title: 2013/546/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2013. április 17. ) az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, V. szakasz – Számvevőszék

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/122

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2013. április 17.)
   az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék
   (2013/546/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0228/2012) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0092/2013),

               1.

               mentesítést ad a Számvevőszék főtitkára számára a Számvevőszék 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak, és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 68., 2011.3.15.

      (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

      (4)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2013. április 17.)
      az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, V. szakasz – Számvevőszék
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0228/2012) (2),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165. és 166. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0092/2013),

                  1.

                  rámutat, hogy a Számvevőszék éves beszámolóját egy külső könyvvizsgáló cég, a PricewaterhouseCoopers SARL auditálja, hogy ugyanazon átláthatósági és elszámoltathatósági elvek vonatkozzanak a Számvevőszékre is, mint az általa ellenőrzött szervekre; tudomásul veszi a könyvvizsgálói véleményt, mely szerint a beszámoló „a Számvevőszék pénzügyi helyzetéről megbízható és valós képet ad”;

                  2.

                  hangsúlyozza, hogy 2011-ben a Számvevőszék összesen 134 337 000 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett (2010-ben 148 600 000 EUR-val), és hogy ezen előirányzatok végrehajtási aránya a tavalyi évben 93 % volt; megjegyzi, hogy a Számvevőszék költségvetése pusztán adminisztratív jellegű;

                  3.

                  ösztönzi a Számvevőszéket, hogy folytassa munkája minőségének és hatásának értékelését; arra szólít fel, hogy fordítsanak megkülönböztetett figyelmet a Számvevőszék jelentéseinek tartalmára és alakiságára vonatkozó külső szakértői véleményekre; megállapítja, hogy 2011-ben a külső szakértők kevésbé voltak megelégedve a Számvevőszékkel, mint a korábbi években, és kéri a Számvevőszéket, hogy adjon erre magyarázatot;

                  4.

                  gratulál a Számvevőszéknek ahhoz, hogy – elsősorban az auditált szerveknek tett javaslatok végrehajtását követő rendszeres ellenőrzések bevezetése révén – javította pénzgazdálkodását, úgy véli, hogy az elért arány igen jó eredmény, és tájékoztatást szeretne kapni az értékelések kézbesítése és az auditált szervek válaszának kézhezvétele közötti idő átlagos hosszáról;

                  5.

                  emlékezteti a Számvevőszéket, hogy az ütemterveket be kell tartani akkor is, ha határidő nincs kijelölve – mint a számvevőszéki különjelentések esetében –; úgy véli, hogy az időben elfogadott jelentések arányán javítani kell;

                  6.

                  kéri a Számvevőszéket, hogy minden egyes különjelentésben időrendben ismertesse a jelentés egyes, a kezdeti vizsgálatoktól a közzétételig terjedő szakaszait;

                  7.

                  egyetért azzal, hogy a Számvevőszék kiemelt jelentőséget tulajdonít az előzetes megállapításokról szóló nyilatkozatnak; felhívja a Számvevőszéket, hogy ebből az okból kifolyólag tegyen hathatós lépéseket a két hónapon belül kiadott nyilatkozatok számának növelése érdekében;

                  8.

                  üdvözli, hogy 2011-ben a többi szolgálat személyi állományához képest növelték a könyvvizsgálói álláshelyek számát; dicsérettel illeti a Számvevőszék arra irányuló, folyamatos erőfeszítéseit, hogy a háttérszolgálatokat jobban kihasználva fokozza hatékonyságát; sajnálatának ad hangot azonban amiatt, hogy 2011 végén a betöltetlen könyvvizsgálói álláshelyek száma még mindig magas (25), bár számottevően kevesebb volt, mint az előző évben (2010-ben 44 betöltetlen álláshely volt); felhívja a Számvevőszéket, hogy a betöltetlen könyvvizsgálói álláshelyeket mihamarabb töltse fel új alkalmazottakkal;

                  9.

                  rámutat az igazgatók körében mutatkozó jelentős földrajzi egyensúlyhiányra: négy brit, egy francia, egy spanyol, egy belga, egy dán, egy görög, egy ír és egy olasz nemzetiségű dolgozik igazgatói beosztásban;

                  10.

                  az igazgatók és osztályvezetők szintjén továbbra is igen kiegyensúlyozatlannak találja a nemek arányát (72 % férfi, 28 % női vezető); elégedettséggel állapítja meg, hogy az AD pozíciót betöltő nők aránya folyamatosan emelkedik; rámutat azonban a földrajzi egyensúly jelentőségére a személyzet minden szintjén; arra kéri a Számvevőszéket, hogy nemzetiség szerinti lebontásban is nyújtson tájékoztatást;

                  11.

                  felhívja a Számvevőszéket, hogy továbbra is biztosítsa a lehető legjobb munkakörülményeket alkalmazottai és tagjai számára; ösztönzi a Számvevőszéket, hogy milyen tanulságok vonhatók le a nemrégiben nyilvánosságra hozott zaklatási ügyből, és hogy az ügy kivizsgálása során a Számvevőszék által alkalmazott eljárás teljes mértékben összhangban volt-e a Számvevőszék eljárási szabályzatával;

                  12.

                  megelőző intézkedések bevezetésére szólít fel a munkahelyi zaklatás elkerülése érdekében, és tájékoztatást kér a Számvevőszék tagjainak privát irodáiban dolgozó személyzet tekintetében hozott intézkedésekről;

                  13.

                  gratulál a Számvevőszéknek Fordítói Igazgatósága kiemelkedő hatékonysága, valamint a K3 épület időben és a költségvetési kereteken belüli befejezése miatt;

                  14.

                  tájékoztatást kér arról, hogy a Számvevőszék új „Assist” IT-rendszere miért nincs még beüzemelve, és milyen problémák merültek fel vele kapcsolatban; kimutatást kér a rendszerrel kapcsolatosan eddig felmerült és a továbbiakban várható költségekről, valamint tájékoztatást kér arról, hogy mikorra várható a program bevezetése;

                  15.

                  megállapítja, hogy a Számvevőszék 2011 folyamán 379 ellenőrzési kiszállást hajtott végre, ebből 343-at tagállamokba, 36-ot pedig harmadik országokba; felszólítja a Számvevőszéket, hogy fokozza a helyszíni ellenőrzések számát és hatékonyságát;

                  16.

                  megállapítja, hogy 2011-ben az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára végzett ellenőrzései során a Számvevőszék összesen hét, csalásgyanús esetet tárt fel; rámutat, hogy az OLAF az esetek közül kettőben vizsgálatot indított, amelyek jelenleg is folyamatban vannak; kéri a Számvevőszéket annak tisztázására, hogy az OLAF-hoz utalt és a kivizsgálás alá vont ügyek száma hűen tükrözi-e az uniós alapok felhasználása kapcsán felmerülő korrupció szintjét, és ha nem, mit szándékozik tenni az OLAF-hoz utalt és a kivizsgálás alá vont ügyek számának növelése érdekében;

                  17.

                  megjegyzi továbbá, hogy 2011-ben a Számvevőszék 17 csalásgyanús esetet utalt az OLAF-hoz, amelyek bejelentések révén jutottak a Számvevőszék tudomására; támogatja, hogy a Számvevőszék továbbra is szorosan együttműködik az OLAF-fal, és sürgeti a Számvevőszéket annak felmérésére, hogy ezt a számot a Számvevőszék e területen alkotott összképe, tevékenysége és hatékonysága tükrében lehet-e növelni, és ha igen, hogyan;

                  18.

                  üdvözli a Számvevőszék és a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága közötti együttműködést, a tavalyi mentesítési állásfoglalás nyomán hozott intézkedéseket és azt, hogy a Számvevőszék rendszeresen válaszol a Parlament kérdéseire;

                  19.

                  tudomást vesz a Belső Ellenőrzési Szolgálat által végzett nyomonkövetési tevékenységről, amely a már meglévő belső ellenőrzési eljárások javulását, valamint azt állapította meg, hogy az auditált szolgálatok törekednek a megállapodás szerinti cselekvési tervek végrehajtására; kéri, hogy tájékoztassák a megtett intézkedésekről és a szolgálatok által elért eredményekről;

                  20.

                  üdvözli a számvevőszéki különjelentéseket követő nyomon követésekről szóló, 19/2012. számú különjelentés közzétételét;

                  21.

                  várja az összefoglalót arról, hogy melyek a Belső Ellenőrzési Szolgálat által végzett utólagos ellenőrzések nyomon követéséből levonható főbb következtetések, valamint arról, hogy a 2012. évi éves tevékenységi jelentés szerint a változtatások milyen hatást gyakoroltak a Számvevőszék belső ellenőrzésére;

                  22.

                  tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék 2009–2013-as stratégiai tervének félidős értékelése szerint az alapvető folyamatokat figyelemmel kísérik, és az elért eredményekről pontosan beszámolnak;

                  23.

                  érdeklődéssel várja a Számvevőszék által 2013-ra tervezett, mindenekelőtt a Számvevőszék teljesítmény-ellenőrzési gyakorlatát vizsgáló második szakértői értékelést; tájékoztatást kér a 2012-es első, bevezető szakértői értékelés megállapításainak gyakorlati átültetéséről;

                  24.

                  egyetért a Belső Ellenőrzési Szolgálat arra vonatkozó ajánlásaival, hogy a stratégia megvalósításának értékelése céljából dolgozzanak ki új alapteljesítmény-mutatókat;

         (1)  HL L 68., 2011.3.15.

         (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

         (3)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

         (4)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: 2011/606/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrző Hatósága 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2011. május 10. ) az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrző Hatósága 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/232

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrző Hatósága 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/606/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrző Hatósága 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrző Hatósága 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0103/2011),

               1.

               mentesítést ad az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrző Hatósága ügyvezető igazgatója számára a hatóság 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai GNSS Ügynökség (korábban Európai GNSS Ellenőrző Hatósága) ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 114. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2011. május 10.)
      az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrző Hatósága 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrző Hatósága 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer (GNSS) Ellenőrző Hatósága 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

                  —

                  tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0103/2011),

                  A.

                  mivel az Európai GNSS Ellenőrző Hatósága 2006-ban pénzügyileg függetlenné vált,

                  B.

                  mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy a Hatóságnak 2007-es pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról nem tudott véleményt kialakítani, és rámutatott arra, hogy a Galileo projekt teljes felépítését felülvizsgálták a 2007-es évben, továbbá hogy a Hatóság beszámolója bizonytalan jogi környezetben készült,

                  C.

                  mivel a Számvevőszék fenntartásokat fogalmazott meg a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságára és az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában,

                  D.

                  mivel 2010. május 5-én a Parlament megadta a mentesítést a Hatósága ügyvezető igazgatójának a Hatóság 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában a Parlament többek között

                              —

                              sajnálta, hogy a Számvevőszék fenntartásokat fogalmazott meg a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságára és az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában,

                              —

                              aggódott amiatt, hogy jóllehet a 683/2008/EK rendelet (6) értelmében a Bizottság feladata lett 2009. január 1-jétől az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) pénzeszközeinek kezelése és e programok végrehajtása, 2008 végéig semmilyen tevékenység és semmilyen eszköz nem került át a Bizottsághoz, valamint aggódott amiatt, hogy a Bizottság és a hatóság közötti új hatáskörmegosztás nem tükröződött a vonatkozó éves beszámolókban,

                  E.

                  mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolók megbízhatóak, és hogy az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

                  F.

                  mivel a hatóság 2009-es költségvetése 44 400 000 EUR volt, ami a 2008-as pénzügyi évhez képest 64 %-os csökkenést jelentett,

         Költségvetési és pénzügyi irányítás

                  1.

                  üdvözli, hogy a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálybalépését követően, 2009 decemberében az EGNOS és a Galileo programokra vonatkozó tevékenységek és eszközök döntő része a Bizottsághoz került át; megjegyzi, hogy a tevékenységek és eszközök fennmaradó részének 2010-ben kellett átkerülnie a Bizottsághoz;

                  2.

                  tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását, amely szerint a 7. keretprogram/Galileo/1. pályázat odaítélési eljárása során (17 500 000 EUR) a kizárási kritériumokat nem tették közzé, és nem ellenőrizték, valamint a támogathatósági feltételeket illetően a hatóság nem igazolta kellő rendszerességgel, hogy ellenőrizte, valóban kis- és középvállalkozásnak minősülnek-e az egyik témakörben részt vevő potenciális kedvezményezettek;

                  3.

                  megjegyzi továbbá, hogy a hatóság által 2010. március 31-én közzétett végleges költségvetés nem az igazgatótanács által jóváhagyott, 2009-es végleges költségvetésen alapult, és nem tartalmazta annak bevételeit; ezért sürgeti a hatóságot, hogy orvosolja a helyzetet, és a változásról tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;

         Emberi erőforrások

                  4.

                  sajnálja, hogy hiányosságok tapasztalhatók a munkaerő-felvételi eljárásokban, amelyek veszélyeztetik ezen eljárások átláthatóságát; tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék jelentése szerint a négy ellenőrzött munkaerő-felvételi eljárást illetően nincs bizonyíték arra nézve, hogy a kiválasztási kritériumok súlyozását vagy az írásbeli vizsgára, illetve a felvételi beszélgetésre való behíváshoz szükséges minimumpontszámot még az értékelési folyamat megkezdése előtt meghatározták volna, nincs bizonyíték továbbá arra nézve sem, hogy az írásbeli vizsga, illetve a felvételi beszélgetés kérdéseit a jelöltek első körben történő kiválasztása előtt állították volna össze; ezért felszólítja a hatóságot, hogy orvosolja a helyzetet, és tökéletesítse felvételi eljárásait;

                  5.

                  hangsúlyozza továbbá, hogy orvosolni kell azon hiányosságokat, amelyek sértik az egyenlő bánásmód elvét a megfelelőségi kritériumok alkalmazásánál a belső és külső jelöltek számára egyaránt nyitott munkaerő-felvételi eljárásokban; tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék szerint az egyik ellenőrzött munkaerő-felvételi eljárás során az egyik jelöltet – aki belső jelölt volt – esélyesnek ítélték az állás betöltésére annak ellenére, hogy az eljárás elejétől kezdve egyértelmű volt, hogy ennek a feltételnek nem felel meg;

         Belső ellenőrzés

                  6.

                  tudomásul veszi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) 2007 novemberében elvégezte a belső ellenőrzést, majd 2008 októberében és 2009 decemberében a nyomonkövetési ellenőrzéseket; megállapítja, hogy az IAS által megfogalmazott, még végrehajtásra váró további két fontos ajánlás az érzékeny álláshelyekre és a munkaköri leírásokra vonatkozik;

                  7.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló 2011. május 10-i állásfoglalására (7).

         (1)  HL C 338., 2010.12.14., 114. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

         (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (5)  HL L 252., 2010.9.25., 218. o.

         (6)  Az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 196., 2008.7.24., 1. o.).

         (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0163. (Lásd e Hivatalos Lap 269. oldalát.)


title: 2011/392/EU: A Tanács határozata ( 2011. május 13. ) az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött, egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről#Megállapodás az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött, egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról

text:
               5.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 176/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. május 13.)
   az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött, egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről
   (2011/392/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. február 24-én felhatalmazta a Bizottságot a mediterrán térségbeli partnerországokkal folytatandó, a kereskedelmi rendelkezésekre vonatkozó vitarendezési mechanizmus létrehozására irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (2)

               A Bizottság – a Tanács által kiadott tárgyalási irányelvek keretén belül – tárgyalásokat folytatott, amelyek során konzultált a Szerződés 207. cikke értelmében kinevezett bizottsággal.

               (3)

               A fent említett tárgyalások lezárultak és 2009. december 9-én sor került egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) parafálására.

               (4)

               A megállapodást az Unió nevében 2010. december 13-án aláírták.

               (5)

               A megállapodást meg kell kötni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött, egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról szóló megállapodás („a megállapodás”) az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 23. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke küldi meg (1).
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. május 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

      (1)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontját a Tanács főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      MEGÁLLAPODÁS
      az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött, egy vitarendezési mechanizmus létrehozásáról
      AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az „Unió”
      egyrészről, valamint
      a MAROKKÓI KIRÁLYSÁG, a továbbiakban: „Marokkó”
      másrészről
      A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
      I.   FEJEZET

         CÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY

      1. cikk
      Célkitűzés
      E megállapodás célja a felek közötti kereskedelmi viták elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges, kölcsönösen elfogadott megállapodást érjenek el.
      2. cikk
      A megállapodás alkalmazása
      (1)   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (1) (a továbbiakban: társulási megállapodás) II. címe alatti rendelkezések (a 24. cikk kivételével) vagy az „Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött, a mezőgazdasági termékekre, a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, valamint a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításairól, valamint az ahhoz csatolt 1., 2. és 3. jegyzőkönyvnek, és azok mellékleteinek felváltásáról szóló megállapodás” rendelkezéseinek vélelmezett megsértésével kapcsolatban felmerülő bármely vita esetén megállapodás rendelkezései alkalmazandók. E megállapodás eljárásai alkalmazandók, ha a társulási megállapodás 86. cikke szerint a társulási tanácshoz utalt vitát a társulási tanács 60 napon belül nem tudta rendezni.
      (2)   A társulási megállapodás egyéb rendelkezéseinek alkalmazását és értelmezését érintő vitákkal kapcsolatban a társulási megállapodás 86. cikke alkalmazandó.
      (3)   A (1) bekezdés alkalmazásában a vita lezártnak tekintendő, ha a társulási tanács a társulási megállapodás 86. cikke (2) bekezdése alapján határozatot hozott, vagy megállapította, hogy már nem folyik vita.
      II.   FEJEZET

         KONZULTÁCIÓK ÉS KÖZVETÍTÉS

      3. cikk
      Konzultációk
      (1)   A felek a 2. cikkben említett rendelkezések értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő nézeteltérések rendezésére törekszenek, azáltal hogy gyors, igazságos és kölcsönösen elfogadott megoldás elérése érdekében jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek. E konzultációk keretében a felek szintén megvitatják a rendelkezések vélelmezett megsértésének kereskedelmükre gyakorolt esetleges hatását.
      (2)   Az egyik fél a másik félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát megküldi az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságnak, megjelölve a kérdéses intézkedéseket és a 2. cikkben említett megállapodások megsértettnek vélt rendelkezéseit.
      (3)   A konzultációkra a kérelem kézhezvételét követő 40 napon belül sort kell keríteni, és a felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációkat a bepanaszolt fél területén kell lefolytatni. A konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított 60 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a felek a folytatásról döntenek. A konzultációk bizalmasak, különösen a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.
      (4)   Sürgős ügyben folytatott – többek között a romlandó vagy szezonális árukra vonatkozó – konzultációra a kérelem beérkezésének napjától számított 15 napon belül kerül sor, a konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított 30 napon belül pedig lezártnak tekintendő.
      (5)   Amennyiben a kérelem címzettje a kézhezvételt követő 20 munkanapon belül nem válaszol a konzultáció kezdeményezésére irányuló kérelemre, vagy amennyiben a konzultációkra nem kerül sor a (3), illetve a (4) bekezdésben megadott időkereteken belül, vagy amennyiben a konzultációkat kölcsönösen elfogadott megoldás elérése nélkül zárták le, a panaszos fél az 5. cikknek megfelelően választott bírói testület létrehozását kérheti.
      4. cikk
      Közvetítés
      (1)   Amennyiben a konzultáció nem vezet kölcsönösen elfogadott megoldáshoz, a felek kölcsönös megállapodás alapján közvetítőt vehetnek igénybe. A közvetítésre irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt félnek és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságnak; a kérelemben fel kell tüntetni a konzultációk tárgyát képező intézkedést, valamint az egyeztetés kölcsönösen megállapított tárgyi hatályát. A felek a közvetítésre irányuló kérelmeket jóhiszeműen bírálják el.
      (2)   Amennyiben a felek a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül nem állapodnak meg a közvetítő személyében, az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnöke vagy annak küldötte sorshúzással jelöl ki egy közvetítőt azon személyek közül, akik szerepelnek a 19. cikkben említett névjegyzéken, és nem állampolgárai egyik félnek sem. A közvetítőt a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételét követő 15 munkanapon belül ki kell választani. A közvetítő legkésőbb a kiválasztását követő 30. napon ülést hív össze a felekkel. A közvetítőnek legkésőbb az ülést megelőző 15. napon meg kell kapnia a felek beadványait, és amennyiben szükségesnek ítéli, további információkat kérhet a felektől, illetve szakértőktől vagy technikai tanácsadóktól. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk. A közvetítő legkésőbb a kiválasztását követő 45. napon ismerteti a véleményét.
      (3)   Véleményében a közvetítő egy vagy több ajánlást fogalmazhat meg arról, hogy a 2. cikk rendelkezéseivel összhangban miképpen rendezhető a vita. A közvetítő véleménye nem kötelező erejű.
      (4)   A felek megállapodhatnak a (2) bekezdésben említett határidők módosításáról. A közvetítő is dönthet úgy, hogy valamelyik fél kérelmére módosítja ezeket a határidőket az érintett fél által tapasztalt különleges nehézségek vagy az ügy összetettsége miatt.
      (5)   A közvetítő bevonásával zajló eljárások bizalmasak, különösen a közvetítő véleménye, a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.
      (6)   A felek egyetértésével a közvetítési eljárás folytatódhat a választott bírósági eljárással egyidejűleg.
      (7)   A közvetítő leváltására csak az eljárási szabályzat 18–21. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.
      III.   FEJEZET

         VITARENDEZÉSI ELJÁRÁSOK

         I.   SZAKASZ

            Választott bírósági eljárás

      5. cikk
      Választott bírósági eljárás kezdeményezése
      (1)   Amennyiben a feleknek a 3. cikkben előírt konzultáció vagy a 4. cikkben előírt közvetítés igénybevételével sem sikerült rendezniük a vitát, a panaszos fél választott bírói testület létrehozását kérheti.
      (2)   A választott bírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt félhez, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottsághoz. A panaszos fél kérelmében megjelöli a kérdéses intézkedést, és kifejti, hogy az miképpen sérti a 2. cikkben említett rendelkezéseket. A választott bírói testület létrehozását legkésőbb a konzultációra irányuló kérelem kézhezvételét követő 18. hónap utolsó napján kell kezdeményezni, és ez nem sérti a panaszos fél azon jogát, hogy a későbbiek folyamán ugyanebben a kérdésben újabb konzultációkat kezdeményezzen.
      6. cikk
      A választott bírói testület létrehozása
      (1)   A választott bírói testület három választott bíróból áll.
      (2)   A választott bírói testület létrehozása iránti kérelemnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételtől számított 10 napon belül a felek egyeztetést folytatnak a választott bírói testület összetételéről való megállapodás érdekében.
      (3)   Amennyiben a felek a (2) bekezdésben meghatározott időkereten belül nem tudnak megállapodni a testület összetételéről, bármelyik fél felkérheti az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökeit vagy azok megbízottját, hogy sorshúzással válassza ki a 19. cikk szerinti névjegyzékből mindhárom tagot, egyet a panaszos fél által javasolt személyek köréből, egyet a bepanaszolt fél által javasolt személyek köréből, egyet pedig azon személyek köréből, akiket a felek választottak ki azzal a céllal, hogy elnökként járjanak el. Amennyiben a felek a választott bírói testület egy vagy több tagjáról megállapodnak, akkor a fennmaradó tagokat ugyanezen eljárás szerint kell megválasztani.
      (4)   A (3) bekezdésben említett kérelem benyújtásától számított öt munkanapon belül az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökei vagy megbízottjuk kiválasztják a választott bírókat.
      (5)   A választott bírói testület létrehozásának időpontja az az időpont, amikor a három választott bírót kiválasztották.
      (6)   A választott bírók leváltására csak az eljárási szabályzat 18–21. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.
      7. cikk
      A testület időközi jelentése
      A választott bírói testület a létrehozását követő 120. nappal bezárólag időközi jelentést készít a felek részére, amelyben tájékoztat a tényállásról, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Az időközi jelentés közlésétől számított 15 napon belül a felek bármelyike írásban kérheti a választott bírói testületet, hogy vizsgálja felül a jelentés konkrétan meghatározott szempontjait alapján. A testület végleges döntésének megállapításai között szerepel az időközi felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvek kifejtése is.
      8. cikk
      A választott bírói testület döntése
      (1)   A választott bírói testület a létrehozásától számított 150 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. Amenynyiben a testület megítélése szerint ez a határidő nem teljesíthető, elnöke írásban értesíti a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot, megadva a késedelem okát és azt a napot, amikorra a választott bírói testület munkája befejezését tervezi. A döntésről szóló értesítésre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választott bírói testület létrehozásától számított 180. napnál később.
      (2)   Sürgős esetekben – beleértve a romlandó vagy szezonális áruval kapcsolatos eseteket is – a választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a létrehozásától számított 75 napon belül közölje döntését. Ez semmilyen körülmények között sem tarthat tovább a létrehozásától számított 90 napnál. A választott bírói testület a létrehozásától számított 10 napon belül előzetes döntést hoz arról, hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet.
      (3)   A választott bírói testület mindkét fél kérésére a felek által megállapított, 12 hónapot meg nem haladó időtartamra bármikor felfüggeszti munkáját. A testület a megállapított időtartam lejártakor a panaszos fél kérésére folytatja munkáját. Amennyiben a panaszos fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejárta előtt nem kérelmezi a választott bírói testület munkájának folytatását, az eljárás lezárul. A választott bírói testület munkájának felfüggesztése vagy lezárása nem sérti a felek jogait az ugyanezen témáról folyó más eljárásokban.

         II.   SZAKASZ

            A döntésnek való megfelelés

      9. cikk
      A választott bírói testület döntésének való megfelelés
      A felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljenek a választott bírói testület döntésének, és arra törekednek, hogy megegyezzenek a döntésnek való megfeleléshez szükséges határidőről.
      10. cikk
      A döntésnek való megfeleléshez szükséges ésszerű határidő
      (1)   Legkésőbb a választott bírói testület döntésének a felekkel történő közlését követő 30. napon a bepanaszolt fél értesíti a panaszos felet és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot arról, hogy – amennyiben az azonnali megfelelés nem lehetséges – mennyi időre lesz szüksége a döntésnek való megfeleléshez (ésszerű határidő).
      (2)   Amennyiben a felek nem egyeznek meg a választott bírói testület döntésének való megfeleléshez szükséges ésszerű határidőről, a panaszos fél az (1) bekezdés szerinti értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított 20 napon belül írásban felkéri a választott bírói testületet az ésszerű határidő meghatározására. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot.
      (3)   Az ésszerű határidő a felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.
      11. cikk
      A választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata
      (1)   Az ésszerű határidő lejárta előtt a bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében hozott.
      (2)   Abban az esetben, ha a felek között nézeteltérés támad az (1) bekezdés szerint bejelentett valamelyik intézkedés hatályosságával vagy következetességével, illetve a 2. cikkben említett rendelkezéseknek való megfelelőségével kapcsolatban, a panaszos fél írásban kikérheti a választott bírói testület döntését a kérdésben. A kérelemben meg kell jelölni a kérdéses intézkedéseket, és ki kell fejteni, hogy ezek az intézkedések mennyiben nem felelnek meg a 2. cikk rendelkezéseinek. A választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 90 napon belül közli döntését. Sürgős esetekben – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos eseteket is – a választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 napon belül közli döntését.
      12. cikk
      Ideiglenes jogorvoslat a döntésnek való nem megfelelés esetén
      (1)   Ha a bepanaszolt fél az ésszerű határidő lejárta előtt nem jelenti be azokat az intézkedéseket, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve ha a választott bírói testület úgy határoz, hogy a 11. cikk (1) bekezdése szerint bejelentett intézkedés nem felel meg az adott fél 2. cikk szerinti kötelezettségeinek, akkor a bepanaszolt fél a panaszos fél felszólítására köteles ideiglenes kártalanításra irányuló ajánlatot tenni.
      (2)   Amennyiben az ésszerű határidő lejártát vagy a választott bírói testület 11. cikk szerinti azon döntését követő 30 napon belül nem sikerült megállapodni a kártalanításról, amelynek értelmében a meghozott intézkedés nem felel meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a panaszos fél a másik fél és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság értesítését követően felfüggesztheti a 2. cikkben említett rendelkezésekből fakadó kötelezettségeket olyan mértékben, amely megfelel az előnyök jogsértés okozta hatálytalanítása vagy gyengítése szintjének. A panaszos fél az értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított 10 munkanap elteltével kezdheti meg a felfüggesztés alkalmazását, kivéve, ha a bepanaszolt fél a (3) bekezdés szerint választott bírósági eljárást kérelmezett.
      (3)   Amennyiben a bepanaszolt fél úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés szintje nem egyenlő az előnynek a jogsértés által okozott hatálytalanításával vagy gyengítésével, írásban kikérheti a választott bírói testület döntését. A kérelemről a (2) bekezdésben említett 10 munkanapos határidő lejárta előtt tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület – indokolt esetben szakértők véleményének kikérését követően – a kérelem benyújtását követő 30 napon belül közli a felekkel és a kereskedelmi ügyekért felelős intézményi szervvel a kötelezettségek felfüggesztésének szintjére vonatkozó döntését. A választott bírói testület döntésének közléséig a kötelezettségek nem függeszthetők fel, és a felfüggesztésnek meg kell felelnie a választott bírói testület döntésének.
      (4)   A kötelezettségek felfüggesztése ideiglenes, és csak addig alkalmazandó, amíg azokat az intézkedéseket, amelyekről megállapították, hogy nem felelnek meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a 13. cikk szerint vissza nem vonják vagy nem módosítják úgy, hogy azok összeegyeztethetők legyenek ezekkel a rendelkezésekkel, vagy amíg a felek meg nem állapodnak a vita rendezéséről.
      13. cikk
      A döntésnek való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata a kötelezettségek felfüggesztése után
      (1)   A bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot bármely olyan intézkedésről, amelyet a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve a panaszos fél által alkalmazott kötelezettségek felfüggesztésének megszüntetése iránti kérelméről.
      (2)   Amennyiben a felek az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül nem állapodnak meg a bejelentett intézkedéseknek és a 2. cikkben említett rendelkezések összeegyeztethetőségéről, a panaszos fél írásban felkéri a választott bírói testületet, hogy hozzon döntést az ügyben. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított 45 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a választott bírói testület úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében tett intézkedések valamelyike megfelel a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a kötelezettségek felfüggesztése megszűnik.

         III.   SZAKASZ

            Közös rendelkezések

      14. cikk
      Kölcsönösen elfogadott megoldás
      A felek bármikor kölcsönösen elfogadott megoldásra juthatnak e megállapodás hatálya alá tartozó vitájukban. A felek minden ilyen megoldásról értesítik az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A kölcsönösen elfogadott megoldásról való értesítést követően a testület befejezi munkáját, és az eljárás lezárul.
      15. cikk
      Eljárási szabályzat
      (1)   Az e megállapodás III. fejezete szerinti vitarendezési eljárásokra a jegyzőkönyvhöz csatolt eljárási szabályzat az irányadó.
      (2)   A felek eltérő megállapodása hiányában a választott bírói testület ülései az eljárási szabályzatban megállapítottak szerint nyilvánosak.
      16. cikk
      Információk és technikai tanácsadás
      A választott bírói testület az egyik fél felkérésére vagy saját kezdeményezésére a választott bírósági eljárás szempontjából megfelelőnek ítélt információkat szerezhet be. A választott bírói testület saját belátása szerint jogosult megfelelő szakértői véleményt is kérni. A szakértők kiválasztása előtt a választott bírói testület konzultál a felekkel. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk. A felek eltérő megállapodásának hiányában, a felek területén nyilvántartott, érintett természetes vagy jogi személyek a választott bírósági eljárási szabályokkal összhangban közleményeket küldhetnek a választott bírói testületnek. Az ilyen közlemények a vita tényállásbeli szempontjaira korlátozódnak, és nem érinthetnek jogi kérdéseket.
      17. cikk
      Értelmezési szabályok
      A választott bírói testület a 2. cikkben említett rendelkezéseket a nemzetközi közjog szokásos szabályai szerint értelmezi, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény rendelkezéseit is beleértve. A választott bírói testület döntései nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a 2. cikkben említett rendelkezésekben előírt jogokat és kötelezettségeket.
      18. cikk
      A választott bírói testület határozatai és döntései
      (1)   A választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön. Mindazonáltal amennyiben egy döntés nem hozható meg konszenzussal, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni. A választott bírók eltérő véleményeit ugyanakkor semmiképpen sem teszik közzé.
      (2)   A választott bírói testület minden döntése kötelező a felekre nézve, és a döntésből eredően semmilyen természetes vagy jogi személyre vonatkozó jog vagy kötelezettség nem keletkezhet. A döntés rögzíti a megállapított tényállást, a 2. cikkben említett megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságát, valamint a testület megállapításait és következtetéseit alátámasztó alapvető indokokat. Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságnak a döntést teljes egészében nyilvánosan elérhetővé kell tennie, kivéve, ha üzleti titok bizalmasságának megőrzése érdekében másképp nem dönt.
      IV.   FEJEZET

         ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

      19. cikk
      A választott bírók névjegyzékei
      (1)   Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság legkésőbb e megállapodás hatálybalépésétől számított hatodik hónap utolsó napjával bezárólag összeállít egy legalább 15 nevet tartalmazó jegyzéket olyan személyekről, akik készek és alkalmasak arra, hogy választott bíróként tevékenykedjenek. A felek mindegyike legalább öt személyt javasol választott bírónak. A két fél kiválaszt öt olyan személyt is, aki nem állampolgára egyik félnek sem, és aki a választott bírói testület elnökeként jár el. Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság gondoskodik róla, hogy a névjegyzék folyamatosan naprakész legyen.
      (2)   A választott bírók speciális jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy tapasztalatokkal rendelkeznek. A választott bírók függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól, illetve nem állnak kapcsolatban egyik fél kormányával sem, továbbá megfelelnek a megállapodás mellékletét képező magatartási kódexnek.
      (3)   Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság készíthet egy legalább 15 nevet tartalmazó másik jegyzéket is olyan személyekről, akik a 2. cikkben említett megállapodásokban szabályozott egyes ügyekben ágazati szakértelemmel rendelkeznek. A felek mindegyike legalább öt személyt javasol választott bírónak. A két fél kiválaszt öt olyan személyt is, aki nem állampolgára egyik félnek sem, és aki a választott bírói testület elnökeként jár el. Amennyiben a 6. cikk (2) bekezdésének kiválasztási eljárását alkalmazzák, az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökei mindkét fél egyetértése esetén használhatják ezt az ágazati névjegyzéket.
      20. cikk
      Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel
      (1)   Ha valamelyik fél a WTO-megállapodás alapján fennálló kötelezettség tekintetében kéri egy vita rendezését, akkor a WTO-megállapodás vonatkozó szabályaihoz és eljárásaihoz folyamodik, amelyek e megállapodás rendelkezései ellenére alkalmazandók.
      (2)   Ha valamelyik fél e megállapodásnak a 2. cikkben meghatározottak hatálya alá tartozó kötelezettség tekintetében kéri egy vita rendezését, akkor e megállapodás szabályaihoz és eljárásaihoz folyamodik.
      (3)   A felek eltérő megállapodásának hiányában, ha valamelyik fél e megállapodásnak a 2. cikkben meghatározottak hatálya alá tartozó kötelezettség – amely lényegében egyenértékű a WTO-megállapodás szerint fennálló kötelezettséggel – tekintetében kéri egy vita rendezését, akkor a WTO-megállapodás vonatkozó szabályaihoz és eljárásaihoz folyamodik, amelyek e megállapodás rendelkezései ellenére alkalmazandók.
      (4)   A vitarendezési eljárások megkezdését követően a fenti bekezdéseknek megfelelően kiválasztott fórumot – amennyiben joghatóságát nem utasította el – a többi kizárásával kell használni.
      (5)   E megállapodás nem akadályozza meg a feleket abban, hogy a kötelezettségeknek a WTO vitarendezési testülete által jóváhagyott felfüggesztését végrehajtsa. Nem lehet a WTO-egyezményre hivatkozni annak érdekében, hogy valamelyik felet megakadályozzák a kötelezettségek e megállapodás szerinti felfüggesztésében.
      21. cikk
      Határidők
      (1)   Eltérő rendelkezés hiányában az e megállapodásban meghatározott valamennyi határidőt – köztük a választott bírósági testületek döntéseinek közlésére meghatározott határidőket is – naptári napban kell számolni, az azon intézkedés vagy tény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.
      (2)   Az e megállapodásban említett valamennyi határidő a felek kölcsönös egyetértésével módosítható. A felek a határidők hosszabbítására irányuló, a megállapodás eljárásainak való megfelelés vonatkozásában felmerült nehézségekre való hivatkozással indokolt kérelmeket jóhiszeműen bírálják el. Valamely fél kérésére, a felek eltérő fejlettségi szintjére való tekintettel a választott bírói testület módosíthatja az eljárásban alkalmazandó határidőket.
      22. cikk
      A megállapodás felülvizsgálata és módosítása
      (1)   A megállapodás és mellékleteinek hatálybalépését követően a társulási tanács bármikor felülvizsgálhatja ezek végrehajtását, és dönthet folytatásukról, módosításukról vagy lezárásukról.
      (2)   A felülvizsgálatkor a társulási tanács megvizsgálja egy fellebbviteli testület létrehozásának lehetőségét, amely számos euromediterrán megállapodás része.
      (3)   A társulási tanács dönthet e megállapodás és mellékleteinek módosításáról.
      23. cikk
      Hatálybalépés
      E megállapodást a felek saját eljárásuknak megfelelően hagyják jóvá. Ez a megállapodás az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amely napon a felek értesítést küldenek egymásnak arról, hogy az ebben a bekezdésben előírt eljárásokat befejezték.

         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év december havának tizenharmadik napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, illetve arab nyelven, amelyek mindegyike egyaránt hiteles.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Кралство Мароко
            Por el Reino de Marruecos
            Za Marocké království
            For Kongeriget Marokko
            Für das Königreich Marokko
            Maroko Kuningriigi nimel
            Για το Βασίλειο του Μαρόκου
            For the Kingdom of Morocco
            Pour le Royaume du Maroc
            Per il Regno del Marocco
            Marokas Karalistes vārdā –
            Maroko Karalystės vardu
            A Marokkói Királyság részéről
            Għar-Renju tal-Marokk
            Voor het Koninkrijk Marokko
            W imieniu Królestwa Maroka
            Pelo Reino de Marrocos
            Pentru Regatul Maroc
            Za Marocké kráľovstvo
            Za Kraljevino Maroko
            Marokon kuningaskunnan puolesta
            För Konungariket Marocko

         (1)  E megállapodás rendelkezései nem sértik a jegyzőkönyvnek a „származó termékek” fogalmának meghatározására vonatkozó 34. cikkét és az adminisztratív együttműködés formáit.

         MELLÉKLETEK

                        I. MELLÉKLET:

                     ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ

                        II. MELLÉKLET:

                     MAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉRE

            I. MELLÉKLET

               ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ

               Általános rendelkezések

                        1.

                        E megállapodásban és e szabályok alkalmazásában:
                        „tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik fél felkérésére tanácsot ad, vagy e felet segíti a választott bírósági eljárással kapcsolatban;
                        „felperes”: bármelyik fél, amely e megállapodás 5. cikke szerint választott bírói tanács létrehozását kéri;
                        „bepanaszolt fél”: az a fél, amelyre vonatkozóan az ezen megállapodás 2. cikkében említett rendelkezések megsértését állítják;
                        „választott bírói testület”: az ezen megállapodás 6. cikke szerint létrehozott testület;
                        „fél képviselője”: a felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy;
                        „nap”: eltérő rendelkezés hiányában naptári napot kell érteni alatta.

                        2.

                        Eltérő megállapodás hiányában a bepanaszolt fél köteles gondoskodni a vitarendezési eljárás logisztikai lebonyolításáról, különösen pedig a meghallgatások megszervezéséről. Az Európai Unió viseli viszont a konzultációkkal, a közvetítéssel és a választott bírósági eljárással kapcsolatban felmerülő összes szervezési költséget, kivéve a közvetítők és a választott bírók javadalmazását és költségeit, amely tételeket a felek közösen viselik.

               Értesítések

                        3.

                        A felek és a választott bírói testület minden kérelmet, értesítést, írásos beadványt vagy egyéb dokumentumot e-mailben továbbítanak, emellett pedig másolatban ugyanazon a napon telefaxon, ajánlott levélben, futárral, tértivevényesen vagy egyéb olyan távközlési eszközzel is továbbítják a dokumentumokat, amely rögzíti az elküldés tényét. Az ellenkező bizonyításáig az e-mailen és telefaxon küldött üzenet az elküldésének napján kézbesítettnek tekintendő.

                        4.

                        Írásbeli beadványaikról a felek elektronikus másolatot küldenek a másik fél, továbbá valamennyi választott bíró számára. A dokumentumról papírmásolatot is biztosítani kell.

                        5.

                        Minden értesítést a Marokkói Külügyminisztériumhoz, illetőleg az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához kell címezni.

                        6.

                        A választott bírósági eljáráshoz kapcsolódó bármilyen kérelem, értesítés, írásbeli beadvány vagy egyéb dokumentum kisebb, elírásból származó hibái egy új, a módosításokat világosan feltüntető dokumentummal orvosolhatók.

                        7.

                        Amennyiben valamely dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja Marokkó vagy az Unió valamely hivatalos munkaszüneti napjára vagy pihenőnapra esik, a dokumentum a következő munkanapon is kézbesíthető. A felek minden év decemberének első hétfőjén listát adnak át a másik félnek, amely a következő év hivatalos munkaszüneti napjait és pihenőnapjait tartalmazza. Semmilyen dokumentum, értesítés vagy kérelem nem tekinthető kézbesítettnek hivatalos munkaszüneti napon vagy pihenőnapon. Ezenfelül a munkanapok tekintetében a megállapodásban meghatározott valamennyi határidő kiszámításához kizárólag a mindkét félnél egyidejűleg munkanapnak számító napok vehetők figyelembe.

                        8.

                        A vitatott rendelkezés tárgyától függően az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottsághoz címzett, e megállapodással összhangban eljuttatott kérelmeket és értesítéseket másolatban el kell juttatni a társulási megállapodás alapján létrehozott többi érintett albizottsághoz is.

               A választott bírósági eljárás megindítása

                        9.

                                    a)

                                    Amennyiben e megállapodás 6. cikke vagy ezen eljárási szabályzat 19., 20. vagy 49. szabálya alapján a választott bírói testület tagjait sorshúzással választják ki, mindkét fél képviselőjének jelen kell lennie a sorshúzásnál.

                                    b)

                                    A felek eltérő megállapodása hiányában a felek a testület létrehozását követő hét munkanapon belül találkoznak a választott bírói testülettel, hogy döntsenek a felek vagy a választott bírói testület által szükségesnek talált kérdésekben, beleértve a választott bíróknak fizetendő javadalmazást és egyéb költségeket is, amelyek a WTO normái szerint alakulnak. A választott bírói testület tagjai és a felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencián keresztül is bekapcsolódhatnak a megbeszélésekbe.

                        10.

                                    a)

                                    Amennyiben a felek a választott bírók kiválasztását követő öt munkanapon belül nem jutnak ettől eltérő megállapodásra, akkor a választott bírói testület hatásköre a következőkre terjed ki:
                                    „a vitarendezésről szóló megállapodás 2. cikkében említett megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálja a választott bírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet, döntést hoz a kérdéses intézkedésnek a vitarendezési mechanizmusról szóló megállapodás 2. cikkében említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről, valamint a vitarendezésről szóló megállapodás 8. cikkével összhangban döntést hoz.”

                                    b)

                                    A felek a megállapodásukat követő öt munkanapon belül értesítik a választott bírói testületet az elfogadott feladatmeghatározásról.

               Az eljárást megindító beadványok

                        11.

                        A panaszos fél legkésőbb a választott bírói testület létrehozását követő 20. napon benyújtja az eljárást megindító keresetét. A bepanaszolt fél legkésőbb a megindító kereset kézhezvételét követő 20. napon írásban előterjeszti viszontkeresetét.

               A választott bírói testületek működése

                        12.

                        Az üléseket a választott bírói testület elnöke vezeti. A választott bírói testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási vagy eljárási döntéseket hozzon.

                        13.

                        Amennyiben a megállapodás másként nem rendelkezik, a választott bírói testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefont, telefaxot vagy számítógépes kapcsolatot is.

                        14.

                        A választott bírói testület döntéshozatalában kizárólag választott bírók vehetnek részt, a választott bírói testület azonban engedélyezheti a választott bírók asszisztenseinek jelenlétét a döntéshozatalnál.

                        15.

                        Valamennyi döntés megfogalmazása a választott bírói testület kizárólagos hatásköre, amely nem ruházható át.

                        16.

                        A megállapodás és mellékleteinek rendelkezései által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választott bírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.

                        17.

                        Amennyiben a választott bírói testület megítélése szerint az eljárásban alkalmazandó valamely határidő módosítása, illetve bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítás szükséges, írásban értesíti a feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól és a szükséges határidőről vagy kiigazításról. A választott bírói testület ilyen módosításról vagy kiigazításról a felekkel folytatott konzultációt követően dönthet. A megállapodás 8. cikkének (2) bekezdésében megállapított határidők nem módosíthatók.

               Helyettesítés

                        18.

                        Amennyiben egy választott bíró az eljárásban nem tud részt venni, visszalép vagy leváltották, a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban új választott bírót kell választani a helyébe.

                        19.

                        Ha valamely fél úgy ítéli meg, hogy egy választott bíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és emiatt le kell váltani, a magatartási kódexnek a választott bíró általi lényegi megsértését vélelmező fél a vélelmet alátámasztó körülmények megismerésétől számított 15 napon belül értesíti a másik felet.
                        Ha a felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy valamely, nem az elnöki tisztséget betöltő választott bíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk, a kérdéses választott bíró helyébe a megállapodás 6. cikkének (3) bekezdésében leírt eljárásnak megfelelően kiválasztott választott bíró lép.
                        Ha a felek a választott bíró leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a felek bármelyike kérheti az ügynek a választott bírói testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.
                        Ha az elnök megállapítja egy választott bíróról, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, az elnök sorshúzással új választott bírót választ a megállapodás 19. cikkének (1) bekezdésében említett személyek csoportjából, amelynek az eredetileg kiválasztott választott bíró is tagja volt. Ha az eredeti választott bírót a felek a megállapodás 6. cikkének (2) bekezdése szerint választották ki, a helyébe lépő választott bírót sorshúzással választják ki azon személyek közül, akiket a panaszos fél és a bepanaszolt fél a megállapodás 19. cikkének (1) bekezdése szerint javasolt. Az új választott bírót a kérelemnek az elnökhöz a választott bírói testület általi benyújtását követő öt munkanapon belül választják ki.

                        20.

                        Ha a felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy a választott bírói testület elnöke nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk, az elnök helyébe a megállapodás 6. cikkének (3) bekezdésében leírt eljárásnak megfelelően kiválasztott elnök lép.
                        Ha a felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a felek bármelyike kérheti az ügynek a megállapodás 19. cikkének (1) bekezdése alapján az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyek csoportjának valamely tagja elé terjesztését. Nevét az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökei sorshúzással választják ki. E személynek az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntése végleges.
                        Ha e személy megállapítja az eredetileg megválasztott elnökről, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, sorshúzással új választott bírót választ a megállapodás 19. cikkének (1) bekezdésében említett személyek csoportjából, amely az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyeket tartalmazza. Az új elnököt az e bekezdésben említett kérelem benyújtását követő öt munkanapon belül választják ki.

                        21.

                        A választott bírói testület eljárásait fel kell függeszteni a 18–20. szabályban leírt eljárások végrehajtásának időtartamára.

               Meghallgatások

                        22.

                        Az elnök – a felekkel és a választott bírói testülettel egyeztetve – kitűzi a meghallgatás napját és időpontját, és azt írásban megerősíti a felek részére. Ezt az információt, amennyiben a meghallgatás nyilvános, az eljárás logisztikai szervezéséért felelős fél nyilvánosan közzéteszi. Amennyiben a felek nem tiltakoznak, a választott bírói testület dönthet a meghallgatás mellőzéséről is.

                        23.

                        A felek eltérő megállapodása hiányában a meghallgatást Brüsszelben tartják, ha Marokkó a panaszos fél, és Rabatban, ha az Unió a panaszos fél.

                        24.

                        A választott bírói testület csak kivételes körülmények között hívhat össze még egy további meghallgatást. Nem hívható össze további meghallgatás a megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése és 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásokban.

                        25.

                        A választott bírók mindegyikének az összes meghallgatáson végig jelen kell lennie.

                        26.

                        A következő személyek jelen lehetnek a tárgyaláson, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e:

                                    a)

                                    a felek képviselői;

                                    b)

                                    a felek tanácsadói;

                                    c)

                                    adminisztratív személyzet, tolmácsok, fordítók és bírósági jelentéstevők; valamint

                                    d)

                                    a választott bírók asszisztensei.

                              A választott bírói testülethez történő felszólalás joga kizárólag a felek képviselőit és tanácsadóit illeti meg.

                        27.

                        A meghallgatás időpontja előtti ötödik munkanappal bezárólag valamennyi fél köteles benyújtani a választott bírói testülethez azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az érintett fél nevében szóban fogják előterjeszteni és kifejteni álláspontjukat, valamint akik egyéb képviselőként vagy tanácsadóként a meghallgatáson jelen lesznek.

                        28.

                        A felek eltérő megállapodása hiányában a választott bírói testület meghallgatásai nyilvánosak. Ha a felek döntése alapján a meghallgatás nem nyilvános, a meghallgatás egy része akkor is lehet nyilvános, feltéve, hogy a választott bírói testület a felek kérelme alapján így dönt. A választott bírói testület azonban köteles zárt meghallgatást tartani, ha a felek beadványai és az érvelések bizalmas üzleti információt tartalmaznak.

                        29.

                        A választott bírói testület az alábbi rend szerint vezeti le a meghallgatást:

                                    Előterjesztés:

                                                a)

                                                a panaszos fél előterjesztése;

                                                b)

                                                a bepanaszolt fél előterjesztése.

                                    Viszontválasz:

                                                a)

                                                a panaszos fél előterjesztése;

                                                b)

                                                a bepanaszolt fél viszontválasza.

                        30.

                        A választott bírói testület a meghallgatás során bármikor kérdéseket intézhet bármelyik félhez.

                        31.

                        A választott bírói testület gondoskodik arról, hogy valamennyi meghallgatásról jegyzőkönyv készüljön, és azokat a lehető leghamarabb kézbesítsék a felek számára.

                        32.

                        A meghallgatást követő 10 munkanapon belül bármely fél kiegészítő írásos beadványt tehet bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás során felmerült.

               Írásbeli kérdések

                        33.

                        A választott bírói testület az eljárás során írásban bármikor kérdést intézhet bármelyik vagy mindkét félhez. A választott bírói testület által feltett valamennyi kérdésről mindkét fél másolatot kap.

                        34.

                        A felek kötelesek a választott bírói testület által feltett kérdésre adott írásbeli válaszát másolatban a másik fél számára is megküldeni. Mindkét fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik fél válaszának kézbesítésétől számított öt napon belül írásbeli észrevételeket tehessen azzal kapcsolatban.

               Titoktartás

                        35.

                        A felek fenntartják a választott bírói testület előtt zajló meghallgatások titkosságát, amikor azokra a 28. szabállyal összhangban zárt ülés keretében kerül sor. Mindkét fél köteles titokban tartani azokat az információkat, amelyeket a másik fél a választott bírói testület elé terjeszt, és bizalmas információként jelölt meg. Ha valamelyik fél írásbeli beadványának bizalmas változatát terjeszti be a választott bírói testület elé, a másik fél kérésére köteles legkésőbb a bizalmas beadvány benyújtásától vagy a másik fél kérelmétől (amelyik később történt) számított 15. napon a beadványban foglalt információknak egy olyan nem bizalmas összefoglalását is benyújtani, amelyet nyilvánosságra lehet hozni. E szabályzat semmilyen formában sem gátolja a feleket abban, hogy saját álláspontjaikra vonatkozó nyilatkozataikat nyilvánosságra hozzák.

               Ex parte kapcsolatfelvétel

                        36.

                        A választott bírói testület nem ülésezhet vagy léphet kapcsolatba egyik féllel sem a másik fél távollétében.

                        37.

                        A választott bírói testület egyik tagja sem vitathatja meg az eljárás tárgyának valamely részletét a felek egyikével vagy mindkettővel a többi választott bíró távollétében.

               Amicus curiae előterjesztések

                        38.

                        Amennyiben a felek a választott bírói testület létrehozásától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a választott bírói testület részére, önálló kezdeményezésre, kívülállók is adhatnak be beadványokat, amennyiben azt a választott bírói tanács megalakítását követő 10 napon belül teszik, és megfogalmazásuk tömör, valamennyi mellékletükkel együtt sem haladják meg a 15 gépelt oldalt, valamint közvetlenül kapcsolódnak a választott bírói testület által tárgyalt ténybeli kérdéshez.

                        39.

                        A beadvány tartalmazza az azt benyújtó természetes vagy jogi személy leírását, amely többek között tartalmazza tevékenységét, finanszírozásának forrását, és meghatározza a választott bírósági eljáráshoz fűződő érdekének jellegét. A beadványt a felek által ezen eljárási szabályzat 42. és 43. szabályával összhangban kiválasztott nyelven kell megírni.

                        40.

                        A választott bírói testület döntésében felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel a fenti szabályoknak. A választott bírói testület döntésében nem köteles kitérni az ilyen beadványokban foglalt érvelésekre. A választott bírói testület a hozzá e szabályok szerint benyújtott valamennyi beadványt észrevételezés végett megküldi a felek részére.

               Sürgős esetek

                        41.

                        Az e megállapodásban említett sürgősség fennállása esetén a felekkel folytatott konzultációt követően a választott bírói testület az e szabályzatban említett határidőket szükségszerűen kiigazítja, és erről a feleket értesíti.

               Fordítás és tolmácsolás

                        42.

                        A megállapodás 6. cikkének (2) bekezdésében említett konzultációk folyamán és legkésőbb ezen eljárási szabályzat 9. szabályának b) pontjában említett ülésig a felek megegyeznek a választott bírói testület előtt folyó eljárás közös munkanyelvében.

                        43.

                        Ha a felek nem jutnak megállapodásra a közös munkanyelvet illetően, a felek gondoskodnak írásbeli beadványainak a másik fél által megjelölt nyelvre történő lefordításáról, továbbá viselik e fordítás költségeit.

                        44.

                        A bepanaszolt fél intézkedik szóbeli beadványának a felek által kiválasztott nyelvekre történő tolmácsolásáról.

                        45.

                        A választott bírói testület döntését a felek által választott nyelven vagy nyelveken hozza meg.

                        46.

                        Bármelyik fél tehet észrevételeket az ezen szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításával kapcsolatban.

               A határidők számítása

                        47.

                        Amennyiben ezen eljárási szabályzat 7. szabályának alkalmazása folytán valamelyik félhez egy dokumentum más napon érkezik meg, mint a másik félhez, az e dokumentum kézhezvételétől számított minden határidő a hivatkozott dokumentum legkésőbbi kézhezvételének napjától számítandó.

               Egyéb eljárások

                        48.

                        Ezen eljárási szabályzat alkalmazandó a megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése és 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásokban is. Ugyanakkor az ezen eljárási szabályzatban megállapított határidőket az említett egyéb eljárásokra vonatkozóan ki kell igazítani a választott bírói testület döntésének meghozatalára vonatkozó különleges határidőknek megfelelően.

                        49.

                        Ha az eredetileg létrehozott választott bírói testület vagy egyes tagjai nem tudnak újból összeülni a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése vagy 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárások lefolytatásához, a megállapodás 6. cikkében leírt eljárást kell alkalmazni. A döntés kihirdetésének határideje 15 nappal meghosszabbodik.

            II. MELLÉKLET

               MAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉRE

               Fogalommeghatározások

                        1.

                        E magatartási kódex alkalmazásában:
                        a)   „tag” vagy „választott bíró”: a megállapodás 6. cikke szerint joghatályosan létrehozott választott bírói testület tagja;
                        b)   „közvetítő”: a megállapodás 4. cikkének megfelelően közvetítést folytató személy;
                        c)   „jelölt”: olyan természetes személy, akinek neve a megállapodás 19. cikkében említett választott bírói névjegyzéken szerepel, és akinek a megállapodás 6. cikke szerinti választott bírói testület tagjává történő kinevezése megfontolás alatt van;
                        d)   „asszisztens”: olyan személy, aki valamely tag kinevezésének feltételei szerint a tag részére eljár, kutat vagy segítséget nyújt;
                        e)   „eljárás”: eltérő meghatározás hiányában a választott bírói testület által e megállapodás szerint lefolytatott eljárás;
                        f)   „személyzet”: egy tag tekintetében azok a személyek, akik az asszisztensen kívül a tag irányítása és ellenőrzése alá tartoznak.

               Az eljáró személyek felelőssége

                        2.

                        Valamennyi jelölt és tag elkerül minden szabálytalanságot és a szabálytalanság látszatát, független és pártatlan, elkerüli a közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, és példamutató magatartási normákat követ, hogy a vitarendezési mechanizmus egységessége és pártatlansága ne sérüljön. A korábbi tagok kötelesek eleget tenni az e magatartási kódex 15., 16., 17. és 18. bekezdésében leírt kötelezettségeknek.

               Tájékoztatási kötelezettség

                        3.

                        A megállapodás szerinti választott bírói testület tagjává történő megválasztásának megerősítése előtt a jelölt köteles felfedni minden érdeket, kapcsolatot vagy egyéb kérdést, amely befolyásolhatja függetlenségét vagy pártatlanságát, vagy amely ésszerű indokok alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárásban. E célból a jelölt köteles minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy az ilyen érdekeket, kapcsolatokat és kérdéseket megismerje.

                        4.

                        A jelölt vagy tag csak az e magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos információt köteles az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság számára bejelenteni a felek által történő megítélés végett.

                        5.

                        A tag megválasztását követően is köteles minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy megismerjen e magatartási kódex 3. bekezdésben említett minden érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, és azokat felfedje. A tájékoztatási kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a tagot arra, hogy az eljárás bármelyik szakaszában felfedjen minden ilyen érdeket, kapcsolatot vagy kérdést. A tag a hivatkozott érdekeket, kapcsolatokat vagy kérdéseket az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság írásos tájékoztatásával fedi fel, lehetővé téve ezzel, hogy a felek megítélhessék az adott kérdést.

               A tagok kötelezettségei

                        6.

                        Megválasztását követően a tag köteles feladatát alaposan és eredményesen, tisztességgel és gondossággal ellátni az eljárás egésze folyamán.

                        7.

                        A tag csak az eljárás folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladattal harmadik személyt nem bízhat meg.

                        8.

                        A tag köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy asszisztense és személyzete e magatartási kódex 2., 3., 4., 5., 16., 17. és 18. bekezdésében foglalt szabályokat ismerje, és azokat betartsa.

                        9.

                        A tag az eljárást illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.

               A tagok függetlensége és pártatlansága

                        10.

                        A tag független és pártatlan, elkerüli a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát, önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely félhez való lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

                        11.

                        A tag közvetlenül vagy közvetve sem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely hatással lehet kötelezettségeinek megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.

                        12.

                        A tag nem használhatja fel a választott bírói testületben betöltött pozícióját semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására, és elkerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek, miszerint mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.

                        13.

                        A tag nem hagyja, hogy pénzügyi, üzleti, hivatásbeli, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartását vagy döntését.

                        14.

                        A tag elkerüli minden olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdek létesítését, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy amely ésszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.

               A korábbi tagok kötelezettségei

                        15.

                        Valamennyi korábbi tag elkerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a választott bírói testület döntéséből előnye származott.

               Bizalmas kezelés

                        16.

                        Egyetlen tag vagy korábbi tag sem fedhet fel vagy használhat fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos, vagy az eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és semmilyen esetben sem fedhet fel vagy használhat fel ilyen információt arra, hogy saját maga vagy mások számára előnyre tegyen szert, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.

                        17.

                        A választott bírói testület döntését a megállapodásnak megfelelő közzétételt megelőzően a tag nem hozhatja nyilvánosságra.

                        18.

                        Egy tag vagy korábbi tag soha nem hozhatja nyilvánosságra a választott bírói testület tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely tag véleményét.

               Költségek

                        19.

                        A tag nyilvántartást vezet és kimutatást készít az eljárásra fordított idejéről és felmerült költségeiről.

               Közvetítők

                        20.

                        A tagok és a korábbi tagok részére ezen magatartási kódexben előírt szabályok értelemszerűen alkalmazandók a közvetítőkre is.


title: 2009/45/EK: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2008. december 18. ) a rugalmassági eszköznek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 27. pontja alapján történő igénybevételéről

text:
               23.1.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 19/49

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. december 18.)
   a rugalmassági eszköznek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 27. pontja alapján történő igénybevételéről
   (2009/45/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 27. pontja ötödik bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel a 2008. november 21-i egyeztető ülésen a költségvetési hatóság két ága megállapodott, hogy a 2009. évi költségvetésben a 4. megnevezés felső határán túl 420 millió EUR összeggel igénybe veszi a rugalmassági eszközt a fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz finanszírozásának kiegészítésére,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió általános költségvetésében a 2009-es pénzügyi évre a rugalmassági eszközt 420 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat formájában veszik igénybe.
   Ezt az összeget a fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz 4. megnevezésben biztosított finanszírozásának kiegészítésére kell felhasználni.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2008. december 18-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. WOERTH

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.


title: A Tanács határozata ( 2014. december 15. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról

text:
               30.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 466/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. december 15.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról
   (2014/C 466/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre és különösen annak 4. cikkére (1),
   tekintettel a lett kormány által benyújtott jelölésre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2012. július 16-i határozatával (2) a 2012. szeptember 18. és 2015. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Sanda LIEPINA lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik lett tag helye megüresedett.

               (3)

               A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2015. szeptember 17-ig ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának új tagjait,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 17-ig a következő személyt nevezi ki az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává:
   KORMÁNYKÉPVISELŐK:

               LETTORSZÁG

               Inta ŠUSTA

      Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MARTINA

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 228., 2012.7.31., 3. o.


               19.5.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 181/96

         P7_TA(2013)0405
   A parlamentközi küldöttségek, a közös parlamenti bizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködési bizottságokba és többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek száma és összetétele
   Az Európai Parlament 2013. október 9-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyesbizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról és összetételéről (2013/2853(RSO))
   (2016/C 181/19)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Elnökök Értekezlete javaslatára,

               —

               tekintettel a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról és összetételéről szóló 2009. május 6-i (1), 2009. szeptember 14-i (2), 2010. június 15-i (3) és 2011. december 14-i (4) határozataira,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkére,

               1.

               úgy határoz, hogy Horvátország Európai Unióhoz történt csatlakozását követően az EU–Horvátország Parlamenti Vegyes Bizottság megszűnik:

               2.

               úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja a parlamentközi küldöttségek létszámát:

                           Küldöttség az Albániával, Bosznia-Hercegovinával, Szerbiával, Montenegróval és Koszovóval fenntartott kapcsolatokért: 30 tag

                           Az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 19 tag

                           Az Amerikai Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 57 tag

                           A Kanadával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 21 tag

                           A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 16 tag

                           A Japánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 26 tag

                           A Kínai Népköztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 42 tag

                           Az Indiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 29 tag

                           A Délkelet-Ázsia országaival és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 25 tag

                           Az Ausztráliával és Új-Zélanddal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 19 tag

                           A Dél-Afrikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: 21 tag;

               3.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

      (1)  HL C 212. E, 2010.8.5., 136. o.

      (2)  HL C 224. E, 2010.8.19., 36. o.

      (3)  HL C 236. E, 2011.8.12., 159. o.

      (4)  HL C 168. E, 2013.6.14., 132. o.


title: A Tanács határozata (2000. november 20.) az Európai Közösség és Macedónia, volt Jugoszláv Köztársaság közötti együttműködési megállapodás kereskedelmi és kereskedelemmel összefüggő rendelkezéseiről szóló II. cím felfüggesztésére vonatkozóan az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti levélváltás elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0778

Hivatalos Lap L 309 , 09/12/2000 o. 0029 - 0029

		A Tanács határozata(2000. november 20.)az Európai Közösség és Macedónia, volt Jugoszláv Köztársaság közötti együttműködési megállapodás kereskedelmi és kereskedelemmel összefüggő rendelkezéseiről szóló II. cím felfüggesztésére vonatkozóan az Európai Közösség és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti levélváltás elfogadásáról(2000/778/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az Európai Közösség és Macedónia, volt Jugoszláv Köztársaság között 1997. április 29-én levélváltás útján együttműködési megállapodást [1] írtak alá, és az 1998. január 1-jén hatályba lépett.(2) Az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országok és területek tekintetében kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló, 2000. szeptember 18-i 2007/2000/EK tanácsi rendelet [2] nem vonatkozik a Macedónia, volt Jugoszláv Köztársaságból származó termékek Közösségbe irányuló bevitelére, kivéve a bor behozatalát.(3) A 2007/2000/EK rendeletet módosító 2563/2000/EK tanácsi rendelettel [3] a 2007/2000/EK rendelet szerint kibővített önálló kereskedelmi kedvezményekkel egyenértékű kedvezményeket ítéltek meg Macedónia, volt Jugoszláv Köztársaság részére, a borra vonatkozó engedmények kivételével.(4) Az együttműködési megállapodás kereskedelmi rendelkezéseit és az azzal összefüggő mellékleteit ezért fel kell függeszteni annak érdekében, hogy Macedónia, volt Jugoszláv Köztársaságra alkalmazni lehessen a 2007/2000/EK rendelet szerinti kibővített önálló kereskedelmi kedvezményeket,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és Macedónia, volt Jugoszláv Köztársaság közötti együttműködési megállapodás kereskedelmi és kereskedelemmel összefüggő rendelkezéseiről szóló II. cím felfüggesztésére vonatkozóan az Európai Közösség és Macedónia, volt Jugoszláv Köztársaság közötti levélváltást az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A felfüggesztést a 2007/2000/EK rendeletet módosító 2563/2000/EK tanácsi rendelet alkalmazásának napjától kell alkalmazni.A levélváltás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a levélváltásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyeket.3. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 2000. november 20-án.a Tanács részérőlaz elnökH. Védrine[1] HL L 348., 1997.12.18., 2. o.[2] HL L 240., 2000.9.23., 1. o.[3] HL L 295., 2000.11.23., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1988. július 18.) az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között a korszerű anyagokkal kapcsolatos kutatásról és fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás (Euram) megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31988D0405

Hivatalos Lap L 195 , 23/07/1988 o. 0079 - 0079

		A Tanács határozata(1988. július 18.)az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között a korszerű anyagokkal kapcsolatos kutatásról és fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás (Euram) megkötéséről(88/405/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a Tanács 86/235/EGK határozatával [2] az anyagokra (nyersanyagok és korszerű anyagok) vonatkozó kutatási programot (1986–1989) fogadott el, amelynek részét képezi a korszerű anyagokkal foglalkozó alprogram (Euram); mivel az említett határozat 6. cikke felhatalmazza a Bizottságot, hogy különösen azokkal a harmadik államokkal, amelyek részt vesznek a tudományos és műszaki kutatások területén folytatott európai együttműködésben (COST), megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat folytasson annak érdekében, hogy ezen országokat teljes egészében vagy részben bevonják e programba;mivel a Tanács 87/177/EGK határozatával [3] az Európai Gazdasági Közösség nevében jóváhagyta az Európai Közösségek és többek között a Svájci Államszövetség közötti tudományos és műszaki kutatások területén folytatott együttműködésre vonatkozó keretmegállapodást;mivel e megállapodást jóvá kell hagyni;mivel a Szerződés nem biztosítja az ehhez szükséges hatáskört a 235. cikkben foglaltakon kívül,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között a korszerű anyagokkal kapcsolatos kutatásról és fejlesztésről szóló együttműködési megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 9. cikkében előírt értesítést [4] a Tanács elnöke küldi meg.Kelt Brüsszelben, 1988. július 18-án.a Tanács részérőlaz elnökY. Pottakis[1] HL C 167., 1988.6.27.[2] HL L 159., 1986.6.14., 36. o.[3] HL L 71., 1987.3.14., 29. o.[4] A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------