title: 2006/173/EK: A Bizottság határozata ( 2006. február 13. ) a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2001/645/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               8.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 68/37

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2006. február 13.)
   a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatos kötelezettségvállalások elfogadásáról szóló 2001/645/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2006/173/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: az alaprendelet) (1) és különösen annak 8. és 9. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   ELŐZŐ ELJÁRÁS

               (1)

               A Tanács 1676/2001/EK rendeletével (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára. Az intézkedések az Indiából származó PET-fólia behozatalára kivetett 0 % és 62,6 % közötti értékvámból álltak.

               (2)

               2001. augusztus 22-én a Bizottság 2001/645/EK határozatával (3) kötelezettségvállalási felajánlást fogadott el a következő öt indiai gyártótól: Ester Industries Limited (Ester), Flex Industries Limited (Flex), Garware Polyester Limited (Garware), MTZ Polyfilms Limited (MTZ) és Polyplex Corporation Limited (Polyplex).

               (3)

               2003. november 22-én (4) a Bizottság az 1676/2001/EK rendelet értelmében a végleges dömpingellenes intézkedések formájára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett. Az említett vizsgálatot az 1676/2001/EK rendeletet módosító 365/2006/EK tanácsi rendelet (5) zárta le.

         B.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ELFOGADÁSÁNAK VISSZAVONÁSA

               (4)

               Amint az a N6315N/2006/EK rendelet (22)–(25) preambulumbekezdésében szerepel, és az érintett felekkel történő konzultációt követően megállapítható, hogy a kötelezettségvállalások jelenlegi formájukban nem alkalmasak a dömping káros hatásának ellensúlyozására, mivel jelentős ellenőrzési és végrehajtási nehézségekbe ütköznek, és elfogadhatatlan kockázatot jelentenek. Ennek alapján és a szóban forgó kötelezettségvállalások vonatkozó záradékaival – amelyek felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy egyoldalúan visszavonja a kötelezettségvállalások elfogadását – összhangban, a Bizottság úgy határozott, hogy visszavonja a kötelezettségvállalások elfogadását.

               (5)

               A Bizottság értesítette az indiai hatóságokat és a 365/2006/EK rendeletben érintett indiai exportáló gyártókat arról, hogy javaslatot tett a jelenlegi kötelezettségvállalások elfogadásának visszavonására. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy megjegyzéseket fűzzenek a tervezett intézkedéshez.

               (6)

               E megjegyzéseket a 365/2006/EK rendelet (27)–(31) preambulumbekezdése tárgyalja.

         C.   A 2001/645/EK HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

               (7)

               A fentiekre való tekintettel az Ester Industries Limited (Ester), a Flex Industries Limited (Flex), a Garware Polyester Limited (Garware), az MTZ Polyfilms Limited (MTZ), és a Polyplex Corporation Limited (Polyplex) kötelezettségvállalásainak elfogadásáról szóló 2001/645/EK határozat hatályát veszti.

               (8)

               E határozattal egyidejűleg a Tanács 366/2006/EK rendeletével (6) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET-) fólia behozatalára,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2001/645/EK határozat hatályát veszti.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2006. február 13-án.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 227., 2001.8.23., 1. o.

      (3)  HL L 227., 2001.8.23., 56. o.

      (4)  HL C 281., 2003.11.22., 4. o.

      (5)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

      (6)  Lád e Hivatalos Lap 6. oldalát.


title: A Tanács (KKBP) 2016/2356 határozata (2016. december 19.) a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia keretében a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ (SEESAC) által Délkelet-Európában végzett leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési tevékenységek támogatásáról

text:
                  21.12.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 348/60

            A TANÁCS (KKBP) 2016/2356 HATÁROZATA
      (2016. december 19.)
      a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia keretében a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ (SEESAC) által Délkelet-Európában végzett leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési tevékenységek támogatásáról
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
      tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  2005. december 15. és 16-i ülésén az Európai Tanács elfogadta a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amely meghatározza a kézi- és könnyűfegyverek területére vonatkozó uniós fellépés irányvonalait. A stratégia a Balkánt és Délkelet-Európát olyan régióként jelöli meg, amely különösen érintett a kézi- és könnyűfegyverek túlzott felhalmozása és elterjedése szempontjából. A stratégia megállapítja, hogy az Unió kiemelt figyelmet fog fordítani Közép- és Kelet-Európára, és a Balkánt külön megemlítve kiemeli, hogy a hatékony többoldalúságnak és a releváns regionális kezdeményezéseknek a támogatása hatékony eszköze a stratégia végrehajtásának. Külön felhívja továbbá a figyelmet a hidegháború idejéből Kelet-Európában megmaradt felesleges kézi-és könnyűfegyver-készletek csökkentésére irányuló erőfeszítésekben való részvétel szükségességére.

                  (2)

                  A kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló, 2001. július 20-án elfogadott ENSZ cselekvési program (a továbbiakban: a cselekvési program) 2016. évi, hatodik előkészítő felülvizsgálati konferenciáján az ENSZ minden tagállama újólag megerősítette elkötelezettségét a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének megakadályozása iránt. A tagállamok üdvözölték a szubregionális és regionális együttműködés megerősítése tekintetében elért eredményeket, és vállalták, hogy a cselekvési program végrehajtásának támogatása érdekében adott esetben létrehozzák vagy megerősítik a szubregionális és regionális együttműködés, koordináció és információmegosztás mechanizmusait, ideértve a bevált gyakorlatok megosztását is.

                  (3)

                  A 2002-ben Belgrádban létrehozott Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ (SEESAC), amely az Egyesült Nemzetek fejlesztési programjának (UNDP) és a Regionális Együttműködési Tanácsnak (a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény utódintézménye) a közös megbízatása alapján működik, segítséget nyújt a nemzeti és regionális szintű érdekelt feleknek a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek elterjedésének és az azokkal való visszaélésnek az ellenőrzése, illetve csökkentése terén, hozzájárulva ezzel a nagyobb fokú stabilitáshoz, biztonsághoz és fejlődéshez Délkelet- és Kelet-Európában. A SEESAC különös hangsúlyt helyez olyan regionális projektek kidolgozására, amelyek a fegyverek határokon átnyúló forgalmának jelenségével szemben lépnek fel.

                  (4)

                  Az Unió korábban már támogatta a SEESAC-ot a 2002/842/KKBP tanácsi határozat (1) révén, amelyet a 2003/807/KKBP tanácsi határozattal (2) és a 2004/791/KKBP tanácsi határozattal (3) meghosszabbítottak és módosítottak, valamint a 2010/179/KKBP tanácsi határozat révén (4). Az Unió ugyancsak támogatta a 2013/730/KKBP tanácsi határozat (5) révén a SEESAC fegyverzet-ellenőrzési tevékenységeit.

                  (5)

                  Az Unió finanszírozni kíván egy újabb, a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek Délkelet-Európában való tiltott terjesztése és kereskedelme jelentette veszély csökkentésére irányuló SEESAC-projektet,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia végrehajtása, valamint a béke és a biztonság előmozdítása érdekében a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek Délkelet-Európában való tiltott terjesztése és kereskedelme jelentette veszély csökkentésére irányuló SEESAC-projekt keretében folytatott, az Unió által támogatandó tevékenységeknek a következő konkrét célok teljesítésére kell irányulniuk:
      fokozott regionális együttműködés, tudáscsere és információmegosztás a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalra vonatkozó kapacitás megerősödését eredményezve,
      a készletek fizikai biztonságának szavatolásához és a készletkezeléshez szükséges kapacitások javítása infrastruktúrabiztonsági frissítések, a feleslegesen tárolt fegyverek mennyiségének csökkentése és képzések révén,
      a kézi- és könnyűfegyverek jelölésére, nyomon követésére és nyilvántartására fordítható kapacitás növelése,
      a tűzfegyverek illegális birtoklásának és a tűzfegyverekkel való visszaélésnek a csökkentése szemléletformáló és fegyverbegyűjtő kampányok támogatása révén.
      A projektet – amelynek részletes leírását a melléklet tartalmazza – az Unió finanszírozza.
      2. cikk
      (1)   E határozat végrehajtásáért a főképviselő felel.
      (2)   Az 1. cikkben említett projekt technikai végrehajtását a SEESAC végzi.
      (3)   A SEESAC e feladatát a főképviselő felelőssége mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a SEESAC nevében eljáró UNDP-vel.
      3. cikk
      (1)   Az 1. cikkben említett uniós finanszírozású projekt végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 6 508 136 EUR. Az egész program tervezett teljes költségvetése 9 142 355 EUR. A program az Uniónak, a Norvég Királyság Külügyminisztériumának és a kedvezményezettnek a társfinanszírozásával jön létre.
      (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott referenciaösszegből finanszírozott kiadásokat az Unió költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
      (3)   Az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból megköti a szükséges megállapodást a SEESAC nevében eljáró UNDP-vel. A megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a SEESAC-nak biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságához mérten.
      (4)   A Bizottság e határozat hatálybalépését követően igyekszik mihamarabb megkötni a (3) bekezdésben említett megállapodást. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről és a megállapodás megkötésének időpontjáról.
      4. cikk
      (1)   A főképviselő a SEESAC által készített rendszeres negyedéves beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik a Tanács által végzett értékelés alapját.
      (2)   A Bizottság jelentést tesz az 1. cikkben említett projekt pénzügyi vonatkozásairól.
      5. cikk
      (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
      (2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett megállapodás megkötésének időpontját követően 36 hónappal, illetve, amennyiben ezalatt az idő alatt nem kerül sor a megállapodás megkötésére, e határozat a hatálybalépésének napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

         Kelt Brüsszelben, 2016. december 19-én.

               a Tanács részéről

               az elnök

            L. SÓLYMOS

         (1)  A Tanács 2002/842/KKBP határozata (2002. október 21.) az Európai Uniónak a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető délkelet-európai felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulására tekintettel a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról (HL L 289., 2002.10.26., 1. o.).)

         (2)  A Tanács 2003/807/KKBP határozata (2003. november 17.) az Európai Uniónak Délkelet-Európában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizációra vezető felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez való hozzájárulása tekintetében a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2002/842/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról (HL L 302., 2003.11.20., 39. o.).

         (3)  A Tanács 2004/791/KKBP határozata (2004. november 22.) az Európai Uniónak Délkelet-Európában a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek destabilizáló felhalmozódása és elterjedése elleni küzdelemhez történő hozzájárulása tekintetében a 2002/589/KKBP együttes fellépés végrehajtásáról szóló 2002/842/KKBP határozat meghosszabbításáról és módosításáról (HL L 348., 2004.11.24., 46. o.).

         (4)  A Tanács 2010/179/KKBP határozata (2010. március 11.) a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia keretében a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ (SEESAC) által a Nyugat-Balkánon végzett fegyverzet-ellenőrzési tevékenységek támogatásáról (HL L 80., 2010.3.26., 48. o.).

         (5)  A Tanács 2013/730/KKBP határozata (2013. december 9.) a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia keretében a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ (SEESAC) által a Nyugat-Balkánon végzett fegyverzet-ellenőrzési tevékenységek támogatásáról (HL L 332., 2013.12.11., 19. o.).

         MELLÉKLET

            Javaslat – Az Unió hozzájárulása a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek Délkelet-Európában való tiltott terjesztése és kereskedelme jelentette veszély csökkentésére irányuló SEESAC-projekthez

         1.   Bevezetés és célok

         Délkelet Európa továbbra is különösen aggályos és nagy kihívást jelentő területnek számít a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiában (a továbbiakban: EU SALW stratégia). Az elmúlt években elért jelentős eredmények ellenére a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésének hatékonyságát továbbra is visszaveti a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek felhalmozásának volumene, a nem megfelelő tárolási körülmények, a nagy mennyiségű tiltott fegyver birtoklása, valamint a döntéshozatali és -végrehajtási kapacitás terén tapasztalt több hiányosság. Ezért a folyamatos előrelépés garantálása, az eredmények biztosítása és a hosszú távú megoldás feltételeinek megteremtése céljából és az EU SALW stratégia céljainak elérése érdekében ezért alapvető fontosságú, hogy az Unió továbbra is támogassa a kézi- és könnyűfegyverek Délkelet-Európán belüli, illetve onnan kiinduló terjedése és tiltott kereskedelme jelentette veszély elleni küzdelmet.
         A projekt átfogó célja a nemzetközi béke és biztonság előmozdítása a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek Délkelet-Európában való, illetve onnan kiinduló jelentős mértékű felhalmozása és tiltott kereskedelme jelentette veszély elleni közdelem révén. Ugyanakkor fokozni fogja a térség stabilitását a Regionális Együttműködési Tanács (a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény utódintézménye) keretében, illetve más ide kapcsolódó kezdeményezésekkel partnerségben végzett munka révén. A projekt fokozni fogja a regionális együttműködést, tudáscserét és információmegosztást a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalra vonatkozó kapacitás fokozását eredményezve; javítani fogja a kézi- és könnyűfegyverek fizikai biztonságára és készletkezelésére vonatkozó kapacitást az infrastruktúrabiztonság korszerűsítése, a feleslegesen tárolt fegyverek mennyiségének csökkentése és képzések révén; növelni fogja a kézi- és könnyűfegyverek jelölésére, nyomon követésére és nyilvántartására fordítható kapacitást; és csökkenteni fogja a tiltott fegyverek birtoklását és a lőfegyverekkel való visszaélést szemléletformáló és fegyverbegyűjtő kampányok támogatása révén.
         A projekt végrehajtása a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelemre vonatkozó délkelet-európai regionális végrehajtási tervre épít, és eredményeként Délkelet-Európában és annak határain túl is nőni fog a biztonság és a stabilitás a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek terjedése és tiltott kereskedelme elleni lépések következtében. A projekt közvetlenül hozzá fog járulni az EU biztonsági stratégiájának, az EU SALW stratégiának, az EU lőfegyverekre vonatkozó stratégiájának, a Fegyverkereskedelmi Szerződésnek, az ENSZ kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló cselekvési programjának, a nemzetközi nyomonkövetési egyezménynek, az ENSZ lőfegyverekről szóló jegyzőkönyvének és az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325 (2000) sz. határozatának a végrehajtásához, és konkrétan erősíteni fogja a regionális együttműködést a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek terjedése jelentette veszély elleni küzdelem terén. A projekt keretében elért eredmények ezenfelül közvetlenül elő fogják mozdítani a békés és igazságos társadalmakra vonatkozó 16. fenntartható fejlődési cél, különösen a 16.1 cél (az erőszak valamennyi formájának és a halálozási rátának a csökkentése mindenütt) és a 16.4 cél (a fegyverek tiltott forgalmának jelentős csökkentése) végrehajtását. Ezen túlmenően a projekt támogatni fogja a Bizottság azon cselekvési tervének végrehajtását, mely a fegyverek és robbanóanyagok Unión belüli tiltott kereskedelmét célozza meg.
         Különösen a 2013/730/KKBP tanácsi határozat sikeres végrehajtására építve és összhangban az EU SALW stratégiával, ezen utódprojekt célja ezért a nemzeti ellenőrzési rendszerek további megerősítése és a többoldalúság további fokozása, hogy regionális mechanizmusok szülessenek a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek kínálatának és destabilizáló hatású terjedésének leküzdésére. Továbbá, annak biztosítása érdekében, hogy a Délkelet-Európában elért kapacitásnövekedést más, potenciálisan aggályos területeken is hasznosítani lehessen, a projekt az átfogó regionális jelleg megerősítésére fog törekedni a célzott tudástranszferek révén.
         2.   A végrehajtási ügynökség kiválasztása és az egyéb releváns finanszírozási kezdeményezésekkel való koordináció

         A SEESAC az Egyesült Nemzetek fejlesztési programjának (UNDP) és a Regionális Együttműködési Tanácsnak a közös kezdeményezése, és mint ilyen a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos délkelet-európai tevékenységek fókuszpontja. A kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelemre vonatkozó regionális végrehajtási terv végrehajtó ágaként a SEESAC 2002 óta dolgozik nemzeti és nemzetközi érdekelt felekkel Délkelet-Európában a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó holisztikus megközelítés megvalósításán, széles körű tevékenységet folytatva, úgymint: figyelemfelkeltés, a kézi- és könnyűfegyverek begyűjtési kampányai, készletkezelés, a felesleges készletek csökkentése, a jelöléssel és a nyomon követéssel kapcsolatos képességek növelése, valamint a fegyverkivitel szigorúbb ellenőrzése. Ennek során a SEESAC egyedülálló képességre és tapasztalatra tett szert a régió országainak hasonló politikai és gazdasági körülményei között történő, több érdekelt felet érintő regionális beavatkozások terén, biztosítva a fellépéseiben való nemzeti és regionális szerepvállalást és azok hosszú távú fenntarthatóságát, és egyben a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésének elsődleges regionális hatóságává vált.
         A SEESAC nyílt kétoldalú és többoldalú kommunikációs csatornákat működtet valamennyi érintett szereplővel és szervezettel. A SEESEAC biztosítja a kézi- és könnyűfegyverek regionális irányítócsoportjának titkárságát is. A SEESAC továbbá a készletcsökkentés regionális megközelítésére (RASR) irányuló kezdeményezés titkársága is. A SEESAC rendszeresen meghívást kap a releváns regionális fórumokra, például az EU–Nyugat-Balkán éves bel- és igazságügyi miniszteri találkozóra, a NATO-nak a kézi- és könnyűfegyverekről szóló strukturális információcsere-folyamatára vagy a délkelet-európai védelmi miniszteri folyamatra (SEDM). Kiterjedt hálózatot tart fenn az olyan szervezetekkel való hivatalos és nem hivatalos partnerségek révén, mint a RACVIAC (a fegyverzetellenőrzés felügyeletét és végrehajtását támogató regionális központ), a Biztonsági Együttműködési Központ vagy az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) Biztonsági Együttműködési Fóruma. Más ENSZ-ügynökségekkel – mint például az UNODC-vel és az UNODA-val – az ENSZ kézifegyverekkel kapcsolatos koordinációs tevékenysége, illetve más mechanizmusok keretében tart rendszeres koordináló üléseket. A SEESAC tehát a biztonsági ágazat reformjával összefüggő kérdések széles körét felölelő regionális központtá és fókuszponttá vált, amely kiemelten foglalkozik a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésével és a készletgazdálkodással. A SEESAC – belgrádi székhellyel – egész Délkelet-Európában tevékenykedik: Albániában, Bosznia-Hercegovinában, Koszovóban (*1), a Moldovai Köztársaságban, Montenegróban, Szerbiában és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban. A múltban a SEESAC Bulgáriában, Horvátországban és Romániában is tevékenykedett. A regionális szerepvállalás a Regionális Együttműködési Tanácson és a kézi- és könnyűfegyverek délkelet-európai regionális irányítócsoportján keresztül valósul meg, ahol az összes délkelet-európai állam képviselteti magát, és stratégiai iránymutatást ad, illetve indítványokat tesz és kéréseket fogalmaz meg a SEESAC tevékenységét illetően.
         A SEESAC új megközelítést alkalmazott a közös problémák regionális kezdeményezések keretében való kezelésére, mely igen kedvező eredményekre vezetett Délkelet-Európában, egyrészt az elengedhetetlen információmegosztás és az általa keltett egészséges regionális verseny révén, másrészt mivel a holisztikus végrehajtási módszer segítségével konzisztens, könnyen mérhető eredményeket lehet felmutatni. Az, hogy a SEESAC minden lényeges regionális folyamatban és kezdeményezésben (mint például az SEDM-ben, az RASR-ban és az RADVIAC-ban) részt vesz, a záloga az időszerű és őszinte információcserének, a pontos helyzetfelismerésnek és az olyan intézkedések meghozatalához szükséges előrelátásnak, amelyek nincsenek egymással átfedésben, valamint összhangban vannak a kormányok és a régiók aktuális igényeivel, illetve a folyamatok alakulásával.
         A SEESAC a teljes tevékenységét az összegyűjtött alapadatokra építi, és gondoskodik arról, hogy a nemzeti érdekelt felektől megszerezze a fellépéseinek sikeréhez elengedhetetlen jóváhagyást és politikai támogatást. A SEESAC az uniós finanszírozású korábbi projektjei keretében a tervezett tevékenységek igen nagy részét megvalósította, és tartós eredményeket ért el a projektjeiben és a tevékenységeiben való nemzeti szintű részvétel előmozdításával és megerősítésével, valamint a regionális koordinációnak, a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok regionális cseréjének és a regionális kutatásnak az ösztönzésével. A kézi- és könnyűfegyverek terén szerzett szakértelme, valamint a regionális ügyek és az érintett érdekelt felek mélyreható ismerete okán a SEESAC a legalkalmasabb végrehajtó partner ehhez a konkrét fellépéshez.
         A projekt ezenfelül kiegészíti a meglévő nemzeti szintű kezdeményezéseket, maximális szinergiára törekedve. A projekt – Bosznia-Hercegovina tekintetében – két másik projektet is kiegészít, konkrétan a következőket:

                     —

                     az EXPLODE projekt, amelyet a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló uniós eszköz rövid távú eleme finanszíroz és az UNDP szarajevói irodája hajt végre az EBESZ bosznia-hercegovinai missziójával együttműködve, a bosznia-hercegovinai nép biztonságának növelése céljával a nem biztonságos lőszerkészletek csökkentése és a tárolás biztonságosságának fokozása révén,

                     —

                     a SECUP bosznia-hercegovinai projektje, amelynek célja a lőszer- és fegyvertároló létesítmények biztonságosságának fokozása, és amelyet az EBESZ bosznia-hercegovinai missziója és Bosznia-Hercegovina Védelmi Minisztériuma közösen hajt végre, az EUFOR pedig technikai szakértelmével segíti e munkát, valamint ellenőrzi a projekt végrehajtásának biztonsági és védelmi vonatkozásait.

               A SEESAC a Védelmi Minisztérium és nemzetközi szereplők által felállított koordinációs mechanizmuson keresztül végzi majd munkáját, és rendszeres kapcsolatban fog állni az EUFOR Althea-val, az EBESZ bosznia-hercegovinai missziójával és az UNDP szarajevói irodájával, egyrészt hogy biztosítva legyen a folyamatos koordináció és az egymást kiegészítő jelleg ezekkel a projektekkel és a nemzetközi közösség arra irányuló erőfeszítéseivel, hogy megoldást találjon a Bosznia-Hercegovina Védelmi Minisztériumának birtokában lévő felesleges hagyományoslőszer-készletek problémájára, másrészt a tiltott hagyományos fegyverek Bosznia-Hercegovinában való begyűjtésére irányuló esetleges későbbi tervekre gondolva. Az előző szakaszban jelentős előrelépést sikerült elérni az e két projekttel való szoros együttműködés és koordináció révén, ami hatékonyabb eredményeket hozott.
         A javasolt projekt a tágabb program része és a SEESAC az alábbi nemzetközi segítségnyújtási erőfeszítésekkel összekapcsolva fog működni:

                     —

                     Montenegróban a MONDEM projekttel, amelyet az UNDP az EBESZ-szel partnerségben irányít, célja pedig a fegyverek elterjedése elleni küzdelem kockázatainak csökkentése a hagyományos lőszerek biztonságos és védett tárolási infrastruktúrájának és kezelési rendszerének kiépítése révén, a robbanóanyagokkal összefüggő kockázatok csökkentése a településeken környezetbarát demilitarizáció révén, a mérgező veszélyes hulladékok (folyékony rakéta-hajtóanyagok) megsemmisítése, valamint a védelmi reform támogatása a Montenegró Védelmi Minisztériuma által kijelölt nehézfegyverzet korlátozott mennyiségben való megsemmisítése révén,

                     —

                     Koszovóban a lőfegyverekkel és robbanóanyagokkal kapcsolatos kockázat csökkentésére irányuló (FERM, korábban KOSSAC) projekttel, amelynek eredeti célja a koszovói fegyveres erőszak mérséklése és a közbiztonság növelése volt, mely arra irányul, hogy támogassa a koszovói érdekelt feleket a kézi- és könnyűfegyverek széles körben elterjedt tiltott birtoklásának és forgalmának ellenőrzésében, valamint hogy kockázatalapú irányítással és tényeken alapuló megközelítéssel minimálisra csökkentse az ilyen fegyverek és robbanóanyagok jelentette kockázatokat,

                     —

                     Szerbiában a CASM projekttel, amelyet az Egyesült Államok Külügyminisztériuma, az UNDP és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet finanszíroz, célja pedig a hagyományos lőszerek előre meghatározott tároló létesítményei biztonságának és védettségének növelése és a bejelentett lőszerfelesleg ártalmatlanítása.

               Emellett a projekt arra irányul majd, hogy koordinációt folytasson a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban születő olyan kezdeményezésekkel, melyek célja a rendőrség készletkezelési kapacitásának növelése.
         A SEESAC ezenkívül rendszeres kapcsolatban áll az EBESZ-szel, a NATO-val és a „Norwegian People's Aid” nevű norvég humanitárius szervezettel, valamint más érintett szereplőkkel a fellépések egymást kiegészítő jellegének, a beavatkozások időszerűségének és az erőforrás-felhasználás költséghatékonyságának biztosítása érdekében.
         3.   A projekt ismertetése

         A SEESAC-projektj új szakasza a 2013/730/KKBP tanácsi határozat eredményire fog alapozni, négy fő területre összpontosítva, továbbra is holisztikus megközelítést alkalmazva a kézi- és könnyűfegyverek jelentette veszély leküzdésére a térségben. A négy fő terület a stratégiai/szakpolitikai szintet és az operatív szempontokat érinti, a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésének hagyományosabb megközelítéseit kombinálva a bűnüldözési képességek és a hálózatépítés előtérbe helyezésével, a fő veszélyforrások figyelembevételével (rosszul biztosított nagy készletek; információhiány; a tiltott kereskedelem megnövekedése; széles körben elterjedt, illegális fegyverbirtoklás). Konkrétabban, a projekt a következőket fogja eredményezni:

                     —

                     fokozott regionális együttműködés, tudáscsere és információmegosztás a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz szükséges kapacitás megerősödését eredményezve,

                     —

                     a készletek fizikai biztonságának szavatolásához és a készletkezeléshez szükséges kapacitások javítása infrastruktúrabiztonsági frissítések, a feleslegesen tárolt fegyverek mennyiségének csökkentése és képzések révén,

                     —

                     a kézi- és könnyűfegyverek jelölésére, nyomon követésére és nyilvántartására fordítható kapacitás növelése,

                     —

                     a tűzfegyverek illegális birtoklásának és a tűzfegyverekkel való visszaélésnek a csökkentése szemléletformáló és fegyverbegyűjtő kampányok támogatása révén.

               A projekt stratégiájának alapja az az egyedi megközelítés, melyet a SEESAC a térségben a bizalomépítéssel és az együttműködés előmozdításával mint a konkrét és mérhető átalakulást jelentő változások előfeltételével kapcsolatban alkalmaz. Ezen belül is a SEESAC által előmozdított – politikai döntéshozók és gyakorló szakemberek bevonásával – zajló különböző folyamatok regionális szinten alapvető fontosságú tényezőnek bizonyultak a tudástranszfernek, a szakértelemcserének és az információmegosztásnak kedvező környezet megteremtésében. Ez nemcsak a kapacitások növekedését segítette a régióban, hanem ami még ennél is fontosabb, a bizalomépítéshez is hozzájárult, és segített együttműködést kialakítani az intézmények és az egyéni szakértők körében. A szakmai bizalom légköre pedig lehetővé teszi a nemzeti szintű előrehaladást az e projekt tárgyát képező kérdésekben, melyek a következők: fizikai biztonság és készletkezelés, a felesleges készletek csökkentését is beleértve; a kézi- és könnyűfegyverek jelölése, nyomon követése és nyilvántartása; operatív szintű együttműködés a bűnüldöző hatóságok között; és határokon átnyúló együttműködés. Ezen túlmenően a regionális együttműködést előtérbe helyező megközelítés átláthatóbbá és hatékonyabbá tette a régiónak a fegyverkereskedelem ellenőrzésére irányuló tevékenységeit, mégpedig azáltal, hogy e megközelítésnek köszönhetően a délkelet-európai államok a fegyvertranszferekkel kapcsolatos jelentéstételt illetően világviszonylatban a leginkább átlátható jelentéstételt alkalmazó államok között vannak. Következésképpen a projekt keretében folytatódni fog a mérhető eredmények elérése szempontjából alapvető fontosságú regionális együttműködés előmozdítása.
         A projekt földrajzi hatálya Délkelet-Európára terjed ki, a projekt közvetlen kedvezményezettjei pedig Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó, a Moldovai Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság. Ezenfelül a projekt keretében az EU törekedni fog arra, hogy elősegítse a tudás és szakértelem átadását azon kelet-európai országok számára, amelyek a kézi- és könnyűfegyverek területét illetően ugyanezekkel a problémákkal küzdenek (mindenekelőtt Ukrajna és Belarusz).
         3.1.   Fokozott regionális együttműködés, tudáscsere és információmegosztás a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz szükséges kapacitás megerősödését eredményezve

            Célkitűzés

         A kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó, tényeken alapuló politikák kidolgozásához és végrehajtásához szükséges kapacitás további megerősítése, a nemzetközi bevált gyakorlatokkal – köztük a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban –, hozzájárulva ezáltal a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelem útján történő elterjedése veszélyének mérsékeléséhez.

            Leírás

         A mindenekelőtt a fegyvertranszfereket engedélyező hatóságok és a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó bizottságok közötti regionális szintű hálózatépítést (a regionális információcsere folyamatának keretében) előmozdító sikeres megközelítésre építve, amely fokozott tevékenységet és fejlettebb politikákat eredményezett, e komponens keretében folytatódni fog a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó bizottságok közötti regionális együttműködés előmozdítása, mégpedig rendszeres regionális találkozók szervezésével, információcserével, adatgyűjtési tevékenységekkel, valamint a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz szükséges kapacitás növelésére irányuló tevékenységekkel. Az e komponens keretében zajló tevékenységek a következőket fogják eredményezni: a szakpolitikai döntéshozatalhoz szükséges kapacitás megerősítése jobb adatgyűjtési és -elemzési tevékenységek, többek között részletes felmérések révén; regionális információcsere; valamint a szakpolitikai döntéshozók és a szakpolitikákat végrehajtó szereplők tudásának és ismereteinek gyarapítása a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésével kapcsolatos problémák bonyolultságát illetően. A fegyvertranszferek átláthatósága azáltal is növekedni fog, hogy a fegyvertranszferekre vonatkozó regionális információcsere folyamata beépül a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó bizottságok együttműködési folyamatába, de az átláthatóságot a délkelet-európai fegyvertranszferek átláthatóságának fenntartásához biztosított támogatás is fokozni fogja. Ezen túlmenően ez a komponens a Délkelet-Európában szerzett szakértelem más régiók számára történő átadását is előirányozza, hogy ezáltal más területeken zajló uniós fellépéseket is támogatni lehessen. Végezetül ez a komponens szakértői támogatást is biztosít majd, célirányos és kérésen alapuló, a vonatkozó szakpolitika szempontjából releváns kutatások, valamint a szakpolitikai döntéshozók számára biztosított tájékoztatások formájában.
         Ezen belül a projekt előirányozza a regionális információcsere folyamatának további előmozdítását az alábbiak révén:

                     —

                     a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó bizottságok, valamint az illetékes szakpolitikai döntéshozó szervek (évente két alkalommal megrendezett) hivatalos regionális találkozói, melyek középpontjában az információcsere, az ismeretek megosztása, a szabványosítás, valamint a képzések kérdése áll,

                     —

                     a releváns szakértelem átadása Belarusz és Ukrajna számára, egyrészt annak elősegítésével, hogy a két ország részt vehessen egyeshivatalos találkozókon, másrészt pedig a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére szolgáló meglévő eszközök lefordítása és terjesztése révén.

               Ezen túlmenően a projekt az alábbiak révén erősíteni fogja a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz szükséges kapacitásokat:

                     —

                     a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos regionális helyzetre vonatkozó alapadatok javítása és aktualizálása egy, a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó regionális felmérés elkészítése révén (amelynek nemzeti felmérések is részét képezik), ily módon egy javított módszertan alapján lehet majd értékelni a legutóbbi, 2006-os felmérés óta történt változásokat,

                     —

                     az adatgyűjtési és -elemzési képességek javítása egy olyan monitoringeszköz kidolgozása és folyamatos aktualizálása révén, amelynek alapját a SEESAC „Targeting Weapons” online platformja képezi, kiegészülve egy ún. „SEE SALW Monitor” rendszeres közzétételével, amely összegyűjti a releváns adatokat és lehetővé teszi a tendenciák nyomon követését,

                     —

                     a tudásmenedzsment erősítése a levont tanulságok szisztematikus összegyűjtése és az online információcsere-platform karbantartása révén, valamint annak fejlesztése a vonatkozó szakpolitika szempontjából releváns, kérés alapján biztosított tudástermékek kifejlesztése révén,

                     —

                     kérésre technikai tanácsadás és szakértelem biztosítása a vonatkozó szakpolitika kialakításának, megtervezésének, elfogadásának és végrehajtásának javítása érdekében.

               A kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó politikák hatékonyságának növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy azok végrehajtása a nők és a férfiak biztonságát egyaránt javítsa, a nemek közötti egyenlőség kérdése be fog épülni a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó politikákba, és azzal technikai tanácsadás és szakértelem biztosítása útján, valamint tudástermékek kidolgozása és képzések biztosítása révén fogunk foglalkozni, külön hangsúlyt helyezve a kapcsolati erőszak területére.
         Mindez a teljes körű részvétel elve mentén fog megvalósulni, vagyis nemcsak végterméket, hanem kapacitásfejlesztést is biztosítunk, és az elfogadáshoz is segítséget nyújtunk a legfontosabb intézmények számára, így szavatolva a fellépés tartósságát.

            Projekteredmények/végrehajtási mutatók:

         Ez a projekt a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó, tényeken alapuló ellenőrzési politikák kidolgozásához, elfogadásához és végrehajtásához szükséges kapacitások növelése révén segít majd csökkenteni az ilyen fegyverek elterjedésének kockázatát. A szóban forgó kapacitások növelésére a következők révén kerül sor:

                     —

                     a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó felmérés közzététele és naprakész alapadatok összeállítása,

                     —

                     a rendszeres adatgyűjtés, -elemzés és -terjesztés biztosítása,

                     —

                     legfeljebb tíz, az ellenőrzési politikák szempontjából releváns tudástermék kidolgozása vagy aktualizálása,

                     —

                     az információcsere, a tudástranszfer és a szabványosítás lehetővé tétele,

                     —

                     technikai tanácsadás és kapacitásfejlesztés legfeljebb 3 képzés biztosításával,

                     —

                     legfeljebb hat hivatalos találkozó megszervezése a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó bizottságok számára,

                     —

                     a tudástranszfer elősegítése.

               3.2.   A készletek fizikai biztonságának szavatolásához és a készletkezeléshez szükséges kapacitások javítása infrastruktúrabiztonsági frissítések, a felesleges készletek mennyiségének csökkentése és képzések révén

            Célkitűzés

         Az elterjedés kockázatának csökkentése a fegyver- és lőszerkészletek biztonságának növelése révén, valamint a raktárakban tárolt kézi- és könnyűfegyverek és lőszereik felesleges készleteinek a csökkentése által.

            Leírás

         A SEESAC 2010 óta sikeresen alkalmazza azt a kettős megközelítést, amely egyrészt a tároló létesítmények biztonságosságának javítására, másrészt a készletkezeléssel megbízott személyzet kapacitásainak fejlesztésére irányul. E kettős megközelítésnek köszönhetően jelentősen szigorodtak a biztonsági előírások és csökkentek azok a kockázatok, amelyek a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek készleteinek nem kívánt elterjedésével függnek össze. A kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek készleteinek fizikai biztonságára és kezelésére vonatkozó átfogó megközelítéssel összhangban az új szakasz tovább bővíti majd ezt a megközelítést azzal, hogy azt ötvözni fogja a felesleges készletek csökkentésével, tovább csökkentve ezáltal az elterjedés kockázatát. Következésképpen a projekt tovább fogja növelni a délkelet-európai fegyver- és lőszerraktárak biztonságosságát azáltal, hogy további célirányos, a nemzetközi bevált gyakorlatoknak és normáknak megfelelő technikai és infrastrukturális támogatást biztosít.
         Annak ellenére, hogy a 2013/730/KKBP tanácsi határozatnak köszönhetően jelentősen javult a katonai tároló létesítmények biztonságossága, a SEESAC problémás területként jelölte meg a rendőrségi és a belügyminiszteri készleteket, egyrészt a készletek őrzésére vonatkozó kapacitás hiánya, másrészt a nem megfelelő nyilvántartási és készletkezelési képességek, harmadrészt pedig a rendszerek összetettebb volta miatt, amibe a formációban használt fegyverek és az elkobzott tűzfegyverek is beletartoznak. Következésképpen ez a komponens támogatást nyújt majd a belügyminisztériumok és a rendőri szervek számára az alábbiakhoz:

                     —

                     a készletek biztonságának javítása költséghatékony és célirányos infrastruktúrabiztonsági frissítések révén, amelyekre rendőrségi tároló létesítményekben kerül majd sor Albániában, Bosznia-Hercegovinában, a Moldovai Köztársaságban, Montenegróban, Szerbiában és Koszovóban. A frissítések középpontjában a központi rendőrségi raktárak, valamint a bizonyítékok tárolására szolgáló, a nagyobb rendőrőrsökön található raktárak állnak majd. A frissítések célja az lesz, hogy a lehető leghatékonyabb és legköltséghatékonyabb módon lehessen növelni a készletek biztonságát,

                     —

                     akár 50 000 darab felesleges vagy elkobzott kézi- és könnyűfegyver, valamint akár 500 000 darab, kézi- és könnyűfegyverekhez szükséges lőszer megsemmisítése a régióban,

                     —

                     kapacitásfejlesztési segítségnyújtás a belügyminisztériumokban tevékenykedő oktatók regionális csoportosulása számára biztosított képzés révén, valamint támogatás biztosítása az általuk a készletek fizikai biztonságának szavatolásához és a készletkezelés területéhez kapcsolódóan nyújtott nemzeti képzésekhez, melyek alapját a 2013/730/KKBP tanácsi határozat keretében tesztelt SEESAC-tantervek képezik.

            Projekteredmények/végrehajtási mutatók:

         A projekt eredményeképpen jelentős mértékben csökkenni fog a kézi- és könnyűfegyverek további elterjedésének kockázata, mivel növekedni fog a készletek biztonsága, valamint csökkenni fog az Albániában, Bosznia-Hercegovinában, Koszovóban, a Moldovai Köztársaságban, Montenegróban és Szerbiában a belügyminisztériumok és rendőri szervek által tárolt felesleges vagy elkobzott kézi- és könnyűfegyverek, robbanószerek és lőszerek mennyisége:

                     —

                     7 központi tároló létesítmény biztonságosságának javítása, a nemzetközi szabványokkal és legjobb gyakorlatokkal összhangban,

                     —

                     15, bizonyítékok tárolására szolgáló raktár biztonságosságának javítása,

                     —

                     összesen akár 50 000 darab hagyományos fegyver megsemmisítése,

                     —

                     összesen akár 500 000 darab, az elterjedés kockázatával fenyegető lőszer és robbanószer leszerelése, illetve megsemmisítése.

               3.3.   A jelölésre, nyomon követésre és nyilvántartásra fordítható kapacitás növelése

            Célkitűzés

         A tűzfegyverek tiltott kereskedelméből származó fenyegetés csökkentése a tűzfegyverek jelöléséhez és nyomon követéséhez szükséges délkelet-európai bűnüldözési kapacitások megerősítésével, egy a fokozottabb információgyűjtésen, -elemzésen és – megosztáson alapuló regionális együttműködési megközelítés segítségével.

            Leírás

         Megnövekedett az Európai Unió felé irányuló tiltott tűzfegyver-kereskedelem, a szervezett bűnözéshez és terrorizmushoz kötődő bűncselekmények során pedig megnövekedett a tűzfegyverek használata. Az ebből származó fenyegetéssel szembeni küzdelem elengedhetetlen eleme az információgyűjtésre és -megosztásra szolgáló robusztus rendszerek és mechanizmusok kifejlesztése. Az elmúlt évek során ezért jelentős erőfeszítések történtek az együttműködés fokozására, valamint a tiltott fegyverkereskedelem jelenségének jobb megértésére és az azzal kapcsolatos ismeretek bővítésére, egyúttal pedig eredményes enyhítő intézkedések kidolgozására. A régióban hosszú ideje folytatott munkáján, főként a 2013/730/KKBP tanácsi határozat sikeres végrehajtásán – többek között a délkelet-európai regionális lőfegyver-szakértői hálózat (SEEFEN) létrehozásán – keresztül a SEESAC élen járt ezen erőfeszítésekben: az együttműködési folyamatok elindítója volt, miközben a bűnüldözési hatóságok jelölésre, nyomon követésre és nyilvántartásra fordítható kapacitásának növelésére törekedett, többek között technikai segítség nyújtásával, illetve nyilvántartási rendszerek létrehozásának és bővítésének támogatásával. Ez a tevékenység az elmúlt időszakban lefektetett alapokra fog építeni a következők segítségével:

                     —

                     a SEEFEN további megerősítése és annak a délkelet-európai bűnüldözési hatóságok közötti fokozott együttműködés platformjaként való használata a kézi- és könnyűfegyverek és lőszereik tiltott kereskedelmével szembeni küzdelem során. A SEEFEN-hálózat a(z évente kétszer megrendezésre kerülő) szakértői találkozók folyamatos támogatásán és az információmegosztás előmozdításán keresztül részesül majd támogatásban. Emellett célzott képzésekkel és technikai szaktanácsadás nyújtásával fogják támogatni a tűzfegyver-szakértőket, továbbá a bűnüldöző hatóságok költséghatékony, célzott műszaki segítséget kapnak majd bizonyos eszközök (behozatali jelölőgépek) rendelkezésre bocsátása formájában,

                     —

                     a „Tűzfegyverek” profillal foglalkozó elemzőcsoport – a nyomozókat és az ügyészeket segítő központi információgyűjtő és -elemző egység – létrehozása mind a hét kedvezményezett területén, valamint a Délkelet-Európából eredő és a térségen keresztül folytatott tiltott tűzfegyver-kereskedelmet illető hírszerzési kép kidolgozása és frissítése,

                     —

                     a regisztrációs rendszerek és a ballisztikus hírszerzési kapacitások fejlesztése érdekében végzett munka folytatása és a regionális megvalósíthatósági tanulmány ajánlásai,

                     —

                     szoros együttműködés az Interpol iArms egységével a délkelet-európai rendőri szerveknek az elveszett és lopott kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó adatok gyűjtésére, feldolgozására és megosztására fordítható kapacitása támogatása érdekében.

               A SEEFEN minden tevékenységét szorosan koordinálni fogja az Europollal, az európai tűzfegyverszakértők csoportjával, a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatósággal, az Interpollal, az Eurojusttal, a Frontexszel és más, idevágó tevékenységet folytató szereplőkkel, valamint hozzá fog járulni ezen szervezetek erőfeszítéseihez. A projektnek ez a része a tényleges jogállamiság megerősítését támogatja annak révén, hogy elősegíti a kézi- és könnyűfegyverek korlátozását, nyilvántartásba vételét, valamint a rendelkezésre álló mennyiség és a kereslet felmérését. A projekt tervezése során figyelembe vették az ENSZ kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló cselekvési programját, a nemzetközi nyomonkövetési egyezményt, az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvét és a 91/477/EGK tanácsi irányelvet, valamint a 2008/944/KKBP közös tanácsi álláspontot, így a projekt elő fogja segíteni a fent felsoroltak végrehajtását annak révén, hogy javítja a délkelet-európai intézményeknek a fegyverek jelölésével, nyomon követésével és nyilvántartásával kapcsolatos képességeit, kitüntetett figyelmet fordítva azon kapacitásokra, amelyek a megfelelő hírszerzési kép kidolgozásához szükségesek az illegális kereskedelem jelentette fenyegetéssel szembeni hatékony ellenintézkedések foganatosítása érdekében.

            Projekteredmények/végrehajtási mutatók:

                     —

                     a SEEFEN munkájának megerősödése és fejlesztése a kapcsolati hálózatok kiépítésére és a bűnüldözési szervek tűzfegyver-szakértői közötti információcserére összpontosító hat (évente 2) találkozó megrendezésével,

                     —

                     a SEEFEN online információcsere-platformjának javulása,

                     —

                     a SEEFEN-tagok kapacitásának megerősödése célzott képzések, valamint technikai és tanácsadói támogatás segítségével,

                     —

                     a „Tűzfegyverek” profillal foglalkozó elemzőcsoport felállítása és működésének elindítása mind a hét kedvezményezett területén,

                     —

                     a nyomon követéshez szükséges igazságügyi kapacitások növekedése,

                     —

                     hatékony jelölési rendszer létrehozása jelölőgépek beszerzésével,

                     —

                     a tűzfegyverekkel kapcsolatos információk és hírszerzési adatok megosztásához szükséges kapacitások megerősödése Délkelet-Európában.

               3.4.   A tűzfegyverek illegális birtoklásának és a tűzfegyverekkel való visszaélésnek a csökkentése szemléletformáló és fegyverbegyűjtő kampányok támogatása révén

            Célkitűzés

         A regionális biztonság növelése a tűzfegyverek széles körben elterjedt, illegális birtoklásának csökkentésével, szemléletformáló és fegyverbegyűjtő kampányok támogatása révén.

            Leírás

         A közelmúlt konfliktusainak öröksége és a lakosság fegyverekhez való hagyományos vonzódása következtében Délkelet-Európában súlyos problémát jelent a (több milliósra becsült) tűzfegyverek széles körben elterjedt, illegális birtoklása. Az illegális birtoklás mértéke komoly veszélyt jelent mind a régió, mind az azon túli területek békéjére és stabilitására. Az illegális birtoklás csökkentésére szolgáló erőfeszítések az elmúlt időszakban jártak ugyan némi sikerrel, ám a probléma továbbra is jelentős a régióban, ami az Unióba irányuló tiltott kereskedelem kínálati oldalának potenciális ösztönzője. A probléma azonban hosszú távú megoldást kíván, amelynek középpontjában a magatartás és szemléletmód hosszú távú, célzott tevékenységek segítségével történő átformálásának kell állnia. A kérdés összetettsége miatt újra kell gondolni az eddigi megközelítéseket, ahogy az arra irányuló alapvető részletes elemzés elkészítését is, hogy az emberek miért tartanak illegálisan fegyvert. Az elmúlt szakasz során világossá vált, hogy hosszú távú tájékoztatási és szemléletformáló erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy csökkenjen a tűzfegyverek illegális birtoklása, amely továbbra is az egyik legégetőbb probléma. Ebben a szakaszban ezért a tűzfegyverek illegális birtoklásának veszélyeivel kapcsolatos, hosszabb távú tájékoztató tevékenységet javaslunk, valamint a kézi- és könnyűfegyverek átadása arányának növekedését kívánjuk elérni innovatív, a polgárokra összpontosító módszerek és megközelítések használatával. Ez a következők segítségével fog megtörténni:

                     —

                     az illegális fegyverbirtoklás mögött meghúzódó jelenségek átfogó megértését célzó regionális tanulmány,

                     —

                     innovatív tájékoztatási és (ahol lehetséges) begyűjtési kampány kidolgozása és végrehajtása az illegális birtoklás mértékének csökkentése érdekében.

               A tevékenységek végrehajtására számos intézménnyel és a civil társadalomi szervezetekkel partnerségben kerül sor, ami egyben az e probléma kezelésére irányuló hosszú távú erőfeszítések alapjait is lefekteti.

            Projekteredmények/végrehajtási mutatók:

         A projekt a tiltott fegyverek iránti kereslet és azok birtoklásának általános csökkenését fogja eredményezni az alábbiak segítségével:

                     —

                     az illegális birtoklás jelenségének jobb megértése részletes magatartási tanulmány készítésével,

                     —

                     a fegyverek, lőszerek és robbanószerek illegális birtoklása jelentette veszélyek jobb megértése a régió egészében folytatott kampányok segítségével.

               4.   Kedvezményezettek

         A projekt közvetlen kedvezményezettjei a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzéséért felelős délkelet-európai nemzeti hatóságok lesznek. A készletkezelési tevékenységek tekintetében az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, Koszovó, a Moldovai Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság belügyi és a rendőri erőkért felelős minisztériumai támogatásban fognak részesülni a kapacitásfejlesztés terén, javulni fog tároló létesítményeik infrastruktúrája és támogatást kapnak a készletcsökkentéshez. Ezek a minisztériumok lesznek a kézi- és könnyűfegyverek jelöléséhez, nyomon követéséhez és nyilvántartásához szükséges kapacitások fejlesztésének közvetlen kedvezményezettjei is, továbbá élvezik majd a regionális tűzfegyverszakértők hálózata által nyújtott előnyöket is. Végezetül a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó bizottságok, valamint a Délkelet-Európában a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzéséért felelős más hatóságok képzésben fognak részesülni, lehetőségük lesz a birtokukban lévő információkat megosztani, valamit regionális együttműködésben vehetnek részt. Ezenkívül a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésével megbízott legfontosabb belorusz és ukrán intézmények korlátozott, célzott tudástranszfer kedvezményezettjei lesznek.
         A javasolt tevékenységek teljes mértékben összhangban vannak a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésével kapcsolatos nemzeti prioritásokkal, és azokat a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzéséért felelős vonatkozó nemzeti hatóságok támogatásukról biztosították, tanúsítva ezzel a projekteredmények elérése melletti elkötelezettségüket.
         A kézi- és könnyűfegyverek széles körű elterjedtségéből eredő kockázatoknak kitett délkelet-európai országoknak és az Uniónak a lakossága a projekt közvetett előnyét élvezheti a fenti kockázat csökkenése miatt.
         5.   Az Unió láthatósága

         A SEESAC megtesz minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy nyilvánvaló legyen, hogy az Unió a szóban forgó fellépés finanszírozója. Ezek az intézkedések az Európai Unió külső tevékenységére vonatkozó kommunikációs és láthatósági kézikönyvvel összhangban kerülnek végrehajtásra. A SEESAC ezáltal biztosítani fogja az uniós hozzájárulás láthatóságát megfelelő márkaépítés és tájékoztatás útján, hangsúlyozva az Unió szerepét, biztosítva az uniós intézkedések átláthatóságát, és növelve a határozat okainak, a határozathoz nyújtott uniós támogatásnak és e támogatás eredményeinek az ismertségét. A projekt keretében készült anyagokon jól látható helyen fel kell tüntetni az Unió zászlaját, a zászló helyes használatára és reprodukciójára vonatkozó európai uniós iránymutatásoknak megfelelően.
         Tekintettel arra, hogy a tervezett tevékenységek alkalmazási köre és jellege is meglehetősen széles skálán mozog, többféle promóciós eszközt is igénybe kell venni: hagyományos média, weboldalak, közösségi média, tájékoztatási és promóciós anyagok, beleértve az infografikákat, szórólapokat, hírleveleket, sajtóközleményeket, valamit az esettől függően egyéb megoldásokat. A kiadványokon, a nyilvános rendezvényeken, a kampányok során, valamint a projekt keretében beszerzett berendezéseken és megvalósított építési beruházásokon is megfelelően fel kell tüntetni a támogató kilétét. A különböző országok nemzeti kormányainak és a nemzetközi közvéleménynek, illetve a helyi és a nemzetközi médiának szánt figyelemfelhívó kampányok hatásának további erősítése érdekében a projekt által megcélzott csoportok mindegyikéhez a megfelelő nyelven kell eljuttatni az információt. Különös figyelmet kell fordítani az új médiára és az online jelenlétre.
         6.   Időtartam

         A 2010/179/KKBP tanácsi határozat végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján, valamint figyelembe véve a projekt regionális alkalmazási körét, a kedvezményezettek számát, továbbá a tervezett tevékenységek számát és összetettségét, a végrehajtásra rendelkezésre álló időkeret 36 hónap.
         7.   Általános felépítés

         Ezen fellépés technikai végrehajtására az UNDP kapott megbízást, amely a SEESAC – az ENSZ Fejlesztési Programja és a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény utódja, a Regionális Együttműködési Tanács megbízása keretében működő regionális kezdeményezés – nevében jár el. A SEESAC a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelemre vonatkozó regionális végrehajtási terv végrehajtó ága, és mint ilyen, a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos valamennyi délkelet-európai tevékenység fókuszpontja.
         A SEESAC nevében eljáró ENSZ Fejlesztési Program viseli az általános felelősséget a projekt tevékenységeinek végrehajtásáért, és a projekt végrehajtásáért elszámolási kötelezettsége van. A projekt tervezett időtartama három év (36 hónap).
         8.   Partnerek

         A SEESAC közvetlenül hajtja végre a fellépést, szoros együttműködésben a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó bizottságokkal, valamint Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó, a Moldovai Köztársaság, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság belügyminisztériumával. Más releváns intézmények is intenzíven részt fognak venni a végrehajtásban, különösen a 3.4. pont alatt felsorolt tevékenységekben, összhangban a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésének több érdekelt felet bevonó, egészleges megközelítésével.
         9.   Jelentéstétel

         A szöveges és a pénzügyi jelentéstételnek ki kell terjednie a vonatkozó hozzájárulás-specifikus megállapodásban leírt fellépés egészére és az ahhoz kapcsolódó költségvetésre, tekintet nélkül arra, hogy a szóban forgó fellépést a Bizottság teljes egészében finanszírozza vagy csak társfinanszírozást biztosít ahhoz.
         Negyedévente szöveges jelentés segítségével kell rögzíteni és nyomon követni a fontosabb eredmények elérése felé tett előrehaladást.
         10.   Becsült költségvetés

         Az Unió által finanszírozott projekt teljes becsült költsége 6 508 136 EUR.

            (*1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244. sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.


title: 2010/746/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2010. november 24. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/030 NL/Drenthe” referenciaszámú kérelme)

text:
               4.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 318/43

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. november 24.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2009/030 NL/Drenthe” referenciaszámú kérelme)
   (2010/746/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacon történő ismételt beilleszkedéshez.

               (2)

               A 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (4)

               Hollandia Drenthe (NL13) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő két vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. december 30-án az EGAA-ból igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, 2010. május 6-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 453 632 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (5)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 453 632 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2010. november 24-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         O. CHASTEL

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.


title: 2012/215/EU: A Tanács határozata ( 2012. április 24. ) a Régiók Bizottsága egy luxemburgi tagjának kinevezéséről

text:
               26.4.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 114/18

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. április 24.)
   a Régiók Bizottsága egy luxemburgi tagjának kinevezéséről
   (2012/215/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a luxemburgi kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2).

               (2)

               Albert LENTZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a Régiók Bizottsága tagjának a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig a következő személyt nevezi ki:

               —

               Ali KAES, Bourgmestre de la commune de Tandel.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. április 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. WAMMEN

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: 2007/530/Euratom: A Bizottság határozata ( 2007. július 17. ) a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű csoport létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               27.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 195/44

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. július 17.)
   a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű csoport létrehozásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2007/530/Euratom)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 135. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Atomenergia-közösség („Euratom”) és tagállamai elkötelezettek a nukleáris létesítmények biztonságának fenntartása és megerősítése, valamint a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok biztonságos kezelése mellett, amint ez az Euratom-szerződés 31. és 32. cikke alapján elfogadott hatályos közösségi jogszabályokban, valamint az Európai Tanács, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vonatkozó állásfoglalásaiban és következtetéseiben tükröződik.

               (2)

               Az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésszaka támogatta egy, a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai uniós magas szintű csoport létrehozását, amelynek feladata az e területekre vonatkozó közös álláspont fokozatos kialakítása, idővel pedig további európai szabályok kidolgozása lesz.

               (3)

               A magas szintű csoportnak tevékenysége során figyelembe kell vennie az Európai Unió Tanácsának (gazdasági és pénzügyek) 2007. május 8-i 2798. ülésén elfogadott következtetéseit, amelyek a nukleáris biztonsággal foglakozó munkacsoport jelentései alapján felsorolják a lehetséges lépéseket, és támaszkodnia kell a nemzetközi színtéren fennálló együttműködésekre (például a nukleáris biztonságról szóló egyezményre, a közös egyezményre, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Nukleáris Energia Ügynökségére, a Nyugat-európai Nukleáris Szabályozók Szövetségére).

               (4)

               A magas szintű csoportban a nukleáris létesítmények biztonsága és a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok biztonságos kezelése terén illetékes nemzeti szabályozó, illetve biztonsági hatóságok vezetőinek kell részt venniük. A Bizottságnak képviselőt kell kijelölnie.

               (5)

               A magas szintű csoportnak rendszeresen tájékoztatnia kell az atomenergiában érintett összes szereplő átfogó vitafórumaként szolgáló Európai Nukleáris Energia Fórumot. A csoportnak hozzá kell járulnia a vonatkozó hatályos rendelkezések következetes végrehajtásához az összes érintett tagállamban.

               (6)

               A magas szintű csoportnak rendszeresen – adott esetben ajánlásokat is mellékelve – jelentésben kell beszámolnia tevékenységéről a Bizottság felé, amelyet az eljuttat az Európai Parlament és a Tanács számára.

               (7)

               A magas szintű csoportot tehát fel kell állítani, és meg kell határozni feladatait és felépítését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Létrejön a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó európai magas szintű csoport (a továbbiakban: magas szintű csoport).
   2. cikk
   Feladatok
   A magas szintű csoport saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére tanácsot ad a Bizottságnak, és segít abban, hogy az alábbi területekre vonatkozóan fokozatosan közös álláspont alakuljon ki, és idővel további európai szabályok szülessenek:

               a)

               a nukleáris létesítmények biztonsága; és

               b)

               a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék biztonságos kezelése terén.

         A magas szintű csoport emellett elősegíti a nemzeti szabályozó hatóságok közötti egyeztetést, koordinációt és együttműködést.
   3. cikk
   Összetétel
   (1)   A magas szintű csoport a 2. cikkben említett területeken szakértelemmel bíró 27 nemzeti képviselőből, illetve a Bizottság egy képviselőjéből áll. A csoport egyszerű többséggel dönthet a tagságnak a póttagok bevonásával történő bővítéséről.
   Minden egyes tagállam egy tagot és egy póttagot küld. A csoport tagjai mindaddig hivatalban maradnak, amíg helyüket új tag el nem foglalja.
   (2)   A Bizottság kijelöli azt a magas szintű képviselőjét, aki a magas szintű csoport ülésein és vitáin részt vesz. A Bizottság képviselője a csoport egyenrangú tagja, és minden ülésen jelen van.
   (3)   Megbízatási idejük hátralévő részére új tagok küldhetők azon tagok helyett, akik már nem tudnak hatékonyan részt venni a csoport tanácskozásain, lemondanak, vagy nem teljesítik a tagsági feltételeket.
   (4)   Az egyenként kinevezett tagok minden évben írásban vállalják, hogy a közérdek szolgálatában járnak el, továbbá írásban nyilatkoznak arról, hogy fennáll-e vagy sem olyan érdek, amely elfogulatlanságukat károsan befolyásolná.
   (5)   Az egyenként kinevezett tagok nevét a Közlekedési és Energiaügyi Főigazgatóság saját internetes oldalán közzéteszi.
   4. cikk
   Szervezet
   (1)   A magas szintű csoport tagjai közül egyszerű többséggel elnököt választ.
   (2)   A magas szintű csoport az általa meghatározott kérdések megvizsgálására, az általa meghatározott feltételekkel szakértői munkacsoportokat vagy alcsoportokat állíthat fel. E csoportok a feladatuk teljesítését követően azonnal feloszlanak.
   (3)   A Bizottság képviselői részt vehetnek a szakértői munkacsoportok valamennyi ülésén.
   (4)   A csoport és alcsoportjai a megállapított eljárásoknak és menetrendnek megfelelően rendesen a Bizottság épületeiben üléseznek. A Bizottság titkársági szolgáltatásokat nyújt.
   (5)   Az EGT-államok, valamint az Európai Unió tagjelölt államai szakértői megfigyelőként részt vehetnek a magas szintű csoport ülésein. A magas szintű csoport és a Bizottság az ülésekre más szakértőket és megfigyelőket is meghívhat.
   (6)   A magas szintű csoport az eljárási szabályzatát konszenzussal fogadja el, vagy annak hiányában kétharmados többséggel, amelyben egy tagállamot egy szavazat képvisel, és amelyhez szükséges a Bizottság támogató szavazata.
   (7)   A Bizottság titkársági szolgáltatásokat nyújt a magas szintű csoportnak.
   5. cikk
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
   A tagállamonként egy-egy tag által a magas szintű csoport tevékenységével kapcsolatban viselt úti- és tartózkodási költségeket a Bizottság a Bizottságon belül irányadó, hatályos rendelkezéseknek megfelelően visszatéríti.
   A magas szintű csoport tagjai munkájukért nem részesülnek díjazásban.
   6. cikk
   Jelentéstétel
   A magas szintű csoport legkésőbb e határozat hatálybalépését követően két éven belül, azt követően pedig kétévente jelentésben számol be tevékenységéről a Bizottságnak.
   A Bizottság a jelentéseket az esetleges észrevételeivel együtt továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
   7. cikk
   Átláthatóság
   A magas szintű csoport széles körű, nyitott és átlátható konzultációt folytat az összes érintettel és az érdeklődőkkel.
   8. cikk
   Titoktartás
   Ha a Bizottság arról tájékoztatja a magas szintű csoportot, hogy a kért tanács vagy a felmerült kérdés bizalmas természetű, akkor a csoport tagjait, valamint a megfigyelőket és minden egyéb személyt titoktartási kötelezettség terhel azokkal az információkkal kapcsolatban, amelyek a magas szintű csoportban vagy annak munkacsoportjaiban végzett munkájuk során a birtokukba kerülnek.
   A Bizottság képviselője ilyen esetekben kérheti, hogy csak a magas szintű csoport tagjai lehessenek jelen az üléseken.
   9. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. július 17-én.

            a Bizottság részéről

         Andris PIEBALGS

            a Bizottság tagja