek hitelt érdemlően bizonyítania kell, hogy a forgalomba hozatal pillanatában az ökocímkével ellátott tv-készülékeinek mindegyike megfelel a megadott dátumok szerinti vonatkozó energiahatékonysági követelményeknek. Amennyiben a kérelmező ezt nem tudja igazolni, kizárólag arra az időszakra kap ökocímke-használati engedélyt az illetékes testülettől, amelyre vonatkozóan a megfelelőséget tanúsítani tudja.
      2.   A fénycsövek higanytartalma
      A 40 hüvelyk (101 cm) méretű vagy annál kisebb látható képátlóval rendelkező készülékek esetében az összes fénycső higanytartalma (Hg) képernyőnként összesen legfeljebb 75 mg lehet.
      A 40 hüvelyknél (101 cm) nagyobb látható képátlóval rendelkező készülékeknél az összes fénycső higanytartalma (Hg) képernyőnként összesen legfeljebb 99 mg lehet.

         Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező köteles írásban nyilatkozni arról, hogy készüléke megfelel ezeknek a követelményeknek. A nyilatkozathoz csatolnia kell a beszállítók dokumentációját a felhasznált fénycsövek számára és teljes higanytartalmára vonatkozóan.
      3.   Az üzemi időtartam hossza
      A gyártónak jótállást kell vállalnia annak biztosítására, hogy a televízió legalább 2 évig működni fog. Ez a jótállás a vevőnek történő leszállítás időpontjától érvényes.
      A csereszabatos elektronikus tartalék alkatrészek beszerezhetőségét a gyártás megszűnésétől számított 7 évig kell biztosítani.

         Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező köteles nyilatkozni arról, hogy a termék megfelel ezeknek a követelményeknek.
      4.   A szétszerelhetőséget biztosító kivitel
      A gyártónak igazolnia kell, hogy a készüléket az újrafeldolgozást végző szakemberek közhasználatú eszközökkel könnyen alkatrészeire tudják bontani az alábbi célból:

                  —

                  az elhasználódott alkatrészek javítása vagy cseréje,

                  —

                  a régi vagy elavult alkatrészek korszerűsítése, és

                  —

                  az alkatrészek és anyagok elkülönítése újrafeldolgozás céljából.

            A könnyű szétszerelhetőség érdekében:

                  —

                  A tv-készülékeknek olyan szerelvényekkel (pl. csavarokkal vagy rögzítőelemekkel) kell rendelkezniük, amelyek a szétszerelést lehetővé teszik, különösen a veszélyes anyagokat tartalmazó alkatrészek esetében.

                  —

                  A műanyag alkatrészek az újrafeldolgozás érdekében egykomponensű polimerből vagy egymással kompatibilis polimerekből készüljenek, és 25 grammot meghaladó tömeg esetén szerepeljen rajtuk a megfelelő ISO 11469 jelzés.

                  —

                  Leválaszthatatlan fémbetétek nem használhatók fel.

                  —

                  A tv-készülékben lévő veszélyes anyagok jellegére és mennyiségére vonatkozó adatokat a 2006/121/EK tanácsi irányelv (2) és a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének egyetemes harmonizált rendszere (GHS) szerint kell összegyűjteni.

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelemmel együtt be kell nyújtani a tv-készülék szétszerelésének menetét részletező vizsgálati jegyzőkönyvet. Annak tartalmaznia kell a készülék alkatrészekre bontott részábrázolását a főbb alkatrészek megnevezésével és az alkatrészek esetleges veszélyesanyag-tartalmának feltüntetésével. Írásban és audio-vizuális formátumban is elkészíthető. A veszélyes anyagokról anyagjegyzékben kell az illetékes testületet tájékoztatni, amelyben szerepel az anyag típusa, mennyisége és a felhasználás helye.
      5.   Nehézfémek és égéskésleltető anyagok

                  a)

                  A tv-készülékben nem használható a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 4. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kadmium, ólom, higany, hat vegyértékű króm, illetve az égésgátló polibrómozott bifenilek (PBB) vagy polibrómozott difenil-éterek (PBDE), hacsak az említett irányelv melléklete úgy nem rendelkezik, hogy a nevezett anyagok alkalmazása mentesül a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt követelmények alól, illetőleg maximális koncentrációjuk nem haladja meg a mellékletben meghatározott határértékeket. A melléklet alapján a PBB és a PBDE maximális koncentrációja nem haladhatja meg a 0,1 %-ot.

                  b)

                  A műanyag alkatrészek nem tartalmazhatnak olyan égéskésleltető anyagokat vagy egyéb olyan anyagokat tartalmazó készítményeket, amelyekhez a kérelem időpontjában a kockázatokra utaló alábbi feliratok valamelyikét (vagy azok bármely kombinációját) rendelték:

                              —

                              R40 (rákbetegség lehetséges kockázata)

                              —

                              R45 (rákot okozhat)

                              —

                              R46 (örökölhető genetikai károsodást okozhat)

                              —

                              R50 (vízi szervezetekre fokozottan mérgező)

                              —

                              R51 (vízi szervezetekre mérgező)

                              —

                              R52 (vízi szervezetekre káros)

                              —

                              R53 (a vízi környezetben tartós károsodást okozhat)

                              —

                              R60 (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet károsíthatja)

                              —

                              R61 (a magzatot károsíthatja)

                              —

                              R62 (fogamzóképességre vagy nemzőképességre ártalmas lehet)

                              —

                              R63 (a magzatra ártalmas lehet),

                        amint azt a 2006/121/EK irányelv meghatározza. A fenti követelmény nem vonatkozik a reaktív égéskésleltetőkre, azaz azokra az anyagokra, amelyek jellemzői felhasználáskor olyan mértékben változnak, hogy a fenti R-mondatok már nem érvényesek rájuk (azaz a végtermékben 0,1 %-nál nagyobb koncentrációban már nem fordulnak elő).

         Értékelés és ellenőrzés: A tv-készülék gyártója által aláírt megfelelőségi tanúsítványt be kell nyújtani az illetékes testületnek. A műanyagok és az égéskésleltetők beszállítói által aláírt megfelelőségi nyilatkozatot, valamint a felhasznált anyagok biztonsági adatlapjainak másolatát szintén mellékelni kell. Egyértelműen fel kell tüntetni minden felhasznált égéskésleltető anyagot.
      6.   Használati útmutató
      A tv-készülékhez mellékelt használati útmutatónak tartalmaznia kell a termék környezetvédelmi szempontból helyes használatára vonatkozó tanácsokat, mégpedig összesítve, könnyen áttekinthető formában. Ezeket a gyártó honlapján is fel kell tüntetni. Ki kell térni különösen az alábbiakra:

                  a)

                  A tv-készülék energiafogyasztása a különböző üzemmódokban (kikapcsolt, bekapcsolt, passzív készenlét), megemlítve az energiamegtakarításra kínálkozó különböző lehetőségeket.

                  b)

                  A tv-készülék átlagos éves energiafogyasztása kWh-ban (az év 365 napján napi 4 órás üzemet alapul véve).

                  c)

                  Annak tudatosítása, hogy hatékony energiafelhasználással csökkenthető az energiafogyasztás, s ezáltal kisebb lesz a villanyszámla.

                  d)

                  Nem használt tv-készülék energiafogyasztásának csökkentésére irányuló alábbi útmutatás:

                              —

                              a tv-készülék tápfeszültségről való leválasztásával, illetőleg a fali csatlakozódugó kihúzásával az energiafogyasztás minden készüléktípusnál nullára csökkenthető, ezért így tanácsos eljárni az üzem tartós szüneteltetésekor, például nyaraláskor,

                              —

                              a készülék tápfeszültség-kapcsoló gombjának (amennyiben rendelkezik ilyennel) kikapcsolt állásában közel nullára csökken az energiafogyasztás,

                              —

                              készenléti üzemmódban a készülék kevesebb áramot vesz fel, de azért fogyaszt,

                              —

                              a képernyő fényerejének csökkentésével az energiafogyasztás is csökken.

                  e)

                  A távfeszültség-kapcsoló gomb helyének megnevezése (ha van a készüléken).

                  f)

                  A javításra vonatkozó információk, megemlítve, hogy ki minősül megfelelően szakképzettnek a javítás elvégzésére, illetve adott esetben a szakemberek elérhetőségeinek feltüntetése.

                  g)

                  Útmutatás a használatból való kivonással kapcsolatban a tv-készülékek megfelelő ártalmatlanításához (lakossági hulladéklerakó helyeken vagy kereskedői visszavételezéssel) a 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) foglaltak szerint.

                  h)

                  Tájékoztatás arról, hogy a termék érdemesnek minősült a virág szimbólummal jelzett közösségi ökocímke használatára, valamint információ a címke jelentéséről a további tájékozódás lehetősége érdekében feltüntetve a következő honlapot: http://www.ecolabel.eu

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező köteles nyilatkozni arról, hogy a termék megfelel ezeknek a követelményeknek, és köteles a használati utasítás egy példányát a kérelmet elbíráló illetékes testület rendelkezésére bocsátani.
      7.   Az ökocímkén feltüntetett információ
      Az ökocímke második rovatába az alábbi szöveget kell írni:

                  —

                  nagy energiahatékonyság,

                  —

                  mérsékelt CO2-kibocsátás,

                  —

                  az újrahasznosítást és javítást elősegítő kivitel.

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező köteles nyilatkozni arról, hogy a termék megfelel ennek a követelménynek, és köteles mellékelni az illetékes testületnek az ökocímke egy példányát abban a formában, ahogyan az a csomagolásra és/vagy a termékre és/vagy a kísérő dokumentációra kerül.

         (1)  Képernyőfelület: A képernyő dm2-ben kifejezett felülete. Hagyományos képernyő (4:3 képarány) esetében ez a (képernyőméret × képernyőméret × 0,480) szorzat, széles képernyő (16:9 képarány) esetében pedig (képernyőméret × képernyőméret × 0,427) szorzat alapján számolható ki.

         (2)  HL L 396., 2006.12.30., 850. o. Helyesbítve: HL L 136., 2007.5.29., 281. o.

         (3)  HL L 37., 2003.2.13., 19. o.

         (4)  HL L 37., 2003.2.13., 24. o.


title: A Tanács 2013/34/KKBP határozata ( 2013. január 17. ) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali)

text:
               18.1.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 14/19

         A TANÁCS 2013/34/KKBP HATÁROZATA
   (2013. január 17.)
   az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére, valamint 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2012. július 23-i ülésén elismerte, hogy a Malin bekövetkezett drámai változások miatt át kell tekinteni, hogy az Unió milyen intézkedésekkel támogathatná a demokratikus kormányzás és a jogállamiság helyreállítását Mali teljes területén. A Tanács azt kérte az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjétől és a Bizottságtól, hogy több terület tekintetében tegyen konkrét javaslatokat arra, hogy az Unió miként reagálhat a változó helyzetre.

               (2)

               A Mali Köztársaság elnöke a 2012. szeptember 18-án kelt leveleiben az Unió támogatását kérte Mali területi integritásának helyreállításához.

               (3)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa a mali helyzetről szóló, 2012. október 12-én elfogadott 2071 (2012) sz. határozatában egyrészt súlyos aggodalmainak adott hangot a Mali északi részén tapasztalható instabil helyzetnek a régión belül és azon kívül tapasztalható következményeivel kapcsolatban, valamint hangsúlyozta, hogy gyorsan kell reagálni annak érdekében, hogy a Száhil öv egésze megőrizze stabilitását, másrészt felkérte a nemzetközi partnereket, köztük az Uniót segítségnyújtás, szakértői segítségnyújtás, képzés és kapacitáskiépítési támogatás nyújtására a mali hadseregnek és biztonsági erőknek.

               (4)

               A Tanács a 2012. október 15-i következtetéseiben kérte a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében esetlegesen végrehajtandó katonai misszióra vonatkozó tervezési munka sürgősséggel történő lefolytatását és kiterjesztését, különösen a mali védelmi erők átszervezésével és képzésével kapcsolatos válságkezelési koncepció kidolgozásával, amelynek során figyelembe kell venni az esetleges misszió hatékonyságához szükséges feltételeket, ideértve a mali hatóságok maradéktalan és teljes körű támogatását és egy kivonulási stratégia meghatározását is.

               (5)

               A Tanács a 2012. november 19-i következtetéseiben üdvözölte a főképviselő által ismertetett válságkezelési koncepciót, és felkérte az illetékes munkacsoportokat, hogy sürgősséggel vizsgálják meg a koncepciót annak érdekében, hogy az a Tanács 2012. decemberi ülésén jóváhagyható legyen.

               (6)

               A Tanács 2012. december 10-én jóváhagyta a Mali területén a KBVP keretében végrehajtandó esetleges katonai válságkezelési kiképző misszióra vonatkozó koncepciót. A Tanács hangsúlyozta, hogy egy Maliban tevékenykedő misszió alapvető eleme a Száhil öv biztonságát és fejlesztését célzó stratégiában kifejtett uniós átfogó megközelítésnek.

               (7)

               A Mali Köztársaság elnöke 2012. december 24-én meghívólevelet küldött a főképviselőnek, amelyben üdvözölte az uniós katonai kiképző misszió felállítását Maliban.

               (8)

               A Tanács, valamint a főképviselő felelőssége mellett a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) kell politikai ellenőrzést gyakorolnia az uniós katonai misszió felett, biztosítania kell a misszió stratégiai irányítását, és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 38. cikkének harmadik bekezdésével összhangban meg kell hoznia a vonatkozó határozatokat.

               (9)

               A harmadik államok uniós missziókban való részvételével, valamint az uniós egységek és a személyi állomány jogállásával kapcsolatos nemzetközi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat kell lefolytatni, és a megállapodásokat meg kell kötni.

               (10)

               Az e határozatból eredő, katonai vagy védelmi vonatkozású működési kiadásokat – az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében és az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (ATHENA) létrehozásáról szóló, 2011. december 19-i 2011/871/KKBP tanácsi határozattal (1) összhangban – a tagállamok viselik.

               (11)

               Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló Szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozat kidolgozásában és végrehajtásában, és ezért nem vesz részt a misszió finanszírozásában sem,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A misszió
   (1)   Az Unió katonai kiképző missziót (a továbbiakban: EUTM Mali) folytat annak érdekében, hogy Mali déli részén a legitim polgári hatóságok felügyelete alatt működő mali fegyveres erők számára katonai és kiképzési tanácsadást biztosítson, így járulva hozzá a fegyveres erők katonai képességének helyreállításához, amely lehetővé teszi részvételüket Mali területi integritásának helyreállítását és a terrorista csoportok általi fenyegetettség csökkentését célzó harci műveletekben. Az EUTM Mali nem vehet részt harci műveletekben.
   (2)   Az EUTM Mali célja, hogy az alábbiak biztosítása révén megfeleljen a mali fegyveres erők műveleti igényeinek:

               a)

               képzési támogatás a mali fegyveres erők számára;

               b)

               képzés és tanácsadás a vezetés és irányítás, a logisztikai lánc és az emberi erőforrások területén, továbbá nemzetközi humanitárius jogi, civilek védelmére vonatkozó és emberi jogi képzés.

         (3)   Az EUTM Mali célja a mali fegyveres erők legitim polgári hatóságok általi megfelelő politikai ellenőrzése feltételeinek erősítése.
   (4)   Az EUTM Mali tevékenységeit a mali fegyveres erők támogatásában részt vevő más szereplőkkel – különösen az ENSZ-szel és a Nyugat–afrikai Államok Gazdasági Közösségével (ECOWAS) szoros együttműködésben kell végezni.
   2. cikk
   Az uniós misszió parancsnokának kinevezése
   (1)   Az uniós misszió parancsnokának François LECOINTRE dandártábornokot nevezik ki.
   (2)   Az uniós misszió parancsnoka az EU műveleti parancsnokának és az EU-erők parancsnokának feladatait látja el.
   3. cikk
   A misszió parancsnokságának kijelölése
   (1)   A misszió parancsnokságának székhelye Maliban található. A parancsnokság egyaránt ellátja a műveleti parancsnokság és a haderő-parancsnokság feladatait.
   (2)   A misszió parancsnoksága támogató egységet tart fenn Brüsszelben.
   4. cikk
   Az EUTM Mali tervezése és elindítása
   A Tanács a missziós terv és a művelet-végrehajtási szabályok jóváhagyását követően elfogadja az EUTM Mali megindításáról szóló határozatot.
   5. cikk
   Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás
   (1)   Az EUTM Mali politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását – a Tanács, valamint a főképviselő felelőssége mellett – a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) gyakorolja. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy az EUSZ 38. cikkével összhangban hozza meg a vonatkozó határozatokat. A felhatalmazás magában foglalja a tervezési – többek között a misszióra vonatkozó tervvel és a parancsnoki lánccal kapcsolatos – dokumentumok módosítására vonatkozó hatásköröket. A felhatalmazás magában foglalja továbbá az uniós misszió későbbi parancsnokainak kinevezésére vonatkozó döntések meghozatalának hatáskörét. Az EUTM Mali céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.
   (2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.
   (3)   A PBB rendszeres időközönként megkapja az Európai Unió Katonai Bizottsága (EUKB) elnökének jelentéseit az EUTM Mali végrehajtásáról. A PBB szükség szerint meghívhatja az üléseire az uniós misszió parancsnokát.
   6. cikk
   Katonai irányítás
   (1)   Az uniós misszió parancsnokának felelősségi körében zajló EUTM Mali megfelelő végrehajtását az EUKB felügyeli.
   (2)   Az EUKB rendszeres időközönként megkapja az uniós misszió parancsnokának jelentéseit. Az EUKB szükség szerint meghívhatja az üléseire az uniós misszió parancsnokát.
   (3)   Az EUKB elnöke a legfőbb összekötő az uniós misszió parancsnoka felé.
   7. cikk
   Az uniós válaszlépések közötti összhang és koordináció
   (1)   A főképviselő biztosítja e határozat végrehajtását és azt, hogy ez a határozat összhangban legyen az Unió külső tevékenységének egészével, továbbá ezen belül az Unió fejlesztési programjaival.
   (2)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül az uniós missziós parancsnok helyi politikai iránymutatást kap az Unió bamakói küldöttségének vezetőjétől, szorosan egyeztetve a Száhil övért felelős uniós koordinátorral.
   (3)   Az EUTM Mali egyeztet az Unió nigeri KBVP-missziójával (EUCAP SAHEL Niger) a lehetséges szinergiák felmérése céljából.
   (4)   Az EUTM Mali összehangolja tevékenységét a tagállamok Maliban folytatott kétoldalú tevékenységével, a régióban működő más nemzetközi szereplőkkel – különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), az Afrikai Unióval (AU), az ECOWAS-szal és a kétoldalú szereplőkkel, köztük az Amerikai Egyesült Államokkal és Kanadával –, valamint kulcsfontosságú regionális szereplőkkel.
   8. cikk
   Harmadik államok részvétele
   (1)   Az Unió döntéshozatali autonómiája és egységes intézményi keretének sérelme nélkül, valamint az Európai Tanács vonatkozó iránymutatásaival összhangban harmadik államok felkérhetők az EUTM Maliban való részvételre.
   (2)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy kérjen fel harmadik államokat hozzájárulások felajánlására, valamint arra, hogy az uniós misszió parancsnoka és az EUKB ajánlása alapján hozza meg a javasolt hozzájárulások elfogadásáról szóló megfelelő határozatokat.
   (3)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok az EUSZ 37. cikke értelmében, az EUMSZ 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodások tárgyát képezik. Amennyiben az Unió és egy harmadik állam olyan megállapodást kötött, amely keretet biztosít ez utóbbi részvételére az Unió válságkezelő misszióiban, az említett megállapodás rendelkezéseit az EUTM Malival összefüggésben alkalmazni kell.
   (4)   Az EUTM Malihoz jelentős mértékű katonai hozzájárulást biztosító harmadik államok ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek az EUTM Mali napi irányítása tekintetében, mint az EUTM Maliban részt vevő tagállamok.
   (5)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy – amennyiben harmadik államok jelentős mértékű katonai hozzájárulást biztosítanak – hozza meg a hozzájáruló felek bizottságának megalakulására vonatkozó megfelelő határozatokat.
   9. cikk
   Az Unió által vezetett személyi állomány jogállása
   Az Unió által vezetett egységek és személyi állomány jogállása – beleértve az őket megillető kiváltságokat, mentességeket és a misszió végrehajtásához és zavartalan működtetéséhez szükséges további biztosítékokat is – az EUSZ 37. cikke alapján, és az EUMSZ 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kötött megállapodás tárgyát képezi.
   10. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   Az EUTM Mali közös költségeit a 2011/871/KKBP határozatnak megfelelően kell kezelni.
   (2)   Az EUTM Mali közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg 12,3 millió EUR. A 2011/871/KKBP határozat 25. cikkének (1) bekezdésében említett referenciaösszeg százalékos aránya 50 %, és a 2011/871/KKBP határozat 32. cikkének (3) bekezdésében említett kötelezettségvállalás százalékos aránya 70 %.
   11. cikk
   Információk átadása
   (1)   A főképviselő jogosult arra, hogy az e határozathoz csatlakozó harmadik államok számára – a megfelelő módon, az EUTM Mali igényeivel és az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozattal összhangban – az EUTM Mali céljaira létrehozott EU-minősített adatokat adjon át (2):

               a)

               az Unió és az érintett harmadik állam között létrejött, hatályos információbiztonsági megállapodásokban megállapított szintig; vagy

               b)

               egyéb esetekben „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szintig.

         (2)   A főképviselő emellett az EUTM Mali operatív igényeinek és a 2011/292/EU határozatnak megfelelően jogosult az EUTM Mali céljaira létrehozott EU-minősített adatokat „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” szintig átadni az ENSZ és az ECOWAS részére. E célból a főképviselő megállapodást köt az ENSZ és az ECOWAS illetékes szerveivel.
   (3)   Különleges és azonnali operatív igény esetén a főképviselő a 2011/292/EU határozatnak megfelelően „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” szintig jogosult a fogadó állam részére is átadni az EUTM Mali céljára készült EU-minősített adatokat. E célból a főképviselő megállapodást köt a fogadó állam illetékes hatóságaival.
   (4)   A főképviselő jogosult az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére az EUTM Malival kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, nem minősített, a Tanács eljárási szabályzata 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó uniós dokumentumok átadására (3).
   (5)   A főképviselőnek az (1)–(4) bekezdésben említett jogosultságait, valamint a (2) és (3) bekezdésben említett megállapodások megkötésére vonatkozó felhatalmazását átruházhatja az Európai Külügyi Szolgálat egyes munkatársaira és/vagy az uniós misszió parancsnokára.
   12. cikk
   Hatálybalépés és befejezés
   (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   (2)   Az EUTM Mali megbízatása 15 hónappal az EUTM Mali megindításáról szóló tanácsi határozat elfogadását követően fejeződik be.
   (3)   Ezt a határozatot – az EUTM Mali befejezésére vonatkozóan jóváhagyott terveknek megfelelően, az EUTM Mali elszámolásainak ellenőrzése és végzése tekintetében a 2011/871/KKBP határozatban megállapított eljárások sérelme nélkül – a misszió parancsnoksága bezárásának időpontjától kezdődően hatályon kívül kell helyezni.

      Kelt Brüsszelben, 2013. január 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 343., 2011.12.23., 35. o.

      (2)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.

      (3)  A Tanács 2009. december 1-i 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).