title: A Tanács határozata (1999. május 3.) a Tanács főtitkára nevében, az egyes tagállamok megbízásából megkötött, az igazgatási egység és a Sirene hálózat II. szakaszának help desk szervere telepítésére és működésére vonatkozó szerződéseknek a Tanács főtitkára által történő kezelésével kapcsolatos költségvetési szempontokra irányadó költségvetési rendelet megállapításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0323

Hivatalos Lap L 123 , 13/05/1999 o. 0051 - 0055

		A Tanács határozata(1999. május 3.)a Tanács főtitkára nevében, az egyes tagállamok megbízásából megkötött, az igazgatási egység és a Sirene hálózat II. szakaszának help desk szervere telepítésére és működésére vonatkozó szerződéseknek a Tanács főtitkára által történő kezelésével kapcsolatos költségvetési szempontokra irányadó költségvetési rendelet megállapításáról(1999/323/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének első mondatára,(1) mivel a Tanács főtitkárát az 1999. május 3-i 1999/322/EK tanácsi határozat felhatalmazta, hogy a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztésének összefüggéseiben az egyes tagállamok képviselőjeként eljárjon az irányító egység help desk szervere és a Sirene hálózat II. szakasza telepítésével és működésével kapcsolatos szerződések kötése esetében, valamint irányítsa ezen szerződések teljesítését [1];(2) mivel e szerződések szerint felmerülő pénzügyi kötelezettségeket nem az Európai Közösségek költségvetése viseli; mivel ezért az Európai Közösségek általános költségvetéséről szóló, 1977. december 21-i költségvetési rendelet [2] rendelkezéseit nem kell alkalmazni;(3) mivel emiatt külön szabályokat kell megállapítani a részletes eljárások meghatározására az e szerződések szerint felmerülő kötelezettségeknek megfelelő költségvetés elkészítésére és végrehajtására, az érintett államok által fizetett hozzájárulások beszedésére, valamint az elszámolások végzésére és ellenőrzésére,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:I. FEJEZETÁltalános elvek1. cikkEnnek a költségvetési rendeletnek az alkalmazásában a "költségvetés" az az eszköz, amely minden pénzügyi évre vonatkozóan előrejelzi és előre engedélyezi az 1999. május 3-i tanácsi határozatban említett szerződésekből származó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges bevételeket és kiadásokat.2. cikkEz a költségvetési rendelet a költségvetés elkészítéséről és végrehajtásáról szóló részletes szabályokat állapítja meg.3. cikk(1) A költségvetést az irányítandó szerződéseknek megfelelő címekre kell felosztani. Az 1999. május 3-i tanácsi határozat 1. cikkének (1) bekezdésében említett szerződésre vonatkozó címet a Sirene hálózat II. szakasza esetében a telepítésre és üzemeltetésre vonatkozó fejezetekre kell osztani. Amennyiben szükséges, az egyes fejezeteket cikkekre kell osztani.(2) Az egyes címek alatt nyitott előirányzatokat nem lehet más kiadás címhez rendelni.4. cikk(1) Az összes bevételt és kiadást teljes mértékben be kell vezetni a költségvetésbe és a könyvelésbe, az egymáshoz történő bármilyen kiigazítás nélkül. Az összes bevétel fedezi az összes költséget.(2) A pénzügyi év január 1-jétől december 31-ig tart.(3) A 21. cikkben említett államok által az érintett pénzügyi év kezdete előtt befizetett bármilyen költségvetési hozzájárulást az adott év költségvetéséhez kell jóváírni.(4) Egy pénzügyi év kiadásait az elszámolásban a kiadás alapján arra az évre kell bevezetni, amelyre a pénzügyi ellenőr legkésőbb december 31-ig felhatalmazást kapott, és amelyre a számvitelért felelős tisztviselő által tett megfelelő kifizetések a következő január 15-éig megtörténtek.II. FEJEZETA költségvetés elkészítése5. cikk(1) A költségvetést euróban kell elkészíteni.(2) A Tanács főtitkára szeptember 30-a előtt továbbítja az előzetes költségvetési tervezetet a Schengeni Információs Rendszer munkacsoportnak, a továbbiakban "SIS munkacsoport", és magyarázó feljegyzést mellékel hozzájuk.(3) A SIS munkacsoport a költségvetési tervezetről véleményt nyilvánít.(4) A főtitkár készíti el a költségvetés tervezetet és azt október 31-éig továbbítja a 21. cikkben említett államoknak.(5) A 21. cikkben említett tagállamok a Tanács keretében tartott ülésükön az év vége előtt elfogadják a költségvetést.(6) A költségvetés elfogadásáról szóló határozat, amelyről a főtitkár megfelelően értesíti a 21. cikkben említett államokat, megjelöli azt a pontot, amelytől ezen államok hozzájárulása esedékessé válik.6. cikk(1) Amennyiben a költségvetést a pénzügyi év elején még nem fogadták el véglegesen:- a kifizetéseket havonta az előző pénzügyi év minden egyes költségvetési címére engedélyezett teljes előirányzat egy tizenketted részéig lehet teljesíteni;- a 21. cikkben említett államok hozzájárulásait havonta a legutóbb megfelelően elfogadott költségvetés alapján kifizetett hozzájárulások egy tizenketted részéig lehet lehívni.(2) A kiadás és bevétel tizenketted részének felhasználásáról szóló minden egyes határozatot, a legutolsó megfelelő módon elfogadott költségvetésben szereplő összegek összesen három tizenketted részéig a főtitkár hoz meg, aki levélben továbbítja azt a 21. cikkben említett államok számára.(3) A legutolsó megfelelő módon elfogadott költségvetésben szereplő összegek összesen három tizenketted részének korlátja feletti bármilyen kifizetést engedélyező és hozzájárulásra felszólító határozatot a 21. cikkben említett tagállamok hoznak meg a Tanács keretében tartott ülésük során.(4) Az előző bekezdéseknek megfelelően meghozott bármilyen intézkedés azonnal megszűnik a költségvetés végleges elfogadásával.7. cikk(1) Minden kiegészítő vagy módosító költségvetési tervezetet ugyanabban a formában és ugyanolyan eljárások alkalmazásával kell benyújtani, megvizsgálni és elfogadni, mint annak a költségvetésnek az esetében, amelynek az előirányzatait módosítja.(2) A módosító költségvetést évente kell benyújtani, az elszámolások lezárását követő egy hónapon belül, a 25. cikk (1) bekezdésében meghatározott módon, azzal a céllal, hogy pozitív mérleg esetén az előző pénzügyi év bevételeként, negatív mérleg esetén annak kiadásaként jelenjen meg a mérlegben.8. cikkA költségvetés nyilvánosságra hozható.III. FEJEZETA költségvetés és a számvitel végrehajtása9. cikkA költségvetést azzal az elvvel összhangban kell végrehajtani, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő két különböző személy. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő, a számvitelért felelős tisztviselő, valamint a pénzügyi ellenőr feladatai kölcsönösen összeférhetetlenek.10. cikk(1) A bevétel és kiadás engedélyezésére jogosult tisztviselő feladatát a Tanács főtitkárságának egyik főigazgatója látja el. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a költségvetés végrehajtását a főtitkár nevében végzi és az előírt előirányzatok keretén belül hatáskörét átruházhatja egy igazgatóra.(2) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő dönthet az egyes fejezeteken belüli cikkek közötti áthelyezésekről. A SIS munkacsoport beleegyezésével dönthet az azonos címen belüli cikkek közötti áthelyezésekről. A SIS munkacsoport ugyanolyan feltételekkel adja a beleegyezését, melyek szerint a költségvetéssel kapcsolatos véleményét elfogadja.11. cikkA pénzügyi ellenőr feladatát a Tanács pénzügyi ellenőre látja el, az utóbbi feladataira alkalmazandó szabályokkal összhangban.12. cikkA bevételek bevételezését és a kiadások kifizetését a Tanács főtitkársága "A" Főigazgatóságának egy számvitelért felelős tisztviselője végzi.13. cikk(1) A 21. cikknek megfelelően fennálló, bármilyen összegű tartozás beszedése esetén az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek beszedési megbízást kell kiadnia. A beszedési megbízásokat továbbítani kell a számvitelért felelős tisztviselőnek, aki jóváhagyásra benyújtja ezeket a pénzügyi ellenőrnek.(2) Ennek a jóváhagyásnak a célja, annak biztosítása, hogy:- a bevételt megfelelő költségvetési tételre könyvelték,- a beszedési megbízás szabályszerű és összhangban áll a vonatkozó rendelkezésekkel,- az alátámasztó bizonylatok szabályszerűek,- az adós állam hatáskörrel rendelkező hatóságának leírása megfelelő,- a feltüntetett határidő megfelelő,- az összeg és a pénznem megfelelő.(3) A számvitelért felelős tisztviselő felelősséget vállal a beszedési megbízások megfelelő elkészítéséért.14. cikk(1) A költségvetés számára valószínű kiadásokat magában foglaló összes intézkedéssel kapcsolatban az engedélyezésre jogosult tisztviselő először a kiadásról szóló kötelezettségvállalási javaslatot nyújt be a számvitelért felelős tisztviselőnek, bemutatva a célt, az adott összeget, a költségvetési tételt, amelyre a kiadást terhelik, valamint a hitelezőt. A javaslatot a számvitelért felelős tisztviselő jóváhagyásra benyújtja a pénzügyi ellenőrnek.(2) Ennek a jóváhagyásnak a célja, annak biztosítása, hogy:- a kötelezettségvállalási javaslatot az (1) bekezdéssel összhangban nyújtották be,- a kiadást megfelelő költségvetési tételre könyvelték,- az előirányzatok a költségvetésben rendelkezésre állnak,- a kiadás szabályszerű és megfelel a vonatkozó szabályoknak.15. cikk(1) A kiadások engedélyezésre jogosult tisztviselő általi jóváhagyásának célja, hogy:- igazolja a hitelező követelését,- meghatározza vagy igazolja az esedékes összeg meglétét és összegét,- ellenőrizze a kifizetés esedékessé válásának feltételeit,- ellenőrizze a beszerzések vagy szolgáltatások teljesítésének szabályszerűségét.(2) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő az ellenőrzéseket saját felelősségére végeztetheti.16. cikk(1) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő fizetési megbízással (meghatalmazással) engedélyezi a számvitelért felelős tisztviselőnek, hogy az igazolt kiadási tételt kifizesse.(2) Az engedélyezés megállapítja:- a pénzügyi évet, amelyre a kifizetést kell terhelni,- a költségvetési címet, fejezetet és cikket,- a kifizetendő összeget, számokkal és szövegesen, valamint a kifizetés pénznemét,- a hitelező nevét és címét,- a kiadás célját,- a kifizetés módját,- a vonatkozó kötelezettségvállalási jóváhagyások számait és dátumait.(3) A fizetési megbízást az engedélyezésre jogosult tisztviselő keltezi és írja alá.(4) A számvitelért felelős tisztviselő a fizetési megbízást az eredeti alátámasztó bizonylatokkal együtt jóváhagyásra benyújtja a pénzügyi ellenőrnek.(5) Ennek a jóváhagyásnak a célja, annak biztosítása, hogy:- a fizetési megbízást megfelelően állították ki,- a fizetési megbízás megfelel a kiadási kötelezettségvállalásnak és az összege helyes,- a kiadást a költségvetés megfelelő tételére terhelték,- az előirányzatok az érintett költségvetési cím vagy cikk alatt rendelkezésre állnak,- a alátámasztó bizonylatok szabályszerűek, valamint,- hogy a hitelező megnevezése és leírása helyes.(6) A 21. cikkben említett államok hozzájárulásainak, vagy ezek hiányában a bankhitelnek bármilyen kiadást előzetesen fedeznie kell. Hozzájárulások befizetésének hiányában az előfinanszírozási hitel költségeit a fizetési késedelemben lévő államok között kell elosztani, a ki nem fizetett hozzájárulásaik arányában, figyelembe véve a késedelem hosszát.17. cikkA kifizetések a Tanács főtitkársága nevében egy külön erre a célra nyitott bankszámlán keresztül történnek. A banki átutalási megbízáson a főtitkár által kinevezett két tisztviselő együttes aláírása szükséges, akik közül az egyik a számvitelért felelős tisztviselő.18. cikkAbban az esetben, ha a pénzügyi ellenőr a 13., 14. vagy 16. cikkben megállapított jóváhagyást megtagadja és az engedélyezésre jogosult tisztviselő fenntartja javaslatát, az ügyet a főtitkárhoz kell utalni. Azokat az eseteket kivéve, ahol az előirányzatok rendelkezésre állása kétséges, a főtitkár megfelelően indokolt döntéssel felülbírálhatja a visszautasítást és megerősítheti a beszedési megbízást, kiadási kötelezettségvállalást vagy fizetési megbízást. A főtitkár egy hónapon belül tájékoztatja a Számvevőszéket bármilyen ilyen jellegű döntésről. A határozat a visszautasítás dátumától végrehajtható.19. cikkAz engedélyezésre jogosult tisztviselő, a pénzügyi ellenőr, valamint a számvitelért felelős tisztviselő fegyelmi eljárással kapcsolatos felelőssége a költségvetési rendelet rendelkezései teljesítésének elmulasztása esetén az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában megállapítottakkal azonos.20. cikkAz elszámolás a kettős könyvvitel módszerével, naptári év alapján történik. Tartalmazza a pénzügyi év összes bevételét és kiadását.IV. FEJEZETAz államok hozzájárulásai21. cikk(1) A költségvetési bevétel a következő tagállamok pénzügyi hozzájárulásaiból áll: Belgium, Dánia, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália, Finnország és Svédország, valamint Izland és Norvégia.(2) Ezeknek az államoknak a pénzügyi hozzájárulásait a költségvetésben, euróban kifejezve kell megállapítani.22. cikkA 21. cikkben említett államok a következő szabállyal összhangban biztosítják pénzügyi hozzájárulásaikat a főtitkárnak:Egyrészt a 21. cikkben említett tagállamok, másrészt Izland és Norvégia ("a többi állam") által fizetett hozzájárulások mértékét éves szinten kell kiszámítani az egyes érintett tagállam és a többi államnak a 21. cikkben említett államok előző évi teljes bruttó hazai össztermékének (GDP) részesedése alapján. Az érintett tagállamok hozzájárulásainak mértékét évente kell kiszámítani, figyelembe véve a többi állam hozzájárulásait, az egyes tagállamok által fizetett HÉA forrásoknak az Európai Közösségek összes HÉA forrásához viszonyított értéke alapján, az a Közösségek költségvetésének az előző pénzügyi évre vonatkozó utolsó módosításában megállapítottak szerint.23. cikk(1) A főtitkár a 21. cikkben említett egyes államoknak a hozzájárulások iránti igényeket levélben továbbítja, a nemzeti közigazgatásokon keresztül, amelyeknek részleteiről tájékoztatták.(2) A szóban forgó levél a következőket tartalmazza:- a költségvetés elfogadásáról szóló határozatot, illetve a 6. cikk alkalmazása esetén az ideiglenes tizenkettedeken keresztül fizetendő hozzájárulásokról szóló határozatot,- az egyes államok által fizetendő összeget, euróban számítva, a 22. cikkben említett mértékkel összhangban,- a hozzájárulások kifizetéséhez szükséges részleteket.(3) A hozzájárulásokat a 17. cikkben említett bankszámlára kell befizetni.(4) A hozzájárulásokat euróban kell befizetni.24. cikk(1) A 21. cikkben említett államoknak hozzájárulásuk 25 %-át legkésőbb február 15-éig, április 1-jéig, július 1-jéig, és október 1-jéig kell befizetni.(2) Amennyiben egy állam nem tesz eleget pénzügyi kötelezettségeinek, a közösségi költségvetés hozzájárulásainak késedelmes befizetése esetén alkalmazható kamatokról szóló hatályos közösségi szabályokat kell megfelelően alkalmazni.V. FEJEZETAz elszámolások elkészítése és ellenőrzése25. cikk(1) A főtitkár a költségvetés végrehajtási időszakának végétől számított két hónapon belül eredménykimutatást, valamint mérleget készít és továbbítja őket a SIS Munkacsoportnak.(2) Az eredménykimutatás tartalmazza az összes, az előző pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási tranzakciót. Ugyanolyan formában kell benyújtani és ugyanazokat az alfejezeteket kell tartalmaznia, mint a költségvetésnek.(3) A következőket kell mellékelni az eredménykimutatáshoz:- a 21. cikkben említett egyes államok helyzetét mutató bevételi kimutatást, ami a pénzügyi hozzájárulását illeti, valamint- előirányzat átvitelt tartalmazó kiadási kimutatást.(4) A mérleg a költségvetési eszközöket és forrásokat mutatja az előző év december 31-i állapotnak megfelelően.26. cikk(1) Az elszámolások ellenőrzésére a Számvevőszéket kell felkérni.(2) A főtitkár a Számvevőszék számára a 25. cikk (1) bekezdésében megállapított időszakot követő 15 napon belül továbbítja az eredménykimutatást és a mérleget.(3) A Számvevőszék által végzett ellenőrzés célja annak megállapítása, hogy minden bevétel beérkezett és minden kiadás kifizetésre került, jogszerű és szabályszerű módon, összhangban a teljesítendő szerződésekkel, a költségvetéssel és ezzel a költségvetési rendelettel.(4) A főtitkár minden általa szükségesnek ítélt eszközt biztosít a Számvevőszék számára, hogy az elvégezhesse feladatát.27. cikkAz eredménykimutatást, a mérleget és a Számvevőszék jelentését, szükség esetén a főtitkár megjegyzéseivel kiegészítve, július 1-jéig kell benyújtani a 21. cikkben említett államoknak. A 21. cikkben említett tagállamok a Tanács keretében tartott ülésükön a főtitkárt mentesítik a költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősség alól.VI. FEJEZETZáró rendelkezések28. cikkA schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerével kapcsolatos rendelkezések bevezetése a 21. cikkben említett államokon kívüli többi államban, a továbbiakban "másik állam", a következőkkel jár:- a 21. cikkben említett államok hozzájárulási arányainak újraszabályozásával, a 22. cikkben megállapítottak szerint,- a 21. cikkben említett államok hozzájárulásainak módosításával, a másik államnak a Sirene II. szakaszának műveleteihez kifizetendő hozzájárulásának megállapítása érdekében, a folyó pénzügyi év egészére nézve,- a 21. cikkben említett államok hozzájárulásainak módosításával, a Sirene II. szakaszának telepítési költségeinek a másik állam által viselt részarányának megállapítása érdekében. Ezt a hányadot a másik állam által fizetett HÉA forrásnak az Európai Közösségek összes HÉA forrásához viszonyított aránya alapján kell kiszámítani, azokra a korábbi pénzügyi évekre vonatkozóan, amelyekben a Sirene II. szakaszának szükséges telepítési költségei felmerültek. A százalékos hozzájárulás a 21. cikkben említett államoknak szóló "jóváírási értesítés" tárgya, a 22. cikkel összhangban kiszámított fejenkénti részesedéssel arányos összeg. A másik államok választhatnak a vonatkozó összeg üzemeltetési költségvetési részükhöz való elkülönítéséről, vagy kérhetik annak visszatérítését.29. cikkEzt a költségvetési rendeletet értelemszerűen kell alkalmazni az előírt bevétel és kiadás végrehajtására, amelyek az 1999. május 3-i tanácsi határozat 1. cikkében említett szerződések alapján felmerülő kötelezettségek teljesítéséhez szükségesek, annak a pénzügyi évnek a fennmaradó időszakára, amelyben ez a rendelet hatályba lép.30. cikk(1) Ez a költségvetési rendelet azonnali hatállyal lép hatályba.(2) Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1999. május 3-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. Fischer[1] HL L 123., 1999.5.13., 49. o.[2] HL L 356., 1977.12.31., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2016. április 11.) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa összetételének megújításáról

text:
               19.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 137/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2016. április 11.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa összetételének megújításáról
   (2016/C 137/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel az osztrák kormány által benyújtott jelölésre,
   tekintettel a munkáltatói szervezetek képviselőinek kategóriájában kinevezendő személyre vonatkozóan a Bizottság által a Tanács elé terjesztett jelölésre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2015. július 14-i (2) és a 2015. szeptember 14-i (3) határozatával a 2015. szeptember 18-tól2018. szeptember 17-ig tartó időszakra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Reinhard NÖBAUER lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik osztrák tag helye megüresedett.

               (3)

               Mihaíl PÍLIKOSZ lemondását követően a központ igazgatótanácsában a munkáltatói szervezetek képviselőinek kategóriájába tartozó egyik ciprusi tag helye megüresedett.

               (4)

               A hivatali idő fennmaradó részére, azaz a 2018. szeptember 17-ig tartó időszakra ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának új tagjait,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz a 2018. szeptember 17-ig tartó időszakra az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává nevezi ki a következő személyeket:
   KORMÁNYKÉPVISELŐK:

               AUSZTRIA

               Eduard STAUDECKER

         A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI:

               CIPRUS

               Mihaíl ANTONÍU

         2. cikk
   Ezt a határozatot tájékoztatási célból ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Luxembourgban, 2016. április 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 232., 2015.7.16., 2. o.

      (3)  HL C 305., 2015.9.16., 2. o.


title: A Tanács 2014/449/KKBP határozata ( 2014. július 10. ) a dél-szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről

text:
               11.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 203/100

         A TANÁCS 2014/449/KKBP HATÁROZATA
   (2014. július 10.)
   a dél-szudáni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. július 18-án elfogadta a 2011/423/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A Tanács 2014. január 20-án megállapította, hogy az Afrikai Unió (AU) és a Kormányközi Fejlesztési Hatóság erőfeszítéseinek támogatása céljából a nemzetközi partnerekkel szoros együttműködésben mérlegelni kell, hogy célzott korlátozó intézkedéseket vezessenek be a dél-szudáni békefolyamatot hátráltató személyekkel szemben. 2014. március 17-én a Tanács újólag megerősítette, hogy készen áll fontolóra venni ilyen intézkedések Dél-Szudán tekintetében történő bevezetését.

               (3)

               A Tanácsnak továbbra is súlyos aggályai vannak a dél-szudáni helyzetet illetően. Következésképpen korlátozó intézkedéseket kell bevezetni azon személyekkel szemben, akik egyebek mellett erőszakos cselekményekkel és a tűzszüneti megállapodások megszegésével hátráltatják a dél-szudáni politikai folyamatot, továbbá azokkal szemben, akik felelősek az emberi jogok súlyos megsértéséért Dél-Szudánban.

               (4)

               Az egyértelműség érdekében a dél-szudáni politikai folyamatot hátráltató, illetve az emberi jogok dél-szudáni súlyos megsértéséért felelős személyekkel szembeni korlátozó intézkedéseket, valamint a 2011/423/KKBP határozattal Dél-Szudánra vonatkozóan korábban meghozott korlátozó intézkedéseket egy egységes jogi eszközbe kell foglalni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművet használva tilos fegyvereket és bármely egyéb, azokhoz kapcsolódó eszközt értékesíteni, szállítani, átadni vagy exportálni Dél-Szudán számára, ideértve a fegyvereket és lőszereket, katonai járműveket és felszereléseket, katonai jellegű felszereléseket és a felsoroltak pótalkatrészeit, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.
   (2)   Tilos továbbá:

               a)

               közvetlenül vagy közvetve bármely dél-szudáni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Dél-Szudánban való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett eszközökhöz vagy azok rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódóan technikai segítséget, közvetítői szolgáltatást vagy egyéb szolgáltatást nyújtani;

               b)

               közvetlenül vagy közvetve bármely dél-szudáni természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Dél-Szudánban való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett eszközökkel kapcsolatosan finanszírozást vagy pénzügyi támogatást nyújtani, beleértve különösen az említett eszközök értékesítésére, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére, illetve a kapcsolódó technikai segítségre, közvetítői szolgáltatásra és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást, valamint biztosítást és viszontbiztosítást;

               c)

               tudatosan és szándékosan részt venni olyan tevékenységekben, amelyeknek célja vagy hatása az a) vagy a b) pontban említett intézkedések megkerülése.

         2. cikk
   (1)   A 1. cikk rendelkezései nem alkalmazandók a következőkre:

               a)

               a kizárólag humanitárius vagy emberi jogi ellenőrzési és védelmi célokat szolgáló, vagy az ENSZ, az AU, az Európai Unió vagy a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) intézményépítő programjaira szánt, halált nem okozó katonai felszerelések, vagy az Európai Unió, az ENSZ és az AU válságkezelési műveleteire szánt eszközök értékesítése, szállítása, átadása vagy kivitele;

               b)

               a kizárólag az Európai Unió és tagállamai személyzete vagy az ENSZ, az AU vagy az IGAD személyzete által Dél-Szudánban védelmi célra használt, ballisztikai védelmet nyújtó eszközökkel gyártott vagy ellátott nem harci járművek értékesítése, szállítása, átadása vagy kivitele;

               c)

               az a) pontban említett felszereléssel vagy programokkal és műveletekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtás, közvetítői szolgáltatás és egyéb szolgáltatás;

               d)

               az említett felszereléssel vagy az említett programokkal és műveletekkel kapcsolatos finanszírozás vagy pénzügyi támogatás;

               e)

               aknamentesítő felszerelések és aknamentesítéshez használatos eszközök értékesítése, szállítása, átadása vagy kivitele;

               f)

               a kizárólag a dél-szudáni biztonsági ágazat reformfolyamatának támogatására szánt, halált nem okozó katonai felszerelések értékesítése, szállítása, átadása vagy kivitele, valamint az ilyen felszerelésekkel kapcsolatos finanszírozás, pénzügyi támogatás vagy technikai segítségnyújtás biztosítása,

         feltéve, hogy ezek kivitelét a szóban forgó tagállam illetékes hatóságai előzetesen engedélyezték.
   (2)   A 1. cikk nem vonatkozik továbbá a védőruházatra, beleértve a golyóálló mellényeket és katonai sisakokat is, amelyet az Európai Unió vagy tagállamai személyzete vagy az ENSZ vagy az IGAD személyzete, a média képviselői, a humanitárius és a fejlesztési szervezetek munkatársai és az őket kísérő személyzet kizárólag személyes használatra, átmeneti jelleggel vittek be Dél-Szudánba.
   (3)   A tagállamok az e cikk feltételei alapján történő szállítások engedélyezését a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontban (2) megállapított feltételek teljes körű figyelembevételével, eseti alapon mérlegelik. A tagállamoknak megfelelő biztosíték adására kell kötelezniük az e cikk alapján megadott engedélyekkel való visszaélések ellen, és adott esetben rendelkezéseket kell hozniuk a felszerelések hazatelepítéséről.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák, hogy azok a – mellékletben felsorolt – személyek, akik egyebek mellett erőszakos cselekményekkel és a tűzszüneti megállapodások megszegésével hátráltatják a dél-szudáni politikai folyamatot, valamint akik felelősek az emberi jogok súlyos megsértéséért Dél-Szudánban, továbbá a velük kapcsolatban álló személyek a területükre belépjenek vagy azon keresztül átutazzanak.
   (2)   Az (1) bekezdés nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy saját állampolgáraiktól megtagadják a területükre való belépés jogát.
   (3)   Az (1) bekezdés nem érinti azokat az eseteket, amikor egy tagállamot nemzetközi jogi kötelezettségek terhelnek, nevezetesen:

               a)

               ha az ország egy nemzetközi kormányközi szervezetnek ad helyet;

               b)

               ha az ország az ENSZ által vagy annak védnöksége alatt összehívott nemzetközi konferenciának ad otthont;

               c)

               valamely, kiváltságokat és mentességeket biztosító többoldalú megállapodás alapján; vagy

               d)

               az Apostoli Szentszék (Vatikánvárosi Állam) és Olaszország között 1929-ben létrejött lateráni egyezmény alapján.

         (4)   A (3) bekezdést azokban az esetekben is alkalmazni kell, amikor valamely tagállam az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) fogadó országa.
   (5)   A Tanácsot megfelelően tájékoztatni kell minden olyan esetről, amelyben valamely tagállam a (3) és (4) bekezdés értelmében mentességet ad.
   (6)   A tagállamok mentességet adhatnak az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések alól, ha az utazás indoka sürgős humanitárius szükséghelyzet vagy olyan – kormányközi vagy az Európai Unió által kezdeményezett vagy az EBESZ soros elnökségét betöltő tagállamban tartott – ülésen való részvétel, amelyeken a korlátozó intézkedések politikai célját – így többek között Dél-Szudánban a demokráciát, az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiságot – közvetlenül előmozdító politikai párbeszéd zajlik.
   (7)   A (6) bekezdésben említett mentességet adni kívánó tagállamok írásban kötelesek tájékoztatni a Tanácsot. A mentességet jóváhagyottnak kell tekinteni, ha a Tanács egy vagy több tagja a javasolt mentességről szóló értesítés kézhezvételétől számított két munkanapon belül nem emel írásban kifogást. Abban az esetben, ha a Tanács egy vagy több tagja kifogást emel, a Tanács minősített többséggel határozhat a javasolt mentesség megadásáról.
   (8)   Amennyiben a (3), (4), (6) és (7) bekezdésnek megfelelően a tagállam engedélyezi a mellékletben felsorolt személyeknek a területére való belépését vagy az azon történő átutazását, az engedély szigorúan az abban megjelölt célra és az érintett személyekre korlátozódik.
   4. cikk
   (1)   Be kell fagyasztani a mellékletben felsorolt, a dél-szudáni politikai folyamatot egyebek mellett erőszakos cselekményekkel és a tűzszüneti megállapodások megszegésével hátráltató, valamint az emberi jogok dél-szudáni súlyos megsértéséért felelős személyekhez, továbbá a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez tartozó, a tulajdonukat képező, általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást.
   (2)   A mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek részére vagy javára semmilyen pénzeszköz vagy gazdasági forrás sem közvetve, sem közvetlenül nem bocsátható rendelkezésre.
   (3)   Az illetékes tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, miután megállapította, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások:

               a)

               a mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek fedezéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, a bérleti díj vagy jelzáloghitel-törlesztés, a gyógyszerek és az orvosi kezelés, az adók, a biztosítási díjak és a közüzemi díjak költségeit;

               b)

               kizárólag az ésszerű mértékű szakmai tiszteletdíjak és a jogi szolgáltatásokhoz kapcsolódóan felmerült kiadások fedezésére szolgálnak;

               c)

               kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások nemzeti jogszabályoknak megfelelő szokásos kezelési vagy fenntartási költségeinek, illetve szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak; vagy

               d)

               rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy az illetékes hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel közölte a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal a konkrét engedély megadása alapjául szolgáló indokokat.

         Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott engedélyekről.
   (4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok illetékes hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

               a)

               a pénzeszközök vagy a gazdasági erőforrások az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv mellékletbe történő felvételének napját megelőzően hozott választott bírósági határozat, az Unióban hozott bírósági vagy közigazgatási határozat, illetve az említett időpontot megelőzően vagy azt követően az érintett tagállamban végrehajtandó bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

               b)

               a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felhasználása kizárólag az ilyen határozat által biztosított, vagy az ilyen határozatban érvényesnek elismert követelések teljesítésére történik, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogai tekintetében irányadó jogszabályokban és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

               c)

               a határozat nem a mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javát szolgálja; és

               d)

               a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével.

         Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott engedélyekről.
   (5)   Az (1) bekezdés nem akadályozza meg a jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet abban, hogy az adott természetes vagy jogi személynek, szervezetnek vagy szervnek a melléklet szerinti jegyzékbe vételét megelőzően szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének eleget tegyen, feltéve, hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetést – akár közvetlenül, akár közvetve – nem az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv kapja.
   (6)   A (2) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a befagyasztott számlákhoz hozzáadódó:

               a)

               kamatokra vagy egyéb hozamokra;

               b)

               olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetésekre, amelyeket azelőtt kötöttek, vagy azt megelőzően keletkeztek, hogy a fenti számlák az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá kerültek; illetve

               c)

               az Unióban meghozott, vagy az adott tagállamban végrehajtható bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozat alapján teljesítendő kifizetésekre,

         feltéve, hogy az ilyen kamat vagy egyéb hozam és kifizetés továbbra is az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá esik.
   5. cikk
   (1)   A Tanács valamely tagállam vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára határoz a mellékletben található jegyzék létrehozásáról és módosításáról.
   (2)   A Tanács az (1) bekezdésben említett döntését és a jegyzékbe vétel indokolását – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben értesítés közzététele útján – közli az érintett természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy szervvel, lehetővé téve a természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv számára, hogy észrevételeket tegyen.
   (3)   Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanács felülvizsgálja az (1) bekezdésben említett határozatát, és erről értesíti az érintett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet.
   6. cikk
   (1)   A mellékletnek tartalmaznia kell a 3. cikk (1) bekezdésében és a 4. cikk (1) bekezdésében említett személyek jegyzékbe vételének indokát.
   (2)   A mellékletnek tartalmaznia kell továbbá az érintett személyek azonosításához szükséges adatokat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Személyek esetében ilyen adat lehet a név – beleértve a felvett neveket is –, a születési hely és idő, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító igazolvány száma, a nem, a lakcím (amennyiben ismert), valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Jogi személyek, szervezetek és szervek esetében ilyen adat lehet a név, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely.
   7. cikk
   Az e határozatban foglalt intézkedések hatásának maximalizálása érdekében az Unió arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy fogadjanak el az ebben a határozatban foglaltakhoz hasonló korlátozó intézkedéseket.
   8. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2015. július 12-ig kell alkalmazni.
   Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozatot meg kell újítani, vagy adott esetben módosítani kell.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  A Tanács 2011/423/KKBP határozata (2011. július 18.) a Szudánnal és Dél-Szudánnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2005/411/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 188., 2011.7.19., 20. o.).

      (2)  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

      MELLÉKLET
      Az 3. és a 4. cikkben említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indokolás

                  A jegyzékbe vétel időpontja

                  1.

                  Santino DENG
                  (más néven: Santino Deng Wol)

                  A Szudáni Népi Felszabadítási Hadsereg (SPLA) harmadik gyalogsági hadosztályának parancsnoka

                  Santino Deng az SPLA azon harmadik gyalogsági hadosztályának parancsnoka, amely 2014 májusában részt vett Bentiu visszafoglalásában. Santino Deng tehát felelős az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló január 23-i megállapodás megsértéséért.

                  2014.7.11.

                  2.

                  Peter GADET
                  (más néven: Peter Gatdet Yaka; Peter Cadet; Peter Gadet Yak; Peter Gadet Yaak: Peter Gatdet Yaak; Peter Gatdet; Peter Gatdeet Yaka)

                  A kormányellenes Nuer milícia vezetője
                  Születési hely: Mayom County Unity State

                  Peter Gadet a kormányellenes Nuer milícia vezetője, mely 2014. április 15–17-én támadást intézett Bentiu ellen, ezzel megsértve az ellenségeskedés beszüntetéséről szóló január 23-i megállapodást. A támadás során több mint 200 polgári személyt gyilkoltak meg. Peter Gadet tehát felelős az erőszak eszkalálódásának elősegítéséért, így a dél-szudáni politikai folyamat akadályozásáért, továbbá súlyos emberi jogi jogsértések elkövetéséért is felelősség terheli.

                  2014.7.11.


title: A Bizottság határozata (2001. december 14.) öt izraeli vizsgáló intézmény a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) követelményeinek az egyes intézmények szakterületén való betartására tekintetében történő elismeréséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0228

Hivatalos Lap L 075 , 16/03/2002 o. 0068 - 0069

		A Bizottság határozata(2001. december 14.)öt izraeli vizsgáló intézmény a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) követelményeinek az egyes intézmények szakterületén való betartására tekintetében történő elismeréséről(2002/228/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösség és Izrael Állam között létrejött megállapodás a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) OECD-alapelveinek kölcsönös elismeréséről és a betartást ellenőrző programokról szóló, 1999. július 19-i 1999/662/EK tanácsi határozatára [1], és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,a Tanács által kijelölt különbizottsággal folytatott konzultációt követően,mivel:(1) A helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) OECD-alapelveinek kölcsönös elismeréséről és a betartást ellenőrző programokról szóló, az Európai Közösség és Izrael Állam közötti megállapodás 12. cikkével összhangban a kijelölt EK-ellenőrök által 1996. március 28. és 2000. január 1. között elvégzett ellenőrzéseket követően öt izraeli vizsgáló intézményről megállapították, hogy az egyes intézmények saját szakterületükön a GLP követelményeit betartják.(2) A megállapodás 12. cikkével összhangban a fent említett öt vizsgáló intézményt a Közösség elismeri,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkA Közösség a mellékletben említett öt izraeli vizsgáló intézményről elismeri, hogy az egyes intézmények saját szakterületükön betartják a GLP követelményeit.Kelt Brüsszelben, 2001. december 14-én.a Bizottság részérőlPascal Lamya Bizottság tagja[1] HL L 263., 1999.10.9., 6. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETIzraeli vizsgáló intézmények, amelyekről megállapították, hogy szakterületükön betartják a GLP követelményeitAgan Chemical Manufacturers LtdAnalitikai laboratórium77102 Ashdod,IsraelSzakterület: Fizikai-kémiai vizsgálatokAminolab LtdAnalitikai laboratóriumi szolgáltatásokWeizmann Science Park76326 Rehovot,IsraelSzakterület: Analitikai és klinikai vizsgálatokAnalyst Research LaboratoriesHamanov Street 376111 Rehovot,IsraelSzakterület: Fizikai-kémiai vizsgálatok, valamint analitikai és klinikai kémiaHarlan Biotech Israel LtdKiryat Weizmann,Building #13B76326 Rehovot,IsraelSzakterület: Toxicitási vizsgálatokMakteshim Chemical Works LtdFizikai-kémiai kutatás84100 Beer Sheva,IsraelSzakterület: Fizikai-kémiai--------------------------------------------------


title: A Bizottság (EU) 2015/163 határozata ( 2014. november 21. ) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Lengyelország által bevezetni tervezett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről

text:
               3.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 27/37

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/163 HATÁROZATA
   (2014. november 21.)
   a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Lengyelország által bevezetni tervezett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               2014. augusztus 19-i levelében Lengyelország értesítette a Bizottságot egyes, a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján bevezetni tervezett intézkedéseiről.

               (2)

               A Bizottság az értesítéstől számítva három hónapon belül megvizsgálta, hogy az intézkedések – különösen arányosságuk és a nemzeti szintű konzultációs eljárás átláthatósága tekintetében – összeegyeztethetők-e az uniós joggal.

               (3)

               Az intézkedések vizsgálata során a Bizottság figyelembe vette a lengyel audiovizuális piacról rendelkezésre álló adatokat, köztük különösen a televíziós piacra gyakorolt hatásokkal kapcsolatosakat.

               (4)

               A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események jegyzékét Lengyelország egyértelmű és átlátható módon, széles körű konzultáció alapján állította össze.

               (5)

               A lengyel hatóságok által átadott részletes információk és nézettségi adatok alapján a Bizottság szolgálatai meggyőződtek arról, hogy a Lengyelország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt események jegyzéke a következő, az események társadalmi jelentősége szempontjából mértékadónak tekintett kritériumok közül legalább kettőt teljesít: (i) az esemény a tagállamban széles körben különös visszhangot kelt, és nem csupán az adott sport, illetve tevékenység szokásos közönségének fontos; (ii) az eseménynek – különösen a kulturális önazonosság erősítésében – általánosan elismert egyedi kulturális jelentősége van a tagállam lakossága számára; (iii) az ország csapata résztvevője a nemzetközi jelentőségű verseny vagy bajnokság keretében zajló eseménynek; és (iv) az eseményről hagyományosan ingyenes televíziós közvetítést adnak, amely nagy nézettségnek örvend.

               (6)

               A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események jegyzéke egyfelől azokat az eseményeket tartalmazza, amelyeket a rádiózásról és a televíziózásról szóló, egy 2000. március 31-i törvénnyel módosított 1992. december 29-i törvény 20b. cikke megjelöl, másfelől pedig azokat a további eseményeket, amelyek az Országos Rádió- és Televíziótanács fontos eseményeket megállapító rendeletének tervezetében szerepelnek. A megjelölt események közül több általában is kiemelten jelentősnek számít társadalmi szempontból; ilyen például a nyári és a téli olimpiai játékok, valamint a labdarúgó világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője. A jegyzék ezen események olyan további labdarúgó-mérkőzéseit is tartalmazza, amelyeket a lengyel nemzeti válogatott vív, ideértve a selejtezőket is. A lengyel hatóságok bemutatták, hogy ezek az események a múltban nagy televíziós nézettségnek örvendtek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Emellett ezek az események széles körben találnak különös visszhangra Lengyelországban, ugyanis nem csupán a sportesemények szokásos közönsége érdeklődik irántuk, hanem a széles nézőközönség is kedveli őket. A labdarúgó világ- és Európa-bajnokságon, a selejtezőket is ideértve, több mérkőzés a lengyel nemzeti válogatott részvételével zajlik.

               (7)

               A hivatalos versenysorozatok, illetve a Bajnokok Ligája és az UEFA-kupa keretében megrendezett további olyan labdarúgó-mérkőzések, amelyeket a lengyel nemzeti válogatott vagy lengyel klubcsapatok vívnak, ugyancsak nagy televíziós nézettségnek örvendenek, hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők, és széles körben találtak különös visszhangra Lengyelországban.

               (8)

               A férfi és a női röplabda világ- és Európa-bajnokságnak a lengyel válogatott által vívott mérkőzései, ideértve a selejtezőket is, valamint a férfi röplabda-világliga küzdelmei nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Ezek az események a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben is arról van szó, hogy nemzeti válogatott vesz részt fontos nemzetközi mérkőzéssorozaton. Az érdeklődést az is erősíti, hogy a lengyel csapatok jó eredményeket értek el ezeken az eseményeken.

               (9)

               A férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője – amellett, hogy nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők – a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. A férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője idején a lengyel nemzeti válogatott részvételével rendezett más mérkőzések ugyancsak nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Ezek az események a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben arról is szó van, hogy a nemzeti válogatott olyan fontos nemzetközi mérkőzéssorozatokon vesz részt, amelyeken korábban jó eredményeket ért el.

               (10)

               Az északisí-világbajnokság, a síugró világkupa versenyei és a női sífutó világkupa versenyei – amellett, hogy nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők – a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben arról is szó van, hogy a lengyel nemzeti válogatott olyan fontos nemzetközi versenysorozatokon vesz részt, amelyeken a lengyel versenyzők korábban jó eredményeket értek el.

               (11)

               Az atlétikai világbajnokság a múltban nagy televíziós nézettségnek örvendett, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhető. Ez az esemény a közönség széles rétegeiben vált ki nagy visszhangot Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkelti, akik általában nem követik az érintett versenyszámokat. A lengyel versenyzők jó eredményeket értek el rúdugrásban, súlylökésben és diszkoszvetésben.

               (12)

               Figyelemmel a felsorolt, társadalmi szempontból kiemelten jelentős események tervezett közvetítési módjára, a „jogosult közvetítő” fogalommeghatározására, az Országos Rádió- és Televíziótanácsnak az intézkedések végrehajtásával kapcsolatban felmerülő jogviták rendezési mechanizmusaiban játszott szerepére, valamint a végleges lengyel intézkedések hatálybalépésének tervezett időpontjára (tizenkét hónappal az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételüket követően) megállapítható, hogy a megjelölt intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyeket az elérni kívánt célok, konkrétan a tájékozódáshoz való jog védelme, valamint a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáférése kijelölnek. Ezért kimondható, hogy az Európai Alapjogi Charta 17. cikkében meghatározott, a tulajdonhoz való jogra gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.

               (13)

               Ugyanebből a megfontolásból a lengyel intézkedések arányosnak tekinthetők, mert – a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáféréséhez fűződő fontos közérdekre való tekintettel – csak a szükséges mértékben szűkítik a szolgáltatásnyújtásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 56. cikke szerinti alapszabadsága érvényesülését. A lengyel intézkedések továbbá nem valósítanak meg hátrányos megkülönböztetést, és nem zárják le a piacot más tagállamok műsorszolgáltatói, jogtulajdonosai és más gazdasági szereplői előtt.

               (14)

               A megjelölt intézkedések összeegyeztethetők az Európai Unió versenyszabályaival is, tekintettel arra, hogy a jegyzéken szereplő események közvetítésére jogosult műsorszolgáltatók körét objektív kritériumok alapján jelölik ki, ezért az egyes események közvetítési jogának megszerzéséért tényleges verseny folyik vagy folyhat. Megállapítható továbbá, hogy a jegyzéken szereplő események száma nem túlzott, így nem torzítja az ingyenesen és a díjfizetés ellenében fogható televíziós csatornák közötti versenyt. Ezért kimondható, hogy a piaci verseny szabadságára gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.

               (15)

               A Bizottság a Lengyelország által bevezetni kívánt intézkedésekről tájékoztatta a többi tagállamot, és megállapításait ismertette a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottsággal. A bizottság kedvező véleményt alkotott,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   (1)   A Lengyelország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján meghozni kívánt, a Bizottságnak az irányelv 14. cikkének (2) bekezdése alapján bejelentett intézkedések összeegyeztethetők az uniós joggal.
   (2)   A Lengyelország által meghozandó intézkedéseket közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2014. november 21-én.

            a Bizottság részéről

         Günther OETTINGER

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

      MELLÉKLET

         Közzététel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján.

      A Lengyelország által hozott, a 2010/13/EU irányelv 14. cikke alapján közzéteendő intézkedéseket a rádiózásról és a televíziózásról szóló, 1992. december 29-i (Hivatalos Lap 43/2011 sz., módosított poz. 226) alábbi részei és az Országos Rádió- és Televíziótanácsnak a fontos események jegyzékét létrehozó 2014. november 17-i rendelete tartalmazza.

            „A rádiózásról és a televíziózásról szóló törvény (1992. december 29.)

            20b. cikk 1. bekezdés Televíziós műsorszolgáltató csak akkor adhat élő közvetítést kiemelt társadalmi fontosságú eseményről (a továbbiakban: fontos esemény), amennyiben:

                     (1)

                     a közvetítés az e törvény vagy műsorszórási engedélye szerinti olyan nemzeti csatornán (műsorszolgáltató) történik, amely a 2005. április 21-i előfizetésidíj-törvényben említett előfizetési díjaktól és a hálózatüzemeltetők által kiszabott alapdíjaktól eltekintve teljesen ingyen nézhető, vagy

                     (2)

                     ugyanazt az eseményt – a szóban forgó esemény műsorsugárzási jogát megszerző műsorszolgáltatóval vagy bármely más, engedéllyel rendelkező féllel kötött szerződés alapján – az (1) albekezdésben meghatározott feltételeknek eleget tevő csatorna műsorszolgáltatója is sugározza, figyelembe véve a 6. bekezdésben foglalt rendelkezéseket is.

                     2.

                     A számottevő közérdeklődésre való tekintettel egyebek mellett az alábbi események tekintendők fontos eseménynek:

                                 (1)

                                 nyári és téli olimpiai játékok;

                                 (2)

                                 labdarúgó-világbajnokság és -Európa-bajnokság elődöntői és döntője, valamint azok minden más, a lengyel nemzeti válogatottat érintő mérkőzése, beleértve a selejtező mérkőzéseket is;

                                 (3)

                                 hivatalos versenysorozatokon a lengyel nemzeti labdarúgó-válogatottat érintő egyéb mérkőzések, valamint a Bajnokok Ligája és az UEFA-kupa lengyel klubokat érintő mérkőzései.

                     3.

                     Az Országos Tanács az események iránti közérdeklődés mértékére és az események társadalmi, gazdasági és közéleti jelentőségére való tekintettel hozhat a 2. bekezdésben meghatározottaktól eltérő eseményeket tartalmazó jegyzéket megállapító rendeletet.

                     4.

                     Amennyiben egy fontos esemény több részből áll, minden egyes részt fontos eseménynek kell tekinteni.

                     5.

                     A későbbi közvetítésekre az 1. bekezdést kell alkalmazni, amennyiben a fontos esemény sugárzása legfeljebb 24 órával később, az alábbi alapos okok valamelyike miatt történik:

                                 (1)

                                 az eseményre lengyel idő szerint éjfél és reggel 6.00 óra között kerül sor;

                                 (2)

                                 a fontos események vagy részeik között időbeli átfedés van.

                     6.

                     Az 1. bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a műsorszolgáltató igazolni tudja, hogy az 1. bekezdés (1) albekezdésében foglalt feltételeknek eleget tevő egyik műsorszolgáltató sem volt hajlandó az 1. bekezdés (2) albekezdésének megfelelően a sugárzásra vonatkozó szerződést kötni.

                     7.

                     Az Országos Rádió- és Televíziótanács a Lengyelországra nézve kötelező erejű nemzetközi megállapodásoknak megfelelően rendeletet fogadhat el a következők megállapításáról:

                                 (1)

                                 a más európai országok által fontosnak ítélt események jegyzéke;

                                 (2)

                                 az (1) albekezdésben említett események kizárólagos televíziós közvetítési jogainak gyakorlására vonatkozó szabályok annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen jogok e törvény hatálya alá tartozó műsorszolgáltatók általi gyakorlása ne akadályozza meg az eseménynek az érintett ország nézőközönsége számára – a nemzetközi joggal összhangban az adott ország által meghatározott szabályoknak megfelelően – történő sugárzását.”

      A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG
      HIVATALOS LAPJA

         Varsó, 2014. december 3.

         Pozíciószám: 1705

         AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ- ÉS TELEVÍZIÓTANÁCS

         RENDELETE

         (2014. november 17.)

         a fontos események jegyzékéről

      A rádiózásról és a televíziózásról szóló 1992. december 29-i törvény (Dz. U., 2011/43. sz., poz. 226., a módosított változatában (1)) 20b. cikkének (3) bekezdése alapján a következőket rendeljük el:

                     1. §

                  Ez a rendelet a rádiózásról és a televíziózásról szóló 1992. december 29-i törvény 20b. cikkének (2) bekezdésében nem felsorolt fontos események jegyzékét állapítja meg.

                     2. §

                  Tekintettel az irántuk tanúsított társadalmi érdeklődésre, valamint a társadalmi, gazdasági és politikai életben betöltött jelentőségükre, fontos eseménynek minősülnek:

                              1.

                              a férfi és a női röplabda világ- és Európa-bajnokságnak a lengyel nemzeti válogatott által vívott mérkőzései, a selejtezőket is ideértve;

                              2.

                              a férfi röplabda-világliga Lengyelországban megrendezett mérkőzései;

                              3.

                              a férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője, valamint a lengyel nemzeti válogatott által vívott más mérkőzései, a selejtezőket is ideértve;

                              4.

                              az északisí-világbajnokság;

                              5.

                              a síugró világkupa versenyei;

                              6.

                              a női sífutó világkupa versenyei;

                              7.

                              az atlétikai világbajnokság.

                     3. §

                  Ez a rendelet tizenkét hónappal kihirdetése után lép hatályba.

            J. DWORAK
      az Országos Rádió- és Televíziótanács elnöke

         (1)  A törvény módosításai a Hivatalos Lap (Dz. U.) következő számaiban kerültek kihirdetésre: 2011/85., poz. 459; 2011/12., poz. 654; 2011/153., poz. 903; 2011/160., poz. 963; 2012: poz. 1209 és 1315.


title: 2002/2/: Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 2/2002/SC határozata  2002. május 30-i  az EFTA dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről

text:
               6.4.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 98/76

      AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK

   2/2002/SC határozata
   2002. május 30-i
   az EFTA dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről
   AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A következő EGT-vonatkozású EFTA-dokumentumok nyilvánosak:

               —

               EGT-megállapodás

               —

               Az EGT-megállapodás mellékleteinek és jegyzőkönyveinek egységes szerkezetbe foglalt változata

               —

               A Hivatalos Lap EGT-kiegészítése

               —

               Az EGT Vegyes Bizottság elfogadott határozatainak jegyzéke

               —

               A 103. cikk szerinti, várt értesítések

               —

               Celex-jegyzék

               —

               A IV. albizottság hatáskörébe tartozó egyes programokra vonatkozó adatlapok

               —

               Az EFTA elnökségének munkaprogramja

               —

               Az EGT Parlamenti Vegyes Bizottság állásfoglalásai

               —

               Az EFTA Tanácsadó Bizottságának véleményei

               —

               Az EGT Tanácsadó Bizottságának állásfoglalásai

               —

               Az EGT Tanács napirendjei

               —

               Az EGT Tanács következtetései

               —

               Az EFTA Állandó Bizottságának napirendjei

               —

               Az EFTA Állandó Bizottságának következtetései

               —

               Az EFTA Parlamenti Bizottságának napirendjei és jegyzőkönyvei

               —

               Az EGT Parlamenti Vegyes Bizottságának napirendjei és jegyzőkönyvei

               —

               Az EFTA Tanácsadó Bizottságának napirendjei és jegyzőkönyvei

               —

               Az EGT Tanácsadó Bizottságának napirendjei és jegyzőkönyvei

               —

               EGT EFTA-észrevételek

               —

               Az EGT Vegyes Bizottságának napirendjei

               —

               Az EGT Vegyes Bizottságának jegyzőkönyvei (az Európai Bizottság jóváhagyását követően)

               —

               Az EGT Vegyes Bizottságának határozatai

               —

               Az EGT Vegyes Bizottságának éves jelentése

               —

               Azon EK-jogalkotásra irányuló javaslatok jegyzéke, amelyek érinthetik az EGT-megállapodást („az EK vívmányainak fokozatos átvétele”)

               —

               Azon elfogadott EK jogi aktusok jegyzéke, amelyek EGT-megállapodásba való átvétele vizsgálat tárgyát képezi

               —

               Az EFTA Statisztikai Hivatal által előállított EGT-vonatkozású statisztikák

               —

               Minden más olyan EGT-vonatkozású hivatalos dokumentum, amely nem bizalmas besorolású

         2. cikk
   1.   Az 1. cikkben fel nem sorolt EGT-vonatkozású EFTA-dokumentumok vonatkozásában a Vegyes Bizottság által 1997. június 27-én jóváhagyott 1997. évi 2. számú EFTA tanácsi határozat mellékletében („IRÁNYMUTATÁS AZ EFTA-DOKUMENTUMOKHOZ VALÓ NYILVÁNOS HOZZÁFÉRÉSHEZ”) az „EGYÉB EFTA-DOKUMENTUMOK” és az „EGYÉB EFTA-DOKUMENTUMOKHOZ VALÓ NYILVÁNOS HOZZÁFÉRÉS” címsorok alatt ismertetett elveket kell alkalmazni.
   2.   A jelen határozathoz tájékoztatásul csatolásra kerül az EFTA Tanács 1997. évi 2. számú határozata és annak melléklete.

      Kelt Brüsszelben, 2002. május 30-án.

            az Állandó Bizottság részéről

            az elnök

         Gunnar Snorri GUNNARSON

            a főtitkár

         William ROSSIER

      MELLÉKLET
      „

               A TANÁCS 1997. ÉVI 2. SZÁMÚ HATÁROZATA

            (Elfogadva az 1997. június 18-i 9. ülésen)
            IRÁNYMUTATÁS AZ EFTA-DOKUMENTUMOKHOZ VALÓ NYILVÁNOS HOZZÁFÉRÉSHEZ
            A TANÁCS,
            a nagyobb átláthatóság és a nyilvánosság EFTA-tevékenységekről való tevékeny tájékoztatásának óhajával,
            meggyőződve arról, hogy hasznos biztosítani az EFTA-dokumentumokhoz való lehető legszélesebb körű hozzáférést a nyilvánosság számára,
            tekintettel az iránymutatás-tervezetre, amelyet az EFTA-államok Állandó Bizottsága 1996. szeptember 26-i ülését követően terjesztett elő az EFTA Tanácsának megfontolásra,
            A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZ:
            Az e határozat mellékletében ismertetett EFTA-dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés iránymutatásai ezennel jóváhagyásra kerülnek, és ezeket a nyilvánosság rendelkezésére lehet bocsátani.
            Ez a határozat azt követően lép hatályba, hogy azt elfogadta az EFTA-államok Állandó Bizottsága.

            MELLÉKLET
            IRÁNYMUTATÁS AZ EFTA-DOKUMENTUMOKHOZ VALÓ NYILVÁNOS HOZZÁFÉRÉSHEZ
            Ezek az iránymutatások azokra a kérelmekre vonatkoznak, amelyeket az EFTA Titkárságához az EFTA-dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés érdekében intéznek.
            NYILVÁNOS EFTA-DOKUMENTUMOK

               A következő EFTA-dokumentumok nyilvánosak:

                        —

                        A stockholmi egyezmény;

                        —

                        Harmadik országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodások;

                        —

                        Együttes együttműködési nyilatkozatok;

                        —

                        EFTA éves jelentések.

               A következő EFTA/EGT-dokumentumok nyilvánosak:

                        —

                        EGT-megállapodás;

                        —

                        Az EGT-megállapodás mellékleteinek egységes szerkezetbe foglalt változata és a Hivatalos Lap EGT-kiegészítése;

                        —

                        Az EGT Tanács napirendjei;

                        —

                        Az EGT Tanács következtetései;

                        —

                        Az EGT Vegyes Bizottságának napirendjei;

                        —

                        Az EGT Vegyes Bizottságának határozatai;

                        —

                        Az EFTA-államok Állandó Bizottságának napirendjei;

                        —

                        Az EGT Vegyes Bizottság elfogadott határozatainak jegyzéke;

                        —

                        Azon EK-jogalkotásra irányuló javaslatok jegyzéke, amelyek érinthetik az EGT-megállapodást (»az EK vívmányainak fokozatos átvétele«);

                        —

                        Azon elfogadott EK jogi aktusok jegyzéke, amelyek EGT-megállapodásba való átvétele vizsgálat tárgyát képezi;

                        —

                        A IV. albizottság hatáskörébe tartozó egyes programokra vonatkozó adatlapok.

                  A fenti információk többsége hozzáférhető az EFTA internetes oldalán (www.efta.int).
            EGYÉB EFTA-DOKUMENTUMOK
            A nyitottság elvét a lehető legnagyobb mértékben alkalmazni kell. Az EFTA-dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréskor megfelelően figyelembe kell venni a bizalmas információk védelmének rendelkezéseit. Egy adott dokumentum bizalmassá minősítése nem jelenti szükségszerűen, hogy azt nem lehet nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. A hozzéférés megtagadható, ha a közzététel alááshatja:

                        —

                        a közérdek védelmét (közbiztonság, nemzetközi kapcsolatok, stb.);

                        —

                        az egyén és a magánélet védelmét;

                        —

                        az üzleti és ipari titok védelmét;

                        —

                        az EFTA pénzügyi érdekeinek védelmét;

                        —

                        a titoktartás védelmét, amennyiben azt az információt szolgáltató személy kéri, vagy amennyiben azt az információt szolgáltató tagállam jogszabályai előírják;

                        —

                        az intézménynek az eljárások bizalmasságához fűződő érdekét.

                  EGYÉB EFTA-DOKUMENTUMOKHOZ VALÓ NYILVÁNOS HOZZÁFÉRÉS
            Az egyéb EFTA-dokumentumokba való betekintési kérelmek beérkezésekor a titkárság a kérelmeket jóváhagyásra terjeszti elő az EFTA-küldöttségeknek, amelyek késedelem nélkül foglalkoznak azokkal. A kérelem megtagadásakor a Genfben végzett feladatokat érintő dokumentumok esetében az EFTA Tanácsnál, a Brüsszelben végzett feladatokat érintő dokumentumok esetében az EFTA-államok Állandó Bizottságánál lehet fellebezni.
         ”


title: 2012/774/: A Tanács határozata ( 2012. december 6. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott stabilizációs és társulási tanácsban a szociális biztonsági rendszerek közötti koordinációra vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatban képviselendő európai uniós álláspont elfogadásáról

text:
               13.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/7

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. december 6.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott stabilizációs és társulási tanácsban a szociális biztonsági rendszerek közötti koordinációra vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatban képviselendő európai uniós álláspont elfogadásáról
   (2012/774/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 218. cikke (9) bekezdésével együtt értelmezett 79. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: megállapodás) 51. cikke előírja, hogy a stabilizációs és társulási tanács határozattal rendelkezéseket hoz az ebben a cikkben meghatározott alapelvek végrehajtására.

               (2)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és a jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, e tagállamok nem vesznek részt e határozat elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               (4)

               Helyénvaló megállapítani az Unió nevében a stabilizációs és társulási tanácson belül képviselendő álláspontot, tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinációjára vonatkozó rendelkezések elfogadására,

               (5)

               Az Unió stabilizációs és társulási tanácson belüli álláspontjának ezért a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodással (a továbbiakban: megállapodás) létrehozott stabilizációs és társulási tanácson belül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjára vonatkozó rendelkezések elfogadásával összefüggésben képviselendő európai uniós álláspont az e határozathoz csatolt stabilizációs és társulási tanácsi határozattervezeten alapul.
   Az ezen határozattervezet kisebb módosításáról az uniós képviselők a stabilizációs és társulási tanácsban újabb tanácsi határozat elfogadásának szükségessége nélkül megegyezhetnek.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. december 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. CHARALAMBOUS

      (1)  HL L 108., 2010.4.29., 3. o.

      TERVEZET
      AZ EU–MONTENEGRÓ STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS …/… HATÁROZATA
      (…)
      a szociális biztonsági rendszerek közötti koordinációra irányuló rendelkezések elfogadásáról
      A STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,
      tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1) és különösen annak 51. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 51. cikke előírja Montenegró és a tagállamok szociális biztonsági rendszerei közötti koordinációt, és meghatározza ennek alapelveit.

                  (2)

                  A megállapodás 51. cikke előírja, hogy a stabilizációs és társulási tanács határozatot fogad el az említett cikkben meghatározott alapelvek végrehajtása céljából.

                  (3)

                  A megkülönböztetésmentesség alapelvének alkalmazását tekintve e határozat nem biztosíthat – bizonyos, a másik szerződő fél területén fennálló tények, illetve bekövetkező események alapján – többletjogosultságokat, ha ezen tényeket vagy eseményeket az első szerződő fél jogszabályai nem veszik figyelembe, kivéve, ha bizonyos ellátások exportálhatóságának jogáról van szó.

                  (4)

                  E határozat alkalmazása során a montenegrói munkavállalók családi ellátásra való joga attól a feltételtől függ, hogy a munkavállalók családtagjai is rendelkeznek-e a munkavállalóval együtt jogszerű lakóhellyel abban a tagállamban, ahol a munkavállalót foglalkoztatják. Amennyiben a családtagok valamely másik tagállamban rendelkeznek jogszerű lakóhellyel, a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet harmadik országok e rendeletek által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló, 2010. november 24-i 1231/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alkalmazandó. E határozat nem állapít meg családi ellátásra való jogosultságot bármely munkavállaló azon családtagjai tekintetében, akiknek lakóhelye nem valamely tagállamban, így pl. Montenegróban van.

                  (5)

                  Az 1231/2010/EU rendelet kiterjeszti a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) rendelkezéseinek alkalmazását harmadik országoknak e rendeletek által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira. Az 1231/2010/EU rendeletben már szerepel az összesítés elve, miszerint a megállapodás 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a montenegrói munkavállalók által az egyes tagállamokban teljesített biztosítási időszakok bizonyos ellátásokra való jogosultság tekintetében összeszámításra kerülnek.

                  (6)

                  A koordinációs szabályok alkalmazásának megkönnyítése érdekében szükség lehet olyan különös rendelkezések megállapítására, amelyek megfelelnek a montenegrói jogszabályok sajátos jellemzőinek.

                  (7)

                  Annak érdekében, hogy a tagállamok és Montenegró szociális biztonsági rendszerei közötti koordináció zavartalanul történjen, különös rendelkezéseket kell hozni a tagállamok és Montenegró közötti, illetve az érintett személyek és az illetékes állam intézményei közötti együttműködésre.

                  (8)

                  Átmeneti rendelkezéseket kell elfogadni az e határozat hatálya alá tartozó személyek védelme és annak biztosítása érdekében, hogy e határozat hatálybalépése ne járjon számukra jogosultságaik elvesztésével,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      I.   RÉSZ

         ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

      1. cikk
      Fogalommeghatározások
      (1)   E határozat alkalmazásában:

                  a)

                  „megállapodás”: az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás;

                  b)

                  „rendelet”: az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 883/2004/EK rendelete a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról, annak az európai uniós tagállamokban való alkalmazása szerint;

                  c)

                  „végrehajtási rendelet”: az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK rendelete a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról;

                  d)

                  „tagállam”: az Európai Unió valamely tagállama;

                  e)

                  „munkavállaló”:

                              i.

                              a tagállami jogszabályok alkalmazásában a rendelet 1. cikkének a) pontjában foglalt meghatározás szerinti munkavállalói tevékenységet folytató személy;

                              ii.

                              a montenegrói jogszabályok alkalmazásában az ezekben foglalt meghatározás szerinti munkavállalói tevékenységet folytató személy;

                  f)

                  „családtag”:

                              i.

                              a tagállami jogszabályok alkalmazásában a rendelet 1. cikkének i) pontjában foglalt meghatározás szerinti családtag;

                              ii.

                              a montenegrói jogszabályok alkalmazásában az azokban foglalt meghatározás szerinti családtag;

                  g)

                  „jogszabály”:

                              i.

                              a tagállamok vonatkozásában a rendelet 1. cikkének (l) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti jogszabály, amint az az e határozat hatálya alá tartozó ellátásokra alkalmazandó;

                              ii.

                              Montenegró vonatkozásában az e határozat hatálya alá tartozó ellátásokkal kapcsolatban Montenegróban alkalmazandó jogszabály;

                  h)

                  „ellátások”:

                              —

                              öregségi nyugdíj,

                              —

                              túlélő hozzátartozói nyugdíj,

                              —

                              munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések esetén nyújtott ellátások,

                              —

                              munkahelyi balesetből vagy foglalkozási megbetegedésből kifolyólag bekövetkező rokkantság után járó ellátások,

                              —

                              családi támogatások;

                  i)

                  „exportálható ellátások”:

                              i.

                              a tagállamok vonatkozásában:

                                          —

                                          öregségi nyugdíj,

                                          —

                                          túlélő hozzátartozói nyugdíj,

                                          —

                                          munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések esetén nyújtott ellátások,

                                          —

                                          munkahelyi balesetből vagy foglalkozási megbetegedésből kifolyólag bekövetkező rokkantság után járó ellátások,

                                    a rendelet értelmében, kivéve az említett rendelet X. mellékletében felsorolt különleges, nem járulékalapú pénzbeli ellátásokat;

                              ii.

                              Montenegró vonatkozásában a montenegrói jogszabályok szerint biztosított megfelelő ellátások, kivéve az e határozat I. mellékletében felsorolt különleges, nem járulékalapú pénzbeli ellátásokat.

            (2)   Az e határozatban alkalmazott egyéb meghatározásokat:

                  a)

                  a tagállamok vonatkozásában a rendeletben és a végrehajtási rendeletben foglaltak szerint kell értelmezni;

                  b)

                  Montenegró vonatkozásában a Montenegróban alkalmazandó vonatkozó jogszabályokban foglaltak szerint kell értelmezni.

            2. cikk
      Személyi hatály
      E határozatot a következő személyekre kell alkalmazni:

                  a)

                  montenegrói állampolgársággal rendelkező munkavállalók, akiket valamely tagállamban jogszerűen foglalkoztatnak vagy foglalkoztattak, és egy vagy több tagállam jogszabályainak hatálya alá tartoznak vagy tartoztak, valamint az ő túlélő hozzátartozóik;

                  b)

                  az a) pontban meghatározott munkavállalók családtagjai, amennyiben ezek a családtagok az érintett munkavállalóval együtt a munkavállalónak valamely tagállamban való foglalkoztatása idején abban a tagállamban jogszerű lakóhellyel rendelkeznek vagy rendelkeztek;

                  c)

                  azon munkavállalók, akik valamely tagállam állampolgárai és jogszerű foglakoztatásban állnak vagy álltak Montenegró területén és a montenegrói jogszabályok hatálya alá tartoznak vagy tartoztak, illetve az ő túlélő hozzátartozóik; továbbá

                  d)

                  a c) pontban meghatározott munkavállalók családtagjai, amennyiben ezek a családtagok az érintett munkavállalóval együtt a munkavállaló montenegrói foglalkoztatása idején Montenegróban jogszerű lakóhellyel rendelkeznek vagy rendelkeztek.

            3. cikk
      Egyenlő bánásmód
      (1)   Azon montenegrói állampolgárságú munkavállalók, akiket egy tagállamban jogszerűen foglalkoztatnak, valamint a velük együtt ott jogszerű lakóhellyel rendelkező családtagjaik az 1. cikk (1) bekezdésének h) pontjában meghatározott ellátások tekintetében a foglalkoztatásuk szerinti tagállam állampolgáraihoz képest állampolgársági alapon nem részesülhetnek hátrányos megkülönböztetésben.
      (2)   Azon tagállami állampolgársággal rendelkező munkavállalók, akiket jogszerűen foglalkoztatnak Montenegróban, valamint a velük együtt ott jogszerű lakóhellyel rendelkező családtagjaik az 1. cikk (1) bekezdésének h) pontjában meghatározott ellátások tekintetében a montenegrói állampolgárokhoz képest állampolgársági alapon nem részesülhetnek hátrányos megkülönböztetésben.
      II.   RÉSZ

         KAPCSOLAT A TAGÁLLAMOK ÉS MONTENEGRÓ KÖZÖTT

      4. cikk
      Mentesség a lakóhellyel kapcsolatos kikötések alól
      (1)   Az 1. cikk (1) bekezdésének i) pontja szerinti azon exportálható ellátások, amelyekre a 2. cikk a) és c) pontjában meghatározott személyek jogosultak, nem csökkenthetők, módosíthatók, függeszthetők fel, vonhatók vissza, illetve foglalhatók le azon az alapon, hogy a kedvezményezett lakóhelye:

                  i.

                  tagállami jogszabályok alapján járó ellátás szempontjából Montenegró területén van, illetve

                  ii.

                  a montenegrói jogszabályokban meghatározott ellátás szempontjából valamely tagállam területén van.

            (2)   A munkavállalónak a 2. cikk b) pontjában meghatározott családtagjai az 1. cikk (1) bekezdése i) pontjának i. alpontja szerinti exportálható ellátásokra ugyanolyan mértékben jogosultak, mint az adott tagállam szerinti állampolgársággal rendelkező munkavállalók családtagjai, amennyiben ezen családtagok lakóhelye Montenegróban van.
      (3)   A munkavállalónak a 2. cikk d) pontjában meghatározott családtagjai az 1. cikk (1) bekezdése i) pontjának ii. alpontja szerinti exportálható ellátásokra ugyanolyan mértékben jogosultak, mint a montenegrói állampolgársággal rendelkező munkavállalók családtagjai, amennyiben ezen családtagok valamely tagállam területén rendelkeznek lakóhellyel.
      III.   RÉSZ

         VEGYES RENDELKEZÉSEK

      5. cikk
      Együttműködés
      (1)   A tagállamok és Montenegró tájékoztatják egymást minden olyan jogszabályi változásról, amely hatással lehet e határozat végrehajtására.
      (2)   E határozat alkalmazásában a tagállamok és Montenegró hatóságai és intézményei kölcsönösen segítik egymást, és úgy járnak el, mintha saját jogszabályaikat hajtanák végre. Az említett hatóságok és intézmények által nyújtott igazgatási segítségnyújtás főszabályként térítésmentes. Ugyanakkor a tagállamok és Montenegró illetékes hatóságai megállapodhatnak bizonyos költségek megtérítéséről.
      (3)   A tagállamok és Montenegró hatóságai és intézményei e határozat végrehajtása érdekében közvetlen kapcsolatot tarthatnak fenn egymással és az érintett személyekkel vagy azok képviselőivel.
      (4)   Az e határozat hatálya alá tartozó intézmények és személyek kötelesek egymást kölcsönösen tájékoztatni és egymással együttműködni a határozat helyes végrehajtásának biztosítása céljából.
      (5)   Az ezen határozat hatálya alá tartozó személyek kötelesek a lehető leghamarabb értesíteni az illetékes tagállam vagy – amennyiben az illetékes állam Montenegró – Montenegró intézményeit, valamint a lakóhely szerinti tagállam vagy – amennyiben a lakóhely szerinti állam Montenegró – Montenegró intézményeit a személyi vagy családi helyzetükben bekövetkezett minden olyan változásról, amely hatással van az e határozatban foglalt ellátásokra való jogosultságukra.
      (6)   Az (5) bekezdésben megállapított tájékoztatási kötelezettség tiszteletben tartásának elmulasztása a nemzeti jog szerinti arányos intézkedések alkalmazását vonhatja maga után. Mindazonáltal ezeknek az intézkedéseknek egyenértékűeknek kell lenniük a hazai jog szerint hasonló helyzetekben alkalmazandó intézkedésekkel, és nem lehetetleníthetik el vagy nem nehezíthetik meg aránytalan mértékben az igényjogosultak számára az e határozat értelmében őket megillető jogok gyakorlását.
      (7)   A tagállamok és Montenegró az ellátásokra való jogosultság igazolását szolgáló feltételeket meghatározó nemzeti rendelkezéseket hozhatnak azon tény figyelembevétele céljából, hogy a kedvezményezettek azon állam területén kívül laknak vagy tartózkodnak, ahol az ellátás fizetésére kötelezett intézmény található. Az ilyen rendelkezéseknek arányosaknak kell lenniük, állampolgársági alapon nem tehetnek hátrányos megkülönböztetést, valamint összhangban kell állniuk ezen határozat alapelveivel. Az ilyen rendelkezésekről értesíteni kell a stabilizációs és társulási tanácsot.
      6. cikk
      Igazgatási ellenőrzések és orvosi vizsgálatok
      (1)   Ez a cikk a 2. cikkben foglalt, az 1. cikk (1) bekezdésének i) pontja értelmében exportálható ellátásokban részesülő személyekre, valamint az e határozat végrehajtásáért felelős intézményekre alkalmazandó.
      (2)   Amennyiben egy ellátásban részesülő vagy ellátást igénylő személy vagy családtagja egy tagállam területén tartózkodik vagy lakik, miközben az ellátás fizetésére kötelezett intézmény Montenegróban van, vagy pedig Montenegróban tartózkodik vagy lakik, miközben az ellátás fizetésére kötelezett intézmény egy tagállamban található, az orvosi vizsgálatot ezen intézmény kérésére a kedvezményezett tartózkodási vagy lakóhelye szerinti intézmény végzi el az általa alkalmazandó jogszabályokban megállapított eljárásoknak megfelelően.
      Az ellátás fizetésére kötelezett intézmény tájékoztatja a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézményt minden, szükség esetén követendő speciális követelményről, valamint azon szempontokról, amelyekre az orvosi vizsgálatnak ki kell terjednie.
      A tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézmény jelentést küld az orvosi vizsgálatot kérő, ellátás fizetésére kötelezett intézménynek.
      Az ellátás fizetésére kötelezett intézmény fenntartja magának azt a jogot, hogy a kedvezményezettet az általa kiválasztott orvos által végzendő vizsgálatra küldje az ellátásban részesülő vagy ellátást kérelmező személy tartózkodási vagy lakóhelye szerinti vagy az ellátás fizetésére kötelezett intézmény székhelye szerinti országban. A kedvezményezett azonban csak akkor szólítható fel az ellátás fizetésére kötelezett intézmény szerinti államba való visszatérésre, ha az egészségi állapota az út megtételét lehetővé teszi, valamint, ha a kapcsolódó utazási és tartózkodási költségeket az ellátás fizetésére kötelezett intézmény viseli.
      (3)   Amennyiben egy ellátásban részesülő vagy ellátást igénylő személy vagy családtagja egy tagállam területén tartózkodik vagy lakik, miközben az ellátás fizetésére kötelezett intézmény Montenegróban van, vagy pedig Montenegróban tartózkodik vagy lakik, miközben az ellátás fizetésére kötelezett intézmény valamely tagállamban található, az igazgatási ellenőrzést az ellátás fizetésére kötelezett intézmény kérésére a kedvezményezett tartózkodási vagy lakóhelye szerinti intézmény végzi el.
      A tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézmény jelentést küld az igazgatási ellenőrzést kérő, ellátás fizetésére kötelezett intézménynek.
      Az ellátás fizetésére kötelezett intézmény fenntartja magának azt a jogot, hogy a kedvezményezett helyzetét egy általa kiválasztott szakértővel vizsgáltassa meg. A kedvezményezett azonban csak akkor szólítható fel az ellátás fizetésére kötelezett intézmény szerinti államba való visszatérésre, ha az egészségi állapota az út megtételét lehetővé teszi, valamint, ha a kapcsolódó utazási és tartózkodási költségeket az ellátás fizetésére kötelezett intézmény viseli.
      (4)   Egy vagy több tagállam, illetve Montenegró eltérő igazgatási rendelkezésekről is megállapodhat, amelyekről tájékoztatni kötelesek a stabilizációs és társulási tanácsot.
      (5)   A térítésmentes kölcsönös igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó, az e határozat 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt elvtől eltérően, az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett vizsgálatok tényleges költségeit az azokat kérő, ellátás fizetésére kötelezett intézmény köteles megtéríteni a vizsgálat elvégzésére felkért intézménynek.
      7. cikk
      A megállapodás 129. cikkének alkalmazása
      A megállapodás 129. cikke alkalmazandó minden olyan esetben, amikor valamely fél úgy véli, hogy a másik fél nem tett eleget az 5. és a 6. cikkekben foglalt kötelezettségeinek.
      8. cikk
      A montenegrói jogszabályok alkalmazására vonatkozó különös rendelkezések
      A stabilizációs és társulási tanács szükség esetén az ezen határozat II. mellékletében különös rendelkezéseket állapíthat meg a montenegrói jogszabályok alkalmazását illetően.
      9. cikk
      A hatályos kétoldalú megállapodásokba foglalt igazgatási eljárások
      A valamely tagállam és Montenegró között hatályban lévő kétoldalú megállapodásokban megállapított igazgatási eljárások továbbra is alkalmazhatók, amennyiben ezen eljárások nem befolyásolják kedvezőtlenül az érintett személyek ezen határozatban foglalt jogait vagy kötelezettségeit.
      10. cikk
      Az e határozat végrehajtását szolgáló igazgatási eljárásait érintő kiegészítő megállapodások
      Az e határozat végrehajtásához szükséges igazgatási eljárások kiegészítése céljából egy vagy több tagállam, illetve Montenegró megállapodásokat köthet, különösen ha ez a csalások és a hibák megakadályozására, illetve az azokkal szembeni fellépésre irányul.
      IV.   RÉSZ

         ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

      11. cikk
      Átmeneti rendelkezések
      (1)   Ez a határozat nem keletkeztet jogokat a hatálybalépését megelőző időszakra vonatkozóan.
      (2)   Az (1) bekezdésre is figyelemmel e határozat szerint jogosultság keletkezik azon esemény tekintetében is, amely e határozat hatálybalépése előtt következett be.
      (3)   Azt az ellátást, amelyre az érintett személy állampolgársága vagy lakóhelye okán nem állapítottak meg jogosultságot, vagy amelyet ezen okokból felfüggesztettek, az érintett személy kérelmére a határozat hatálybalépésétől biztosítani, illetve folyósítani kell, feltéve, hogy azokat a jogosultságokat, amelyek alapján korábban ellátást folyósítottak, nem váltották meg egy összegben.
      (4)   Amennyiben egy, a (3) bekezdés szerinti kérelmet e határozat hatálybalépésének időpontjától számított két éven belül nyújtanak be, az e határozat szerint szerzett jogosultságok ezen határozat hatálybalépésének időpontjától bírnak joghatással, és a tagállamok vagy Montenegró jogszabályainak e jogosultság megszűnésére vagy korlátozására vonatkozó rendelkezései az érintett személlyel szemben nem érvényesíthetők.
      (5)   Amennyiben egy, a (3) bekezdés szerinti kérelmet a (4) bekezdésben említett két éves időtartamon túl nyújtanak be, a meg nem szűnt és az el nem évült jogosultságok a kérelem benyújtásának napjától bírnak joghatással, kivéve, ha valamely tagállam vagy Montenegró jogszabályai kedvezőbben nem rendelkeznek.
      12. cikk
      E határozat mellékletei
      (1)   E határozat mellékletei a határozat szerves részét képezik.
      (2)   Montenegró vagy az Európai Unió kérésére a mellékletek a stabilizációs és társulási tanács döntésével módosíthatók.
      13. cikk
      Hatálybalépés
      Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

         Kelt …

               a stabilizációs és társulási tanács részéről

               az elnök

         (1)  HL L 108., 2010.4.29., 3. o.

         (2)  HL L 344., 2010.12.29., 1. o.

         (3)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

         (4)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

         I. MELLÉKLET

            KÜLÖNLEGES, NEM JÁRULÉKALAPÚ PÉNZBELI ELLÁTÁSOK MONTENEGRÓBAN

         II. MELLÉKLET

            A MONTENEGRÓI JOGSZABÁLYOK ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK