title: A Tanács (KKBP) 2017/2074 határozata (2017. november 13.) a venezuelai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről

text:
               14.11.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 295/60

         A TANÁCS (KKBP) 2017/2074 HATÁROZATA
   (2017. november 13.)
   a venezuelai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Uniót továbbra is mély aggodalommal tölti el a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok helyzetének folytatódó romlása Venezuelában.

               (2)

               A Tanács 2017. május 15-én következtetéseket fogadott el, amelyekben felszólított minden venezuelai politikai szereplőt és intézményt arra, hogy konstruktív módon vegyen részt az országban kialakult válság megoldásában, teljes mértékben tiszteletben tartva a jogállamiságot és az emberi jogokat, a demokratikus intézményeket és a hatalmi ágak elkülönülését. A Tanács kimondta azt is, hogy a bebörtönzött politikai ellenfelek szabadon bocsátása és az alkotmányos jogok tiszteletben tartása döntő lépéseket jelentenek a bizalomépítés terén és segítik az országot a politikai stabilitás helyreállításában.

               (3)

               Az Unió több alkalommal kifejezte, hogy maradéktalanul támogatja az arra irányuló venezuelai erőfeszítéseket, hogy a kormány és a parlamenti többség között mielőbb konstruktív és eredményes párbeszéd jöjjön létre abból a célból, hogy megteremtődjenek az ország előtt álló sokrétű feladatok békés megoldásának feltételei.

               (4)

               Az Unió határozottan ösztönözte a külső együttműködés elősegítését a lakosság legsürgetőbb szükségleteinek kielégítése érdekében, és teljes mértékben elkötelezte magát amellett, hogy segítsen Venezuelának békés és demokratikus megoldásokat találni, többek között az ezt célzó regionális és nemzetközi erőfeszítések támogatásával.

               (5)

               Az Unió 2017. július 26-án aggodalmának adott hangot az emberi jogi jogsértésekről és a túlzott erő alkalmazásáról érkezett számos beszámoló kapcsán, és felszólította a venezuelai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben Venezuela alkotmányát (a továbbiakban: az alkotmány) és a jogállamiságot, valamint biztosítsák az alapvető jogok és szabadságok – köztük a békés demonstrációhoz való jog – garantált érvényesülését.

               (6)

               Az Unió 2017. augusztus 2-án mély sajnálatának adott hangot a venezuelai hatóságok azon döntése miatt, hogy véghezviszik az alkotmányozó gyűlés megválasztásának folyamatát. Ez a döntés tartósan tovább súlyosbította a venezuelai válságot, és azzal a veszéllyel járt, hogy meggyengít az alkotmányban előirányzott más intézményeket, például a nemzetgyűlést. Amellett, hogy minden felet felszólított az erőszaktól való tartózkodásra, a hatóságokat pedig minden emberi jog teljes körű tiszteletben tartására, és amellett, hogy kifejezte készségét arra, hogy segítséget nyújtson minden olyan kérdés tekintetében, amely javíthatja a venezuelai nép mindennapi helyzetét, az Unió jelezte azt is, hogy nem riad vissza fellépése fokozásától sem abban az esetben, ha a demokratikus elvek tovább sérülnek és az alkotmányt nem tartják tiszteletben.

               (7)

               Ezzel összefüggésben és az Unió által 2017. augusztus 2-án elfogadott nyilatkozattal összhangban célzott korlátozó intézkedéseket kell bevezetni egyes olyan természetes és jogi személyekkel szemben, akik, illetve amelyek súlyos emberi jogi jogsértésekért vagy visszaélésekért, vagy a civil társadalom és a demokratikus ellenzék elnyomásáért felelősek, továbbá olyan személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben, akik, illetve amelyek fellépései, szakpolitikái és tevékenységei veszélyeztetik a demokráciát vagy a jogállamiságot Venezuelában, és a velük kapcsolatban álló személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben.

               (8)

               Ezenkívül a további erőszak, a túlzott erőalkalmazás, valamint az emberi jogi jogsértések vagy visszaélések kockázatára tekintettel helyénvaló fegyverembargót elrendelő korlátozó intézkedéseket, és olyan különös intézkedéseket bevezetni, amelyek a belső elnyomás céljára felhasználható felszereléseket érintő korlátozásokra, illetve a távközlési eszközökkel való visszaélés megelőzésére irányulnak.

               (9)

               A korlátozó intézkedéseknek fokozatosaknak, célzottaknak, rugalmasoknak és visszafordíthatóknak kell lenniük, úgy, hogy ne érintsék a lakosság egészét, és egy olyan hiteles és tartalmas folyamat előmozdítását kell célozniuk, amely a helyzet békés és tárgyalásos rendezéséhez vezethet.

               (10)

               Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   I. FEJEZET

      KIVITELI KORLÁTOZÁSOK

   1. cikk
   (1)   A tagállamok állampolgárai részéről vagy a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő hajót vagy légi járművet használva tilos fegyvereket és bármely egyéb kapcsolódó hadianyagot eladni, szolgáltatni, átadni vagy exportálni Venezuela számára, ideértve a fegyvereket és lőszereket, katonai járműveket és felszereléseket, katonai jellegű felszereléseket és a felsoroltak pótalkatrészeit, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.
   (2)   Tilos:

               a)

               közvetlenül vagy közvetve Venezuelában valamely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy Venezuelában történő felhasználás céljából katonai tevékenységekhez, valamint fegyverek és bármely egyéb kapcsolódó hadianyag, így fegyverek és lőszerek, katonai járművek és felszerelések, katonai jellegű felszerelések és a felsoroltak pótalkatrészei rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódóan technikai segítséget, brókerszolgáltatást vagy egyéb szolgáltatást nyújtani;

               b)

               közvetlenül vagy közvetve Venezuelában valamely személy, szervezet vagy szerv részére vagy Venezuelában történő felhasználás céljából katonai tevékenységekhez kapcsolódóan finanszírozást vagy pénzügyi támogatást nyújtani, beleértve különösen a fegyverek és kapcsolódó hadianyagok eladására, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére, illetve a kapcsolódó technikai segítségnyújtásra, brókertevékenységre és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást, valamint biztosítást és viszontbiztosítást.

         2. cikk
   Az (1) bekezdésben foglalt tilalom nem érinti a 2017. november 13. előtt megkötött szerződésekből vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges kiegészítő szerződésekből eredő kötelezettségek végrehajtását, feltéve, hogy azok megfelelnek a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontnak (1), és különösen annak a 2. cikkében foglalt kritériumoknak, továbbá feltéve, hogy az adott szerződést teljesíteni szándékozó természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek az e határozat hatálybalépésétől számított 5 munkanapon belül értesítették a letelepedési helyük szerinti tagállam illetékes hatóságát a szerződésről.
   3. cikk
   (1)   A tagállamok állampolgárai részéről vagy a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő hajót vagy légi járművet használva tilos belső elnyomás céljára felhasználható felszereléseket eladni, szolgáltatni, átadni vagy exportálni Venezuela számára, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.
   (2)   Tilos:

               a)

               közvetlenül vagy közvetve Venezuelában valamely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy Venezuelában történő felhasználás céljából belső elnyomás céljára felhasználható felszerelésekhez, valamint az említett felszerelések rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódóan technikai segítséget, brókerszolgáltatást vagy egyéb szolgáltatást nyújtani;

               b)

               közvetlenül vagy közvetve Venezuelában valamely személy, szervezet vagy szerv részére vagy Venezuelában történő felhasználás céljából belső elnyomás céljára felhasználható felszerelésekhez kapcsolódóan finanszírozást vagy pénzügyi támogatást nyújtani, beleértve különösen az említett felszerelések eladására, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére, illetve a kapcsolódó technikai segítségnyújtásra, brókertevékenységre és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást, valamint biztosítást és viszontbiztosítást.

         (3)   Az Unió megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.
   4. cikk
   (1)   Az 1. és a 3. cikk nem alkalmazandó a következőkre:

               a)

               a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokat szolgáló, vagy az Egyesült Nemzetek (ENSZ) és az Unió, illetve tagállamai vagy regionális és szubregionális szervezetek intézményépítő programjaihoz, vagy az ENSZ és az Unió vagy regionális és szubregionális szervezetek válságkezelési műveleteihez szánt, az emberi élet kioltására nem alkalmas katonai felszerelések, illetve belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele;

               b)

               aknamentesítő felszerelések és aknamentesítéshez használatos anyagok eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele;

               c)

               a kizárólag határvédelemre, a térség stabilitásának fenntartására és a kábítószerek felderítésére szolgáló, a venezuelai haditengerészet és parti őrség által felhasználható, az emberi élet kioltására nem alkalmas katonai felszerelések karbantartása;

               d)

               az a), b) és c) pontban említett felszerelésekhez vagy anyagokhoz kapcsolódó finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása;

               e)

               az a), b) és c) pontban említett felszerelésekhez vagy anyagokhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás biztosítása,

         azzal a feltétellel, hogy az ilyen kiviteleket az érintett illetékes hatóság előzetesen jóváhagyta.
   (2)   Az 1. és a 3. cikk nem alkalmazandó az ENSZ személyzete, az Unió vagy tagállamai személyzete, a média képviselői és a humanitárius és fejlesztési szervezetek munkatársai és kísérő személyzete által, kizárólag személyes használatra ideiglenesen Venezuelába bevitt védőruházatra, a golyóálló mellényt és a katonai sisakot is beleértve.
   5. cikk
   (1)   Tilos az olyan berendezéseknek, technológiának vagy szoftvernek a tagállamok állampolgárai általi vagy a tagállamok területéről történő eladása, szolgáltatása, átadása vagy kivitele, melyek elsősorban a venezuelai mobil-, illetve vezetékes hálózatokon keresztüli internethasználatnak vagy telefonbeszélgetéseknek a venezuelai rezsim általi vagy annak nevében történő monitorozására vagy lehallgatására szolgálnak, ideértve a távközlés vagy az internet monitorozására vagy lehallgatására irányuló bármilyen szolgáltatás nyújtását, továbbá tilos az ilyen berendezések, technológia vagy szoftver telepítéséhez, működtetéséhez vagy frissítéséhez a tagállamok állampolgárai által vagy a tagállamok területéről pénzügyi és technikai segítséget nyújtani.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok engedélyezhetik az (1) bekezdésben említett berendezések, technológia vagy szoftver eladását, szolgáltatását, átadását vagy kivitelét, ideértve a távközlés vagy az internet monitorozására vagy lehallgatására irányuló bármilyen szolgáltatás nyújtását, továbbá a kapcsolódó pénzügyi és technikai segítségnyújtást, amennyiben megalapozott indokokkal megállapítható, hogy a szóban forgó berendezést, technológiát vagy szoftvert Venezuela kormánya, köztestületei, vállalatai vagy hivatalai, vagy bármely, a nevükben vagy irányításuk alatt eljáró személy vagy szervezet nem használnák belső elnyomás céljára.
   Az érintett tagállam az e bekezdés szerint kiadott valamennyi engedélyről az engedély megadását követő négy héten belül tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
   (3)   Az Unió megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.
   II. FEJEZET

      BELÉPÉSI KORLÁTOZÁSOK

   6. cikk
   (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák az alábbi személyeknek a területükre történő belépését vagy azon való átutazását:

               a)

               olyan természetes személyek, akik Venezuelában súlyos emberi jogi jogsértésekért vagy visszaélésekért, vagy a civil társadalom és a demokratikus ellenzék elnyomásáért felelősek; vagy

               b)

               olyan természetes személyek, akiknek a fellépései, szakpolitikái vagy tevékenységei máskülönben veszélyeztetik Venezuelában a demokráciát vagy a jogállamiságot,

         az I. mellékletben felsoroltak szerint.
   (2)   Az (1) bekezdés nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy saját állampolgáraiktól megtagadják a területükre való belépés jogát.
   (3)   Az (1) bekezdés nem érinti azokat az eseteket, amikor egy tagállamot nemzetközi jogi kötelezettségek terhelnek, nevezetesen:

               a)

               ha az ország egy nemzetközi kormányközi szervezetnek ad helyet;

               b)

               ha az ENSZ által vagy annak védnöksége alatt összehívott nemzetközi konferencia fogadó országa; vagy

               c)

               valamely, kiváltságokat és mentességeket biztosító többoldalú megállapodás alapján; vagy

               d)

               az Apostoli Szentszék (Vatikánvárosi Állam) és Olaszország között 1929-ben a megbékélésről létrejött szerződés (lateráni egyezmény) alapján.

         (4)   A (3) bekezdés alkalmazandónak tekintendő azokban az esetekben is, amikor valamely tagállam az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) fogadó országa.
   (5)   A Tanácsot megfelelően tájékoztatni kell minden olyan esetről, amikor valamely tagállam a (3) vagy a (4) bekezdés alapján mentességet ad.
   (6)   A tagállamok mentességet adhatnak az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések alól, amennyiben az utazás indoka sürgős humanitárius szükséghelyzet vagy olyan – kormányközi vagy az Unió által támogatott vagy az EBESZ soros elnökségét betöltő tagállamban tartott – ülésen való részvétel, amelyeken Venezuelában a demokráciát, az emberi jogok tiszteletben tartását és a jogállamiságot közvetlenül előmozdító politikai párbeszéd zajlik.
   (7)   A (6) bekezdésben említett mentességet biztosítani kívánó tagállamok írásban értesítik a Tanácsot. A mentességet megadottnak kell tekinteni, ha a Tanács egy vagy több tagja a javasolt mentességről szóló értesítés kézhezvételétől számított két munkanapon belül nem emel írásban kifogást az ellen. Abban az esetben, ha a Tanács egy vagy több tagja kifogást emel, a Tanács minősített többséggel határozhat a javasolt mentesség megadásáról.
   (8)   Amennyiben a (3), (4), (6) és (7) bekezdés alapján egy tagállam engedélyezi az I. mellékletben felsorolt személyeknek a területére való belépését vagy az azon történő átutazását, az engedélyt az abban megjelölt célra és az érintett személyekre kell korlátozni.
   III. FEJEZET

      PÉNZESZKÖZÖK ÉS GAZDASÁGI ERŐFORRÁSOK BEFAGYASZTÁSA

   7. cikk
   (1)   Be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt és gazdasági erőforrást, amely az alábbiakhoz tartozik, azok tulajdonában vagy birtokában van, vagy ellenőrzése alatt áll:

               a)

               olyan természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, akik, illetve amelyek Venezuelában súlyos emberi jogi jogsértésekért vagy visszaélésekért, vagy a civil társadalom és a demokratikus ellenzék elnyomásáért felelősek;

               b)

               olyan természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, akik, illetve amelyek fellépései, szakpolitikái vagy tevékenységei máskülönben veszélyeztetik Venezuelában a demokráciát vagy a jogállamiságot,

         az I. mellékletben felsoroltak szerint.
   (2)   Be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt és gazdasági erőforrást, amely olyan természetes vagy jogi személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez tartozik, azok tulajdonában vagy birtokában van, vagy ellenőrzése alatt áll, akik, illetve amelyek kapcsolatban állnak az (1) bekezdésben említett személyekkel, szervezetekkel vagy szervekkel, az I. mellékletben felsoroltak szerint.
   (3)   Az I. vagy II. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek rendelkezésére vagy javára – sem közvetlenül, sem közvetve – nem bocsátható pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás.
   (4)   Az illetékes tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, miután megállapította, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások:

               a)

               az I. vagy II. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, valamint az említett természetes személyek eltartott családtagjai alapvető szükségleteinek fedezéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, a bérleti díj vagy jelzáloghitel-törlesztés, a gyógyszerek és az orvosi kezelés, az adók, a biztosítási díjak és a közüzemi díjak miatti költségeket;

               b)

               kizárólag jogi szolgáltatások nyújtásáért fizetendő észszerű honoráriumok és ezzel kapcsolatban felmerülő költségek megtérítésére szolgálnak;

               c)

               kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos kezelési vagy fenntartási költségeinek, valamint szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak;

               d)

               rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy az érintett illetékes hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel értesítette a többi tagállam illetékes hatóságait és a Bizottságot a konkrét engedély megadása alapjául szolgáló indokokról; vagy

               e)

               a nemzetközi jog szerint mentességet élvező diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy nemzetközi szervezetek számlájára befizetett vagy számlájáról kiegyenlített pénzeszközök, amennyiben e be- vagy kifizetésekre az adott diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy nemzetközi szervezet általi hivatalos felhasználás céljából kerül sor.

         Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés szerint megadott engedélyekről.
   (5)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a tagállamok illetékes hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

               a)

               a pénzeszközök vagy a gazdasági erőforrások az (1) vagy (2) bekezdésben említett természetes vagy jogi személynek, szervezetnek vagy szervnek az I. vagy II. mellékletbe történő felvételét megelőzően hozott választottbírósági határozat, az Unióban hozott bírósági vagy közigazgatási határozat, illetve az említett időpontot megelőzően vagy azt követően az érintett tagállamban végrehajtandó bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

               b)

               a pénzeszközöket vagy gazdasági erőforrásokat kizárólag az ilyen határozattal biztosított, vagy az ilyen határozatban érvényesnek elismert igények teljesítésére fogják fordítani, az ilyen igényekkel rendelkező személyek jogaira alkalmazandó törvényekben és rendeleletekben meghatározott korlátokon belül;

               c)

               a határozat nem az I. vagy II. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javát szolgálja; valamint

               d)

               a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével.

         Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés szerint megadott engedélyekről.
   (6)   Az (1) és (2) bekezdés nem akadályozza meg az I. vagy II. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet abban, hogy egy olyan kifizetést teljesítsen, amely egy, az I. vagy II. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv által kötött olyan szerződés vagy megállapodás, illetve az adott természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részéről létrejött olyan kötelezettség alapján válik esedékessé, amelyet az említett természetes vagy jogi személynek, szervezetnek vagy szervnek az I. vagy II. mellékletbe történő felvétele előtt kötöttek meg, vagy amely ezen időpont előtt keletkezett, feltéve, hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetés nem sérti a (3) bekezdést.
   (7)   A (3) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a befagyasztott számlákhoz hozzáadódó:

               a)

               kamatokra vagy egyéb hozamokra az említett számlákon;

               b)

               olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetésekre, amelyeket azelőtt kötöttek, vagy amelyek azt megelőzően keletkeztek, hogy a fenti számlák az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá kerültek; vagy

               c)

               az Unióban meghozott, illetve az érintett tagállamban végrehajtható bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági határozat alapján teljesítendő kifizetésekre,

         feltéve, hogy az ilyen kamat, egyéb hozam és kifizetés továbbra is az (1) vagy (2) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá tartozik.
   IV. FEJEZET

      ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   8. cikk
   (1)   Valamely tagállamnak vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a javaslata alapján egyhangúlag eljárva a Tanács megállapítja és módosítja az I. és II. mellékletben foglalt jegyzékeket.
   (2)   A Tanács közli az (1) bekezdésben említett határozatát – beleértve a jegyzékbe vétel indokolását – az érintett természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy szervvel – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben pedig értesítés közzététele útján –, lehetővé téve, hogy az említett személy, szervezet vagy szerv észrevételeket nyújtson be.
   (3)   Amennyiben észrevételt tesznek vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanács felülvizsgálja az (1) bekezdésben említett határozatát, és erről értesíti az érintett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet.
   9. cikk
   (1)   Az I. és II. mellékletnek tartalmaznia kell a 6. cikk (1) bekezdésében és a 7. cikk (1) bekezdésében, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében említett természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzékbe vételének indokolását.
   (2)   Az I. és II. mellékletnek tartalmaznia kell továbbá az érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek azonosításához szükséges adatokat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Személyek esetében ilyen adat lehet a név, beleértve a névváltozatokat is, a születési idő és hely, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító okmány száma, a nem, a lakcím – amennyiben ismert –, valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Jogi személyek, szervezetek és szervek esetében ilyen adat lehet az elnevezés, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely.
   10. cikk
   Tilos tudatosan és szándékosan részt venni olyan tevékenységben, amelynek célja vagy hatása az e határozatban megállapított intézkedések megkerülése.
   11. cikk
   Nem teljesíthetők az olyan szerződésekkel vagy ügyletekkel kapcsolatos, bármilyen formájú igények, amelyek teljesítését az e határozat alapján előírt intézkedések közvetlenül vagy közvetve, egészben vagy részben érintik, ideértve a kártalanítás iránti vagy egyéb hasonló jellegű igényeket, mint például a kártérítés iránti igényt vagy a garanciaérvényesítés keretében benyújtott igényt, különösen kötvény, garancia vagy viszontgarancia – különösen pénzügyi garancia vagy pénzügyi viszontgarancia – meghosszabbítására vagy kifizetésére irányuló bármilyen igényt, amennyiben azokat az alábbiak nyújtották be:

               a)

               az I. és II. mellékletben felsorolt, jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek;

               b)

               az a) pontban említett személyek, szervezetek vagy szervek valamelyikén keresztül, illetve nevében eljáró természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek.

         12. cikk
   Az e határozatban foglalt intézkedések hatásának maximalizálása érdekében az Unió arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy fogadjanak el az ebben a határozatban foglaltakhoz hasonló korlátozó intézkedéseket.
   13. cikk
   Ezt a határozatot 2018. november 14-ig kell alkalmazni.
   Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozatot meg kell újítani, vagy adott esetben módosítani kell.
   14. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. november 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

      I. MELLÉKLET
      A 6. cikk (1) bekezdésében és a 7. cikk (1) bekezdésében említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

      II. MELLÉKLET
      A 7. cikk (2) bekezdésében említett természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzéke


title: A Tanács (EU) 2018/14 határozata (2017. december 18.) az EU–Albánia Stabilizációs és Társulási Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról Albániának a 168/2007/EK rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről

text:
               9.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 4/9

         A TANÁCS (EU) 2018/14 HATÁROZATA
   (2017. december 18.)
   az EU–Albánia Stabilizációs és Társulási Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról Albániának a 168/2007/EK rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az uniós „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.

               (2)

               A 168/2007/EK tanácsi rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (a továbbiakban: az ügynökség) nyitva áll a tagjelölt országok megfigyelői részvétele előtt.

               (3)

               Albánia osztja az ügynökség céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért az Ügynökség 168/2007/EK rendeletben megállapított feladatainak körével és meghatározásával.

               (4)

               Albánia végső célja, hogy az Unió tagjává váljon, az ügynökségében való részvétel pedig segíteni fogja az Albániát e cél elérésében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyetlen cikk
   Az EU–Albánia Stabilizációs és Társulási Tanács e határozathoz csatolt határozattervezete határozza meg az 168/2007/EK rendeletben rögzített kereteken belül Albániának az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel kapcsolatban az EU–Albánia Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő európai uniós álláspontot.

      Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. SIMSON

      (1)  A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).

      TERVEZET
      AZ EU-ALBÁNIA STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS …/2016 HATÁROZATA
      (…)
      Albániának a 168/2007/EK tanácsi rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről
      AZ EU–ALBÁNIA STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,
      tekintettel egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai és másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1),
      tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 28. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.

                  (2)

                  Albánia osztja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért feladatainak a 168/2007/EK rendeletben megállapított terjedelmével és tartalmával.

                  (3)

                  Helyénvaló továbbá, hogy az Ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel foglalkozzon az Albániában, a 168/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.

                  (4)

                  Albániának ezért lehetővé kell tenni megfigyelőként való részvételét az Ügynökség munkájában, és meg kell állapítani egy ilyen részvétel feltételeit, amelyek kiterjednek az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre.

                  (5)

                  Az Ügynökség igazgatója kivételesen engedélyezheti Albánia azon állampolgárai alkalmazását, akik nincsenek korlátozva állampolgári jogaikban, összhangban az Európai Unió egyéb alkalmazottainak a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (3) meghatározott alkalmazási feltételei 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjával,

            ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Albánia mint tagjelölt ország megfigyelőként részt vesz az Európai Unió Alapjogi Ügynökségében, amelyet a 168/2007/EK rendelet hozott létre.
      2. cikk
      (1)   Az Ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel is foglalkozhat Albániában, a 168/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.
      (2)   Az említett célból az Ügynökség végrehajthatja Albániában a 168/2007/EK rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott feladatokat.
      3. cikk
      Albánia az e határozat mellékletében foglaltakkal összhangban pénzügyi hozzájárulást nyújt az Ügynökség 168/2007/EK rendelet 4. cikkében említett tevékenységeihez.
      4. cikk
      (1)   Albánia megfigyelőnek, illetve pótmegfigyelőnek nevez ki olyan személyeket, akik megfelelnek a 168/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésében lefektetett követelményeknek. Az igazgatótanács munkájában a tagállamok által kinevezett tagokkal és póttagokkal azonos módon, de szavazati jog nélkül vehetnek részt.
      (2)   Albánia kinevez egy kormánytisztviselőt nemzeti összekötő tisztviselőnek a 168/2007/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint.
      (3)   E határozat hatálybalépésétől számított négy hónapon belül Albánia tájékoztatja az Európai Bizottságot az (1) és (2) bekezdésben említett személyek nevéről, képzettségéről és elérhetőségéről.
      5. cikk
      Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott vagy az Ügynökségtől származó adatok közzétehetők és a nyilvánosság számára hozzáférhetők, feltéve, hogy a bizalmas információk ugyanolyan adatvédelmi minősítésben részesülnek Albániában, mint amilyent a Unión belül kapnak.
      6. cikk
      Az Ügynökség Albániában ugyanolyan jogokkal rendelkezik, mint az Albánia belső jogának hatálya alá tartozó jogi személyek.
      7. cikk
      Albánia az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 1–4., 5., 6., 10–13., 15., 17. és 18. cikkében meghatározott kiváltságokkal és mentességekkel azonos kiváltságokat és mentességeket biztosít az ügynökség és személyzete számára annak érdekében, hogy azok el tudják látni feladataikat.
      8. cikk
      A felek minden olyan általános vagy különös intézkedést megtesznek, amelyek szükségesek az e határozatban rögzített kötelezettségeik teljesítéséhez, és ezekről bejelentést tesznek a Stabilizációs és Társulási Tanácsnál.
      9. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napját követő második hónap első napján lép hatályba.

         Kelt …,

               az EU-Albánia Stabilizációs és Társulási Tanács részéről

               az elnök

         (1)  HL L 107., 2009.4.28., 166. o.

         (2)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

         (3)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

      MELLÉKLET
      ALBÁNIA PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI ÜGYNÖKSÉGÉHEZ

                  1.

                  Az Albánia által az Európai Unió Alapjogi Ügynökségében (az ügynökségben) a 2. pont szerinti részvételért az Európai Unió általános költségvetésébe fizetendő pénzügyi hozzájárulás a részvétel összes költségét jelenti az első három évre. A negyedik évtől az összegek a 6. pontnak megfelelően kerülnek meghatározásra.

                  2.

                  Albániának a következő módon kell pénzügyi hozzájárulást fizetnie az első három évre az Unió általános költségvetéséhez:

                              1. év:

                              160 000  EUR

                              2. év:

                              163 000  EUR

                              3. év:

                              166 000  EUR

                  3.

                  A uniós támogatási programok keretében nyújtható lehetséges pénzügyi támogatásokról külön kell megállapodni, az adott uniós programmal összhangban.

                  4.

                  Albánia hozzájárulását az Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet (1) szerint kezelik.

                  5.

                  Albánia képviselőinek és szakértőinek az Ügynökség munkájában vagy az Ügynökség munkaprogramjának végrehajtásával kapcsolatos üléseken történő részvételével kapcsolatban felmerülő utazási és tartózkodási költségeit az Ügynökség az Unió tagállamaira jelenleg hatályos eljárásokkal megegyező alapon és azoknak megfelelően téríti meg.

                  6.

                  E határozat hatálybalépése után és minden egyes azt követő év elején a Bizottság fizetési felhívást küld Albániának az e határozatban meghatározott, az Ügynökség számára teljesítendő hozzájárulásának megfelelően. Részvételének első naptári évére Albánia a részvétel napjától az év végéig terjedő időszakra arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulás fizetésére az ezen melléklet 2. pontja alatt szereplő táblázat szerint kerül sor. A negyedik évtől számítva a hozzájárulás az Ügynökség támogatásának növekedésének vagy csökkenésének függvényében kerül kiigazításra annak érdekében, hogy Albánia hozzájárulása és az Ügynökség EU–28 által fedezett költségvetése közötti párhuzam fenntartható legyen. A hozzájárulás a következő pénzügyi években is felülvizsgálatra kerülhet az Európai Unió Statisztikai Hivatala (Eurostat) által közzétett legfrissebb statisztikai adatok alapján.

                  7.

                  Ez a hozzájárulás EUR-ban értendő és a Bizottság EUR bankszámlájára fizetendő.

                  8.

                  Albánia a fizetési felhívás alapján fizeti be hozzájárulását, a Bizottság fizetési felhívásának kiküldésétől számított 30 napon belül.

                  9.

                  A hozzájárulás befizetésében bekövetkező bármilyen késedelem azt vonja maga után, hogy Albánia a lejárat napjától fennmaradó kinnlevőségre kamatot fizet. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az EUR-bankifejezett műveletiért alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal.

         (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, EURATOM rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).


title: A Tanács (KKBP) 2018/294 határozata (2018. február 26.) a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) tevékenységeinek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtásának keretében történő támogatásáról szóló (KKBP) 2015/259 határozat módosításáról

text:
               27.2.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 55/58

         A TANÁCS (KKBP) 2018/294 HATÁROZATA
   (2018. február 26.)
   a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) tevékenységeinek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtásának keretében történő támogatásáról szóló (KKBP) 2015/259 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 31. cikke (1) bekezdésével,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. február 17-én elfogadta a (KKBP) 2015/259 határozatot (1).

               (2)

               A (KKBP) 2015/259 határozat úgy rendelkezik, hogy az 1. cikkének (2) bekezdésében említett tevékenységeket a 3. cikkének (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követő 36 hónapon belül kell végrehajtani.

               (3)

               A végrehajtó szerv (a továbbiakban: az OPCW Technikai Titkársága) 2018. január 17-én felhatalmazást kért az Uniótól a (KKBP) 2015/259 határozat végrehajtási időszakának kilenc hónappal történő meghosszabbítására azért, hogy a tevékenységek végrehajtása az említett határozat 5. cikkének (2) bekezdésében említett hatályvesztési időponton túl is folytatódhasson.

               (4)

               A (KKBP) 2015/259 határozat kérelmezett módosítása az említett határozat 5. cikkének (2) bekezdését, valamint annak mellékletét érinti, különös tekintettel egyes, módosítandó projekttevékenységek leírására.

               (5)

               A (KKBP) 2015/259 határozat 1. cikkének (2) bekezdésében említett tevékenységek folytatása lehetséges erőforrások igénybevétele nélkül, amint azt az OPCW Technikai Titkársága a 2018. január 17-i kérelmében kifejezetten jelezte.

               (6)

               Következésképpen a (KKBP) 2015/259 határozatot az időtartam megfelelő meghosszabbításával módosítani kell annak érdekében, hogy folytatódhasson az említett határozatban előírt tevékenységek végrehajtása,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2015/259 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követő 45 hónap elteltével hatályát veszti.”

               2.

               A mellékletben, az „I. projekt: Nemzeti végrehajtás és ellenőrzés” fejezeten belül a „Tevékenységek” alfejezetben az „1. Regionális képzés a részes államok vámhatóságai részére a CWC átadási rendszerének technikai vonatkozásairól” tevékenység leírásának utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:
               „A képzést a Technikai Titkárság végrehajtás-támogatási részlege fogja megtartani, az afrikai térség vonatkozásában nyilatkozatokkal foglalkozó részleg technikai szakértelmének felhasználásával.”

               3.

               A mellékletben, az „I. projekt: Nemzeti végrehajtás és ellenőrzés” fejezeten belül a „Tevékenységek” alfejezetben a „10. A szíriai misszió során levont tanulságok hasznosítása” tevékenység leírásának utolsó két mondata helyébe a következő szöveg lép:
               „Annak érdekében, hogy ez legeredményesebben történjen meg, javasolt, hogy a Titkárság belső szakmai műhelytalálkozót tartson a levont tanulságok áttekintése és elemzése, valamint mielőbbi hasznosításuk céljából. E műhelytalálkozó eredményei közé kell, hogy tartozzon megfelelő képzési programok meghatározása és végrehajtása, valamint a műhelytalálkozón megjelölt ajánlott berendezés beszerzése.”

               4.

               A mellékletben, az „V. projekt: Egyetemesség és tájékoztatás” fejezeten belül a „Tevékenységek” alfejezetben a „2. OPCW-kiállítás megvalósítása” tevékenység leírásának első mondata helyébe a következő szöveg lép:
               „Az OPCW-ről és a CWC-ről szóló, fizikai és online szakmai kiállítás megvalósítása a természettudományi és a békemúzeumokkal együttműködve, amely kiállítást a témával kapcsolatos üléseken, konferenciákon stb. lehetne használni.”

               5.

               A mellékletben, az „V. projekt: Egyetemesség és tájékoztatás” fejezeten belül a „Tevékenységek” alfejezetben a „3. Az ifjúság tájékoztatása” tevékenység leírása helyébe a következő szöveg lép:
               „(15–25 éves) fiatalokat célzó tájékoztatás, amelynek célja egyrészt a figyelem felkeltése az OPCW és a CWC iránt, másrészt pedig a fiatalok bevonása annak feltérképezésébe, hogy nemzetközi szinten milyen előmeneteli lehetőségek vannak a szóban forgó területeken és ágazatokban. Ennek keretében sor kerül majd videoblogon keresztüli tájékoztatásra és fiatalokat célzó kommunikációs anyagok összeállítására.”

               6.

               A mellékletben, az „V. projekt: Egyetemesség és tájékoztatás” fejezeten belül a „Tevékenységek” alfejezetben a „4. Az egyetemesség előmozdítása a nem részes államok CWC-hez való csatlakozásának ösztönzése révén” tevékenység leírása helyébe a következő szöveg lép:
               „Mivel csak kevés állam nem részes fele a CWC-nek, továbbá ösztönözve a CWC-hez történő csatlakozást mint az államok részéről a leszerelés és a nemzetközi együttműködés iránti elkötelezettséget, az OPCW Technikai Titkársága előtérbe fogja helyezni a nem részes államokkal való kétoldalú és tájékoztató találkozókat, valamint a CWC nem részes államaiból érkező résztvevők esetében az OPCW rendezvényein történő részvétel támogatását.”

               7.

               A mellékletben, az „V. projekt: Egyetemesség és tájékoztatás” fejezeten belül a „Tevékenységek” alfejezetben a „5.NGO-k OPCW-tevékenységekben való részvételének a támogatása” tevékenység leírása helyébe a következő szöveg lép:
               „Ez a javaslat utazásra és szállásra fordítható alaptámogatást biztosít majd a fejlődő vagy átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező államok nem kormányzati szervezeteinek képviselői számára, hogy részt vehessenek a Részes Államok Értekezletének 2015-ben, 2016-ban, 2017-ben és 2018-ban tartandó mindegyik ülésén.”

               8.

               A mellékletben, a „VI. projekt – Afrika-program” fejezeten belül a „Tevékenységek” alfejezetben a „4. A hatékony végrehajtást célzó szinergiák és partnerség” tevékenység leírása helyébe a következő szöveg lép:
               „E tevékenység arra irányul, hogy egyrészt megerősödjön a CWC nemzeti hatóságok azon képessége, hogy meg tudják szólítani a nemzeti érdekelt feleket, másrészt pedig hogy ösztönözze az érdekelt ügynökségek/szervezetek szerepvállalását a CWC végrehajtásának támogatásában. Ezen érdekeltek közé tartoznak a nemzeti ágazati szövetségek, a regionális, illetve szubregionális szervezetek, a vámügyi képzési intézmények, a laboratóriumok és a tudományos intézmények. A tevékenység elő fogja segíteni a tapasztalatok megosztását az afrikai térség részes államai között, és ösztönözni fogja az államok közötti támogatást. Az afrikai részes államokból érkező résztvevők támogatásban fognak részesülni, hogy részt vehessenek a nemzeti hatóságoknak az OPCW hágai székhelyén tartandó találkozóján.”

               9.

               A mellékletben, a „VI. projekt – Afrika-program” fejezeten belül a „Tevékenységek” alfejezetben az „5. Az elemző képességek fejlesztését szolgáló tanfolyamok” tevékenység leírásának utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:
               „A tanfolyamok megvalósítására egyrészt a Verifin – egy elismert intézmény, amelynek kiválasztására átlátható pályázati eljárás útján került sor, és amellyel az OPCW ötéves megállapodást kötött –, másrészt pedig a Tunéziai Nemzeti Kutatási és Fizikai-Vegyi Elemzési Intézet támogatásával kerül sor.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. február 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács (KKBP) 2015/259 határozata (2015. február 17.) a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) tevékenységeinek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtásának keretében történő támogatásáról (HL L 43., 2015.2.18., 14. o.).


title: A Tanács (KKBP) 2018/298 határozata (2018. február 26.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról

text:
               28.2.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 56/34

         A TANÁCS (KKBP) 2018/298 HATÁROZATA
   (2018. február 26.)
   az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmazza az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelem terén mind az Unión belül, mind harmadik országokban meghozandó intézkedések listáját.

               (2)

               Az Unió aktívan végrehajtja a stratégiát, valamint az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a többoldalú intézmények – mint például az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) ideiglenes technikai titkársága – által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén.

               (3)

               A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). Az említett közös álláspont szorgalmazza – többek között – az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) aláírásának és megerősítésének előmozdítását.

               (4)

               A CTBT aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtása céljából – a CTBTO létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott és nemzetközi szervezetként elismert előkészítő bizottságot (a továbbiakban: a CTBTO Előkészítő Bizottsága).

               (5)

               A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO Előkészítő Bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a stratégia fontos célkitűzései közé tartozik. E tekintetben a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által végrehajtott nukleáris kísérletek ismételten felhívták a figyelmet a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságára és a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere meggyorsított kiépítésének és megerősítésének szükségességére.

               (6)

               A CTBTO Előkészítő Bizottsága vállalta annak meghatározását, hogy ellenőrzési rendszerét miként lehetne a legmegfelelőbb módon megerősíteni, többek között a nemesgázokra vonatkozó monitoring terén való képességfejlesztés és a CTBT aláíró államainak az ellenőrzési rendszer végrehajtásába történő teljes mértékű bevonására irányuló erőfeszítések révén.

               (7)

               A stratégia végrehajtásának keretében a Tanács a CTBTO Előkészítő Bizottságának tevékenységeit támogatva három együttes fellépést és három határozatot fogadott el, mégpedig: a 2006/243/KKBP együttes fellépést (2), továbbá a 2007/468/KKBP (3) és a 2008/588/KKBP (4) együttes fellépést, valamint a 2010/461/KKBP (5), a 2012/699/KKBP (6) és a (KKBP) 2015/1837 (7) tanácsi határozatot.

               (8)

               Az említett uniós támogatást folytatni kell.

               (9)

               E határozat technikai végrehajtását a CTBTO Előkészítő Bizottságára kell bízni, amely a világszerte több mint 337 létesítményéből álló Nemzetközi Megfigyelőrendszer (IMS) hálózata és a Nemzetközi Adatközpont (IDC) révén szerzett egyedülálló szakértelme és képességei alapján az egyetlen olyan nemzetközi szervezet, amely képes és megfelelő felhatalmazással rendelkezik e határozat végrehajtására. Az Unió által támogatott projekteket csak a CTBTO Előkészítő Bizottsága számára nyújtott, költségvetésen kívüli hozzájárulások formájában lehet finanszírozni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A stratégia egyes elemei folyamatos és gyakorlati végrehajtásának biztosítása céljából az Unió támogatja a CTBTO Előkészítő Bizottsága által végzett tevékenységeket az alábbi célkitűzések előmozdítása érdekében:

               a)

               a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszere képességeinek megerősítése, beleértve a radionuklidok érzékelésének területét;

               b)

               a CTBT-t aláíró államok azon képességeinek megerősítése, amelyek a CTBT-ből eredő ellenőrzési kötelezettségeik teljesítését és a CTBT rendszerében való részvételből fakadó előnyök teljes mértékű kiaknázását szolgálják.

         (2)   Az Unió által finanszírozandó projekteknek a következők támogatását kell célozniuk:

               a)

               a CTBTO Nemzetközi Megfigyelőrendszerének (IMS) részét képező hitelesített kiegészítő szeizmológiai állomások;

               b)

               nemesgáz-mintavételezési rendszerek fejlesztése a xenon jobb adszorpciójára alkalmas anyagok tanulmányozása révén;

               c)

               a radioaktívxenon-háttérsugárzás mérésére irányuló kampányok folytatása a világ különböző régióiban;

               d)

               numerikus időjárás-előrejelzési rendszer a légköri terjedési modellezési szimulációk (Atmospheric Transport Modelling (ATM)) bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének számszerűsítésére;

               e)

               az ATM-eszközök nagyobb képi felbontásának tudományos értékelése;

               f)

               új szoftver kifejlesztése;

               g)

               a helyszíni ellenőrzés erősítése a nemesgáz-feldolgozás és -észlelés tekintetében;

               h)

               a „National Data Centre-in-a-box” szoftvercsomag szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere automatizált adatkezelési és integrációs képességeinek fokozása;

               i)

               az aláíró és nem aláíró államokat egyaránt célzó integrált tájékoztatási és kapacitásépítési tevékenységek.

         Az ebben a bekezdésben említett tevékenységeket támogató projektek végrehajtása során biztosítani kell az Unió láthatóságát, valamint e határozat végrehajtásának összefüggésében a megfelelő programirányítást.
   E projekteket a CTBT valamennyi aláíró államának javára kell végrehajtani.
   A projektek minden alkotóeleméhez proaktív és innovatív nyilvános tájékoztatási tevékenységeknek kell társulniuk, és az erőforrásokat ezeknek megfelelően kell elosztani.
   A projektek részletes leírását a melléklet tartalmazza.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtását a CTBTO Előkészítő Bizottságának kell végeznie a főképviselő ellenőrzése mellett. A főképviselőnek e célból meg kell kötnie a szükséges megállapodásokat a CTBTO Előkészítő Bizottságával.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 4 594 752 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi referenciaösszeg megfelelő kezelését az Európai Bizottság felügyeli. E célból az Európai Bizottság finanszírozási megállapodást köt a CTBTO Előkészítő Bizottságával. A finanszírozási megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a CTBTO Előkészítő Bizottságának – a hozzájárulás mértékének megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
   (4)   Az Európai Bizottság törekszik arra, hogy a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást 2018. február 26-át követően mielőbb megkösse. Az Európai Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről és a pénzügyi megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   (1)   A főképviselő a CTBTO Előkészítő Bizottsága által készített rendszeres jelentések alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezeknek a jelentéseknek kell a Tanács által végzendő értékelés alapját képezniük.
   (2)   Az Európai Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően 24 hónappal hatályát veszti. 6 hónappal a hatálybalépését követően veszti hatályát azonban abban az esetben, ha ezen időpontig nem kerül sor a szóban forgó finanszírozási megállapodás megkötésére.

      Kelt Brüsszelben, 2018. február 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2003/805/KKBP közös álláspontja (2003. november 17.) a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről (HL L 302., 2003.11.20., 34. o.).

      (2)  A Tanács 2006/243/KKBP együttes fellépése (2006. március 20.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának az ellenőrzésre vonatkozó képzés és kapacitásépítés terén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 88., 2006.3.25., 68. o.).

      (3)  A Tanács 2007/468/KKBP együttes fellépése (2007. június 28.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 176., 2007.7.6., 31. o.).

      (4)  A Tanács 2008/588/KKBP együttes fellépése (2008. július 15.) az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 189., 2008.7.17., 28. o.).

      (5)  A Tanács 2010/461/KKBP határozata (2010. július 26.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 219., 2010.8.20., 7. o.).

      (6)  A Tanács 2012/699/KKBP határozata (2012. november 13.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU- stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 314., 2012.11.14., 27. o.).

      (7)  A Tanács (KKBP) 2015/1837 határozata (2015. október 12.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 266., 2015.10.13., 83. o.).

      MELLÉKLET

         A CTBTO Előkészítő Bizottsága által a monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése, a CTBT mielőbbi hatálybalépése esélyének javítása, illetve egyetemessé tételének támogatása céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról

      1.   Az ellenőrzési technológiák és megfigyelési rendszerek tekintetében nyújtott támogatás

         1. projekt: Célzott hitelesített IMS kiegészítő szeizmológiai állomások karbantartásának javítása

      Háttér
      A fő hangsúly arra fog helyeződni, hogy folytatódjon azon kiegészítő szeizmológiai állomások karbantartása, amelyek arra a legsürgősebben rászorulnak, különösen azok, amelyek pénzügyi nehézségekkel küzdő országokban találhatók, beleértve azt az esetet is, amikor a működő kiegészítő szeizmológiai állomások földrajzi sűrűsége alacsony a célrégiókban, a megelőző jellegű karbantartás folytatása mellett. Erre a berendezések elavultságának kezelésével, valamint a berendezések korszerűsítésével és tartalékberendezések rendelkezésre állásának javításával kerül sor.
      A korábbi programokhoz hasonlóan egyrészt teljes munkaidőben, kifejezetten ezzel foglalkozó személyzetre van szükség az érintett kiegészítő szeizmológiai állomásokon végrehajtandó munkaprojektek megtervezéséhez és lebonyolításához, másrészt pénzügyi erőforrásokat kell biztosítani alkatrészek és utazások céljára.
      Célkitűzések
      A fő célkitűzés a kiegészítő szeizmológiai célállomások olyan műszaki szintre történő fejlesztése fenntartható módon, amely összhangban áll az IMS követelményeivel. A kiegészítő szeizmológiai állomások képezik az IMS szeizmológiai infrastruktúrájának a gerincét, és azokat folyamatosan karban kell tartani. A megfelelő megelőző jellegű karbantartás és a kapcsolódó tartalékberendezések megléte segítheti e cél teljesítését. Mindezt más feladatokkal, például a kiegészítő szeizmológiai állomások üzemeltetőinek képzésével együtt kell véghezvinni. Kiemelten kell kezelni azokat a kiegészítő szeizmológiai állomásokat, amelyek esetében nagyobb szükség van műszaki és pénzügyi támogatásra, ideértve például az Afrikában, illetve ázsiai és közép-ázsiai fejlődő országokban lévőket.
      Eredmények
      A kiegészítő szeizmológiai állomások hálózatára vonatkozó adatok rendelkezésre állásának és minőségének javulása: a kiegészítő szeizmológiai állomások hálózata segít javítani a célzott kiegészítő szeizmológiai állomások helymeghatározási pontosságát, azokban a régiókban is, amelyekben az elsődleges hálózat szeizmológiai eseményeket érzékel, ezáltal fokozva a nukleáris robbantások szeizmológiai észlelését. A kiegészítő szeizmológiai állomások megerősített karbantartási szerkezete az Unió láthatóságának növekedését eredményezi.

         2. projekt: Nemesgáz-mintavételezési rendszerek fejlesztése a xenon jobb adszorpciójára alkalmas anyagok tanulmányozása révén

      Háttér
      A radioaktív xenonizotópok (133Xe, 135Xe, 133mXe és 131mXe) különböző fizikai körülmények között, kis mennyiségekben történő eredményes koncentrálása és ezen xenonizotópoknak az adszorpciós anyagokból történő eredményes és teljes mértékű felszabadítása rendkívüli fontossággal bír a nukleáris robbantások megfigyelésének és az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) világszerte történő betartása ellenőrzésének javítása szempontjából. A fent említett xenonizotópok kulcsfontosságú hasadási radionuklidok, amelyeket az IMS radionuklidokkal foglalkozó hálózatának nemesgáz-részlege figyel meg, és a jövőbeli rendszerekbe beépíthető mindennemű javítás felbecsülhetetlen értéket fog képviselni.
      Célkitűzések
      E javaslat célja az adszorpciós mechanizmusoknak, a deszorpciós feltételeknek és a vonatkozó anyagok tulajdonságainak a jobb megértése különböző, a magas hatásfokú xenonkoncentrálás szempontjából fontos feltételek fennállása esetén a CTBT ellenőrzési keretében. Laboratóriumi vizsgálatra fog sor kerülni a fontos paraméterek megállapítása és az arra vonatkozó alapvető információk meghatározása céljából, hogy az anyagok miként módosíthatók a jellemzőik – többek között adszorpciós és deszorpciós kapacitásuk, sűrűségük és tartósságuk – optimalizálása céljából.
      Eredmények
      A kapott eredményeket részletesen ismertető és az IMS-létesítményekben való alkalmazásukra vonatkozó ajánlásokat tartalmazó laboratóriumi jelentés készül, amelynek révén jobban érthetővé válik, hogy a jelenlegi adszorpciós anyagok miként optimalizálhatók, illetve újabb anyagok miként azonosíthatók annak érdekében, hogy javuljanak az IMS-létesítmények radioaktívxenon-észlelési képességei.

         3. projekt: A radioaktívxenon-háttérsugárzás mérésére irányuló kampányok folytatása a világ különböző régióiban

      Háttér
      Az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága radioaktívxenon-méréseket végez igen érzékeny rendszerekkel. Az Unió által a 2008/588/KKBP együttes fellépés keretében nyújtott hozzájárulás felhasználásával a CTBTO Előkészítő Bizottsága két szállítható rendszert fejlesztett ki, illetve szerzett be a 133Xe, 135Xe, 133mXe és 131mXe mérésére. A 2012/699/KKBP határozat keretében a két mérési rendszer Kuvaitvárosban, Jakartában, Mutsuban és Manadóban működött. E rendszerek jelentős mennyiségű információval szolgáltak a radioaktívxenon-hátteret illetően.
      A (KKBP) 2015/1837 határozat keretében mind a kuvaiti, mind az indonéziai mérési kampány meghosszabbításra került. Kapcsolatfelvétel történt lehetséges új fogadó országokkal, és tárgyalások vannak folyamatban együttműködési megállapodásokról.
      Célkitűzések
      A CTBTO azt tervezi, hogy a 2008/588/KKBP együttes fellépés keretében beszerzett és jelenleg Kuvaitban és Indonéziában üzemelő két mobilrendszert más helyszínre telepíti. Már folynak a tárgyalások együttműködési megállapodások kötéséről jövőbeli fogadó országokkal.
      Hálózati lefedettség szempontjából a délkelet-ázsiai régió rendkívül fontos a CTBTO számára, mivel ott a nemesgázok területén jelenleg semmilyen IMS-rendszer nem üzemel. Amellett, hogy a világ e régiójában jelentős mértékben megerősíti majd a lefedettséget, a mobil rendszer alkalmazása háttérsugárzás-mérési kampány céljára lehetővé fogja tenni a következőket:

                  —

                  az egyenlítői régiók regionális radioaktívxenon-hátterével kapcsolatos ismereteink javítása; ezekben a régiókban a nemesgázok diszperziója számos intenzív jelenség következtében nagyon összetett;

                  —

                  a légköri és diszperziós modellek további finomítása a világ szóban forgó régiójában a légtömeg-mozgások jobb megjelenítése érdekében.

            A CTBTO azt tervezi, hogy legalább 12 hónapos mérési kampányt folytat a délkelet-ázsiai régióban a teljes szezonális ingadozás lefedésére.
      A CTBTO célja, hogy a kelet-ázsiai régióban egy további mobil rendszert működtessen. A korábbiakban egy rövid, uniós finanszírozású mérési kampány fontos információkat szolgáltatott a radioaktívxenon-háttér jellemzőinek megismeréséhez. Egy hosszabb mérési kampány döntő fontosságú ahhoz, hogy kiegészíthessük és pontosíthassuk a regionális radioaktívxenon-háttérrel kapcsolatos ismereteinket. E kiegészítő kampány fő célja lehetővé tenni a kelet-ázsiai régió jellemzőinek leírását egy teljes 12 hónapos ciklusra és minden szezonális körülményre kiterjedően. A helyszín kiválasztására azzal a céllal fog sor kerülni, hogy ott intenzív (azaz a nemesgázok mérésére szolgáló jelenlegi IMS-hálózatnál sűrűbb) regionális észlelőhálózat telepítésére kerüljön sor. Ezáltal első alkalommal kerül majd nagyon közel egymáshoz legalább két rendszer, ami lehetővé fogja tenni több tudományos vizsgálat elvégzését a rendszerek egymáshoz viszonyított validálására, az észlelések keresztkorrelációjára, a légköri terjedési modellezési szimulációk (ATM) kisléptékű fejleményeire stb. vonatkozóan. Ez a vizsgálat hasznára válhat a régió azon államaival való partnerségnek is, amelyek szintén tervezik, hogy önkéntes hozzájárulást nyújtanak ebben a tárgyban.
      Az említett mérési kampányok lezárultát követően a CTBTO további mérések elvégzését tervezi olyan területeken, amelyek globális radioaktívxenon-háttere még nincs teljesen feltárva és nem kellően ismert. Erre a legmegfelelőbb helyszínek Latin-Amerikában, Ázsiában és Afrikában az egyenlítői területek.
      Ahhoz, hogy a mérési kampányokat folytatni lehessen, forrásokra van szükség a nemesgázokat mérő két mobil rendszernek az új helyszínekre történő szállításához, valamint a rendszerek két éven keresztül történő üzemeltetéséhez és karbantartásához.
      Eredmények
      Az előnyök közé tartozik, hogy több ismeretünk lesz a globális nemesgáz-háttér változásairól, a nemesgázok megfigyelésére szolgáló hálózatnak pedig jobb lesz a lefedettsége. A mérési kampányok lezárultával a rendszerek a CTBTO rendelkezésére állnak majd, hogy az a nemesgáz-háttérrel kapcsolatban utóvizsgálatokat végezhessen különböző földrajzi szinteken, illetve készenléti rendszerként és/vagy képzési célokra használja fel őket.

         4. projekt: Numerikus időjárás-előrejelzési rendszer (Ensemble Prediction System (EPS)) a légköri terjedési modellezési szimulációk (Atmospheric Transport Modelling (ATM)) bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének számszerűsítésére

      Háttér
      A CTBT jegyzőkönyve I. része 18. pontjának a) alpontja alapján a Nemzetközi Adatközpontnak (IDC) értékeket és kapcsolódó bizonytalanságokat kell szolgáltatnia minden egyes olyan eseményre kiszámítva, amelynek helyét az IDC azonosította. Mivel az ATM hozzájárul az események helymeghatározásához, kapcsolódó bizonytalanságokat kell szolgáltatni.
      Elismert tény, hogy bizonytalanságokat inkább meg lehet becsülni egyenértékű szimulációk sorával, semmint egyetlen szimulációval. E projekt keretében meteorológiai EPS-adatok (a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központja, a Nemzeti Környezeti Előrejelző Központok vagy mások) felhasználására fog sor kerülni olyan adatkészlet generálása céljából, amely ugyanazon esetekre több különböző szimulációt tartalmaz. Ezt az adatkészletet az ATM-szimulációk bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjeinek becslésére szolgáló eszközök kifejlesztésére fogják felhasználni. Az új eszközök validálására és demonstrálására egy független adatkészlet fog szolgálni.
      Célkitűzések

                  —

                  Validált prototípus kifejlesztése a légköri terjedési modellezési szimulációk bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének becslésére.

                  —

                  A szükségletek meghatározása a felhasználókkal együttműködésben.

                  —

                  A felhasználandó meteorológiai EPS-adatok azonosítása.

                  —

                  ATM-szimulációkra vonatkozó adatkészlet létrehozása.

                  —

                  A bizonytalanságok és a megbízhatósági szintek becslésére szolgáló eszközök kifejlesztése.

                  —

                  Eszközök validálása.

                  —

                  Az új indító-interfész átalakítása bizonytalanságok és megbízhatósági szint generálása céljából.

                  —

                  A validált prototípus rendelkezésre bocsátása valós eseteken való tesztelésre.

            Eredmények
      Az EPS-alapú termékek fontos döntések meghozatalát segítik majd azzal, hogy objektív információkat szolgáltatnak az ATM-szimulációk bizonytalanságainak és megbízhatósági szintjének számszerűsítéséhez minden egyes esetben. Tudományos alapot nyújtanak továbbá annak demonstrálásához, hogy miként lehet értékes információkat kinyerni az ATM-iránymutatásból a légköri szimulációkhoz társuló, azokban rejlő bizonytalanságok ellenére.

         5. projekt: Az IDC ATM-eszközeinek nagyobb képi felbontásából eredő előnyök tudományos értékelése

      Háttér
      Az ATM-ekből származó iránymutatás minőségét rendszerint javítja a modell alapjául szolgáló meteorológiai mezők és maga az ATM felbontásának növelése, különösen a rövidebb időtartományok esetében. Az IDC hamarosan befejezi két ilyen jellegű projekt végrehajtását. Az egyik projekt nagyobb felbontású (1 óra, 0,5o) forrás–receptor érzékenységi mezők operatív generálására irányult, a másik pedig a világ bármely pontján konkrét események (helyszíni ellenőrzések, nukleáris tesztek, nukleáris incidensek stb.) tekintetében nagy felbontású meteorológiai mezők kérésre történő generálására. Ezeket a nagy felbontású meteorológiai mezőket egy Lagrange-típusú terjedési és diszperziós modellt alkalmazó Flexpart szoftveres eszköz felhasználásával importálják nagyon nagy felbontású (~0,05o) ATM-termékek előállítása céljából, a szükségleteknek megfelelően. E két projekt ATM-termékek szempontjából jelentkező előnyeinek demonstrálása és számszerűsítése céljából tudományos validálásra fog sor kerülni.
      Célkitűzések

                  —

                  A megnövelt felbontás hozzáadott értékének demonstrálása megfigyelések és modell-összehasonlítások alkalmazásával.

                  —

                  Indító-interfész kifejlesztése előre- és visszatekintő ATM-szimulációk, nagy felbontású meteorológiai mezők és nagy felbontású meteorológiai mezőkön alapuló ATM-iránymutatások gyors előállítása érdekében, bármely helyszínen.

            Eredmények
      A felbontás növelése révén az ATM-iránymutatások tekintetében jelentkező előnyök tudományos demonstrálása segít megerősíteni az új kapacitások (nagyobb felbontású operatív forrás–receptor érzékenységi mezők, nagy felbontású meteorológiai mezők) hasznosságát az operatív rendszerben.
      Az indító-interfész lehetővé fogja tenni részletes iránymutatás előállítását helyszíni ellenőrzések vagy egyéb, rendkívüli események (nukleáris tesztek, nukleáris incidensek stb.) során.

         6. projekt: Az IDC szoftverfejlesztési programja 3. szakaszának előkészítését célzó tevékenységek

      Háttér
      A CTBTO 2014. január és 2017. április között végrehajtotta az IDC szoftverfejlesztési programjának 2. szakaszát, amely olyan átfogó szoftverarchitektúra kifejlesztését célozta, amely megadja az irányt a következő évtized során a már meglévő rendszerekkel kapcsolatos új szoftverfejlesztésekhez és -frissítésekhez.
      A létrejött architektúra jelentős javulásokat eredményezett a jelenlegihez képest, többek között a következőket:

                  —

                  a felhasználói interfész nagyobb mértékű rugalmassága az elemzési eszközök tekintetében, továbbfejlesztett elemzői felülvizsgálati munkafolyamat-kezelő alkalmazás, eseménykezelés, események kereszt-korrelációja és összehasonlítása, térkép-eszköz és térkép-integráció, hullámformájú adatok minőségellenőrzési maszkjainak vizualizációja és szerkesztése, frekvenciahullám-szám megjelenítése, elemzői képzés támogatása.

                  —

                  Az adatkövetés átfogó digitalizálása annak megértése céljából, hogy az adatkezelés nyomán kapott eredmények miként születtek, valamint annak megvizsgálása céljából, hogy a rendelkezésre álló adatok változásával hogyan alakul az eredmény.

                  —

                  Bővíthetőség mint fontos jellemző, minden alkotóelembe beépítve.

                  —

                  A szeizmikus, hidroakusztikai és infrahang adatokra vonatkozó, grafikus eszközökkel támogatott, rugalmas programlánc-konfiguráció.

                  —

                  Lehetővé teszi a kollaboratív szoftverfejlesztés új, a nyílt forráskódú szoftverfejlesztés legjobb gyakorlatain alapuló modelljét.

                  —

                  Megerősített megfigyelési és tesztelési kapacitások – Test Data Set Replay.

            A szoftverfejlesztési program 2. szakaszának végrehajtásához az USA természetbeni hozzájárulása és a (KKBP) 2015/1837 határozatban megállapított pénzeszközök biztosították a támogatást. Az említett pénzeszközöket elsősorban a tagállami szakértőkkel való szakmai találkozók lebonyolítására használták fel, a 2. szakaszban való széles körű részvétel biztosítása céljából. E pénzeszközökkel emellett prototípus-alkotási tevékenységeket is támogattak annak demonstrálása céljából, hogy a nemzeti adatközpontok (NDC) által biztosított szoftvert miként lehet integrálni a továbbfejlesztett architektúrába.
      Az IDC szoftverfejlesztési programja 3. szakaszának előkészítése során az IDC arra törekszik, hogy növelje a technológia befejezettségi szintjét több olyan algoritmus esetében, amelyek alkalmasak lehetnek a továbbfejlesztett szoftverbe való beépítésre. A 3. szakasz a szoftverfejlesztési program 2. szakaszában létrejött architektúrán alapuló kódok bevezetését fogja magában foglalni. Ez a javaslat konkrétan azokra az algoritmusokra vonatkozik, amelyek megfelelőbb módszereket kínálnak a szeizmikus utórengések szekvenciáinak feldolgozására automata vagy félautomata üzemmódban.
      Célkitűzések
      E projekt célja az utórengések szekvenciáinak jobb feldolgozása érdekében három megközelítés első változatának kidolgozása és összehasonlítása.
      A mérlegelt algoritmusok a következők:

                  —

                  két, kereszt-korreláción alapuló megközelítés;

                  —

                  Akaike-féle információs kritériumokon (AIC) alapuló autoregresszív módszerekre épülő megközelítés.

            Várt eredmények:

                  —

                  Mindhárom fenti megközelítés esetében kísérleti automatizált adatkezelési programláncok kialakítására fog sor kerülni, amelyek integrálják a három mérlegelt algoritmust (algoritmusonként külön programláncban). Ez azzal is együtt jár, hogy e módszerek esetében néhány manuális lépés automatizálásra kerül.

                  —

                  Minden egyes programlánc az utórengést okozó reprezentatív események ugyanazon halmazán fog futni.

                  —

                  Olyan automatizált tesztek kialakítására és végrehajtására fog sor kerülni, amelyek lehetővé teszik, hogy teljesítmény-összehasonlítási célokból statisztikai információkat lehessen gyűjteni a három algoritmusról olyankor, amikor azok egy adott reprezentatív eseményhalmazon futnak.

                  —

                  Az automatizált tesztek eredményeként gyűjtött statisztikai adatokat az algoritmusok által a reprezentatív adatkészleteken nyújtott teljesítmény összehasonlítására fogják felhasználni.

                  —

                  A szeizmikus, hidroakusztikai és infrahang adatokat feldolgozó MDA-elemzők a három algoritmus alapján nyert adatokat azok minősége szempontjából is elemezni fogják az elemzői felülvizsgálat kiindulópontjaként.

                  —

                  A projekt végső eredményét a tervek szerint egy ajánlást is tartalmazó jelentés fogja képezni, amely összefoglalja a fenti megállapításokat és meghatározza, hogy (amennyiben van ilyen) a három megközelítés közül melyiket lenne célszerű kiválasztani továbbfejlesztés és egy működő rendszerben való alkalmazás céljára. A jelentés emellett becsléseket is tartalmaz a fejlesztés befejezéséhez még szükséges erőforrásokra vonatkozóan.

            A projekt végrehajtása másfél évet vesz majd igénybe, és 2018. második negyedévében fog megkezdődni. A becslések szerint a teljes erőforrások mintegy 60 %-át kísérleti programláncok létrehozására fogják fordítani, főként a projekt első évében. A teljes erőforrások fennmaradó része automatizált tesztek kialakítását, eredményeik összegyűjtését és azok elemzését fogja szolgálni.
      Eredmények
      A projekt legfőbb hasznát az fogja jelenteni, hogy javul majd egy olyan algoritmus műszaki befejezettségi szintje, amely jelentős potenciállal rendelkezik az elemzői munkateher csökkentése szempontjából. Egy kellően magas technológiai befejezettségi szintű szoftvert kisebb kockázat mellett lehet alkalmazni egy továbbfejlesztett rendszerben. E munka alapján megbízhatóbb becslést lehet készíteni arról, hogy mennyi erőforrásra van szükség a kiválasztott algoritmus műveleti alkalmazásához még elvégzendő munkálatokhoz.
      Az e projekt során kifejlesztett prototípus-kódok közül néhányat integrálni lehet a végleges operatív szoftverbe.
      2.   A helyszíni ellenőrzési képességek megerősítése

         Projekt: A helyszíni ellenőrzések erősítése a nemesgáz-feldolgozás és -észlelés tekintetében

      Háttér
      A helyszíni ellenőrzések során használt, radioaktív xenon feldolgozására és érzékelésére szolgáló és az ideiglenes titkárság tulajdonában lévő nemesgáz-mérő rendszer kialakítására az Európai Unió pénzügyi támogatásával került sor (2010/461/KKBP határozat). A rendszert 2014 elején szállították le és az év későbbi szakaszában sikeresen használták az IFE 14 során. Ezt az integrált terepgyakorlatot a CTBTO Előkészítő Bizottsága szervezte 2014-ben egy majdnem teljeskörű jordániai helyszíni ellenőrzés szimulálására. E terepgyakorlat során a helyszíni ellenőrzések során használt nemesgáz-mérő rendszer megbízhatóan és pontosan meghatározta a 131mXe-nek a 133Xe-hez viszonyított arányát. Továbbá a rendszer teljesítette az ezen izotópok minimális érzékelhető tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeket.
      Noha a terepgyakorlat azt tanúsította, hogy a helyszíni ellenőrzések során használt nemesgáz-mérő rendszer teljesíti a radioaktívxenon-észlelés legfőbb teljesítményi mutatóit, az IFA14 külső értékelőcsoportja a szakmai jelentésében azonosított több olyan operatív paramétert is, amelyekkel a nemesgáz-feldolgozással és -észleléssel kapcsolatos képességek továbbfejlesztése során foglalkozni kell. A helyszíni ellenőrzések során használt berendezések jegyzékének továbbfejlesztésével foglalkozó 2016-os 23. szakmai találkozó (OSI-Workshop 23 on Further Development of the OSI Equipment List) nyomán hasonlóképpen az a megállapítás született, hogy kiemelt feladatként javítani kell a radioaktív xenon tisztítására és mérésére szolgáló képességeket a megbízhatóság, egyszerűség és kialakítás tekintetében a működési teljesítményük javítása érdekében. A helyszíni ellenőrzések során használt nemesgáz-mérő rendszer továbbfejlesztése szükséges ahhoz, hogy véglegesíteni lehessen a helyszíni ellenőrzések során használt telepített laboratóriumok kialakítását és beüzemelését, ami közvetlenül kihat a szükséges gyorstelepítésű és helyszíni támogatási képességekre.
      Célkitűzések
      Az IFE14 felülvizsgálati és utókövetési folyamata alapján tett ajánlásoknak megfelelően e javaslat célja a helyszíni ellenőrzések során használt meglévő nemesgáz-mérő rendszer továbbfejlesztése. A projekt célja a rendszer alkalmassá tétele a műveleti bázisba és a műveleti bázisból történő légi szállításra, illetve a műveleti bázison belüli könnyű mozgatásra, valamint arra, hogy a telepített laboratóriumi körülmények között megbízhatóan és egyszerűen lehessen működtetni. A helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó cselekvési tervben foglalt nemesgáz-laboratóriumokkal kapcsolatos – többek között a felhasználóbarát jellegnek, a modularitásnak és a rendszer megbízhatóságának a javítását célzó – 3.11. projekt támogatása érdekében az alábbi rendszer-alkotóelemeket újra kell tervezni és/vagy tovább kell fejleszteni:

                  —

                  észlelőállvány és ólomtartalmú védőeszközök, a telepítés elősegítése és a tömegközéppont kiigazítása érdekében;

                  —

                  gázelválasztás, az energiafelhasználás csökkentése és annak érdekében, hogy hélium helyett könnyebben hozzáférhető anyagokat lehessen használni vivőgázként a távol eső helyeken;

                  —

                  szoftver, egy ellenőrök által működtetett rendszer céljára megfelelő folyamatok egyszerűsítésére;

                  —

                  általános projekttervezés, az integráció maximalizálása érdekében a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó gyors telepítési koncepciónak megfelelően.

            Eredmények
      A helyszíni ellenőrzések során használt, és az ideiglenes titkárság tulajdonában lévő nemesgáz-mérő laboratórium kialakításának, hatékonyságának és eredményességének javulása úgy, hogy egyszerűsödik a felhasználói interakció és javul a megbízhatóság, ami a helyszíni ellenőrzések során segíteni fogja az ellenőröket a munkavégzésben, következésképpen pedig támogatni fogja az Uniónak a CTBT hatálybalépésével kapcsolatos szakpolitikáját és elszántságát.
      3.   Integrált kapacitásépítési és tájékoztatási tevékenységek

      A.   Továbblépés az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag szélesebb körű alkalmazásában

         1. projekt: Az automatizált adatkezelési és -integrálási képességek javítása a szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang adatokra vonatkozó „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban

      Háttér
      A CTBTO Előkészítő Bizottsága 2016 júliusában közzétette az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag 4.0. változatát, amely az „Extended NDC-in-a-Box” projekt során kidolgozott új modelleket tartalmaz. Az új változat jelentősen javította a nemzeti adatközpontok adatkezelési képességeit egyrészt az infrahang adatok automatizált és interaktív elemzésére szolgáló eszközök révén, másrészt a szeizmo-akusztikai adatok automatizált kezelésére szolgáló SeisComP3 szoftvercsomaggal való integrációnak köszönhetően. Az IDC STA/LTA érzékelője és a DTK-PMCC érzékelője integrálásra került a SeisComP automatizált adatkezelési programlánccal. E változat közzétételét követően az IDC helymeghatározót be lehet hívni a SeisComP interaktív felülvizsgálati eszközéből. Több konverziós modul támogatja IDC-adatok és -termékek integrálását egy SeisComP-alapú adatkezelési programláncba, továbbá segíti az állomáskonfiguráláshoz kapcsolódó információknak a nemzeti adatközpontok és az IDC közötti szinkronizálását, mégpedig adatlekérdezésen és modul-importáláson, illetve adatbázis-többszörözésen keresztül.
      Noha az új modulok lehetővé teszik a nemzeti adatközpontok számára, hogy a szeizmológiai és infrahang adatok tekintetében reprodukálják az IDC-érzékelők eredményeit, a hidroakusztikai adatok kezelését még nem vizsgálták. Ezenkívül a Seiscomp-alapú automatizált adatkezelési programlánccal generált események jelentős mértékben különböznek az IDC-nél generáltaktól. Ennek oka az eseményeknek az IDC és a SeisComP programláncaiban való generálására használt szoftverek közötti különbségekben rejlik.
      Célkitűzések
      E projekt célja a SeisComP képességeinek és az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban rendelkezésre bocsátott moduljainak a kibővítése a következőkkel:

                  —

                  Az IDC hidroakusztikai adatokra vonatkozó jelérzékelőjének integrálása az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagba, beleértve a kifejezetten a hidroakusztikai érzékelésekhez kapcsolódó jellemzők meghatározását is. Ez lehetővé tenné a nemzeti adatközpontok számára, hogy ugyanazzal a szoftverrel észleljék az IMS hidroakusztikai állomásairól érkező jeleket, mint amelyet az IDC használ az adatok kezelésére.

                  —

                  Az IDC által használt NET-VISA érzékelő integrálása a SeisComP adatkezelési programláncba, valamint interfész biztosítása a végfelhasználók számára ahhoz, hogy a NET-VISA-t a SeisComP-ban használandó alapértelmezett fájltársítóként konfigurálják. Ez segítené azokat a nemzeti adatközpontokat, amelyek a SeisComP automatizált programláncot használják fel IMS-adatok kezelésére abban, hogy olyan eseménykészletet hozzanak létre, amely közelebb áll az IDC-nél létrehozotthoz.

                  —

                  Az IMS-adatok más nyílt forráskódú szeizmológiai elemzési szoftverekbe (pl. SEISAN) való integrálására szolgáló képességek javítása.

            Várt eredmények:
      Ettől a projekttől azt várjuk, hogy továbbfejlődjenek az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag részét képező szoftvermodulok, valamint hogy új szoftvermodulok álljanak rendelkezésre az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag jövőbeli változataiban. Ezek az új és továbbfejlesztett szoftvermodulok a következők:

                  —

                  Az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag meglévő scdfx modulja továbbfejlesztett formában integrálásra kerül a SeisComP-ba a hidroakusztikai adatok kezelésének lehetővé tétele és az IDC-nél zajló hidroakusztikai észlelések minden jellemzőjének tárolása érdekében.

                  —

                  Az azimutra és a bejövő hidroakusztikai adatok lassúság-meghatározására vonatkozó IDC HASE modul integrálása egy SeisComP modulba.

                  —

                  A SeisComP-ba olyan opcionális fájltársítóként integrált NET-VISA fájltársító, amelyet konfigurálni lehet a SeisComP alapértelmezett fájltársítója helyett történő használatra.

                  —

                  A SeisComP továbbfejlesztése annak érdekében, hogy képes legyen a hidroakusztikai észlelésekre vonatkozó további jellemzőket, valamint az infrahang-észlelésekhez kapcsolódó pixeleket és pixelcsaládokat tárolni.

                  —

                  A SeisComP exportáló moduljainak továbbfejlesztése úgy, hogy az észleléseket és a modulok hidroakusztikai és infrahang-szoftverrel kapcsolatos jellemzőit exportálni lehessen a nyílt forráskódú adatbázisba.

                  —

                  A jelenlegi szoftver továbbfejlesztése annak érdekében, hogy lehetővé tegye IMS szeizmológiai állomások teljeskörű konfigurálását és IMS-adatok importálását a SAEISAN-ba a nemzeti adatközpontok számára releváns, nem IMS-adatokkal együtt való adatkezelés céljára.

            A projekt végrehajtása tizenkét hónapot vesz majd igénybe, és agilis szoftverfejlesztési módszerek – például Scrum vagy Kanban – felhasználásával, használatra kész és funkcionálisabb új szoftverelemek négy hetente történő rendelkezésre bocsátásával fog történni.
      A tervek szerint két szakmai találkozóra kerül majd sor a nemzeti adatközpontok képviselőivel a következő célokból:

                  —

                  Az első szakmai találkozó keretében felvezetik a projektet és lehetőséget biztosítanak a nemzeti adatközpontok képviselői számára, hogy ismertessenek a saját nemzeti adatközpontjuk szempontjából releváns olyan felhasználói eseteket, amelyek tekintetében hasznos lehetne automatizált fájltársító (NET-VISA) futtatása a SeisComP részeként szeizmológiai, hidroakusztikai és infrahang események alkotása céljából. A nemzeti adatközpontoknak tesztelési célokból a számukra fontos hálózatokból származó tesztadatokat kell az IDC rendelkezésére bocsátaniuk.

                  —

                  A második szakmai találkozó a tervek szerint a projekt során befejezett szoftver tesztelési időszakának kezdetéül szolgálna. Ez a szoftver vélhetően magában fogja foglalni a SeisComP-ba integrált NET-VISA fájltársítót és a hidroakusztikai adatok kezelésére szolgáló, a SeisComP-ba integrált kiegészítő szeizmológiai állomásadat-kezelési eszközöket.

            Eredmények
      A végső eredményt egy továbbfejlesztett, automatizált, a SeisComP-on alapuló adatkezelési programlánc fogja képezni, amelyet a nemzeti adatközpontok meg fognak kapni.
      A fő eredményt az jelenti majd, hogy a nemzeti adatközpontok újabb képességekkel fognak rendelkezni az IDC-adatok automatizált kezeléséhez, az IMS és nem IMS állomásokról származó adatoknak az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagban történő ötvözéséhez, valamint az IDC által kapott eredményeknek az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag felhasználásával való automatizált kezelésével történő reprodukálásához.

         2. projekt: Az infrahangadatok-kezelésének és egy interaktív rendszernek a fejlődése

      Háttér
      Az IDC 2013 óta dolgozik az infrahang adatokra vonatkozó automatizált rendszer átalakításán és az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatos projekteken; 2016-ban az idevágó szoftvert is megjelentette. Az infrahang adatokra vonatkozó adatkezelési rendszerrel kapcsolatos erőfeszítések egy állomássoron alapuló automatizált adatkezelési rendszer és egy interaktív felülvizsgálati szoftver kifejlesztéséből álltak. Ezeket az eszközöket ezt követően integrálták az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagba és az IDC-környezetbe.
      A nemzeti adatközpontok első visszajelzései pozitívak, mivel újabb képességekre tettek szert az infrahang-technológia tekintetében. Az IDC már több kérést kapott kifejezetten az infrahang-technológiával foglalkozó képzésre vonatkozóan, valamint javaslatokat az eszközök továbbfejlesztésére és fejlődésére vonatkozóan, ami meghaladja a tervezett karbantartási tevékenységek körét.
      Az IDC folytatni kívánja az infrahang adatokkal kapcsolatos adatkezelési rendszer kiteljesítésére irányuló erőfeszítéseket, hogy kielégítse az IDC és az IMS igényeit, támogassa a nemzeti adatközpontokat és eleget tegyen azok szoftverigényének.
      Célkitűzések

                  —

                  az állomásadat-kezelési rendszer fejlődésének támogatása az IMS és az IDC üzemfolytonossági igényeinek folyamatos teljesítése érdekében

                  —

                  a nemzeti adatközpontok szoftver, szoftverfrissítés és a nemzeti adatközpontok tevékenységeinek végzését segítő funkciók iránti kéréseinek támogatása

                  —

                  az infrahang-jelek elemzésének javítása céljából az aktuálisan legfejlettebb funkciók bevezetésének folytatása annak érdekében, hogy fenn lehessen tartani az infrahang-technológia tudományos megbízhatóságát a CTBTO keretében

                  —

                  bizonytalanság-számszerűsítést is magukban foglaló olyan infrahanghullám-terjedési modellek beépítésével kapcsolatos munka, amelyek nagy felbontású légköri specifikációkat – az infrahangfázis-társítás során –, eseményalkotást és mélyreható eseményelemzést is ötvöznek a középtávú stratégiában foglalt célok teljesítése érdekében.

            Eredmények

                  —

                  az IDC infrahang-rendszere műszaki és tudományos megbízhatóságának továbbfejlesztése, valamint az IDC- és IMS-tevékenységek fenntartásának biztosítása;

                  —

                  az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban a 2012/699/KKBP határozat alapján megkezdett és a (KKBP) 2015/1837 határozat alapján folytatott erőfeszítések további alapulvétele annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nemzeti adatközpontok az IMS-ből származó adatokat mind a CTBT szerinti megfigyelési, mind nemzeti célokra kezelhessék. Ezen erőfeszítések nyomán erőteljes felhasználói bázis jött létre a nemzeti adatközpontok körében, és a projekt várt eredményei elő fogják segíteni, hogy a nemzeti adatközpontok nagyobb bizalommal legyenek az ellenőrzési rendszer hitelessége iránt;

                  —

                  együttműködés a nemzeti adatközpontokkal az aktuálisan legmagasabb színvonalat képviselő infrahang-rendszer kiépítése érdekében az IDC fejlesztési erőfeszítéseinek részeként.

            B.   Integrált tájékoztatás és kapacitásépítés műszaki segítségnyújtáson, oktatáson és képzésen keresztül

         Projekt: Integrált tájékoztatási és kapacitásépítési tevékenységeken keresztüli együttműködés aláíró és nem aláíró államokkal a CTBT és annak ellenőrzési rendszere támogatása céljából

      Háttér
      A kapacitásépítés alapvető fontosságúnak bizonyult a CTBT ellenőrzési rendszerének megerősítése szempontjából. A CTBT Nemzetközi Megfigyelőrendszerének részét képező állomások közül számos állomás fejlődő országok területén található, vagy ott fog elhelyezkedni, és irányításukat fejlődő országok intézményei végzik. Ezenkívül sok fejlődő országban még folyamatban van a nemzeti adatközpontok létrehozásának vagy javításának a folyamata, amelynek lezárultával képesek lesznek majd arra, hogy teljes mértékben kihasználhassák az ellenőrzési rendszer keretében generált adatokat és termékeket. E tekintetben több mint 40 nemzeti adatközpont részére bocsátottak rendelkezésre kapacitásépítési rendszereket uniós finanszírozás útján, amelyek rendszeres karbantartást igényelnek, és amelyek berendezéseit alkalmanként ki is kell cserélni.
      Az integrált tájékoztatási és kapacitásépítési tevékenységek révén a fejlődő országok szakértői hozzájutnak az ahhoz szükséges háttérismeretekhez és képzéshez, amely segíti a CTBTO Előkészítő Bizottsága döntéshozatali és szakpolitika-alakítási folyamataiban való részvételüket. Ez a részvétel lényeges a CTBT demokratikus és részvételi jellegének a megerősítéséhez, ami pedig bizalomépítési intézkedésként szolgál a nem aláíró államok támogatásának elnyeréséhez.
      Az integrált tájékoztatás és kapacitásépítés egyik kulcselemeként a titkárság képzési és oktatási tevékenységeket folytat a CTBT és az ahhoz tartozó ellenőrzési rendszer műszaki, tudományos, jogi és szakpolitikai aspektusaival kapcsolatban szükséges kapacitás kiépítése és fenntartása céljából, és ennek összefüggésében azokra az államokra összpontosít, amelyek még nem írták alá vagy nem erősítették meg a CTBT-t. Ezek a képzési és oktatási tevékenységek magukban foglalnak ágazatközi erőfeszítéseket és erőforrásokat, és azokat segíti a kimagasló személyek csoportját (Group of Eminent Persons) alkotó tagok részvétele és a CTBTO ifjúsági csoportját alkotó tagok támogatása is.
      Célkitűzések
      A CTBTO Előkészítő Bizottságának integrált tájékoztatási és kapacitásépítési tevékenységei a következőket célozzák:

                  a)

                  hozzájárulás a CTBT egyetemessé tételéhez;

                  b)

                  a CTBT hatálybalépésével kapcsolatos kilátások javítása; valamint

                  c)

                  a CTBT ellenőrzési rendszere támogatottságának erősítése és fenntartása.

            Az egyetemessé tételt és a hatálybalépést célzó tevékenységek

                  —

                  online oktatási anyagok és eszközök kifejlesztése;

                  —

                  képzések, tudományos és diplomáciai szakmai találkozók és konferenciák;

                  —

                  részvétel a nonproliferációval és lefegyverzési kérdésekkel foglalkozó jelentősebb rendezvényeken;

            A CTBT ellenőrzési rendszere támogatottságának erősítését és fenntartását szolgáló tevékenységek;

                  —

                  szoftver- és infrastruktúra-fejlesztés;

                  —

                  műszaki szakmai találkozók;

                  —

                  szisztematikus képzés az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal kapcsolatban;

                  —

                  támogatás nyújtása az IMS-adatok kezelésének nemzetközi és regionális szeizmológiai hálózatokkal való integrálásához;

                  —

                  helyzetjavító műszaki segítségnyújtás a kapacitásépítési rendszerek részét képező berendezések, illetve azok karbantartása vagy cseréje formájában.

            Eredmények
      A képességek, valamint a CTBT-vel és annak ellenőrzési rendszerével kapcsolatos ismeretek javulása, valamint az ellenőrzési rendszer operatív képességeinek erősödése. Jobban ismerik majd a CTBT és annak ellenőrzési rendszere nyújtotta előnyöket azok az államok – a CTBT 2. mellékletében felsorolt államokat is beleértve –, amelyek még nem írták alá és/vagy nem erősítették meg a CTBT-t.