title: A Tanács 2012/665/KKBP határozata ( 2012. október 26. ) a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozat módosításáról

text:
               27.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 299/45

         A TANÁCS 2012/665/KKBP HATÁROZATA
   (2012. október 26.)
   a Guineai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/638/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. október 25-én a 2010/638/KKBP határozattal (1) korlátozó intézkedéseket vezetett be a Guineai Köztársasággal szemben.

               (2)

               A 2010/638/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2013. október 27-ig meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Módosítani kell a 2010/638/KKBP határozatban a fegyverembargóra vonatkozóan előírt intézkedéseket.

               (4)

               A 2010/638/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/638/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               a 2. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

                           a)

                           A szöveg a következő ponttal egészül ki:

                                       „g)

                                       a kizárólag a bányászatban és az infrastrukturális beruházásokban a polgári célú felhasználásra szánt robbanószerek és az azokkal kapcsolatos felszerelések értékesítése, szállítása, átruházása vagy kivitele, valamint technikai segítség, közvetítői szolgáltatás és egyéb szolgáltatások nyújtása, továbbá a szóban forgó termékekhez kapcsolódó finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása, feltéve, hogy a robbanószerek és az azokkal kapcsolatos felszerelések tárolását és felhasználását független szerv ellenőrzi, valamint a kapcsolódó szolgáltatások nyújtói beazonosíthatók;”;

                           b)

                           A szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:
                           „A g) pont hatálya alá tartozó esetekben valamennyi tagállam a g) pont alapján engedély kiadását megelőzően két héttel értesíti erről a szándékáról a többi tagállamot.”.

               2.

               a 8. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Ezt a határozatot 2013. október 27-ig kell alkalmazni. A határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozat megújítható vagy – adott esetben – módosítható.”.

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. október 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL L 280., 2010.10.26., 10. o.


title: A Tanács 2005/966/KKBP határozata ( 2005. november 14. ) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójában (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               31.12.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 349/30

         A TANÁCS 2005/966/KKBP HATÁROZATA
   (2005. november 14.)
   az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójában (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005. szeptember 9-én elfogadta az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójáról (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) szóló 2005/643/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               Az együttes fellépés 10. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok – az Európai Unióról szóló szerződés 24. cikkével összhangban – megállapodás tárgyát képezik.

               (3)

               A Tanács 2004. december 13-án felhatalmazta az elnökséget, hogy az EU jövőbeni polgári válságkezelési műveletei esetén – amennyiben szükséges, a főtitkár/főképviselő támogatásával – harmadik államokkal tárgyalásokat kezdjen, az Európai Unió és valamely harmadik állam közötti, a harmadik államnak az Európai Unió polgári válságkezelési műveleteiben való részvételéről szóló megállapodásminta alapján történő megállapodás megkötése céljából. Ennek alapján az elnökség tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójában (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójában (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) való részvételére vonatkozó megállapodás az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   E határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2005. november 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnökasszony

         T. JOWELL

      (1)  HL L 234., 2005.9.11., 13. o.

    ---documentbreak---

               31.12.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 349/31

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójában (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) történő részvételéről
   AZ EURÓPAI UNIÓ (EU),
   egyrészről, és
   A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,
   másrészről,
   a továbbiakban: „a felek”,
   FIGYELEMBE VÉVE

               —

               az indonéz kormány és a Szabad Acehért Mozgalom által 2005. augusztus 15-én aláírt, az acehi konfliktus békés, átfogó és fenntartható rendezésére vonatkozó szándéknyilatkozatot, amely rendelkezik különösen az Acehi Megfigyelő Misszió (AMM) létrehozásáról,

               —

               az indonéz kormány és az Európai Unió között 2005. október 3-án létrejött, az AMM és tagjainak feladatairól, jogállásáról, kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodást,

               —

               hogy a Svájci Államszövetséget felkérték az AMM-ben való részvételre,

               —

               hogy a Svájci Államszövetség elfogadta az AMM-ben való részvételre vonatkozó felkérést,

               —

               hogy az Európai Unió Tanácsa elfogadta az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójáról (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) szóló, 2005. szeptember 9-i 2005/643/KKBP együttes fellépést,

               —

               a Politikai és Biztonsági Bizottságnak a Svájci Államszövetség AMM-hez történő hozzájárulása elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 20-i határozatát,

         A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:
   1. cikk
   Részvétel az AMM-ben
   (1)   A Svájci Államszövetség e megállapodás rendelkezéseivel és bármely szükséges végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójáról (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) szóló, 2005. szeptember 9-i 2005/643/KKBP együttes fellépéshez, valamint bármely olyan együttes fellépéshez vagy határozathoz, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az AMM kiterjesztéséről határoz.
   (2)   A Svájci Államszövetségnek az AMM-hez történő hozzájárulása nem érinti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját.
   (3)   A Svájci Államszövetség biztosítja, hogy az AMM-ben részt vevő személyi állománya a feladatát a következőkkel összhangban teljesíti:

               a)

               a 2005/643/KKBP együttes fellépés és annak lehetséges további módosításai;

               b)

               a Műveleti Terv (OPLAN);

               c)

               végrehajtási intézkedések.

         (4)   A Svájci Államszövetség által az AMM-hez kirendelt személyi állomány megbízatását kizárólag az AMM érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.
   (5)   A Svájci Államszövetség bármely, az AMM-hez való hozzájárulásában bekövetkezett változásról kellő időben tájékoztatja az AMM misszióvezetőjét és az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát.
   (6)   Az AMM-hez kirendelt személyi állomány számára kötelező az orvosi vizsgálat, a védőoltás, továbbá a Svájci Államszövetség illetékes hatósága által kiállított igazolással kell rendelkeznie arra vonatkozólag, hogy a megbízatás teljesítéséhez megfelelő egészségügyi állapotban van. Az AMM-hez kirendelt személyi állománynak másolattal kell rendelkeznie erről az igazolásról.
   2. cikk
   A személyi állomány jogállása
   (1)   A Svájci Államszövetség részéről az AMM-hez biztosított személyi állomány jogállására az Európai Unió és az indonéz kormány közötti, a misszió jogállásáról szóló megállapodás az irányadó.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett, a misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül, a Svájci Államszövetség joghatóságot gyakorol az AMM-ben részt vevő személyi állománya tekintetében.
   (3)   A Svájci Államszövetség felel az AMM-ben való részvétellel kapcsolatos bármely, a saját személyi állományától érkező vagy velük kapcsolatos igény kielégítéséért. A Svájci Államszövetség felel a személyi állománya bármely tagja ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseivel összhangban.
   (4)   A Svájci Államszövetség vállalja, hogy e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy az AMM-ben részt vevő bármely állam elleni igényekről lemond. A nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.
   (5)   Az Európai Unió biztosítja, hogy e megállapodás aláírásakor a tagállamok nyilatkozatot tesznek az igényekről való lemondásra vonatkozólag, a Svájci Államszövetségnek az AMM-ben való részvételét illetően. A nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.
   3. cikk
   Minősített információ
   A Svájci Államszövetség megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az EU minősített információi megfelelő védelemben részesüljenek az Európai Unió biztonsági szabályaival összhangban, amelyeket az 2001/264/EK tanácsi határozat (1) tartalmaz, valamint az illetékes hatóságok által – beleértve az AMM misszióvezetőjét is – kibocsátott további iránymutatásokkal összhangban.
   4. cikk
   A parancsnoklás rendje
   (1)   Az AMM-ben részt vevő személyi állomány minden tagja teljes mértékben a saját nemzeti hatóságai parancsnoksága alatt áll.
   (2)   A nemzeti hatóságok a műveleti ellenőrzést átruházzák az AMM misszióvezetőjére, aki a ráruházott parancsnokságot a parancsnoklás és ellenőrzés hierarchikus rendje szerint gyakorolja.
   (3)   A misszióvezető vezeti az AMM tevékenységét, és látja el annak napi irányítását.
   (4)   Az 1. cikk (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban a Svájci Államszövetség a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamai.
   (5)   Az AMM misszióvezetője felelős a személyzetet érintő fegyelmi kérdésekben. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az érintett nemzeti hatóság indítja meg.
   (6)   A Svájci Államszövetség az AMM-ben részt vevő nemzeti kontingense képviseletére nemzeti kontingens-képviselőt (NKK) nevez ki. Az NKK a nemzeti ügyekről jelentést tesz az AMM misszióvezetőjének, továbbá felel a kontingens fegyelméért.
   (7)   Az AMM befejezésére vonatkozó határozatot az Európai Unió a Svájci Államszövetséggel folytatott konzultációt követően hozza meg, amennyiben a Svájci Államszövetség a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az AMM-hez.
   5. cikk
   Pénzügyi szempontok
   (1)   A Svájci Államszövetség visel minden, a műveletben való részvételével kapcsolatos költséget, azon költségek kivételével, amelyek – a művelet működési költségvetésében meghatározottaknak megfelelően – közös finanszírozásban részesülnek.
   (2)   A művelet helyszínéül szolgáló állam(ok) természetes vagy jogi személyeinek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén a Svájci Államszövetség – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésében említett, a misszió jogállására vonatkozó megállapodásban meghatározott feltételek szerint.
   6. cikk
   A működési költségvetéshez való hozzájárulás
   (1)   A Svájci Államszövetség hozzájárul az AMM működési költségvetésének finanszírozásához.
   (2)   Az AMM misszióvezetője és a Svájci Államszövetség illetékes közigazgatási hivatalai megállapodást írnak alá a Svájci Államszövetség hozzájárulásának kifizetésére vonatkozó gyakorlati szabályokról. Ez az egyezség többek között az alábbiakról rendelkezik:

               a)

               a kérdéses összeg;

               b)

               a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos megállapodás;

               c)

               a pénzügyi ellenőrzési eljárás.

         7. cikk
   A megállapodás végrehajtására vonatkozó megállapodások
   A 6. cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül, az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodás az Európai Unió Tanácsának főtitkára/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője és a Svájci Államszövetség megfelelő hatóságai között jön létre.
   8. cikk
   A kötelezettségek nem teljesítése
   Amennyiben az egyik fél nem teljesíti az előző cikkekben meghatározott kötelezettségeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónappal korábban megküldött előzetes értesítéssel felmondhatja.
   9. cikk
   A jogviták rendezése
   Az ezen megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek egymás között diplomáciai úton rendezik.
   10. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ezen megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amelyben a felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.
   (2)   Ezen megállapodás az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazandó.
   (3)   Ez a megállapodás a Svájci Államszövetségnek a művelethez való hozzájárulása idejére marad hatályban.

      Kelt Brüsszelben, , angol nyelven, két példányban.

            az Európai Unió részéről

            a Svájci Államszövetség részéről

      (1)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.

   A Megállapodás 2. cikkének (4) és (5) bekezdésében említetett
   NYILATKOZAT
   szövege
   Az EU tagállamok nyilatkozata:
   „Az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójáról (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) szóló, 2005. szeptember 9-i 2005/643/KKBP európai uniós együttes fellépést alkalmazó uniós tagállamok, a belső jogrendjük által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekeznek lemondani a Svájci Államszövetséggel szemben – saját személyi állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az európai uniós válságkezelési művelet által használt bármely vagyontárgyat ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

               —

               a Svájci Államszövetség személyi állományának tagja az európai uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelességszegés esetét,

               —

               vagy a Svájci Államszövetség tulajdonát képező vagyontárgy használata okozta, amennyiben a vagyontárgyat a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az európai uniós válságkezelési művelet állománya Svájci Államszövetségből származó, ezen vagyontárgyat használó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét.”

         A Svájci Államszövetség nyilatkozata:
   „Az Európai Unió Acehben (Indonézia) tevékenykedő Megfigyelő Missziójáról (Acehi Megfigyelő Misszió – AMM) szóló, 2005. szeptember 9-i 2005/643/KKBP európai uniós együttes fellépéshez csatlakozó Svájci Államszövetség, a belső jogrendje által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekszik lemondani az európai uniós válságkezelési műveletben részt vevő bármely más állammal szemben – saját személyi állománya tagjának sérülése, halála, vagy a saját tulajdonát képező és az európai uniós válságkezelési művelet által használt bármely vagyontárgyat ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

               —

               az európai uniós válságkezelési művelet személyi állományának valamely tagja a művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelességszegés esetét,

               —

               vagy bármely, az európai uniós válságkezelési műveletben részt vevő állam tulajdonát képező vagyontárgy használata okozta, amennyiben a vagyontárgyat a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az európai uniós válságkezelési művelet ezen vagyontárgyat használó személyi állományának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét.”


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság Darfur/5/2007 határozata ( 2007. január 16. ) az Európai Unió szudáni különleges képviselője katonai tanácsadójának kinevezéséről

text:
               19.1.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 13/9

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG DARFUR/5/2007 HATÁROZATA

   (2007. január 16.)
   az Európai Unió szudáni különleges képviselője katonai tanácsadójának kinevezéséről
   (2007/34/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió által az Afrikai Uniónak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziója számára biztosított polgári-katonai támogató fellépésről szóló, 2005. július 18-i 2005/557/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. július 5-én elfogadta az Európai Unió szudáni különleges képviselője megbízatásának megújításáról és felülvizsgálatáról szóló 2006/468/KKBP együttes fellépést (2).

               (2)

               Az Európai Unió szudáni különleges képviselője (EUKK) többek között biztosítja az Afrikai Uniónak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziója (AMIS) számára biztosított uniós hozzájárulás koordinációját és koherenciáját. Az AMIS-nek szóló koherens és időben érkező uniós segítségnyújtás biztosítása érdekében – a 2005/557/KKBP együttes fellépés 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az Afrikai Unió addisz-abebai parancsnoklási rendjén belül az EU érintett szereplőivel, valamint az adminisztratív ellenőrző és irányító központtal (ACMC) való koordináció napi feladatait egy politikai, egy katonai és egy rendőri tanácsadóból álló, az EUKK felügyelete alá tartozó, addisz-abebai székhelyű EU-koordinációs sejt (ACC) látja el.

               (3)

               A 2005/557/KKBP együttes fellépés 4. cikke alapján a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot az EUKK katonai tanácsadójának a főtitkár/főképviselő – az EUKK ajánlásán alapuló – javaslata alapján való kinevezésére.

               (4)

               Az EUKK ajánlását követően a főtitkár/főképviselő javasolta, hogy François AMELINEAU ezredest nevezzék ki az EUKK új katonai tanácsadójává.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   François AMELINEAU ezredest a szudáni EUKK katonai tanácsadójává nevezik ki.
   2. cikk
   Ez a határozat 2007. január 25-én lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. január 16-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         C. von GOETZE

      (1)  HL L 188., 2005.7.20., 46. o.

      (2)  HL L 184., 2006.7.6., 38. o.


title: 2014/15/EU: A Tanács határozata ( 2013. november 18. ) az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről

text:
               18.1.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 14/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. november 18.)
   az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről
   (2014/15/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (5) és (6) bekezdésével,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A harmadik államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen lehetséges jövőbeli részvétel kereteit meghatározó megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

               (2)

               Azt követően, hogy a Tanács 2012. november 13-án elfogadta a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (3)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodást.
   A megállapodás szövegét csatolták ehhez a határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unióra nézve jogilag kötelező erejű aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A megállapodás16. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (1).
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. november 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.


title: 2014/421/EU: A Tanács határozata ( 2014. június 23. ) az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti, 1973. május 14-i megállapodással létrehozott vegyes bizottságon belül az említett megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő helyettesítésével összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
               3.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/15

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. június 23.)
   az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti, 1973. május 14-i megállapodással létrehozott vegyes bizottságon belül az említett megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő helyettesítésével összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

      (2014/421/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 3. jegyzőkönyve (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv) a származó termék fogalmának meghatározása és az igazgatási együttműködés módszerei tekintetében állapít meg rendelkezéseket.

               (2)

               A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (2) (a továbbiakban: az egyezmény) a szerződő felek közötti releváns megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képező termékek származása tekintetében állapít meg rendelkezéseket.

               (3)

               Mind az Unió, mind Norvégia 2011. június 15-én írta alá az egyezményt.

               (4)

               Az Unió és Norvégia 2012. március 26-án, illetve 2011. november 9-én helyezte letétbe elfogadási okmányát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény az Unió és Norvégia tekintetében 2012. május 1-jén, illetve 2012. január 1-jén lépett hatályba.

               (5)

               Az egyezmény 6. cikke értelmében a szerződő feleknek az egyezmény hatékony alkalmazását biztosító megfelelő intézkedéseket kell hozniuk. Ezért a megállapodással létrehozott vegyes bizottságnak határozatot kell elfogadnia a 3. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő helyettesítéséről.

               (6)

               Ennélfogva az Unió vegyes bizottságban képviselendő álláspontjának a csatolt határozattervezetben meghatározott állásponton kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodással létrehozott vegyes bizottságon belül az említett megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő helyettesítésével összefüggésben az Európai Unió nevében képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.
   A határozattervezet kisebb módosításairól a vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.
   2. cikk
   A vegyes bizottság határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. június 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 171., 1973.6.27., 2. o.

      (2)  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

      TERVEZET
      AZ EU–NORVÉGIA VEGYES BIZOTTSÁG HATÁROZATA
      (…)
      az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról
      A VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti, 1973. május 14-én Brüsszelben aláírt megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 11. cikkére,
      tekintettel a megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyvre (2) (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv),
      mivel:

                  (1)

                  A megállapodás 11. cikke a származási szabályokat megállapító, valamint az EU, Norvégia, Svájc (ideértve Liechtensteint is), Izland, Törökország, a Feröer-szigetek és a barcelonai folyamat résztvevői (3) közötti származási kumulációról rendelkező 3. jegyzőkönyvre hivatkozik.

                  (2)

                  A 3. jegyzőkönyv 39. cikke úgy rendelkezik, hogy e jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a megállapodás 29. cikkével létrehozott vegyes bizottság határozhat.

                  (3)

                  A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (4) (a továbbiakban: az egyezmény) célja a származási szabályokról szóló, a pán-euromediterrán övezetben jelenleg hatályos jegyzőkönyvek egyetlen egységes jogi aktussal történő helyettesítése.

                  (4)

                  Mind az EU, mind Norvégia 2011. június 15-én írta alá az egyezményt.

                  (5)

                  Az EU és Norvégia 2012. március 26-án, illetve 2011. november 9-én helyezte letétbe elfogadási okmányát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény az EU és Norvégia tekintetében 2012. május 1-jén, illetve 2012. január 1-jén lépett hatályba.

                  (6)

                  A stabilizációs és társulási folyamat résztvevőit az egyezmény felveszi a pán-euromediterrán származási kumulációs övezetbe.

                  (7)

                  Amennyiben az egyezményre való áttérés nem egyidejűleg történik meg a kumulációs térség összes szerződő fele esetében, az áttérés eredményeképpen az érintett szerződő felek nem kerülhetnek kedvezőtlenebb helyzetbe annál, mint amikor korábban a jegyzőkönyvet alkalmazták.

                  (8)

                  A megállapodás 3. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell oly módon, hogy az az egyezményre hivatkozzon,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A megállapodáshoz csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 3. jegyzőkönyv helyébe az e határozat mellékletében foglalt szöveg lép.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
      Ezt a határozatot 2014. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

         Kelt …-ban/ben,

               a vegyes bizottság részéről

               az elnök

            …

         (1)  HL L 171., 1973.6.27., 2. o.

         (2)  HL L 117., 2006.5.2., 2. o.

         (3)  Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Palesztina, Szíria és Tunézia.

         (4)  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

      MELLÉKLET

         3. jegyzőkönyv

         a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről

      1. cikk
      Az alkalmazandó származási szabályok
      E megállapodás végrehajtása tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (1) (a továbbiakban: az egyezmény) I. függeléke és II. függelékének vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.
      A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben szereplő „releváns megállapodás” kifejezés e megállapodásra történő hivatkozásként értelmezendő.
      2. cikk
      A jogviták rendezése
      Amennyiben az egyezmény I. függelékének 32. cikke szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ezen ellenőrzésnek a végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a vegyes bizottság elé kell terjeszteni.
      Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók.
      3. cikk
      A jegyzőkönyv módosítása
      E jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a vegyes bizottság határozhat.
      4. cikk
      Az egyezmény felmondása
      1.   Amennyiben akár az EU, akár Norvégia írásban értesíti az egyezmény letéteményesét arról, hogy az egyezmény 9. cikke értelmében fel kívánja mondani az egyezményt, az EU és Norvégia e megállapodás végrehajtása érdekében azonnal tárgyalásokat kezd a származási szabályokról.
      2.   Az e tárgyalások eredményeképpen megállapított új származási szabályok hatálybalépéséig e megállapodás tekintetében továbbra is az egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt, a felmondás időpontjában hatályos származási szabályok alkalmazandók. Mindazonáltal az egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt származási szabályok a felmondás időpontjától kezdve kizárólag az EU és Norvégia közötti kétoldalú kumulációt lehetővé tevő rendelkezésekként értelmezendők.
      5. cikk
      Átmeneti rendelkezések – kumuláció
      1.   Az egyezmény I. függelékének 3. cikke ellenére a megállapodás 3. jegyzőkönyvének 3. és 4. cikkében előírt, az EU-Norvégia vegyes bizottság 2005. december 20-i 1/2005 határozatával (2) módosított kumulációs szabályok az EU és Norvégia között továbbra is alkalmazandók mindaddig, amíg az egyezmény alkalmazása az egyezmény 3. jegyzőkönyvének a 3. és 4. cikkében felsorolt szerződő felek mindegyike tekintetében meg nem kezdődik.
      2.   Az egyezmény I. függeléke 16. cikkének (5) bekezdése és 21. cikkének (3) bekezdése ellenére amennyiben a kumuláció csak az EFTA-államokat, a Feröer-szigeteket, az Európai Uniót, Törökországot és a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőit érinti, származási igazolásként mind az EUR.1 szállítási bizonyítvány, mind a származási nyilatkozat elfogadható.

         (1)  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

         (2)  HL L 117., 2006.5.2., 2. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 1903/2006/EK határozata ( 2006. december 12. ) a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról

text:
               27.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 378/22

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1903/2006/EK HATÁROZATA

   (2006. december 12.)
   a Kultúra program (2007–2013) létrehozásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 151. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (1),
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A kulturális együttműködés és cserék előmozdítása alapvető fontosságú Európa kulturális és nyelvi sokszínűségének tiszteletben tartásához és támogatásához, valamint az európai polgárok Európa más kultúráiról szerzett ismereteinek bővítéséhez, párhuzamosan a saját közös európai kulturális örökség-tudatuk erősítésével. A kulturális és nyelvi együttműködés és sokszínűség támogatása, azáltal hogy ösztönzi az európai polgárok közvetlen részvételét az integráció folyamatában, egyben ahhoz is hozzájárul, hogy az európai polgárság kézzelfogható realitássá váljon.

               (2)

               Az európai kulturális sokszínűség megőrzését, valamint közös kulturális elemeinek és kulturális örökségének előmozdítását célzó kultúrpolitika hozzájárulhat ahhoz, hogy az Európai Uniót a világban nagyobb figyelem övezze.

               (3)

               Annak érdekében, hogy a polgárok elkötelezzék magukat az európai integráció mellett, és abban teljes mértékben részt vegyenek, még inkább rá kell világítani közös kulturális értékeikre és gyökereikre, amelyek meghatározó összetevői identitásuknak, valamint a szabadságon, méltányosságon, demokrácián, az emberi méltóság és sérthetetlenség tiszteletben tartásán, tolerancián és szolidaritáson alapuló társadalomhoz való tartozásuknak, teljes mértékben összhangban az Európai Unió alapjogi chartájában foglaltakkal.

               (4)

               Alapvető fontosságú a kulturális ágazat hozzájárulása és szerepvállalása a szélesebb körű európai politikai fejleményekben. A kulturális ágazat saját jogon működő jelentős munkaadó, továbbá egyértelmű kapcsolat áll fenn a kulturális beruházások és a gazdasági fejlődés között, következésképpen lényeges a kulturális politikák megerősítése regionális, nemzeti és európai szinten is. Ennek megfelelően erősíteni kell a kulturális ágazatok szerepét a lisszaboni stratégia keretében folyó fejleményekben, mivel ezen ágazatok jelentősen, növekvő mértékben járulnak hozzá az európai gazdasághoz.

               (5)

               Szükség van továbbá az aktív polgárság előmozdítására és a kirekesztés valamennyi formája ellen folytatott küzdelem megerősítésére, beleértve a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelmet is. A kultúra elérhetőségének javítása a lehető legszélesebb rétegek számára történő a szociális kirekesztés elleni küzdelem egyik formája lehet.

               (6)

               A Szerződés 3. cikke kimondja, hogy a Közösség az abban a cikkben említett tevékenység folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására.

               (7)

               A Kaleidoscope, Ariane és Raphael kulturális programok, majd a Kultúra 2000 program – amelyeket a 719/96/EK (3), a 2085/97/EK (4), a 2228/97/EK (5) és az 508/2000/EK (6) határozatok hoztak létre – a kultúra területén a közösségi tevékenység végrehajtásának ígéretes szakaszait jelentették. Ennélfogva számottevő tapasztalat gyűlt össze, különösen az említett kulturális programok értékelésének köszönhetően. Ezen értékelések és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció eredményeire, valamint az európai intézmények munkáira támaszkodva a Közösség kulturális tevékenységét most racionalizálni kell, és meg kell erősíteni. Létre kell hozni tehát egy e célt szolgáló programot.

               (8)

               Az európai intézmények számos alkalommal nyilatkoztak a Közösség kulturális tevékenységét és a kulturális együttműködés kihívásait érintő témákban: különösen a Tanács az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos új munkatervről szóló, 2002. június 25-i állásfoglalásában (7) és az európai kulturális együttműködéssel kapcsolatos munkaterv végrehajtásáról szóló, 2002. december 19-i állásfoglalásában (8), az Európai Parlament az Európai Unióban a kulturális együttműködésről szóló, 2001. szeptember 5-i állásfoglalásában (9), a Kultúra 2000 program végrehajtásáról szóló, 2002. február 28-i állásfoglalásában (10), a kibővült Európában a színház és az előadóművészetek jelentőségéről és dinamizmusáról szóló, 2002. október 22-i állásfoglalásában (11), a kulturális ágazatokról szóló, 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában (12), valamint a Régiók Bizottsága a Kultúra 2000 program meghosszabbításáról szóló, 2003. október 9-i véleményében.

               (9)

               A Tanács a fenti állásfoglalásaiban hangsúlyozta, hogy a kultúra vonatkozásában közösségi szinten koherensebb megközelítési módot kell alkalmazni, és hogy az európai kulturális együttműködés összefüggésében az európai hozzáadott érték alapvető fontosságú és meghatározó fogalom, valamint a kultúra területén folytatott közösségi tevékenységeknek is általános feltétele.

               (10)

               Annak érdekében, hogy Európa népeinek közös kulturális térsége valósággá váljon, elő kell mozdítani a kultúra szereplőinek nemzetek közötti mobilitását, a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlását, valamint ösztönözni kell a párbeszédet és kulturális cseréket.

               (11)

               A Tanács 2005-2006. évi kulturális munkatervről szóló 2004. november 16-i következtetéseiben, az Európai Parlament kulturális ágazatokról szóló 2003. szeptember 4-i állásfoglalásában, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az európai kulturális iparágakról szóló 2004. január 28-i véleményében kifejezte azon nézetét, miszerint jobban figyelembe kell venni a nem audiovizuális kulturális ágazatok egyedi gazdasági és társadalmi vonásait. Az új program figyelembe veszi a 2002–2004 között támogatott, a kulturális együttműködést előkészítő fellépéseket.

               (12)

               Ezzel összefüggésben elő kell segíteni a kulturális szereplők fokozott együttműködését olyan többéves együttműködési projektek létrehozására ösztönözve őket, amelyek lehetővé teszik a közös tevékenységek kialakítását, a tényleges európai hozzáadott értékkel bíró, fokozottan célirányos tevékenységek támogatását, a jelképes kulturális események felkarolását, az európai kulturális együttműködési szervezetek támogatását, továbbá az európai érdeklődésre számot tartó témakörökben végzett elemző munkának, az európai kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtésének és terjesztésének, a projektek hatásának maximalizálását célzó tevékenységek támogatásának és az európai kultúrpolitika kidolgozásának ösztönzését.

               (13)

               Az Európa Kultúrális Fővárosa eseménysorozat 2007-2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (13) alapján az európai polgárok körében nagy érdeklődésre számot tartó és a közös kulturális térséghez való tartozás érzését erősítő eseménysorozatot jelentős összegekkel kell támogatni. Az eseménysorozattal kapcsolatban a hangsúlyt a transzeurópai kulturális együttműködésre kell helyezni.

               (14)

               A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 792/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (14) keretében szerzett tapasztalatokra támaszkodva támogatni kell azoknak a szervezeteknek a működését, amelyek az európai kulturális együttműködés érdekében tevékenykednek, és amelyek így az európai kultúra „nagyköveteinek” szerepét töltik be.

               (15)

               A szólásszabadság elvének tiszteletben tartása mellett a programnak hozzá kell járulnia az Európai Unió azon erőfeszítéseihez, amelyek célja a fenntartható fejlődés támogatása és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem előmozdítása.

               (16)

               Az Európai Unió tagjelölt országainak és az EGT-tag EFTA-államoknak lehetőségük van arra, hogy – az ezen országokkal kötött megállapodásoknak megfelelően – részt vegyenek a közösségi programokban.

               (17)

               A 2003. június 19-20-i a „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: tovább az európai integráció útján” című dokumentumot, amely előirányozza, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára – a Közösség és ezen országok között aláírandó keretmegállapodások alapján – meg kell nyitni a közösségi programokat. Ezen országoknak lehetővé kell tenni – a költségvetési megfontolások vagy politikai prioritások függvényében –, hogy amennyiben kívánják, a programban részt vegyenek, vagy a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján egy korlátozottabb együttműködési formában részesüljenek.

               (18)

               A programnak azt is lehetővé kell tennie, hogy más, a Közösséggel kulturális rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokat kötött harmadik országokkal – a közösen elfogadandó eljárások szerint – együtt lehessen működni.

               (19)

               A közösségi tevékenység hozzáadott értékének növelése érdekében a Szerződés 151. cikke (4) bekezdésének figyelembevételével biztosítani kell az e határozat keretében folytatott tevékenységek, valamint más, vonatkozó közösségi politikák, fellépések és eszközök koherenciáját és egymást kiegészítő jellegét. Különös figyelmet kell fordítani a közösségi intézkedések közötti kapcsolatokra a kultúra és az oktatás terén, valamint azon intézkedésekre, amelyek a helyes gyakorlat cseréjét és európai szinten szorosabb együttműködést ösztönöznek.

               (20)

               A közösségi támogatás végrehajtásával kapcsolatban figyelembe kell venni az európai kulturális ágazat sajátos jellegét, és különösen ügyelni kell arra, hogy a közigazgatási és pénzügyi eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek, és megfeleljenek a kitűzött céloknak, valamint a kulturális ágazat gyakorlatainak és fejlődésének.

               (21)

               A Bizottság, a tagállamok és a kulturális kapcsolattartó pontok azon munkálkodnak, hogy a kisebb szereplőket a többéves együttműködési projektekben fokozottabb részvételre ösztönözzék, és előmozdítsák a projektek potenciális részeseinek egymásra találását célzó szervezeti tevékenységeket.

               (22)

               A programnak egyesítenie kell mindazon különleges tulajdonságokat és szakértelmet, melyet a kulturális szereplők Európa-szerte képviselnek. Azon tagállam vagy részt vevő ország esetében, ahol a kulturális szereplők részvételi aránya alacsony, szükség esetén a Bizottság és a tagállamok a részvételt segítő intézkedéseket hozhatnak.

               (23)

               Ezt a programot a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében helyénvaló a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve folyamatosan nyomon követnie és értékelnie. Az értékelés magában foglalja a független és pártatlan szervezetek által végzett külső értékelést is.

               (24)

               A program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárásoknak konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött célkitűzéseken és mutatókon kell alapulniuk.

               (25)

               A szabálytalanságok és csalások megelőzése, az elveszett, jogtalanul kifizetett vagy felhasznált alapok visszaszerzése érdekében megfelelő intézkedéseket kell végrehajtani.

               (26)

               Helyénvaló létrehozni a kulturális együttműködéshez egy egységes finanszírozási és tervezési eszközt, a Kultúra programot a 2007. január 1-től2013. december 31-ig terjedő időszakra.

               (27)

               Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatároz egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (15) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.

               (28)

               Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elfogadni.

               (29)

               Az e határozat pénzügyi végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (a továbbiakban: költségvetési rendelet) (17), valamint az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (18) összhangban kell elfogadni.

               (30)

               A közösségi fellépés a kulturális együttműködés területén folytatott nemzeti vagy regionális tevékenységeket egészíti ki. Mivel e határozat céljait, nevezetesen a közös kulturális örökségünkön alapuló európai kulturális térség erősítését (az európai kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitása, a műalkotások és a kulturális, illetve művészeti termékek nemzetek közötti áramlása, valamint a kultúrák közötti párbeszéd) transznacionális jellegüknél fogva a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés terjedelme és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (31)

               Átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani annak érdekében, hogy egyrészről az 508/2000/EK és a 792/2004/EK határozattal létrehozott programok, másrészről az e határozattal létrehozott program közötti átmenet zökkenőmentes legyen,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A program létrehozása és időtartama
   (1)   Ez a határozat létrehozza a Kultúra programot, (a továbbiakban: a program), mint a kultúra területén hozott közösségi intézkedések egységes, többéves, valamennyi kulturális ágazat és a kulturális szereplők valamennyi kategóriája számára nyitott programját.
   (2)   A programot a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban kell végrehajtani.
   2. cikk
   A program költségvetése
   (1)   A program 1. cikkben említett időszakban történő végrehajtására megállapított pénzügyi keretösszeg 400 millió EUR.
   (2)   Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretén belül a költségvetési hatóság engedélyezi.
   3. cikk
   Célok
   (1)   A program általános célja, hogy – az európai polgárság kialakulásának elősegítése érdekében és a programban részt vevő országok alkotói, kulturális szereplői és kulturális intézményei közötti kulturális együttműködés fejlesztésével – hozzájáruljon az európaiak közös kulturális örökségén alapuló egységes kulturális térségének előtérbe helyezéséhez. A programban a nem audiovizuális kulturális ágazatok vehetnek részt, különösen a kulturális kisvállalkozások, amennyiben azok non-profit kulturális minőségben működnek.
   (2)   A program konkrét céljai a következők:

               a)

               a kulturális szereplők nemzetek közötti mobilitásának elősegítése;

               b)

               a művek és a művészeti, illetve kulturális termékek nemzetek közötti áramlásának ösztönzése;

               c)

               a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása.

         4. cikk
   Cselekvési területek
   (1)   A program célkitűzéseit a következő, a mellékletben ismertetett intézkedések végrehajtásával kell elérni:

               a)

               az alábbi kulturális tevékenységek támogatása:

                           —

                           többéves együttműködési projektek,

                           —

                           együttműködési intézkedések,

                           —

                           különleges tevékenységek;

               b)

               európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása;

               c)

               az európai kulturális együttműködés és az európai kultúrpolitika kidolgozása területén az elemző munkáknak, az információk összegyűjtésének és terjesztésének, valamint a projektek hatását maximalizáló tevékenységeknek a támogatása.

         (2)   E tevékenységeket a mellékletben szereplő rendelkezésekkel összhangban kell végezni.
   5. cikk
   Harmadik országokat érintő rendelkezések
   (1)   A programban az alábbi országok is részt vehetnek:

               a)

               az EGT-tag EFTA-államok, az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően;

               b)

               az előcsatlakozási stratégiában részt vevő uniós tagjelölt országok, a keretmegállapodásban megállapított általános elvekkel és ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó feltételekkel és általános eljárásokkal összhangban;

               c)

               a nyugat-balkáni országok a közösségi programokban való részvételükről rendelkező keretmegállapodásokban ezen országokkal közösen megállapított eljárások szerint.

         Az e bekezdésben említett országok teljes mértékben részt vesznek a programban, feltéve, hogy a szükséges feltételek teljesülnek és a kiegészítő előirányzatok kifizetésre kerülnek.
   (2)   A programban olyan harmadik országok is részt vehetnek – a két fél között megállapítandó kiegészítő előirányzatok és különleges eljárások alapján –, amelyek az Európai Közösséggel kulturális záradékokat tartalmazó társulási vagy együttműködési megállapodásokat kötöttek.
   Azok az (1) bekezdés c) pontjában említett nyugat-balkáni országok, amelyek nem kívánnak teljes mértékben részt venni a programban, az e bekezdésben említett feltételek mellett azzal együttműködhetnek.
   6. cikk
   Együttműködés a nemzetközi szervezetekkel
   A program lehetővé teszi a kultúra területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel – így az UNESCO-val vagy az Európa Tanáccsal – való együttműködést együttes finanszírozás alapján és az egyes intézményeknek vagy szervezeteknek a 4. cikkben említett tevékenységek megvalósítására irányadó saját szabályaival összhangban.
   7. cikk
   A program és egyéb közösségi eszközök kiegészítő jellege
   A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program kapcsolódjon más, különösen a strukturális alapok révén, és az oktatás, a szakképzés, a kutatás, az információs társadalom, az állampolgárság, az ifjúság, a sport, a nyelvek, a társadalmi befogadás, az EU külkapcsolatai terén, valamint a diszkrimináció valamennyi formája elleni küzdelem területén hozott közösségi eszközökhöz.
   8. cikk
   Végrehajtás
   (1)   A program tárgyát képező közösségi fellépéseknek a – melléklettel összhangban történő – végrehajtásáról a Bizottság gondoskodik.
   (2)   A 9. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a következő intézkedéseket kell elfogadni:

               a)

               az éves munkaprogram, beleértve a prioritásokat, a kiválasztási kritériumokat és eljárásokat is;

               b)

               az éves költségvetés és a pénzalapok részletes elosztása a program különböző fellépései között;

               c)

               a program nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos eljárások;

               d)

               a 4. cikk (1) bekezdés a) pont 1. franciabekezdése értelmében a Közösség által nyújtandó pénzügyi támogatás: összegek, időtartam, elosztás és kedvezményezettek.

         (3)   Minden más, e határozat végrehajtásához szükséges intézkedést a 9. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghozni.
   9. cikk
   A bizottság
   (1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével.
   Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében említett határidő két hónap.
   (3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével.
   (4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
   10. cikk
   Kulturális kapcsolattartási pontok
   (1)   A melléklet I.3.1. szakaszában meghatározott kulturális kapcsolattartási pontok a programra vonatkozó információk nemzeti szinten történő terjesztésének végrehajtó szerveiként járnak el a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjára és (3) bekezdésére is figyelemmel.
   (2)   A kulturális kapcsolattartási pontoknak az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük:

               a)

               megfelelő létszámú személyzettel rendelkeznek, amely birtokában van a feladatok ellátásához szükséges szakmai képesítésnek és a nemzetközi együttműködési környezetben végzett munkához szükséges nyelvismeretnek;

               b)

               megfelelő infrastruktúrával rendelkeznek, különösen az információs és kommunikációs technológia tekintetében;

               c)

               olyan igazgatási környezetben működnek, amely lehetővé teszi számukra feladataik megfelelő elvégzését és mindenfajta érdekellentét elkerülését.

         11. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   A pénzügyi támogatásokat jogi személyeknek ítélik oda. A költségvetési rendelet 114. cikke (1) bekezdésének alapján bizonyos esetekben természetes személyek is kaphatnak támogatást. A Bizottság díjakat is odaítélhet természetes vagy jogi személyeknek a program keretében végrehajtott tevékenységekért vagy projektekért. A tevékenység jellegétől függően engedélyezhető az átalányfinanszírozás, illetve a termékegységre vetített költségskála alkalmazása.
   (2)   A Bizottság a kedvezményezettek és a fellépések jellegétől függően határozhat úgy, hogy azok mentesülnek a fellépés vagy a munkaprogram megfelelő végrehajtásához szükséges szakmai alkalmasság és képesítés ellenőrzése alól.
   (3)   Európa Kulturális Fővárosainak egyes, az 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerint meghatározott konkrét tevékenységei támogatásban vagy díjban részesülhetnek.
   12. cikk
   Hozzájárulás más közösségi célokhoz
   A program hozzájárul a Közösség keresztirányú céljainak erősítéséhez, különösen azáltal, hogy:

               a)

               előmozdítja a szólásszabadság alapelvének érvényesülését;

               b)

               ösztönzi a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás jelentőségének tudatosítását;

               c)

               törekszik a kölcsönös megértés és tolerancia előmozdítására az Európai Unióban;

               d)

               hozzájárul a megkülönböztetés valamennyi, nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló formájának felszámolásához.

         A program, valamint a harmadik országokkal való kulturális együttműködés területén folytatott közösségi politikák közötti összhang és ezek egymást kiegészítő jellege különleges figyelmet kap.
   13. cikk
   Nyomon követés és értékelés
   (1)   A Bizottság gondoskodik annak folyamatos nyomon követéséről, hogy a program miként felel meg céljainak. A nyomon követés és értékelés folyamatának eredményeit a program végrehajtása során figyelembe kell venni.
   A nyomon követés különösen a (3) bekezdés a) és c) pontjában említett jelentések elkészítését is magában foglalja.
   A program konkrét céljai a nyomon követési jelentések eredményei alapján felülvizsgálhatóak, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően.
   (2)   A Bizottság gondoskodik a program rendszeres, külső és független értékeléséről.
   (3)   A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának benyújtja:

               a)

               az elért eredményeket, valamint e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő időközi jelentést legkésőbb 2010. december 31-ig;

               b)

               e program folytatásáról szóló közleményt legkésőbb 2011. december 31-ig;

               c)

               egy utólagos értékelő jelentést legkésőbb 2015. december 31-ig.

         14. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   Az 508/2000/EK és a 792/2004/EK határozatok alapján 2006. december 31. előtt megkezdett tevékenységeket lezárásukig kell folytatni, az e határozatok rendelkezéseinek megfelelően.
   Az 508/2000/EK határozat 5. cikke alapján létrehozott bizottságot az e határozat 9. cikke alapján létrehozott bizottság váltja fel.
   15. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Strasbourgban, 2006. december 12-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         Josep BORRELL FONTELLES

            a Tanács részéről

            az elnök

         Mauri PEKKARINEN

      (1)  HL C 164., 2005.7.5., 65. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2005. október 25-i álláspontja (HL C 272. E, 2006.11.9., 233. o.), a Tanács 2006. július 18-i közös álláspontja (HL C 238. E, 2006.10.3., 18. o.) és az Európai Parlament 2006. október 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2006. december 11-i határozata.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. március 29-i 719/96/EK határozata az európai dimenziójú kulturális és művészeti tevékenységek támogatására irányuló program (Kaleidoscope) létrehozásáról (HL L 99., 1996.4.20., 20. o.). A legutóbb a 477/1999/EK határozattal (HL L 57., 1999.3.5., 2. o.) módosított határozat.

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. október 6-i 2085/97/EK határozata a könyvek és az olvasás, beleértve a fordítást, támogatására irányuló program (Ariane program) létrehozásáról (HL L 291., 1997.10.24., 26. o.). A legutóbb a 476/1999/EK határozattal (HL L 57., 1999.3.5., 1. o.) módosított határozat.

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. október 13-i 2228/97/EK határozata a kulturális örökségre vonatkozó közösségi cselekvési program létrehozásáról (Raphael program) (HL L 305., 1997.11.8., 31. o.). Az 508/2000/EK határozattal (HL L 63., 2000.3.10., 1. o.) hatályon kívül helyezett határozat.

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. február 14-i 508/2000/EK határozata a Kultúra 2000 program létrehozásáról (HL L 63., 2000.3.10., 1. o.). A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat.

      (7)  HL C 162., 2002.7.6., 5. o.

      (8)  HL C 13., 2003.1.18., 5. o.

      (9)  HL C 72. E, 2002.3.21., 142. o.

      (10)  HL C 293. E, 2002.11.28., 105. o.

      (11)  HL C 300. E, 2003.12.11., 156. o.

      (12)  HL C 76. E, 2004.3.25., 459. o.

      (13)  HL L 304., 2006.11.3., 1. o.

      (14)  HL L 138., 2004.4.30., 40. o.

      (15)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (17)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (18)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.

      MELLÉKLET
      I.   A TEVÉKENYSÉGEK ÉS ESEMÉNYEK ISMERTETÉSE
      1.   Első terület: kulturális fellépések támogatása
      1.1.   Többéves együttműködési projektek
      A program támogatja a fenntartható, strukturált kulturális együttműködési projekteket a kulturális szereplők által Európa-szerte képviselt különleges tulajdonságok és szakértelem egyesítése érdekében. E támogatás arra szolgál, hogy elősegítse az együttműködési projektek beindulását és strukturálódását, vagy földrajzi terjeszkedését. A cél az együttműködési projektek az irányú ösztönzése, hogy fenntartható alapokat hozzanak létre, és pénzügyi önállóságra tegyenek szert.
      Az egyes együttműködési projektek a programban részt vevő hat különböző ország legalább hat kulturális szervezetének bevonásával jönnek létre. Céljuk egy vagy több ágazat különféle szervezeteinek összefogása, különböző – ágazati vagy ágazatközi természetű, de mindenképpen közös célt követő – többéves tevékenységek érdekében.
      Az egyes együttműködési projektek számos strukturált, több évet átívelő kulturális tevékenység megvalósítására törekszenek. Ezen tevékenységeket a közösségi finanszírozás teljes időtartama alatt kell végrehajtani. A tevékenységeknek a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott három konkrét cél közül legalább kettőt kell érinteniük. Prioritást élveznek azok az együttműködési projektek, amelyek az említett cikkben megjelölt mindhárom konkrét célhoz kapcsolódó tevékenységeket kívánnak folytatni.
      Az együttműködési projekteket pályázati felhívás útján választják ki a költségvetési rendeletre is figyelemmel. Ebben az összefüggésben a kiválasztás – többek között – a társszervezőknek a tevékenységi területükön elismert szakértelme, a javasolt tevékenységek megvalósítását célzó pénzügyi és működési kapacitásuk, a tevékenységek minősége, továbbá a program – a 3. cikkben meghatározott – általános és konkrét céljának való megfelelés mértéke alapján történik.
      Az együttműködési projekteket együttműködési megállapodás alapján kell létrehozni, vagyis olyan közös dokumentum alapján, amely valamelyik részt vevő országban jogilag elfogadott, és amelyet valamennyi társszervező aláír.
      A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50 %-át és egyúttal degresszív jellegű. Az egy-egy együttműködési projekt összes tevékenységére megítélhető éves támogatás összege nem haladhatja meg az 500 000 eurót. E támogatás háromtól öt évig terjedő időtartamra szól.
      Tájékoztató jelleggel: a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 32 %-a fordítandó e támogatástípusra.
      1.2.   Együttműködési intézkedések
      A program támogatja az európai szereplők közötti ágazati és ágazatközi kulturális együttműködési fellépéseket. Prioritást élvez a kreativitás és az innováció. Különösen azokat a fellépéseket ösztönzik, amelyek célja hosszabb távra szóló együttműködések kidolgozása.
      Minden egyes fellépés kidolgozása és megvalósítása partnerségben történik, és ebben három különböző részt vevő ország legalább három kulturális szereplője vállal részt, függetlenül attól, hogy e szereplők egy vagy több ágazatot képviselnek.
      A fellépések kiválasztására a költségvetési rendelet értelmében kiírt pályázati felhívásokat követően kerül sor. Ebben az összefüggésben a kiválasztás a társszervezők elismert szakértelme, a javasolt tevékenységek megvalósítását célzó pénzügyi és működési kapacitásuk és a tevékenységek minősége, továbbá a program – a 3. cikkben meghatározott – általános és konkrét céljának való megfelelés mértéke alapján történik.
      A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 50 %-át. A támogatás összege nem lehet kevesebb 50 000 eurónál és nem haladhatja meg a 200 000 eurót. E támogatás legfeljebb 24 hónapra szól.
      E fellépésre megállapított, a kulturális szereplőknek a projektek beterjesztéséhez szükséges minimum-létszámára, valamint a közösségi támogatás legkisebb és legnagyobb összegére vonatkozó feltételek a műfordítás sajátos feltételeinek figyelembe vétele érdekében kiigazíthatóak.
      Tájékoztató jelleggel: a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 29 %-a fordítandó e támogatástípusra.
      1.3.   Különleges fellépések
      A program különleges fellépéseket is támogat. E különleges fellépéseknek nagyszabásúaknak és sokoldalúaknak kell lenniük, Európa népeinek körében nagy visszhangot kell kiváltaniuk, és hozzá kell járulniuk az egyazon közösséghez tartozás érzésének erősítéséhez, a tagállamok kulturális sokszínűsége iránti fogékonyság növeléséhez, valamint a kultúrák közötti és nemzetközi párbeszédhez. A 3. cikkben meghatározott három konkrét cél közül legalább kettőt kell érinteniük.
      E különleges fellépések ahhoz is hozzájárulnak, hogy a közösségi kulturális tevékenység jobban előtérbe kerüljön, mind az Európai Unión belül és azon kívül is. Egyúttal világszerte felhívják a figyelmet az európai kultúra gazdagságára és sokszínűségére.
      Jelentős támogatás kap az „Európa Kulturális Fővárosai” eseménysorozat olyan tevékenységek előmozdítására, amelyek a hangsúlyt az európai kultúra népszerűsítésére és a transzeurópai kulturális együttműködésre helyezik.
      Különleges fellépésként támogathatók többek között a különféle díjak, amennyiben azok művészeket, műveket vagy kulturális, illetve művészeti alkotásokat helyeznek a figyelem középpontjába, azokat a nemzeti határokon túl is ismertté teszik, és ezáltal elősegítik a mobilitást és a cseréket.
      E keretben támogathatók még az 5. cikk (2) bekezdés és a 6. cikk szerinti harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködések is.
      A fent említett példák nem merítik ki a program ezen alterülete szerint támogatható tevékenységek listáját.
      A különleges fellépések kiválasztási eljárásai a szóban forgó tevékenység függvényében változnak. A támogatások odaítéléséről pályázati felhívás és ajánlattételi felhívás útján döntenek, a költségvetési rendelet 54. és 168. cikke alá tartozó esetek kivételével. A kiválasztásnál azt is figyelembe kell venni, hogy az egyes fellépések mennyiben felelnek meg a program – e határozat 3. cikkében meghatározott – általános céljának és konkrét céljainak.
      A közösségi támogatás nem haladhatja meg a projekt költségvetésének 60 %-át.
      Tájékoztató jelleggel: a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 16 %-a fordítandó e támogatástípusra.
      2.   Második terület: Az európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása
      E támogatás működési támogatásként valósul meg egy olyan szervezet állandó munkaprogramjához kapcsolódó kiadások társfinanszírozására, amely a kultúra területén általános európai érdekű célt, vagy pedig az Európai Uniónak e területen folytatott politikája keretébe illeszkedő célt szolgál.
      E támogatásokat előreláthatólag évenként, pályázati felhívás útján ítélik oda.
      Tájékoztató jelleggel, a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 10 %-a fordítandó e területre.
      Támogatásban részesülhetnek azok a szervezetek, amelyek a kulturális együttműködés érdekében a következő módok valamelyikén működnek:

                  —

                  európai szinten képviseleti feladatokat látnak el,

                  —

                  transzeurópai közösségi kulturális együttműködést elősegítő információkat gyűjtenek vagy terjesztenek,

                  —

                  hálózatba szervezik a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket,

                  —

                  kulturális együttműködési projektekben vesznek részt, vagy az európai kultúra nagyköveteiként ténykednek.

            E szervezeteknek tényleges európai dimenzióval kell rendelkezniük. E tekintetben egyedül vagy különféle összehangolt társulásokban, európai szinten kell működniük, és a struktúrájuknak (bejegyzett tagok) és tevékenységeiknek uniós szinten potenciális befolyással kell bírniuk, vagy legalább hét európai országot kell lefedniük.
      Ez a terület nyitott a 792/2004/EK határozat I. mellékletének 2. része alapján támogatott testületek, továbbá minden olyan testület előtt, amely európai szinten tevékenykedik a kultúra területén, feltéve, hogy megfelel az e határozat 3. cikkében lefektetett céloknak és az e határozatban meghatározott feltételeknek.
      Az ilyen működési támogatások kedvezményezettjeit pályázati felhívások útján választják ki. A kiválasztás annak megállapítása alapján történik, hogy a szervezetek munkaprogramja mennyiben felel meg a 3. cikkben említett konkrét céloknak.
      Az e terület szerint odaítélt működési támogatás összege nem haladhatja meg a szerv azon naptári évre elfogadható kiadásainak 80 %-át, amelyre a támogatást odaítélik.
      3.   Harmadik terület: a kulturális együttműködés területén végzett elemző munkákhoz, valamint az információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez, továbbá a projektek hatásának a maximalizálásához nyújtott támogatás
      Tájékoztató jelleggel, a program összköltségvetésének hozzávetőlegesen 5 %-a fordítandó e területre.
      3.1.   A kulturális kapcsolattartási pontok támogatása
      A programmal kapcsolatos praktikus információk célirányos, hatékony és alulról építkező terjesztésének érdekében a program előirányozza a kulturális kapcsolattartási pontok támogatását. Ezeket a nemzeti szinten működő szerveket önkéntes alapon kell felállítani a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 39. cikkének megfelelően.
      A kulturális kapcsolattartási pontok a következő feladatokat látják el:

                  —

                  a program promóciójának biztosítása;

                  —

                  az információk hatékony terjesztésén és az egyes kapcsolattartási pontok közötti megfelelő hálózatépítési kezdeményezések elősegítésén keresztül a programhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint annak ösztönzése, hogy tevékenységeiben a lehető legtöbb kulturális szakember és szereplő vegyen részt;

                  —

                  a tagállamokban a kulturális ágazatot támogató különféle intézményekkel való folyamatos kapcsolattartás biztosítása, ezzel is erősítve a program tevékenységeinek és a nemzeti támogató intézkedéseknek egymást kiegészítő jellegét;

                  —

                  információk nyújtása igény szerint olyan más közösségi programokról, amelyek nyitva állnak kulturális projektek számára.

            3.2.   A kulturális együttműködés területén végzett elemző munkákhoz nyújtott támogatás
      A program támogatja az európai kulturális együttműködés területével valamint az európai kultúrpolitika fejlesztésével foglalkozó tanulmányok és elemző munkák elkészítését. E támogatás célja, hogy az összehasonlító adatok és elemzés lehetővé tétele érdekében bővítse az európai szintű kulturális együttműködésről – különösen az alkotók és a kultúra szereplőinek mobilitásáról, a műalkotások és a művészeti, illetve kulturális termékek áramlásáról, valamint a kultúrák közötti párbeszédről – rendelkezésre álló információk és számszerűsített adatok mennyiségét és minőségét.
      E területen belül azok a tanulmányok és elemző munkák támogathatók, amelyek hozzájárulnak a transzeurópai kulturális együttműködés jelenségének jobb megismeréséhez, és további fejlődésének táptalajául szolgálnak. Különösen a statisztikai adatok összegyűjtését és elemzését célzó projekteket kell ösztönözni.
      3.3.   A kulturális együttműködés területén az információk összegyűjtéséhez és terjesztéséhez, valamint a projektek hatásának a maximalizálásához nyújtott támogatás
      A program az információk összegyűjtését és terjesztését, valamint a projektek hatásának a maximalizálását célzó tevékenységeket egy olyan internetes eszköz kifejlesztésével támogatja, amely megfelel a transzeurópai kulturális együttműködés területén dolgozó kulturális szakemberek igényeinek.
      Ennek az eszköznek lehetővé kell tennie a tapasztalatok és a jól bevált gyakorlatok cseréjét, a programmal kapcsolatos információk terjesztését, valamint a tágabb értelemben vett transzeurópai kulturális együttműködést.
      II.   A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA
      A program pénzügyi kerete azokat a kiadásokat is fedezheti, amelyek a program irányításához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítést, a nyomon követést, az ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, így többek között tanulmányokat, találkozókat, tájékoztatási és publikációs tevékenységeket, az információcserét szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden más, a Bizottság által a program irányításához igénybe vehető közigazgatási és műszaki segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadást.
      III.   ELLENŐRZÉSEK ÉS VIZSGÁLATOK
      A 11. cikk (2) bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően kiválasztott projektek esetében egy mintavétellel történő ellenőrzési rendszert kell bevezetni.
      A támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követően öt évig a Bizottság számára elérhetővé tesz minden, kiadást igazoló dokumentumot. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy a partnerek vagy tagok birtokában lévő bizonylatok, adott esetben, a Bizottság rendelkezésére álljanak.
      A Bizottság, saját személyzete révén vagy bármely más, általa kiválasztott, minősített szerv révén ellenőrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a szerződés időtartama alatt, illetve a zárókifizetést követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság, adott esetben, visszafizetésről határozhat.
      A Bizottság munkatársainak, valamint a Bizottság által felhatalmazott külső személyeknek joguk van ahhoz, hogy a kedvezményezett helyiségeibe belépjenek, és az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz – beleértve az elektronikus formában létező információkat is – hozzáférjenek.
      A Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) – különösen a hozzáférés vonatkozásában – ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.
      A Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és más szabálytalansággal szembeni védelme érdekében a Bizottság e program keretében felhatalmazást kap arra, hogy – a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (1) összhangban – helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen. Szükség esetén az OLAF vizsgálatokat végez, amelyekre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) az irányadó.
      IV.   TÁJÉKOZTATÁS, KOMMUNIKÁCIÓ ÉS A PROJEKTEK HATÁSÁNAK MAXIMALIZÁLÁSÁT CÉLZÓ TEVÉKENYSÉGEK
      1.   A Bizottság
      A Bizottság szemináriumokat, szakmai konferenciákat vagy találkozókat szervezhet annak érdekében, hogy elősegítse a program végrehajtását, és megfelelő tájékoztatási, publikációs, terjesztési, valamint egyéb, a projektek hatásának maximalizálását célzó tevékenységeket folytathat, továbbá nyomon követheti és értékelheti a programot. Az ilyen tevékenységeket támogatások vagy közbeszerzési eljárások útján lehet finanszírozni, vagy azokat közvetlenül a Bizottság szervezheti és finanszírozhatja.
      2.   Kapcsolattartási pontok
      A Bizottság és a tagállamok önkéntes alapon megszervezik és megerősítik a program végrehajtására nézve hasznos információk cseréjét a nemzeti szinten végrehajtó szervként eljáró kulturális kapcsolattartási pontok segítségével, a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjára és (3) bekezdésére is figyelemmel.
      3.   A tagállamok
      A tagállamok adott esetben, a Szerződés 87. cikkének sérelme nélkül, a kulturális szereplők egyéni mobilitására vonatkozóan támogatási rendszereket hozhatnak létre a programban való részvételük ösztönzése céljából. E támogatás a kulturális szereplőknek nyújtott utazási támogatás formájában is megvalósulhat, a nemzeteken átívelő kulturális projektek előkészítő szakaszát megkönnyítendő.
      V.   AZ ÖSSZKÖLTSÉGVETÉS TÉTELES BONTÁSA
      A program éves költségvetésének tételes bontása

                  A költségvetés százalékában

                  1. terület (kulturális fellépések támogatása)

                  hozzávetőlegesen 77 %

                              –

                              többéves együttműködési projektek

                  hozzávetőlegesen 32 %

                              –

                              együttműködési intézkedések

                  hozzávetőlegesen 29 %

                              –

                              különleges fellépések

                  hozzávetőlegesen 16 %

                  2. terület (európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása)

                  hozzávetőlegesen 10 %

                  3. terület (az információ elemzésének, összegyűjtésének és terjesztésének támogatása)

                  hozzávetőlegesen 5 %

                  Összes működési kiadás

                  hozzávetőlegesen 92 %

                  A program irányítása

                  hozzávetőlegesen 8 %

            A fenti százalékarányok jelzésként szolgálnak, és azokat a 9. cikkben említett bizottság a 9. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosíthatja.

         (1)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

         (2)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.