title: A Tanács határozata (1999. december 6.) a Románia csatlakozási partnerségében megfogalmazott elvekről, prioritásokról, közbülső célokról és feltételekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0852

Hivatalos Lap L 335 , 28/12/1999 o. 0015 - 0021

		A Tanács határozata(1999. december 6.)a Románia csatlakozási partnerségében megfogalmazott elvekről, prioritásokról, közbülső célokról és feltételekről(1999/852/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatásról, és különösen a csatlakozási partnerségek létrehozásáról szóló, 1998. március 16-i 622/98/EK tanácsi rendeletre [1], és különösen annak 2. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A luxembourgi Európai Tanács kijelentette, hogy a csatlakozási partnerség egy olyan új eszköz, amely a megerősített előcsatlakozási stratégia kulcselemét képezi.(2) A 622/98/EK rendelet szerint a Tanács feladata dönteni – minősített többséggel eljárva és a Bizottság javaslatát követően – a tagjelölt államoknak felajánlandó csatlakozási partnerségekben megfogalmazott elvekről, prioritásokról, közbülső célokról és feltételekről, valamint azok későbbi jelentősebb módosításairól.(3) A közösségi támogatás feltétele a lényegi elemek teljesítése, különösen az Európa-megállapodásokból származó kötelezettségek tiszteletben tartása és a koppenhágai kritériumok teljesítésének megvalósulásában való előrelépés. Amennyiben valamely lényegi elem teljesítése hiányzik, úgy a Tanács – minősített többséggel eljárva a Bizottság javaslata alapján – megteheti a megfelelő lépéseket az előcsatlakozási támogatással kapcsolatban.(4) A luxembourgi Európai Tanács úgy határozott, hogy a csatlakozási partnerség végrehajtásának és a közösségi vívmányok átvételében történő előrehaladásnak az ellenőrzésére az Európa-megállapodások szerinti szervek keretében kerül sor.(5) A Bizottság 1999-ben elkészített éves jelentése objektív elemzést nyújtott Románia csatlakozásra való felkészüléséről és számos prioritási területet határozott meg a munka folytatására.(6) A csatlakozásra való felkészüléshez Romániának fel kell frissítenie a közösségi vívmányok átvételére vonatkozó nemzeti programját; e programnak ütemtervet kell kijelölnie a csatlakozási partnerségben megfogalmazott prioritások és közbülső célok megvalósítására,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 622/98/EK rendelet 2. cikkével összhangban a Románia csatlakozási partnerségében megfogalmazott elveket, prioritásokat, közbülső célokat és feltételeket az e határozat szerves részét képező melléklet tartalmazza.2. cikkA csatlakozási partnerség megvalósításának ellenőrzését az Európa-megállapodásban rögzített szervek és a Tanács megfelelő szervei végzik, amelyekhez a Bizottság rendszeres időközönként jelentést küld.3. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1999. december 6-án.a Tanács részérőlaz elnökT. Halonen[1] HL L 85., 1998.3.20., 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETROMÁNIA: 2000. ÉVI CSATLAKOZÁSI PARTNERSÉG1. CÉLKITŰZÉSEKA csatlakozási partnerség célja, hogy egységes keretbe foglalja a Bizottság 1999-ben, a Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozás felé tett előrehaladásáról készített éves jelentésében meghatározott, további erőfeszítéseket igénylő prioritási területeket, az e prioritások megvalósításának elősegítésére Románia számára rendelkezésre álló pénzügyi eszközöket, valamint a támogatásra vonatkozó feltételeket. E csatlakozási partnerség az alapja számos olyan politikai eszköznek, amely a tagjelölt országokat segíti a tagságra való felkészülésben. Ilyen eszközök többek között a közösségi vívmányok átvételére vonatkozó felülvizsgált nemzeti program, a középtávú gazdaságpolitikai prioritások közös értékelése, a szervezett bűnözés elleni egyezmény, valamint a nemzeti fejlesztési tervek és egyéb olyan ágazati tervek, amelyek a tagság elnyerése után a strukturális alapokban való részvételhez, illetve a csatlakozás előtt az ISPA és a SAPARD-program végrehajtásához szükségesek. Ezen eszközök eltérő jellegűek, és mindegyikük kidolgozása és végrehajtása egyedi eljárások szerint történik. Nem képezik szerves részét e partnerségnek, de követelményeiknek illeszkedniük kell a partnerség céljaihoz.2. ALAPELVEKAz egyes tagjelölt államokra vonatkozó kiemelt területek meghatározása összefüggésben van az adott állam azon képességével, hogy a koppenhágai kritériumokból következő kötelezettségeket milyen ütemben tudja felvállalni; e kritériumok szerint a tagság feltételei a következők:- a demokráciát, a jogállam és az emberi jogok érvényesülését garantáló intézmények stabilitása, a kisebbségi jogok tiszteletben tartása és védelme,- működő piacgazdaság; azon képesség megszerzése, hogy az adott ország meg tudjon birkózni az Unión belül érvényesülő versenyviszonyokkal és piaci erőkkel,- a tagsággal járó kötelezettségek, különösen a politikai, gazdasági és monetáris unió célkitűzéseinek vállalására való képesség.Az Európai Tanács madridi ülésén hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a tagjelölt államok átalakítsák közigazgatási struktúráikat, hogy ezáltal biztosítsák a csatlakozást követően a közösségi politikák harmonikus működését, és luxembourgi ülésén hangsúlyozta, hogy a közösségi vívmányok beépítése a nemzeti jogba szükséges, de önmagában véve nem elegendő; szükséges annak biztosítása, hogy azt valóban alkalmazzák is.3. PRIORITÁSOK ÉS KÖZBÜLSŐ CÉLOKA Bizottság éves jelentései rávilágítanak arra, hogy a tagjelölt országok részéről egyes területeken milyen mértékű erőfeszítésekre van még szükség a csatlakozásra való felkészülésben. Ebben a helyzetben meg kell határozni a prioritások megvalósításának közbülső szakaszait, amelyek az érintett államokkal közösen kidolgozott pontos célkitűzésekkel egészülnek ki; e célkitűzések teljesítésétől függ a megadott támogatás mértéke, valamint a folyamatban lévő tárgyalások folytatása bizonyos országokkal és új tárgyalások megkezdése más országokkal. A módosított csatlakozási partnerség prioritásai és közbülső céljai ismételten két csoportra oszlanak – rövid és középtávúakra. A rövid távú csoportba sorolt célokat az alapján választották ki, hogy reálisan feltételezhető, hogy Románia 2000. végéig teljesíti ezeket vagy jelentős előrehaladást ér el megvalósításukban. A középtávú csoportba sorolt prioritások teljesítése várhatóan egy évnél hosszabb időszakot vesz igénybe, de a munkának, amennyiben lehetséges, már 2000-ben el kell kezdődnie. Az 1998-as csatlakozási partnerség prioritásainak teljesítésében elért előrehaladás kiértékelésére az 1999-ben elkészített éves jelentésben került sor. E kiértékelés felhasználásra került a jelen partnerség prioritásainak kidolgozásakor.1999. június 14-én Románia benyújtotta a közösségi vívmányok átvételére vonatkozó nemzeti programjának módosított változatát. Ez egy olyan ütemtervet tartalmaz a prioritások és a közbülső célok elérésére, amely az első csatlakozási partnerségen alapul, és meghatározza a szükséges igazgatási struktúrákat és pénzügyi forrásokat.A csatlakozási partnerség kijelöli Románia csatlakozási előkészületeinek prioritási területeit. Romániának emellett érdemben kell foglalkoznia az éves jelentésben megjelölt összes kérdéssel. Fontos továbbá, hogy Románia eleget tegyen a jogszabályok közelítésével és a közösségi vívmányok átvételével kapcsolatos azon kötelezettségvállalásainak, amelyek az Európa-megállapodás, az átvilágítási gyakorlat és a tárgyalási folyamat alapján kötelezik. Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi vívmányok átvétele a nemzeti jogrendbe önmagában nem elegendő; biztosítani kell, hogy azokat valóban ugyanolyan szinten alkalmazzák, mint a Közösségben. Az alábbiakban felsorolt területek mindegyikénél szükséges a közösségi vívmányok hitelt érdemlő és hatékony végrehajtása és alkalmazása.A Bizottság éves jelentése alapján Románia számára a következő rövid és középtávú prioritásokat és közbülső célokat határozták meg:3.1. Rövid távú célok (2000)Politikai kritériumok:- Megfelelő költségvetési eszközök biztosítása az intézetben nevelt gyermekek támogatására, és a gyermekjóléti rendszer és a krónikus betegségekben szenvedő, illetve fogyatékos gyermekek és felnőttek kezelésére vonatkozó rendelkezések teljes körű reformjának megvalósítása;- A kormány és a roma közösség közötti párbeszéd megerősítése a romák gazdasági és szociális körülményeinek javítását célzó stratégia kidolgozása és megvalósítása érdekében, és a kisebbségek támogatását célzó programok számára megfelelő pénzeszközök biztosítása.Gazdasági kritériumok:- A makrogazdasági stabilitás helyreállítása, különösen strukturális reform megvalósításával, és egy középtávú stratégia kialakítása; megállapodás az európai Bizottsággal a közös értékelésről.- A Nemzetközi Valutaalappal, a Világbankkal és az Európai Unióval kötött megállapodások folyamatos végrehajtása.- Az államháztartási reform folytatása.- Intézkedések meghozatala egy működőképes ingatlanpiac kialakítása érdekében, nemzeti szintű ingatlan-nyilvántartás felállítása.- A versenyképesség fokozása egy piacorientált vállalkozási struktúra kialakításával (beleértve a kis- és középvállalkozásokat), a hazai és külföldi befektetések támogatása, különösen a jogi és közigazgatási eljárások egyszerűsítésével és a privatizációra és az üzleti tevékenységre vonatkozó egyértelmű szabályok megállapításával, új csődeljárás alkalmazása.- Az Európai Unió követelményeivel összhangban az acélágazat átalakítására vonatkozó terv elfogadása.Belső piac:- Közbeszerzés: a közbeszerzésre vonatkozó jogi előírások végrehajtása.- Szellemi és ipari tulajdonjogok: a védjegyre, a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közösségi jogi előírásokhoz történő igazodás és a vonatkozó rendelkezések tényleges alkalmazása; a közigazgatási kapacitás megerősítése és a hamisítás elleni küzdelem, különösen a határellenőrzések megerősítésével.- Adatvédelem: nemzeti jogi előírások elfogadása, beleértve egy független felügyelő hatóság létrehozását.- Áruk szabad mozgása: keretszabályozás elfogadása az új, globális megközelítés elveinek átvételére, és kompatibilis közigazgatási infrastruktúra létrehozása.- Szolgáltatások szabad mozgása: jogi előírások elfogadása a következők átültetésére: (i) a biztosítóintézetekre és a biztosítási felügyeletre vonatkozó irányelv, (ii) az értékpapír- és szabályozott piacokra vonatkozó irányelvek, (iii) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra vonatkozó irányelvek; a pénzügyi ágazatban működő felügyelő hatóságok teljesítőképességének növelése.- Verseny: másodlagos jogi előírások elfogadása a versenyre és az állami támogatásokra vonatkozó jogi alapok további összehangolására, a versenytanács és a versenyhivatal megerősítése, az állami támogatásokra vonatkozó további teljes körű jelentések készítése, a meglévő állami támogatásokra vonatkozó jegyzék elkészítésének befejezése.- Audiovizuális politika: a jogszabályok összehangolásának befejezése.- Adózás: a HÉA és a jövedéki adó tekintetében a jogszabályok harmonizálása, különös tekintettel az import és a hazai cigaretták közötti megkülönböztetés eltörlésére, annak biztosítása, hogy az új adózási rendelkezések megfelelnek a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexnek.- Vámügy: intézkedések a csalás és a korrupció elleni küzdelemhez.Mezőgazdaság:- a jogszabályok további összehangolása az állat- és növényegészségügy területén és a vonatkozó ellenőrzések javítása, különösen az Európai Unió jövőbeli külső határain.- További intézkedések a nemzeti állatazonosítási rendszer bevezetése érdekében.- Törvény elfogadása a mezőgazdasági peszticidek ellenőrzése területén és a mezőgazdasági termékekben lévő peszticid-szermaradványok ellenőrzési rendszerének bevezetése.- Szőlőkataszter bevezetése és a borágazatban az igazgatási és ellenőrzési rendszerek megerősítése.Közlekedés:- a tengeri biztonságra vonatkozó szabványok átvétele.Foglalkoztatás és szociális ügyek:- A szociális partnerek közösségi vívmányok fejlesztésére és megvalósítására irányuló kapacitásjavítási erőfeszítéseinek támogatása, különösen a kétoldalú szociális párbeszéd keretében.- Nemzeti foglalkoztatási stratégia kidolgozása a foglalkoztatási politika közös felülvizsgálata alapján, az európai foglalkoztatási stratégiában való későbbi részvétel céljából.Környezet:- Részletes programok kidolgozása a különböző irányelvek átvételére és alkalmazására.- Az információkhoz való hozzáférésre, a természetvédelemre és a sugárvédelemre vonatkozó jogi előírások átültetése a nemzeti jogba.- Kerettörvény-tervezetek kidolgozása a levegőminőség, a hulladékgazdálkodás, a vízminőség és az ipari szennyezés területén (IPPC, nagy tüzelőberendezések, Seveso II.).- A környezetigazgatás megerősítése mind nemzeti, mind regionális szinten.- Terv kidolgozása a beruházások finanszírozására (irányelvek szerint), az összehangolás költségeinek, valamint a reális, állami és magán pénzügyi források becsléseinek alapján, éves bontásban.- A környezeti hatásvizsgálatra vonatkozó irányelv nemzeti jogba való teljes átültetése és tényleges alkalmazása.Igazság- és belügy:- A román államhatár őrzésére vonatkozó törvény alkalmazása, beleértve a határőrség és a határrendőrség összevonását; a belügyminisztérium alá rendelt egységek katonai jellege megszüntetésének felgyorsítása; a határőrizet megerősítése az illegális bevándorlás megakadályozása és a Schengeni Információs Rendszerben való teljes jogú részvétel érdekében.- A jogalkalmazó szervek és az igazságszolgáltatás modernizációja a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem és a korrupció elleni küzdelem folytatása érdekében; a jogalkalmazó szervek közötti hatékonyabb együttműködés biztosítása.- Törvény elfogadása a korrupció megelőzéséről és a korrupció elleni küzdelemről, a korrupció elleni küzdelem céljából független szervezeti egység létrehozása, a pénzmosás elleni küzdelemhez rendelkezésre álló erőforrások megerősítése; a bűncselekményekből származó jövedelmek tisztára mosásáról szóló európai egyezmény és a korrupcióról szóló európai büntetőjogi egyezmény, továbbá a korrupció elleni küzdelemről szóló OECD-egyezmény megerősítése.- Idegenrendészeti és menekültügyi törvény elfogadása; a menedékjogra vonatkozó eljárások felgyorsítása és átláthatóságuk növelése.A közigazgatási és igazságügyi kapacitás megerősítése, beleértve az Európai Uniótól származó pénzeszközök igazgatását és ellenőrzését:- A közszolgálatra vonatkozó törvény elfogadása és végrehajtása.- Phare [1], ISPA [2] és SAPARD [3]: a nemzeti fejlesztési terv és a vidékfejlesztési terv továbbfejlesztése; azon jogi, igazgatási és költségvetési keretelőírások elfogadása (ellenőrzési kézikönyv és ellenőrzési nyomvonal), amelyek lehetővé teszik az ISPA és a SAPARD programozását és igazgatását, beleértve környezeti hatásvizsgálatok és a közösségi pénzeszközökből társfinanszírozott projektekre vonatkozó, az Európai Unió előírásainak megfelelő közbeszerzési szabályok bevezetését.- Az igazságszolgáltatás működésének javítása, mégpedig a következő eszközökkel: i) új büntetőtörvénykönyv elfogadása, ii) büntetőeljárási törvény elfogadása, iii) a vizsgálati fogság alkalmazásának korlátozása, iv) a jogi tanácsadáshoz és képviselethez való hozzáférés megkönnyítése, v) a bírósági információs rendszer kiterjesztése minden bíróságra, vi) a polgári jogi ítéletek végrehajtási hatékonyságának fokozása.- Programorientált költségvetés-tervezési rendszer bevezetése, amely lehetővé tesz többéves kötelezettségvállalásokat, a költségvetés hatékonyabb végrehajtása, az adóbevételek és az adóbeszedés hatékonyságának növelése; a pénzügyminisztérium közbeszerzésekért felelős szervezeti egységének megerősítése.- A belső és külső pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó jogi keretek kidolgozásának befejezése; a központi szervezeti eljárás megerősítése a pénzügyminisztériumon belül a folyósító szervek belső pénzügyi/igazgatási ellenőrzési funkcióinak harmonizálása érdekében, a nemzeti belső pénzügyi ellenőr/könyvvizsgáló "funkcionális függetlenségének" bevezetése központi és decentralizált szinten, továbbá előzetes pénzügyi ellenőrzés bevezetése.- Az előkészületek megkezdése a Számvevőszék által végzendő teljesítményellenőrzés és pénzügyi ellenőrzési eljárás bevezetésére.- A jogszabályok végrehajtására illetékes hivatalok továbbfejlesztése a verseny, a szellemi és ipari tulajdon és a fogyasztóvédelem területén.3.2. Középtávú célokPolitikai kritériumok:- A reform megszilárdítása és az intézetben nevelt gyermekek életkörülményeinek javítása.- A romák gazdasági és szociális körülményeinek javítására irányuló stratégia végrehajtásának folytatása; a megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedések végrehajtása (a közigazgatáson belül is); a munkalehetőségek létesítésének előmozdítása és a képzéshez való hozzáférés megkönnyítése.- A rendőrség és a belügyminisztérium alá rendelt szervek katonai jellege megszüntetésének befejezése.Gazdasági kritériumok:- Azon jogi és politikai keretek megszilárdítása, amelyek lehetővé teszik a fenntartható gazdasági növekedés újraindítását, és a privatizációs folyamat befejezése.- Éves pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó eljárás megállapítása, az államháztartás, különösen a fiskális helyzet jelentésének, felügyeletének és ellenőrzésének az Európai Unió eljárásával való összhangba hozására.- A magánvállalkozások alapításához és fejlesztéséhez szükséges feltételek javítására irányuló erőfeszítések folytatása, különös figyelemmel a kis- és középvállalkozásokra.- Az acélszektor átalakítására irányuló program végrehajtása.Belső piac:- Szellemi és ipari tulajdonjogok: az összehangolás befejezése és a végrehajtási struktúrák megerősítése.- Áruk szabad mozgása: az "új megközelítés" szerinti irányelvek alkalmazásának megkezdése, új jogi előírások elfogadása a gyógyszerkészítményekre, a korábbi időkből még megmaradó műszaki előírások fokozatos összehangolása, piac-felügyeleti rendszer bevezetése.- Személyek szabad mozgása: a diplomák kölcsönös elismerésének teljes összehangolása.- Verseny: annak biztosítása, hogy az árellenőrzési gyakorlatok összhangban vannak a versenyszabályokkal; a versenykorlátozó megállapodások és az állami támogatások felügyeletét végző hatóságok megerősítése.- Fogyasztóvédelem: az összehangolás folytatása és a piacfelügyelet, valamint a végrehajtó szervek megerősítése.- Távközlés: a felügyelő hatóság függetlenségének biztosítása és teljesítőképességének megerősítése.- Adózás: a HÉA és a jövedéki adó teljes körű összehangolása; a hatályos törvények felülvizsgálata és a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódexnek való megfelelés biztosítása; az igazgatási együttműködés és a kölcsönös segítségnyújtás megerősítése; az adóigazgatás hatékonyságának javítása (szervezés, emberi erőforrások és számítógépesítés).- Vámügy: egyszerűsített eljárások alkalmazása; az igazgatási és operációs kapacitás megerősítése, beleértve a határellenőrzést; az integrált vámtarifa teljessé tétele.Mezőgazdaság:- A közös mezőgazdasági politika igazgatási mechanizmusának és struktúrájának megerősítése (agrárpiacok felügyelete és a strukturális és vidékfejlesztési intézkedések végrehajtása, szervek és ellenőrzési mechanizmusok felállítása).- Az élelmiszer-felügyeleti hatóságok megerősítése és az élelmiszerágazat további modernizációja az Európai Unió higiéniai és közegészségügyi normáinak betartása érdekében.- Az állatazonosítási rendszer kiépítésének befejezése; a minőségellenőrzési rendszer bevezetése (veszélyelemzés, kritikus ellenőrzési pontok), állati hulladékok kezelése, a hús- és tejfeldolgozó üzemek modernizációja, szermaradványok és zoonózisok ellenőrzésére szolgáló programok; az ellenőrzési rendszerek teljes kiépítése a jövőbeli határokon.Halászat:- A közös halászati politika átültetéséhez és végrehajtásához szükséges kapacitás kifejlesztése.Energia:- A belső energiapiachoz szükséges előkészületek, különösen a gázra és a villamos energiára vonatkozó irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésével.- Az energiatarifák, az energiahatékonyság, és a tüzelőanyag-minőségre vonatkozó szabványok összehangolása; az olajtartalékokra vonatkozó vívmányok alkalmazása.- A magas szintű nukleáris biztonság fenntartása a cernavodai atomerőműben.- A nukleáris biztonság és a sugárvédelem felügyeleti struktúrájának megerősítése.Közlekedés:- A közösségi vívmányok átvétele a tengeri szállítás, a légi forgalom (különösen a repülésbiztonság és a légiforgalmi irányítás), a vasúti és a közúti árufuvarozás (veszélyes árukra vonatkozó szabályok, biztonsági előírások és adóztatás) és a belvízi hajózás (hajókra vonatkozó műszaki követelmények) területén.Foglalkoztatás és szociális ügyek:- Az Európai Unió jogi előírásainak átültetése és alkalmazása a munkahelyi egészségvédelem és biztonság (beleértve a keretirányelvet is), a munkajog, a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód és a közegészségügy területén; a vonatkozó és azon igazgatási struktúrák megerősítése, amelyek a szociális biztonság összhangjához szükségesek.- Független garanciaalap felállítása a munkavállalók védelme érdekében munkaadójuk fizetésképtelensége esetén.Gazdasági és társadalmi kohézió:- Nemzeti politika kidolgozása a gazdasági és szociális kohézió támogatására; előkészületek a regionális fejlesztési programok és közösségi kezdeményezések átültetésére; a strukturális alapok tekintetében a tárcaközi koordináció javítása és olyan költségvetési rendszer és eljárások bevezetése, amelyek lehetővé tesznek többéves kötelezettségvállalásokat, és e költségvetési rendszer igazgatása a strukturális alapokra vonatkozó szabályoknak megfelelően, beleértve az elemzést és az értékelést is.Környezet:- Az összehangolási programok végrehajtásának folytatása, különösen a levegőre, vízre és hulladékgazdálkodásra vonatkozó előírások nemzeti jogba való teljes átültetése, és a zajvédelemre, vegyi anyagokra és a géntechnológiával módosított szervezetekre vonatkozó előírások átültetésének befejezése.- A fenntartható fejlődésre vonatkozó elvek figyelembe vétele az egyéb ágazati politikák kialakításakor és végrehajtásakor.- Az ellenőrzés és a végrehajtás megerősítése, különösen a környezetvédelmi ügynökségek decentralizálásával.Igazság- és belügy:- A vízumokra vonatkozó szabályozás és gyakorlat további fokozott összehangolása az Európai Unió vonatkozó szabályozásával és gyakorlatával.- A kábítószer-kereskedelem elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi okmányok, és különösen az illegális tengeri kereskedelemről szóló, az Egyesült Nemzetek keretében, a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott forgalmazása elleni Egyezmény 17. Cikkében foglaltak teljesítéséről szóló megállapodás átvétele és alkalmazása.- Az igazságszolgáltatás függetlenségének megerősítése, objektív szempontok bevezetése a személyzet alkalmazása és előléptetése tekintetében.- A nő- és gyermekkereskedelem elleni küzdelem folytatása.A közigazgatási és igazságügyi kapacitás megerősítése, beleértve az Európai Uniótól származó pénzeszközök igazgatását és ellenőrzését:- Átfogó közigazgatási reformprogram végrehajtása a közigazgatás teljesítőképességének javítása érdekében, a közösségi vívmányok alkalmazása és igazgatása céljából.- Az ügyészek, bírák és ügyvédek európai jogi továbbképzése.- Az állami pénzek felhasználása ellenőrzésének megerősítése megfelelő személyzet, továbbképzés és felszerelés rendelkezésre bocsátásával.- A román statisztikai rendszer megerősítése a közösségi szabványoknak való megfelelés biztosítása érdekében.4. PROGRAMOZÁSAz 1995–1999-es időszakban Romániának juttatott Phare-támogatás teljes összege elérte a 649 millió eurót. Az 1999. március 25–26-i berlini Európai Tanács megállapodása alapján a 2000–2006-ig terjedő időszakban a tagságra pályázó államoknak az előcsatlakozási intézkedések támogatására nyújtandó pénzügyi segítségnyújtás emellett magába foglalja a SAPARD előcsatlakozási eszközt a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés támogatására (1268/1999/EK tanácsi rendelet, HL L 161., 1999.6.26., 87. o.), valamint az ISPA strukturális eszközt (1267/1999/EK tanácsi rendelet, HL L 161., 1999.6.26., 73. o.), amely az előcsatlakozási időszakban a Kohéziós Alap keretében meglévőkhöz hasonló intézkedések finanszírozására szolgál. E nemzeti juttatások segítségével Románia emellett részben fedezheti a közösségi programokban való részvételét, beleértve az ötödik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramot (HL L 26., 1999.2.1., 1. o.). Ezenkívül Románia hozzáférést nyer azon több államot érintő programok pénzügyi forrásaihoz is, amelyek közvetlen kapcsolatban vannak a közösségi vívmányokkal. Minden befektetési program esetében alapkövetelmény a tagjelölt államok társfinanszírozásának megléte. A Bizottság 1998. óta együttműködik az Európai Beruházási Bankkal és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, különösen az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és a Világbankkal az előcsatlakozási prioritásokhoz kapcsolódó projektek társfinanszírozásának megkönnyítése érdekében.5. FELTÉTELRENDSZERA Románia számára a projektfinanszírozáshoz a Phare, ISPA és SAPARD előcsatlakozási eszközökön keresztül nyújtott közösségi támogatás feltétele, hogy Románia tiszteletben tartsa az Európa-megállapodás keretében vállalt kötelezettségeit, további lépéseket tegyen a koppenhágai kritériumok teljesítése érdekében és különösen, hogy előrehaladást érjen el 2000-ben e csatlakozási partnerség különös prioritási céljainak megvalósításában. Ezen általános feltételek figyelmen kívül hagyása oda vezethet, hogy a Tanács a pénzügyi támogatás felfüggesztéséről határoz, a 622/98/EK rendelet 4. cikke alapján.6. FELÜGYELETA csatlakozási partnerség végrehajtását az Európa-megállapodás keretén belül felügyelik. Amint azt Luxembourgban az Európai Tanács külön hangsúlyozta, fontos, hogy az Európa-megállapodásban megjelölt intézmények adják továbbra is azt a keretet, amelyen belül a közösségi vívmányok átvételét a megfelelő rendelkezésekkel összhangban ellenőrizni lehet, függetlenül attól, hogy a tárgyalások megkezdődtek-e. A csatlakozási partnerség vonatkozó rendelkezéseit a megfelelő albizottság tárgyalja. A Társulási Bizottság foglalkozik az átfogó fejlesztéssel, az előrehaladással és azon problémákkal, amelyek a prioritások és közbülső célok végrehajtásához kapcsolódnak, valamint az albizottságok által hozzáutalt speciális ügyekkel.A Phare-Irányítóbizottság biztosítja, hogy a három előcsatlakozási eszköz – Phare, ISPA és SAPARD – alapján hozott pénzügyi határozatok egymással, valamint a csatlakozási partnerséggel összhangban legyenek, amint azt a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatás összehangolásáról szóló rendelet (1266/1999/EK tanácsi rendelet, HL L 161., 1999.6.26., 68. o.) megállapítja.A csatlakozási partnerséget adott esetben a 622/98/EK rendelet 2. cikkével összhangban újból módosítani kell.[1] Phare = Action plan for coordinated aid to Poland and Hungary (Akcióterv a Lengyelországnak és Magyarországnak nyújtandó koordinált támogatásról).[2] ISPA = Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze).[3] SAPARD = Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development (Különleges Előcsatlakozási Program a Mezőgazdaság és a Vidékfejlesztés Támogatására).--------------------------------------------------


title: 2014/283/EU: A Tanács határozata ( 2014. április 14. ) a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               20.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 150/231

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. április 14.)
   a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2014/283/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikkének (1) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               Az Unió és annak tagállamai csatlakoztak a Biológiai Sokféleség Egyezmény (2) 193. részes felének megegyezéséhez, amelynek értelmében a felek 2010. október 29-én elfogadták a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a Nagojai Jegyzőkönyv).

               (2)

               A 2011. május 6-i tanácsi határozattal (3) összhangban az Unió aláírta a Nagojai Jegyzőkönyvet, feltételezve annak későbbi megkötését. A Nagojai Jegyzőkönyvet a legtöbb tagállam aláírta.

               (3)

               Az Unió elkötelezett a Nagojai Jegyzőkönyv gyors végrehajtása és megerősítése mellett.

               (4)

               Biológiai Sokféleség Egyezmény 34. cikke értelmében a szóban forgó egyezményhez csatolt jegyzőkönyveket az államoknak és a regionális gazdasági integrációs szervezeteknek meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk, illetve jóvá kell hagyniuk.

               (5)

               Az Uniónak és tagállamainak törekedniük kell arra, hogy a jegyzőkönyv megerősítéséről, elfogadásáról, illetve jóváhagyásáról szóló okiratukat – amennyire lehetséges – egymással egy időben helyezzék letétbe.

               (6)

               A Nagojai Jegyzőkönyvet ezért az […] Unió nevében jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvet a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   A Nagojai Jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) az Unió nevében és a hatáskörébe tartozó kérdésekben jogosult(ak) a Nagojai Jegyzőkönyv 33. cikkében előírt jóváhagyási okirat letétbe helyezésére (4). Ezzel párhuzamosan az említett személyek a Biológiai Sokféleség Egyezmény 34. cikkének (3) bekezdésével összhangban letétbe helyezik az e határozat mellékletében foglalt nyilatkozatot.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. április 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. TSAFTARIS

      (1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (2)  HL L 309., 1993.13.12., 3. o.

      (3)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (4)  A Nagojai Jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      MELLÉKLET

         Az európai uniónak a biológiai sokféleség egyezmény 34. Cikke (3) bekezdése szerinti nyilatkozata

      „Az Európai Unió kijelenti, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel és különösen annak 191. cikkével összhangban hatásköre kiterjed olyan nemzetközi megállapodások megkötésére és az azokból eredő kötelezettségek teljesítésére, amennyiben azok hozzájárulnak a következő célkitűzések eléréséhez:

                  —

                  a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása,

                  —

                  az emberi egészség védelme,

                  —

                  a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása,

                  —

                  a regionális vagy világméretű környezeti problémák […] leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

            Az Európai Unió ezenfelül uniós szintű intézkedéseket fogad el az Európai Kutatási Térség létrehozása és az Unió belső piacának megfelelő működése érdekében.
      Az uniós hatáskör gyakorlása – jellegéből adódóan – folyamatosan fejlődik. A Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv 14. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti kötelezettségeinek teljesítése érdekében az Unió naprakészen fogja tartani a jogi eszközöknek a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ részére továbbítandó jegyzékét.
      Az Európai Unió felelős a jegyzőkönyvből eredő, a hatályos uniós jogszabályok hatálya alá tartozó kötelezettségek teljesítéséért.”


title: A Tanács határozata (2002. november 28.) a közéleti személyiségek védelmére szolgáló európai hálózat létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0956

Hivatalos Lap L 333 , 10/12/2002 o. 0001 - 0002

		A Tanács határozata(2002. november 28.)a közéleti személyiségek védelmére szolgáló európai hálózat létrehozásáról(2002/956/IB)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjára, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Spanyol Királyság kezdeményezésére [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel:(1) Az Európai Unióba látogató közéleti személyiségeket fenyegető veszélyek értékelésére szolgáló közös osztályozási rendszer meghatározásáról szóló 2001. december 6-i tanácsi ajánlástól [3] eltekintve nem létezik általános jellegű uniós jogszabály, szabály vagy kézikönyv, amely szabályozná a közéleti személyiségek védelmét, legyenek azok nemzeti, közösségi vagy külföldi közéleti személyiségek.(2) Az e személyiségek elleni támadások és merényletek lehetősége nem zárható ki.(3) A közéleti személyiségek védelméért a fogadó tagállam felelős. A fogadó tagállam által hozott védelmi intézkedések kizárólag az adott tagállam hatályos jogszabályain és a vonatkozó nemzetközi megállapodásokon alapulnak.(4) A közéleti személyiségek Unión belüli növekvő számú utazásai szükségessé teszik egy hivatalos kommunikációs és konzultációs csatorna kialakítását a nemzeti hatóságok között,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) A közéleti személyiségek védelmére európai hálózat (a továbbiakban: hálózat) létesül.(2) A hálózat a nemzeti rendőri szervekből, valamint a közéleti személyiségek védelméért felelős más szolgálatokból áll. Minden tagállam egyetlen kapcsolattartó egységet jelöl ki. A kijelölt nemzeti kapcsolattartó egységekre vonatkozó információkat – beleértve a későbbi változásokat is – a Tanács Főtitkárságára kell továbbítani, amely azokat a Hivatalos Lapban közzéteszi.2. cikkE határozat alkalmazásában "közéleti személyiség" minden olyan személy, aki egy tagállam nemzeti jogszabályai értelmében vagy egy nemzetközi vagy nemzetek feletti szervezet vagy intézmény szabályzata alapján személyvédelemben részesül.3. cikk(1) A hálózat tevékenységét a Tanács elnökségét ellátó tagállam szervezi.(2) A tagjelölt országok és az Europol szintén kijelölhetnek egy-egy kapcsolattartó pontot a hálózatban való részvételre.Az elnökség eseti alapon vizsgálja meg a Bizottság és a Tanács Főtitkársága részvételét a hálózatnak a 4. cikk a), b), c) és d) pontjában említett tevékenységeiben.4. cikkA hálózat céljai a következők:a) a hálózatban résztvevő szervezeti egységek közötti információcsere előmozdítása, különösen:- a közéleti személyiségek védelmére vonatkozó általános és szakmai információk és tapasztalatok,- a közéleti személyiségek védelméért felelős szolgálatok megfelelő személyi állománya kiválasztásának és kiképzésének legmegfelelőbb kritériumaira vonatkozó információk tekintetében;b) a legmegfelelőbb közös eljárások gyűjteménye összeállításának előmozdítása a hálózatban résztvevő szervezeti egységek által vállalt operatív tevékenységek tekintetében;c) a hálózatban résztvevő szervezeti egységek tisztviselői kölcsönös kirendelésének előmozdítása;d) a hálózatban résztvevő hivatalos szervek számára az információcsere, a hírközlés és a következőkre vonatkozó közös véleményalkotás lehetővé tétele:- a fogadó tagállam általi engedélyezésre vonatkozó eljárások és kérelmek a megkereső állam közéleti személyiséget kísérő védelmi szolgálatának az utóbbi állam területén való tartózkodása tekintetében,- a támadások és merényletek megakadályozása érdekében a közös fellépés módszerei, beleértve a tisztviselők és a források felhasználásának módjait is,- a védett közéleti személyiség számára a küldöttségek mozgása során biztosítandó prioritás szabályai,- a hatáskörrel rendelkező bűnüldöző szervekkel és más közigazgatási szervezeti egységekkel folytatott együttműködés,- a médiával kapcsolatos ajánlások;e) a biztosítási kérelemre vonatkozó operatív információk cseréjének támogatása a nemzeti jogszabályoknak megfelelően a kapcsolattartó pontokon keresztül vagy a kapcsolattartó pontok által megjelölt hatáskörrel rendelkező szolgálatok közötti közvetlen kapcsolatok útján, azokban az esetekben, amikor a közéleti személyiség védelmét két vagy több tagállamban kell biztosítani.5. cikkA hálózat évente jelentést nyújt be a Tanácsnak tevékenysége alakulásáról. A Tanács háromévenként értékeli a hálózat tevékenységét.6. cikkEz a határozat a Tanács általi elfogadását követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2002. november 28-án.a Tanács részérőlaz elnökB. Haarder[1] HL C 42., 2002.2.15., 14. o.[2] 2002. május 30-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL C 356., 2001.12.14., 1. o.--------------------------------------------------


title: 2006/853/KKBP A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPOL COPPS/2/2006 határozata ( 2006. november 21. ) az Európai Uniónak a palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjének kinevezéséről

text:
               29.11.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 331/21

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPOL COPPS/2/2006 HATÁROZATA

   (2006. november 21.)
   az Európai Uniónak a palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjének kinevezéséről
   (2006/853/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójáról szóló, 2005. november 14-i 2005/797/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2005/797/KKBP együttes fellépés 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezése értelmében a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy a Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat, beleértve – a főtitkár/főképviselő javaslata alapján – a misszió vezetőjének/rendőrbiztosának kinevezését is.

               (2)

               A főtitkár/főképviselő Colin SMITH kinevezését javasolta,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   2007. január 1-jétől az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziója (EUPOL COPPS) misszióvezetőjének/rendőrbiztosának Colin SMITH-t nevezik ki.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2007. december 31-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. november 21-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         T. TANNER

      (1)  HL L 300., 2005.11.17., 65. o.


title: A Tanács 2011/536/KKBP határozata ( 2011. szeptember 12. ) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról (EUMM Georgia) szóló 2010/452/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

text:
               13.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 236/7

         A TANÁCS 2011/536/KKBP HATÁROZATA
   (2011. szeptember 12.)
   az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról (EUMM Georgia) szóló 2010/452/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére és 43. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2008. szeptember 15-én elfogadta az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójáról (EUMM Georgia) szóló 2008/736/KKBP együttes fellépést (1). Ez a későbbiekben módosított és meghosszabbított együttes fellépés 2010. szeptember 14-én hatályát vesztette.

               (2)

               A Tanács 2010. augusztus 12-én elfogadta a 2010/452/KKBP határozatot (2), amely további 12 hónappal, 2011. szeptember 14-ig meghosszabbította az EUMM Georgia missziót.

               (3)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2011. június 28-án jóváhagyta az EUMM Georgia jövőjével kapcsolatos stratégiai szintű felülvizsgálatra vonatkozó ajánlásokat.

               (4)

               Az EUMM Georgia missziót – jelenlegi megbízatása alapján – 2011. szeptember 15-től2012. szeptember 14-ig újra meg kell hosszabbítani.

               (5)

               Meg kell határozni továbbá az EUMM Georgia misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeget a 2011. szeptember 15-től2012. szeptember 14-ig terjedő időszakra.

               (6)

               A misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/452/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

               1.

               a 14. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
               „A misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2011. szeptember 15-től2012. szeptember 14-ig terjedő időszakra 23 900 000 EUR.”;

               2.

               a 18. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Ez az együttes fellépés 2012. szeptember 14-én hatályát veszti.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL L 248., 2008.9.17., 26. o.

      (2)  HL L 213., 2010.8.13., 43. o.


title: 2010/279/CFSP: A Tanács 2010/279/KKBP határozata ( 2010 május 18. ) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN)

text:
               19.5.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 123/4

         A TANÁCS 2010/279/KKBP HATÁROZATA
   (2010 május 18.)
   az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére és 43. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. május 30-án elfogadta az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) felállításáról szóló 2007/369/KKBP együttes fellépést (1). Az említett együttes fellépés 2010. május 30-án hatályát veszti.

               (2)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2010. március 8-án az EUPOL AFGHANISTAN három évvel történő meghosszabbítását javasolta.

               (3)

               Az EUPOL AFGHANISTAN parancsnoklási és ellenőrzési struktúrája nem érinti a misszióvezetőnek a költségvetés végrehajtására vonatkozóan az Európai Bizottsággal szemben vállalt szerződéses felelősségét.

               (4)

               Az EUPOL AFGHANISTAN-ra vonatkozóan be kell vonni a figyelőszolgálatot.

               (5)

               Az EUPOL AFGHANISTAN végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely esetlegesen rosszabbodhat, és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A misszió
   (1)   A 2007/369/KKBP együttes fellépéssel létrehozott, Afganisztánban folytatott európai uniós rendfenntartó misszió („az EUPOL AFGHANISTAN” vagy „a misszió”) 2010. május 31-jével2013. május 31-ig meghosszabbodik.
   (2)   Az EUPOL AFGHANISTAN a 2. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban működik és a 3. cikkben meghatározott feladatokat hajtja végre.
   2. cikk
   Célkitűzések
   Az EUPOL AFGHANISTAN jelentős mértékben hozzájárul a fenntartható és hatékony, afganisztáni irányítással működő polgári rendőrségi struktúrák kialakításához, ez biztosítja a szélesebb büntető igazságszolgáltatási rendszerrel való megfelelő együttműködést, az Unió, a tagállamok és egyéb nemzetközi szereplők politikai tanácsadói és intézményépítő munkájának megfelelően. A misszió továbbá olyan hiteles és hatékony rendfenntartó szolgálat kialakítása irányában mozdítja előre a reformfolyamatot, amely a nemzetközi szabványoknak megfelelően, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása keretében működik.
   3. cikk
   Feladatok
   (1)   A 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében az EUPOL AFGHANISTAN:

               a)

               támogatja Afganisztán kormányát, hogy következetesen végre tudja hajtani a fenntartható és hatékony polgári rendőrségi struktúrák – különösen a nemzeti rendőrségi stratégiában meghatározott Afgán Egyenruhás (Polgári) Rendőrség és az Afgán Bűnüldöző Rendőrség – kialakítását célzó stratégiáját;

               b)

               javítja a nemzetközi szereplők közötti összehangoltságot és koordinációt;

               c)

               stratégia kidolgozásán munkálkodik, hangsúlyt helyezve a nemzetközi közösség átfogó, a rendőrségi reform terén alkalmazandó közös stratégiájának a kialakítására, továbbá a rendőrségi reform és a képzés területén előmozdítja a kulcsfontosságú partnerekkel folytatott együttműködést, ideértve a NATO által vezetett ISAF-et, a NATO képzési misszióját és egyéb hozzájáruló feleket;

               d)

               erősíti a rendőrség és a tágabb értelemben vett jogállamiság közötti kapcsolatot.
               A műveleti terv (OPLAN) továbbfejleszti e feladatokat. A misszió a feladatait többek között felügyelet, iránymutatás, tanácsadás és képzés révén látja el.

         (2)   Az EUPOL AFGHANISTAN nem végrehajtó misszió.
   (3)   Az EUPOL AFGHANISTAN-nak rendelkeznie kell egy a projektek meghatározására és végrehajtására szolgáló, projektekkel foglalkozó sejttel. Az EUPOL AFGHANISTAN továbbá adott esetben – a misszióhoz kapcsolódó területeken és annak célkitűzései teljesítése érdekében – koordinációt, támogatást és tanácsadást biztosít a tagállamok és harmadik államok által saját hatáskörben végrehajtott projektek tekintetében.
   4. cikk
   A misszió szervezeti felépítése
   (1)   A misszió parancsnoksága Kabulban található. A misszió szervezeti felépítése a következő:

               i.

               a misszióvezető és hivatala, ideértve a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselőt;

               ii.

               rendőrségi egység;

               iii.

               jogállamisággal foglalkozó egység;

               iv.

               képzési részleg;

               v.

               missziótámogató sejt;

               vi.

               Kabulon kívüli helyi irodák;

               vii.

               brüsszeli támogató egység.

         (2)   A misszió személyzetének telepítése központi, regionális és tartományi szinten történik; amennyiben a megbízatás teljesítéséhez szükséges, a misszió személyzete a körzeti szinttel együttműködve is elláthatja feladatát a biztonsági értékelésre figyelemmel, valamint amennyiben az ezt lehetővé tevő tényezők – például a megfelelő logisztikai és biztonsági támogatás – rendelkezésre állnak. Technikai jellegű megállapodásokra kell törekedni az ISAF-fel, valamint a regionális parancsnokságok és a tartományi újjáépítési csapatok (PRT) terén vezető szerepet betöltő országokkal, információcsere, orvosi, biztonsági és logisztikai segítségnyújtás céljából, ideértve a regionális parancsnokságok és a PRT-k általi befogadást is.
   (3)   A misszió személyzetének egy részét továbbá a Nemzetközi Rendőri Együttműködési Bizottság (IPCB) kabuli Főtitkárságára kell helyezni, az afganisztáni rendőrségi reform stratégiai koordinációjának javítása érdekében. Az IPCB titkársága adott esetben az EUPOL AFGHANISTAN HQ-n belül kap helyet.
   5. cikk
   Polgári műveleti parancsnok
   (1)   Az EUPOL AFGHANISTAN polgári műveleti parancsnoka a polgári tervezési és végrehajtási szolgálat (CPCC) igazgatója.
   (2)   A polgári műveleti parancsnok – a PBB politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) átfogó felügyelete alatt – stratégiai szintű parancsnokságot és felügyeletet gyakorol az EUPOL AFGHANISTAN felett.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok gondoskodik a Tanács határozatainak, valamint a PBB határozatainak megfelelő és hatékony végrehajtásáról, adott esetben a misszióvezetőnek kiadott stratégiai szintű utasítások révén is.
   (4)   A teljes kiküldött állomány a küldő állam nemzeti hatóságainak vagy az uniós intézménynek a teljes körű parancsnoksága alatt marad. A nemzeti hatóságok személyi állományuk, csoportjaik és egységeik operatív irányítását (OPCON) az EUPOL AFGHANISTAN polgári műveleti parancsnokára ruházzák át.
   (5)   A polgári műveleti parancsnok teljes mértékben felel azért, hogy az Unió gondossági kötelezettsége megfelelő módon teljesüljön.
   (6)   A polgári műveleti parancsnok és az Európai Unió különleges képviselője (EUKK) szükség szerint konzultál egymással.
   6. cikk
   Misszióvezető
   (1)   A misszióvezető vállalja a felelősséget a misszióért, és gyakorolja annak helyszíni parancsnoklását és ellenőrzését.
   (2)   A misszióvezető gyakorolja a polgári műveleti parancsnok által kirendelt, a hozzájáruló államokból érkező személyi állomány, csoportok és egységek feletti parancsnoklást és ellenőrzést, valamint a misszió rendelkezésére bocsátott eszközöket, forrásokat és információkat is érintő igazgatási és logisztikai feladatkört.
   (3)   A misszióvezető – a polgári műveleti parancsnok stratégiai szintű utasításait követve – az EUPOL AFGHANISTAN hatékony helyszíni tevékenysége érdekében utasításokat ad a misszió teljes személyzetének, ebben az esetben beleértve a brüsszeli támogató elemet is, koordinálja a műveleteket, és ellátja a napi irányítást.
   (4)   A misszióvezető felel a misszió költségvetésének végrehajtásáért. E célból a misszióvezető szerződést ír alá a Bizottsággal.
   (5)   A misszióvezető felelős a személyzetet érintő fegyelmi kérdésekben. A személyzet kiküldött tagjait illetően fegyelmi eljárást az érintett nemzeti vagy uniós hatóság folytathat.
   (6)   A misszióvezető képviseli az EUPOL AFGHANISTAN-t a műveleti területen, és biztosítja a misszió megfelelő láthatóságát.
   (7)   Adott esetben a misszióvezető feladata a helyszínen jelen lévő egyéb uniós szereplőkkel való koordináció. Az EUKK – a parancsnoki lánc sérelme nélkül – helyi politikai iránymutatást nyújt a misszióvezetőnek.
   (8)   A misszióvezető biztosítja, hogy az EUPOL AFGHANISTAN szorosan együttműködjön és összehangolja tevékenységét Afganisztán kormányával és adott esetben az érintett nemzetközi szereplőkkel, többek között a NATO által vezetett ISAF-fel és a NATO képzési misszióval, a PRT terén vezető szerepet betöltő országokkal, az ENSZ afganisztáni segítségnyújtási missziójával (UNAMA), valamint az afganisztáni rendőrségi reformban jelenleg részt vevő harmadik államokkal.
   7. cikk
   Személyi állomány
   (1)   Az EUPOL AFGHANISTAN személyi állománya létszámának és szakértelmének összhangban kell lennie a 2. cikkben meghatározott célkitűzésekkel, a 3. cikkben meghatározott feladatokkal és a 4. cikkben meghatározott szervezeti felépítéssel.
   (2)   Az EUPOL AFGHANISTAN személyi állományát elsősorban a tagállamok vagy az uniós intézmények küldik ki.
   (3)   Minden tagállam vagy uniós intézmény maga viseli az általa kiküldött személyi állománnyal kapcsolatos költségeket, beleértve a kiküldetési helyre történő utazás és az onnan történő elutazás költségeit, a fizetést, az orvosi ellátást és – a napidíjak, valamint a nehézségi és a kockázati pótlékok kivételével – a juttatásokat.
   (4)   Az EUPOL AFGHANISTAN szükség esetén szerződéses alapon alkalmazhat nemzetközi polgári és helyi személyzetet is, amennyiben a szükséges funkciókat a tagállamok által kirendelt személyzet nem tudja ellátni. Kivételesen, kellően indokolt esetben, ha nem áll rendelkezésre megfelelően képzett jelentkező a tagállamokból, szerződéses alapon a részt vevő harmadik államok állampolgárai is toborozhatók.
   (5)   A teljes személyi állomány a misszió érdekében jár el és végzi feladatát. A teljes személyi állomány tiszteletben tartja a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat.
   8. cikk
   Az EUPOL AFGHANISTAN személyi állományának jogállása
   (1)   Az EUPOL AFGHANISTAN Afganisztánban állomásozó személyi állományának jogállását – beleértve adott esetben az EUPOL AFGHANISTAN lebonyolításához és zavartalan működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és további garanciákat – a Szerződés 37. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodásban kell meghatározni.
   (2)   A személyi állomány tagjait kirendelő állam vagy uniós intézmény felelős a kirendeléshez kapcsolódó, a személyzet tagja részéről vagy vele összefüggésben felmerülő bármely követelésért. A szóban forgó állam vagy uniós intézmény felelős a kirendelt személlyel szembeni bármely eljárás megindításáért.
   (3)   A nemzetközi és helyi polgári személyzet alkalmazási feltételeit, valamint jogait és kötelezettségeit a misszióvezető és a személyzet tagja közötti szerződésben kell meghatározni.
   9. cikk
   Parancsnoki lánc
   (1)   Az EUPOL AFGHANISTAN – válságkezelési műveletként – egységes parancsnoki lánccal rendelkezik.
   (2)   Az EUPOL AFGHANISTAN politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását – a Tanács és a főképviselő felelősségvállalása mellett – a PBB gyakorolja.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok – a PBB politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint a főképviselő átfogó felügyelete alatt – az EUPOL AFGHANISTAN stratégiai szintű parancsnoka, és e minőségében utasításokat ad a misszióvezetőnek, valamint tanácsokkal és technikai támogatással látja el őt.
   (4)   A polgári műveleti parancsnok a főképviselőn keresztül jelentést tesz a Tanácsnak.
   (5)   Helyi szinten a misszióvezető gyakorolja az EUPOL AFGHANISTAN feletti parancsnoklást és ellenőrzést, és közvetlenül a polgári műveleti parancsnoknak felel.
   10. cikk
   Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás
   (1)   A misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását – a Tanács és a főképviselő felelősségvállalása mellett – a PBB gyakorolja. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy e célra a Szerződés 38. cikke harmadik bekezdésének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat. E felhatalmazás a misszióvezetőnek a főképviselő javaslata alapján történő kinevezésére, valamint a CONOPS és az OPLAN módosítására is vonatkozik. A misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.
   (2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.
   (3)   A PBB rendszeresen és igény szerint jelentést kap a polgári műveleti parancsnoktól és a misszióvezetőtől a felelősségi körükbe tartozó kérdésekről.
   11. cikk
   Biztonság
   (1)   A polgári műveleti parancsnok – az 5. és 9. cikkel összhangban, a Tanács Biztonsági Hivatalával együttműködve – irányítja a biztonsági intézkedések misszióvezető általi tervezését, és biztosítja azoknak az EUPOL AFGHANISTAN érdekében történő megfelelő és hatékony végrehajtását.
   (2)   A misszióvezető felel a művelet biztonságáért, valamint a Szerződés V. címe és az azt alátámasztó dokumentumok szerint az Unión kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politika alapján a művelet tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért.
   (3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselő (SMSO) segíti, aki a misszióvezetőnek tesz jelentést, és aki szoros kapcsolatot tart fenn a Tanács Biztonsági Hivatalával is.
   (4)   A misszióvezető a misszió tartományi és regionális műveleti helyszíneire biztonsági tisztviselőket nevez ki, akik az SMSO felügyelete alatt a misszió vonatkozó elemeivel kapcsolatos biztonsági feladatok napi irányításáért felelnek.
   (5)   Az EUPOL AFGHANISTAN személyi állománya a szolgálat megkezdése előtt – az OPLAN-nal összhangban – kötelező biztonsági képzésen vesz részt. A személyi állomány az SMSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesz.
   12. cikk
   Harmadik államok részvétele
   (1)   Az Unió döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül a tagjelölt országok és más harmadik államok is felkérhetők az EUPOL AFGHANISTAN-hoz való hozzájárulásra, feltéve, hogy azok maguk viselik az általuk kiküldött rendfenntartó szakértők és/vagy polgári személyzet kiküldésével járó költségeket, beleértve a fizetést, a juttatásokat, az orvosi ellátást, a nagy kockázat elleni biztosítást és az Afganisztánba történő utazás, valamint az onnan történő elutazás költségeit, és szükség szerint hozzájárulnak az EUPOL AFGHANISTAN működési költségeihez is.
   (2)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy hozza meg a vonatkozó határozatokat a felajánlott hozzájárulások elfogadásáról.
   (3)   Az EUPOL AFGHANISTAN-hoz hozzájáruló harmadik államok a művelet napi irányítása terén ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, mint a műveletben részt vevő tagállamok.
   (4)   A PBB megteszi a szükséges intézkedéseket a részvételi szabályokkal kapcsolatban, és szükség esetén javaslatot terjeszt a Tanács elé, többek között a harmadik államok lehetséges pénzügyi vagy természetbeni hozzájárulására vonatkozóan.
   (5)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok a Szerződés 37. cikke szerinti megállapodások, valamint szükség szerint további technikai megállapodások tárgyát képezik. Amennyiben az Unió és egy harmadik állam olyan megállapodást kötött, amely keretet biztosít e harmadik államnak az EU válságkezelési műveleteiben való részvételéhez, a megállapodás rendelkezései e művelettel összefüggésben alkalmazandók.
   13. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   Az EUPOL AFGHANISTAN-nal járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 2011. május 31-ig54 600 000 EUR.
   (2)   Az EUPOL AFGHANISTAN számára a későbbi időszakok tekintetében előirányzandó pénzügyi referenciaösszegről a Tanács dönt.
   (3)   Valamennyi kiadást az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni.
   (4)   A misszióvezető a szerződése keretében vállalt tevékenységek tekintetében teljes körű jelentéstételi kötelezettséggel tartozik az őt ellenőrző Bizottságnak.
   (5)   Harmadik államok állampolgárai is pályázhatnak szerződéskötésre. A misszióvezető – a Bizottság jóváhagyására is figyelemmel – technikai megállapodásokat köthet a regionális parancsnokságok/PRT-k terén vezető szerepet betöltő országokkal, valamint az Afganisztánba telepített nemzetközi szereplőkkel a felszereléseknek, szolgáltatásoknak és helyiségeknek a misszió számára való rendelkezésre bocsátását illetően, különösen amennyiben a biztonsági feltételek ezt megkövetelik.
   (6)   A pénzügyi rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az EUPOL AFGHANISTAN operatív követelményeit, beleértve a felszerelések kompatibilitását és a csapatok interoperabilitását, és figyelembe kell venniük a személyzetnek a regionális parancsnokságokba és PRT-kbe való telepítését.
   (7)   A kiadások a határozat elfogadásának időpontjától számolhatók el.
   14. cikk
   Minősített információk átadása
   (1)   A főképviselő a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat a NATO/ISAF részére átadni. Ennek elősegítésére helyi technikai szabályozást kell kidolgozni.
   (2)   A főképviselő szükség szerint, valamint a misszió igényeinek és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat „CONFIDENTIEL UE” szintig az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.
   (3)   A főképviselő szükség szerint, valamint a misszió operatív igényeinek és a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően jogosult a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig az UNAMA részére átadni. E célból helyi szabályozást kell kidolgozni.
   (4)   Konkrét és azonnali operatív igény esetén a főképviselő jogosult továbbá a Tanács biztonsági szabályzatának megfelelően a misszió céljára készült EU minősített információkat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig a fogadó állam részére is átadni. Minden más esetben az ezen információknak és dokumentumoknak a fogadó állam részére történő átadására a fogadó államnak az Unióval való együttműködési eljárásai szerint kerül sor.
   (5)   A főképviselő jogosult az e tanácsi határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni a misszióval kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó és a Tanács eljárási szabályzata (3) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartás alá tartozó, nem minősített uniós dokumentumokat.
   15. cikk
   Figyelőszolgálat
   Az EUPOL AFGHANISTAN-ra vonatkozóan be kell vonni a figyelőszolgálatot.
   16. cikk
   Felülvizsgálat
   (1)   Ezt a határozatot hathavonta felül kell vizsgálni a misszió méretének és hatáskörének szükség szerinti kiigazítása érdekében.
   (2)   Ezt a határozatot legkésőbb a hatályvesztés időpontja előtt három hónappal felül kell vizsgálni annak meghatározása érdekében, hogy a missziót folytatni kell-e.
   17. cikk
   Hatálybalépés és időtartam
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2010. május 31-től2013. május 31-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2010 május 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SALGADO

      (1)  HL L 139., 2007.5.31., 33. o.

      (2)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.

      (3)  A Tanács 2009. december 1-jei 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).


title: A Tanács határozata (2004. január 26.) az aktív európai polgárságot (a polgári részvételt) támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0100

Hivatalos Lap L 030 , 04/02/2004 o. 0006 - 0014

		A Tanács határozata(2004. január 26.)az aktív európai polgárságot (a polgári részvételt) támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról(2004/100/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel:(1) A Szerződés létrehozza az uniós polgárságot, amely kiegészíti, és nem helyettesíti a nemzeti állampolgárságot, és amelynek támogatása a szubszidiaritás kellő figyelembevételével kell hogy történjen.(2) A Közösség és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása, a megfelelő szociális védelem, az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében.(3) A közösségi jog egységes és hatékony alkalmazása új, a belső piac zavartalan működéséhez nélkülözhetetlen prioritást jelent. Az 1999. október 15-i és 16-i tamperei Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségnek az átláthatóság és a demokratikus kontroll elvén kell alapulnia, amelyekhez az e térség céljairól és elveiről a civil társadalommal folyatott nyílt párbeszéd is hozzátartozik. Az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége elősegíti az ezzel kapcsolatos álláspontok és tapasztalatok cseréjét, és összehangolja és nyilvánosságra hozza az államtanácsoknak a közösségi joggal összefüggésben hozott bírósági határozatait.(4) Az Európai Parlament 1988. április 15-i állásfoglalásában [2] kívánatosnak tartotta jelentősebb erőfeszítés vállalását, hogy a különböző tagállamok polgárai közötti kapcsolatokat erősítsék, és hangsúlyozta, hogy a közösségi intézmények által a különböző tagállami közösségek vagy városok közötti testvérvárosi kapcsolat fejlesztéshez nyújtott különleges támogatás egyaránt ésszerű és kívánatos.(5) A nizzai Európai Tanács 2000 decemberében elfogadott 23. nyilatkozatában rámutatott arra, hogy az Unió és intézményei demokratikus legitimitásának és átláthatóságának javítása és ellenőrzése szükséges ahhoz, hogy azok közelebb kerüljenek a tagállamok polgáraihoz. A Nizzában elfogadott Szociálpolitikai Menetrend új kormányzási formára támaszkodik, hangsúlyozva a civil párbeszéd, mint a civil társadalommal való együttműködés elősegítése jelentős részének szerepét. A Menetrend előírja, hogy az olyan nem kormányzati szervezetek, mint például a nem kormányzati szociális szervezetek európai platformja, szoros kapcsolatban állnak a társadalmi beilleszkedés és a mindenkit megillető esélyegyenlőség fejlesztésével.(6) Az Európai Tanács 2001. december 14-i és 15-i következtetéséhez csatolt laekeni nyilatkozatában megerősíti, hogy az egyik alapvető kihívás, amelyre az Európai Uniónak válaszolnia kell, abban áll, hogy miként tudja a polgárokat közelebb hozni az európai projekthez és az európai intézményekhez.(7) Az Európai Unió 2003. évi általános költségvetésének az A-321., A-3020., A-3021., A-3024., A-3026., A-3036. és B3-305. tétele, illetve a korábbi pénzügyi évek bizonyították értéküket a civil társadalmi szervezetekkel és az önkormányzatokkal Európa építéséről folytatott közelibb párbeszéd elősegítésében.(8) A Tanács ismét megerősítette meggyőződését, hogy a városok közötti testvérvárosi kapcsolatok támogatását folytatni szükséges, mert ezek igen fontos szerepet játszanak a polgári azonosságtudat és az Európa népei közötti kölcsönös megértés előmozdításában. A többéves programmal összefüggésben a Tanács hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a városok közötti testvérvárosi kapcsolatokhoz a megfelelő költségvetést, és a kapcsolatok támogatását, amint ezt az Európai Parlament a költségvetési eljárás során minden évben megkövetelte. Hangsúlyozza továbbá, hogy elengedhetetlen a városok közötti testvérvárosi kapcsolatok megalapozását szolgáló pályázati eljárások, és azok gyakorlati kialakításának egyszerűbbé és polgárbaráttá tétele.(9) "A Mi Európánk" Egyesület az európai társadalmat és a politikai, szociális, gazdasági és tudományos világot képviselő személyiségekből álló tanulmányi és kutatási intézményként működik azért, hogy a polgárokhoz közelebb álló Európai Uniót előmozdító gondolatok cseréjét lehetővé tegye; ez így általános európai érdeket szolgál.(10) A Jean Monnet- és a Robert Schuman-ház Európa polgárainak találkozóhelyeként működik, és a cél az, hogy az európai integráció úttörőit és úttörő tevékenységüket Európa e két alapító atyja lakó- és munkahelye keretében mutassák be, és hogy tájékoztassanak a mai és a holnapi Európáról; így e két szervezet általános európai érdeket szolgál.(11) A Menekültek és Számkivetettek Európai Tanácsa a menekültek és számkivetettek szervezeteit képviseli az Európai Uniónál, és a Szerződésnek a menedékjoggal és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel kapcsolatos céljaihoz hozzájáruló elveket és politikákat mozdít elő.(12) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK tanácsi rendelet [3] (a továbbiakban költségvetési rendelet) előírja, hogy e meglévő támogatási intézkedésekre alap-jogiaktust kell kibocsátani.(13) A költségvetési rendelet elfogadásakor az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság arra vállalt kötelezettséget, hogy egy ilyen alap-jogiaktus a 2004-es pénzügyi év kezdetével hatályba lépjen. A Bizottság vállalta, hogy figyelembe veszi a költségvetés végrehajtásával összefüggésben az oda felvett megjegyzéseket.(14) A Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a támogatásokra vonatkozó alap-jogiaktusokról szóló, 2003. november 24-i intézményközi nyilatkozata előírja, hogy kivételes esetekben, e programban a kiadások elszámolhatóságának időtartamára vonatkozóan átmeneti kikötéseket állapítsanak meg.(15) Ez az intézményközi nyilatkozat előírja továbbá, hogy a 2004. és a 2005. évre átmeneti intézkedéseket kell bevezetni a program 2. része szerinti támogatásokra vonatkozóan.(16) Rendelkezni kell a program területi hatályáról is, hogy az foglalja magába a csatlakozó országokat, illetve lehetőség szerint, bizonyos tevékenységek esetében az EFTA/EGT-országokat és a tagjelölt országokat.(17) Ez a határozat a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás [4] 34. pontja értelmében egy pénzügyi referenciaösszeget tartalmaz a program teljes időtartamára vonatkozóan, anélkül, hogy ez által érintené a költségvetési hatóságnak a Szerződésben meghatározott hatáskörét.(18) Az állami forrásból származó bármely nem közösségi támogatásnak meg kell felelnie a Szerződés 87. és 88. cikkének.(19) Az olyan intézmények, amelyek tevékenysége nem egyeztethető össze az Európai Uniónak és tagállamainak a közrenddel és közbiztonsággal kapcsolatos céljaival, e program kedvezményeiből kizárhatók.(20) Az e határozat alapján nyújtott bármely támogatásnak szigorúan meg kell felelnie a szubszidiaritás és az arányosság elvének,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA program célja(1) E határozat közösségi cselekvési programot hoz létre, hogy támogassa az aktív európai polgárság területén tevékenykedő szervezeteket, és hogy előmozdítsa az e területtel kapcsolatos cselekvéseket.A program céljai a következők:a) az Európai Unió értékeinek és céljainak támogatása és terjesztése;b) a polgárok közelebb hozása az Európai Unióhoz és intézményeihez, és bátorításuk az uniós intézményekkel való gyakoribb kapcsolattartásra;c) a polgárok szorosabb bevonása az Európai Unió felépítéséről való gondolkodásba és vitába;d) a programban résztvevő országok polgárai közötti kapcsolatok és csere erősítése, különösen a városok közötti testvérvárosi kapcsolat révén;e) az aktív és közreműködő polgárságot előmozdító szervezetek kezdeményezéseinek támogatása.(2) A program által támogatott tevékenységek azt célozzák, hogy a program céljait követő intézmények működését támogassák, illetve cselekvéseiket előmozdítsák a mellékletben foglalt feltételekkel összhangban.(3) A program 2004. január 1-jén kezdődik, és 2006. december 31-én fejeződik be.2. cikkA programhoz való hozzáférésAhhoz, hogy cselekvéseik támogatásra legyenek jogosultak, az intézményeknek teljesíteniük kell a mellékletben meghatározott feltételeket.A cselekvésnek meg kell felelnie a Közösség aktív európai polgárság területén folyó tevékenységét megalapozó elveknek.Ahhoz, hogy valamely, az aktív európai állampolgárság területén az általános európai érdeket vagy az Európai Unió e területen végzett tevékenységének részét képező célokat követő intézmény a folyamatban lévő munkaprogramja tekintetében működési támogatásra legyen jogosult, meg kell felelnie a mellékletben meghatározott feltételeknek, illetve olyan struktúrával kell rendelkeznie, hogy lehetőség szerint az Európai Unió egészére kiható cselekvéseket legyen képes megvalósítani.3. cikkA csatlakozó országok, az EFTA/EGT-országok és az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó tagjelölt országok hozzáférése a programhozA program szerinti egyes cselekvésekben való részvétel a következő országokban székhellyel rendelkező intézmények számára nyitható meg:a) azok a csatlakozó államok, amelyek 2003. április 16-án írták alá a csatlakozási szerződést;b) az EFTA/EGT-országok, az EGT-megállapodásban meghatározott feltételek szerint;c) Románia és Bulgária, az Európa-megállapodásokkal, annak kiegészítő jegyzőkönyveivel és a társulási tanácsok határozataival összhangban rögzítendő részvételi feltételek szerint;d) Törökország, amelynek részvételi feltételeit az Európai Közösség és a Török Köztársaság között a Török Köztársaságnak a közösségi programokban való részvétele általános elveiről szóló keretmegállapodással [5] összhangban kell megállapítani.4. cikkA kedvezményezettek kiválasztása(1) Az aktív európai polgárság területén az általános európai érdeket vagy az Európai Unió e területen végzett tevékenységének részét képező célokat követő intézmények folyamatban lévő munkaprogramjához a működési támogatást a mellékletben megállapított általános feltételeknek megfelelően kell odaítélni.(2) A programban meghatározott cselekvésekhez nyújtandó támogatást a mellékletben megállapított általános feltételeknek megfelelően kell odaítélni. A cselekvéseket pályázati felhívás útján kell kiválasztani.5. cikkA támogatás odaítéléseA programban szereplő különböző cselekvésekhez nyújtandó támogatást a melléklet vonatkozó részeinek rendelkezései szerint kell odaítélni.6. cikkPénzügyi rendelkezésekAz e programnak a 2004 és 2006 közötti időszakban való végrehajtásához rendelt pénzügyi referenciaösszeg 72 millió EUR.Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság hagyja jóvá.7. cikkEllenőrzés és értékelésA Bizottság a program céljainak megvalósulásáról legkésőbb 2007. december 31-ig jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. Ez a jelentés többek között a legkésőbb 2006. végéig elkészítendő külső értékelő jelentésen alapul, amely legalább a program általános jelentőségét és koherenciáját, megvalósításának hatékonyságát (a cselekvések előkészítését, kiválasztását, végrehajtását), illetve az 1. cikkben és a mellékletben meghatározott célok szempontjából a különböző cselekvések általános és egyedi hatékonyságát értékeli.8. cikkZáró rendelkezésekA melléklet 1. és 2. szakasza alapján 2004-ben megítélt támogatás esetében a szóba jöhető kiadások elszámolhatóságának időszaka 2004. január 1-jével megkezdődhet, feltéve, hogy a kiadás nem előzi meg a támogatás iránti kérelem benyújtásának idejét, vagy a kedvezményezett költségvetési évének a kezdetét.Kivételesen, az ilyen támogatás esetében a pénzügyi rendelet 112. cikkének (2) bekezdésében említett megállapodások legkésőbb 2004. június 30-ig aláírhatók.9. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2004. január 1-jétől kell alkalmazni.Kelt Brüsszelben, 2004. január 26-án.a Tanács részérőlaz elnökB. Cowen[1] A 2003. november 20-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL C 122., 1988.5.9., 38. o.[3] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[4] HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított megállapodás.[5] HL L 61., 2002.3.2., 29. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. Támogatott tevékenységekAz 1. cikkben meghatározott általános cél az, hogy támogassák az aktív uniós polgárság területén végzett munkát az e területen tevékenykedő intézmények cselekvéseinek és működésének az elősegítésével.Ez a támogatás két módon valósul meg:- vagy működési támogatás, amely társfinanszírozást nyújt azokra a költségekre, amelyek az aktív európai polgárság területén az általános európai érdeket vagy az Európai Unió e területen végzett tevékenységének részét képező célokat követő intézmény folyamatos munkaprogramjához kapcsolódnak (1. és 2. rész);- vagy az e területhez kapcsolódó cselekvések társfinanszírozása (3. rész).A civil társadalmi intézmények vagy hasonló szerveződések, például az aktív polgárság területén európai szinten tevékenykedő önkormányzatok vagy szervezeteik cselekvései, amelyek hozzájárulhatnak a közösségi tevékenység támogatásához és annak hatékonyabbá tételéhez, különösen a következőket foglalják magukban:- több nemzet együttműködésével megvalósuló európai szintű cselekvések,- a polgárok találkozói és vitái európai érdeket képviselő témákról, mint például az Európai Unió értékei, céljai, hatáskörei, politikái és intézményei,- nem hivatalos viták, oktatási és képzési projektek,- a civil részvételt és kezdeményezést elősegítő cselekvések,- a polgárok és szervezeteik közötti csere,- a közösségi cselekvésre vonatkozó információk terjesztése,- a támogatott cselekvések előkészítése, támogatása és értékelése.A nem kormányzati szociális szervezetek európai platformjának főbb tevékenységei a következők:- hozzájárulás a tagjai közös érdekét érintő kérdések, különösen a szociális jogokkal, a szociálpolitikával és a szociális programokkal kapcsolatos uniós politikák kidolgozásához, és a civil párbeszédhez,- tagjai tájékoztatása az őket érintő közösségi politika alakulásáról, tagjai uniós intézményekkel való párbeszédének és konzultációjának elősegítése, illetve e tevékenységek közvetítése – tagjaikon keresztül – nemzeti szintre,- a közös érdeket érintő kérdéseken dolgozó más csoportosulásokkal (szociális partnerekkel, más nem kormányzati szervezetek európai csoportosulásaival, a tagjelölt országok nem kormányzati szervezeteivel stb.) való párbeszéd elősegítése.- az Európai Unió és a tagjelölt országok nem kormányzati szociális szervezeteinek megerősítése, például a platform tagjai közötti tapasztalat- és információcsere, illetve a gyakorlat átadása révén.A Menekültek és Számkivetettek Európai Tanácsának főbb tevékenységei a következők:- a menekültek, menedékkérők és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek szervezeteinek képviselete az Európai Uniónál,- tagjai pozícióinak összehangolása az Európai Uniónál,- a menekültekkel, menedékkérőkkel és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekkel kapcsolatos információ közvetítése az európai intézmények számára,- az Európai Uniótól kapott információ továbbítása a nemzeti menekülttanácsok és nem kormányzati szervezetek számára,- hozzájárulás az információcseréhez és a bevált gyakorlat átadásához,- részvétel az Európában lévő menekültekkel, menedékkérőkkel és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekkel, illetve a javukat szolgáló uniós cselekvésekkel kapcsolatos gondolkodásban és vitában,- az európai közvélemény figyelmének felkeltése a tagszervezetek hálózata révén,- a menekültek, menedékkérők és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek részvételének és kezdeményezéseinek az elősegítése.Az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége célja, hogy elősegítse az államtanácsok és a legfelső közigazgatási bíróságok közösségi joggal kapcsolatos bírósági határozatainak koordinálását és a nyilvánossághoz való közvetítését, és hogy elősegítse közös eljárások alkalmazását az uniós jog nemzeti szintre történő átültetése és végrehajtása terén.Ez a program kiterjed a Bizottságnak az aktív európai polgársággal, az uniós integrációval, és az ide kapcsolódó események szervezésével foglalkozó agytrösztök létrehozását, támogatását és irányítását szolgáló cselekvéseire is.2. A támogatott tevékenységek végrehajtása2.1. A közösségi támogatásra jogosult intézmények által végzett tevékenység a következő területek egyikére terjed ki:2.1.1. 1. rész: az aktív európai polgárság területén általános európai érdeket képező célt követő alábbi intézmények folyamatos munkaprogramjai:- "A Mi Európánk" Egyesület,- Jean Monnet-ház,- Robert Schuman-ház,- Nem Kormányzati Szociális Szervezetek Platformja,- Menekültek és Számkivetettek Európai Tanácsa- Az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége.2.1.2. 2. rész: az aktív európai polgárság területén az általános európai érdeket vagy az Európai Unió e területen végzett tevékenységének részét képező célokat követő szervezet folyamatos munkaprogramja.Ez vonatkozhat:- nonprofit szervezetre, amely az e szervezetekben tevékenykedő polgárokat segíti,- nonprofit intézmények olyan résztvevő államokban tevékenykedő európai véleményformáló hálózatára, amely az e területhez kapcsolódó célokhoz hozzájáruló elveket és politikákat segíti elő,- olyan szervezetre, amely az Európai Unió aktív polgárság területén végzett tevékenységének részét képező célokat követ.Az ilyen szervezet folyamatos munkaprogramjának megvalósítása éves működési támogatással segíthető.2.1.3. 3. rész:a) különösen a nem kormányzati szervezeteknek, európai érdekeket képviselő egyesületeknek és szövetségeknek, ágazatközi szakszervezeteknek az aktív európai polgárság területével kapcsolatos cselekvései; a költségvetési rendelet 114. cikkétől eltérően, az európai szociális párbeszédben résztvevő, ágazatközi szakszervezetek e rész szerint akkor is jogosultak támogatásra, ha nem rendelkeznek jogi személyiséggel;b) önkormányzatok, helyi és regionális közösségek és testületek, helyi és regionális hatóságok vagy ezek szövetségei által kezdeményezett, a városok közötti testvérvárosi kapcsolatot támogató cselekvések.2.2. A finanszírozási kérelmek mennyiségére és minőségére tekintettel, a program forrásainak elosztásakor a következő iránymutatást kell figyelembe venni:- a 3. rész a) pontja alapján lekötött forrásoknak el kell érniük az e programra rendelkezésre álló éves költségvetés 20 %-át,- a 3. rész b) pontja alapján lekötött forrásoknak el kell érniük az e programra rendelkezésre álló éves költségvetés 40 %-át.3. A kedvezményezettek kiválasztása3.1. Az aktív európai polgárság területén tevékenykedő intézményeknek, a megfelelő munkaterv és költségvetés elfogadása után, a program 1. része alapján közvetlenül nyújtható működési támogatás.3.2. A program 2. része alapján nyújtandó támogatás odaítélése érdekében a Bizottság pályázati felhívást tesz közzé.Az első albekezdéstől eltérően, a függelékben felsorolt szervezeteknek 2004-ben és 2005-ben nyújtható támogatás.A költségvetési rendelet, annak végrehajtási rendelkezései és az alap-jogiaktus valamennyi követelménye minden esetben alkalmazandó.Valamely pályázati felhívás közzétételekor megadhatók a program általános céljához hozzájáruló, elsőbbséget élvező témák és tevékenységtípusok, és ha a tevékenységek több évre szólnak, ezt is közölni lehet.3.3. A program 3. részében meghatározott egyedi cselekvés kapcsán támogatásra jogosult szervezeteket pályázati felhívás útján kell kiválasztani. A Bizottság biztosítja, hogy a felhívásokat "ügyfélbarát" módon készítsék el, és hogy azok ne jelentsenek nem elvárható bürokratikus terhet. Adott esetben a pályáztatást két fordulóban bonyolíthatják le, úgy, hogy az első fordulóban csak néhány, a pályázat értékeléséhez elengedhetetlenül szükséges dokumentációt kell benyújtani. Az európai szociális párbeszédben résztvevő ágazatközi szakszervezetek esetében a pályáztatást meghívásos eljárás keretében is lebonyolíthatják.4. A támogatás iránti kérelmek értékelésének feltételeiA támogatás iránti kérelmeket a következő feltétek alapján kell értékelni:- a program céljainak való megfelelés,- a tervezett tevékenységek minősége,- a véleményformáló hatás, amelyet e tevékenységek várhatóan gyakorolnak a polgárokra,- a végrehajtott tevékenységek földrajzi kiterjedése,- a polgárok bevonása az érintett szervezetek struktúrájába,- a javasolt tevékenység költséghatékonysága. [1]5. Finanszírozás és az elszámolható kiadások5.1. Az 1. rész alapján az érintett intézmények elszámolható költségei a működési költségeket és a cselekvéseik végrehajtása során felmerülő kiadásokat foglalják magukban.5.2. Az ezen intézményeknek megítélt támogatásból nem finanszírozható az abban a naptári évben felmerülő összes elszámolható kiadás, amelyben azt odaítélték: az intézmények költségvetésének legalább 10 százalékát nem közösségi forrásból származó társfinanszírozással kell fedezni. Az ilyen társfinanszírozás lehet részben természetbeni hozzájárulás, feltéve, hogy a hozzájárulás értéke nem lépi túl a számviteli bizonylatokkal igazolt, ténylegesen felmerült költségeket, vagy az érintett piacon általánosan elfogadott költségeket.5.3. A költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdése szerinti degresszivitás elvét az ezen intézményeknek nyújtott működési támogatásokra nem kell alkalmazni, mert ezek az intézmények általános európai érdeknek számító célokat követnek.5.4. A 2. rész szerint a működési támogatás megállapításakor csak az olyan költségek vehetők számításba, amelyek a kiválasztott intézmény szokásos tevékenységeinek megfelelő folytatása során merülnek fel, különösen a személyzeti kiadások, az általános költségek (bérleti és más, ingatlannal kapcsolatos díjak, eszköz-, irodaszer-beszerzés, távközlési, postai díjak stb.), a belső értekezletekkel kapcsolatban felmerülő költségek, az átadás, a tájékoztatás, a terjesztés költségei, illetve az intézmény tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó költségek.5.5. A 2. rész szerinti működési támogatásból nem finanszírozható az intézmény abban a naptári évben felmerülő összes elszámolható kiadása, amelyben azt odaítélték: az e rész által érintett intézmények költségvetésének legalább 20 százalékát nem közösségi forrásból származó társfinanszírozással kell fedezni. Az ilyen társfinanszírozás lehet részben természetbeni hozzájárulás, feltéve, hogy a hozzájárulás értéke nem lépi túl a számviteli bizonylatokkal igazolt, ténylegesen felmerült költségeket, vagy az érintett piacon általában elfogadott költségeket.5.6. A költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdése szerint az így nyújtott támogatást, annak ismételt megítélése esetén degresszíven kell megállapítani. A degressziót a harmadik év után kell alkalmazni, és mértéke 2,5 százalék évente. E szabály betartása érdekében, amely a fent említett társfinanszírozási szabály sérelme nélkül alkalmazandó, az adott pénzügyi évre nyújtott támogatásnak megfelelő közösségi társfinanszírozás arányának 2,5 százalékponttal kevesebbnek kell lennie az előző pénzügyi évre nyújtott támogatásnak megfelelő közösségi társfinanszírozás százalékos arányánál.5.7. A 3. rész alapján nyújtott támogatások esetében a szervezési kiadások és utazási költségek tekintetében átalánytételek is alkalmazhatók.6. A program irányításaKöltséghatékonysági elemzés alapján a Bizottság dönthet úgy, hogy a program irányítását – a költségvetési rendelet 55. cikkével összhangban – részben vagy egészben végrehajtó ügynökségre bízza; ad hoc szolgáltatási szerződések keretében a Bizottság folyamodhat szakértőkhöz, valamint technikai és adminisztratív támogatás érdekében fordulhat más hasonló szervekhez, amennyiben a vonatkozó feladat nem foglalja magában hatósági jogkör gyakorlását. Finanszírozhat továbbá tanulmányokat, szervezhet szakértői értekezleteket, amennyiben ezek a program végrehajtását előreláthatólag elősegítik, illetve vállalhatja a program céljának megvalósításához kapcsolódó intézkedésként információk átadását, terjesztését és nyilvánosságra hozatalát.A Bizottság rendszeres eszmecserét folytat a cselekvési program jelenlegi és lehetséges kedvezményezettjei képviselőivel.7. A támogatás visszaigazolásaAz e program alapján támogatott valamely intézmény, egyesület vagy valamely tevékenység felelőse köteles az Európai Unió által rendelkezésre bocsátott támogatás beérkezését visszaigazolni. E célból a Bizottság részletes iránymutatást ad, hogy a megismerhetőség magas szintjét biztosítsák.8. Az eredmények terjesztéseAz eredmények terjesztésének elősegítése érdekében az e program alapján finanszírozott lehető legtöbb terméket elektronikus formában térítésmentesen hozzáférhetővé kell tenni.9. Ellenőrzés9.1. A működési támogatás kedvezményezettje a Bizottság számára hozzáférhetővé teszi a támogatás évében teljesített valamennyi kiadást illető bizonylatot, különösen az ellenőrzött pénzügyi kimutatásokat, az utolsó folyósítást követő öt éven keresztül. Adott esetben a kedvezményezett biztosítja, hogy a szervezet partnerei vagy tagjai birtokában lévő bizonylatok a Bizottság számára hozzáférhetők legyenek.9.2. A Bizottság a támogatás felhasználását akár közvetlenül saját alkalmazottai, akár az általa meghatározott külső, arra képesítéssel rendelkező szervezet útján ellenőrizheti. Ilyen ellenőrzést a megállapodás teljes időtartama alatt, illetve a maradványösszeg folyósításának időpontját követő öt évig végezhetnek. Adott esetben az ellenőrzés megállapításai alapján a Bizottság visszafizetési határozatot hoz.9.3. A Bizottság alkalmazottai és a Bizottság által felhatalmazott külső személyek megfelelő módon hozzáférhetnek különösen a kedvezményezett hivatali helyiségeihez, és az ilyen ellenőrzések lefolytatásához szükséges információhoz, beleértve az elektronikus formában tárolt adatokat is.9.4. A Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) ugyanolyan jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság, különösen a hozzáférési jog tekintetében.9.5. Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a csalással és más szabálytalanságokkal szembeni védelme érdekében e program alapján a Bizottság – a 2185/96/EK (Euratom) tanácsi rendelettel [2] összhangban – helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat tarthat. Ha szükséges, a vizsgálatokat az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) végzi, és azokra az Európai Parlament és a Tanács 1073/1999/EK rendelete [3] vonatkozik.[1] A kedvezményezettek felelőssége a megfelelő ellenőrzési és értékelési keret alkalmazása.[2] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.[3] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.--------------------------------------------------


title: 2006/98/EK: A Bizottság határozata ( 2006. február 14. ) Digitális könyvtárakkal foglalkozó magas szintű szakértői csoport létrehozása

text:
               16.2.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/32

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2006. február 14.)
   Digitális könyvtárakkal foglalkozó magas szintű szakértői csoport létrehozása
   (2006/98/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 157. cikke a Közösségre és a tagállamokra ruházza azt a feladatot, hogy biztosítsák a közösségi ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét. A 151. cikk úgy rendelkezik, hogy a Közösség hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget.

               (2)

               A Bizottság „i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” (1) című közleménye meghirdette a digitális könyvtárakkal kapcsolatos „zászlóshajó” kezdeményezést.

               (3)

               A Bizottság „i2010: digitális könyvtárak” elnevezésű közleménye (2) (a továbbiakban: „közlemény”) meghirdette a digitális könyvtárakkal foglalkozó magas szintű szakértői csoport létrehozását, amely tanácsokkal látja majd el a Bizottságot a tekintetben, hogy hogyan lehet a legjobban európai szinten kezelni a szervezeti, jogi és műszaki jellegű kihívásokat.

               (4)

               A csoportnak el kell készítenie hozzájárulását az európai digitális könyvtárak közös stratégiai víziójához.

               (5)

               A csoportot a digitális könyvtárakkal kapcsolatos szakértelemmel rendelkező, magasan képzett szakértőkből kell összeállítani, akiket személyükben neveznek ki.

               (6)

               Ezért létre kell hozni a digitális könyvtárakkal foglalkozó magas szintű szakértői csoportot, és részletesen meg kell állapítani feladatmeghatározását és felépítését,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottság szakértőkből létrehozza a „digitális könyvtárakkal foglalkozó magas szintű szakértői csoportot” (a továbbiakban: a csoport).
   2. cikk
   Feladat
   A Bizottság bármely kérdésben tanácsot kérhet a csoporttól, amely összefüggésben van a digitális könyvtárak kezdeményezés jelen közleményben meghatározott megvalósításával.
   A csoport feladatai a következők:

               —

               tanácsadás a Bizottság részére a tekintetben, hogy hogyan lehet a legjobban európai szinten kezelni a szervezeti, jogi és műszaki jellegű kihívásokat.

               —

               hozzájárulás készítése az európai digitális könyvtárak közös stratégiai víziójához.

         3. cikk
   A csoport tagjai – kinevezés
   (1)   A csoport tagjainak kinevezése az Információstársadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság főigazgatója, illetve az őt képviselő személy feladata. A kinevezendő tagoknak a digitális könyvtárakkal kapcsolatos szakértelemmel rendelkező, magasan képzett szakértőknek kell lenniük.
   (2)   A csoport legfeljebb 20 tagból áll.
   (3)   A következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

               —

               A tagokat a digitális könyvtárakkal kapcsolatos szakértelemmel rendelkező, magasan képzett szakértők közül kell kinevezni személyre szólóan, és mindenféle külső befolyástól mentesen kell tanácsokkal ellátniuk a Bizottságot.

               —

               A tagok kinevezésénél lehetőség szerint biztosítani kell az alábbi szempontok szerinti arányos képviseletet:

                           —

                           szakterületek;

                           —

                           a földrajzi származás;

                           —

                           nemek.

               —

               A csoport az alábbi szakértői kategóriákat tartalmazza:

                           —

                           emlékeket őrző szervezetek (könyvtárak, archívumok, múzeumok);

                           —

                           szerzők, kiadók és tartalomszolgáltatók;

                           —

                           információs és kommunikációs ágazat (pl. keresőprogramok, technológiaszolgáltatók);

                           —

                           tudományos és kutatási szervezetek, akadémiák.

               —

               A tagok nem nevezhetnek ki helyettest.

               —

               A tagok kinevezése két évre szól, amely meghosszabbítható. A tagok helyettesítésükig vagy megbízásuk időtartamának végéig maradnak hivatalban.

               —

               A megbízásuk hátralévő idejére fel lehet váltani azokat a tagokat, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, akik lemondanak, vagy akik nem tartják tiszteletben az e bekezdés első illetve ötödik francia bekezdésében meghatározott feltételeket, illetve az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 287. cikkét.

               —

               A tagok minden évben írásbeli nyilatkozatot tesznek, amelyben kötelezik magukat arra, hogy a közérdek szolgálatában járnak el, illetve írásban nyilatkoznak arról is, hogy mentesek mindenfajta olyan érdektől, amely függetlenségüket károsan befolyásolná.

               —

               A tagok nevét az Információstársadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság saját internetes oldalán teszi közzé. A tagok nevének összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell végrehajtani.

         4. cikk
   Működés
   (1)   A csoport elnöke a Bizottság képviselője.
   (2)   A Bizottsággal egyetértésben alcsoportokat lehet létrehozni a csoport feladatkörébe tartozó egyedi kérdések tanulmányozására, amelyeket feladataik teljesítése után közvetlenül fel kell oszlatni.
   (3)   A Bizottság képviselője a napirenden szereplő témában járatos szakértőket vagy megfigyelőket hívhat meg a csoport vagy az alcsoport tanácskozásaira, amennyiben ez hasznos és/vagy szükséges.
   (4)   A csoport vagy alcsoport munkáihoz való hozzájárulás keretében nyert információk nem terjeszthetőek, amennyiben a Bizottság bizalmas jellegűnek nyilvánítja azokat.
   (5)   A csoport és annak alcsoportjai a Bizottság által megállapított eljárásoknak és menetrendnek megfelelően rendszerint a Bizottság épületeiben üléseznek. A titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújtja. A megbeszélésekben érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők részt vehetnek ezeken az üléseken.
   (6)   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta (3) alapján alakítja ki saját eljárási szabályzatát.
   (7)   A Bizottság a szóban forgó dokumentum eredeti nyelvén közzéteheti a csoport bármely összefoglalóját, következtetését illetve részleges következtetését, vagy munkadokumentumát.
   5. cikk
   Az ülések költségei
   A csoport tevékenységeinek keretében a tagok, szakértők és megfigyelők utazási és adott esetben tartózkodási költségeit a Bizottság az érvényben lévő intézkedéseinek megfelelően visszatéríti. A betöltött tisztségek nem járnak díjazással.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Rendelkezéseit 2008. december 31-ig kell alkalmazni. A Bizottság ezen időtartam lejárta előtt határoz esetleges meghosszabbításáról.

      Kelt Brüsszelben, 2006. február 14-én.

            a Bizottság részéről

         Viviane REDING

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2005) 229 végleges.

      (2)  COM(2005) 465 végleges.

      (3)  SEC(2005) 1004, III. melléklet.