title: Az Európai Központi Bank határozata (2003. december 18.) a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről (EKB/2003/17)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0017(01)

Hivatalos Lap L 009 , 15/01/2004 o. 0027 - 0028

		Az Európai Központi Bank határozata(2003. december 18.)a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről(EKB/2003/17)(2004/43/EK)AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 29.3. és 29.4. cikkeire,tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) Általános Tanácsának az Alapokmány 47.2. cikkének negyedik franciabekezdésével összhangban való közreműködésére,mivel:(1) A nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 1998. december 1-jei EKB/1998/13 határozat [1] 1998. június 1-jétől meghatározta az EKB tőkejegyzési kulcsában a nemzeti központi bankokhoz (NKB-k) rendelt súlyokat (a továbbiakban: "tőkejegyzési kulcs", illetve "tőkejegyzésikulcs-súlyok").(2) Az Alapokmány 29.3. cikke előírja, hogy a tőkejegyzésikulcs-súlyokat a Központi Bankok Európai Rendszere létrehozását követően ötévente módosítani kell a 29.1 cikkben megállapított rendelkezések értelemszerű alkalmazásával. A módosított tőkejegyzési kulcsot a módosítást követő év első napjától kezdve kell alkalmazni.(3) Az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsának módosításhoz alkalmazandó statisztikai adatokról szóló, 2003. július 15-i 2003/517/EK tanácsi határozattal [2] összhangban az Európai Bizottság az EKB rendelkezésére bocsátotta a módosított tőkejegyzési kulcs meghatározásánál alkalmazandó statisztikai adatokat.(4) Az EKB 2003. évi eredményét az Alapokmány 33.1. cikkének b) pontja és a 33.2 cikkének megfelelően a 2003. december 31-én alkalmazandó tőkejegyzésikulcs-súlyok alapján kell felosztani. Ugyanez vonatkozik az NKB-k monetáris jövedelmének az Alapokmány 32.1. cikke szerinti felosztására, az EKB seigniorage jövedelmének felosztására, a NKB-knak az EKB számára átadott devizatartalék mértékének megfelelő követelések kamatozására, valamint a forgalomban lévő euró bankjegyekkel kapcsolatos eurórendszerrel szembeni követelések, illetve kötelezettségek kamatozására.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkKerekítésAmennyiben az Európai Bizottság a tőkejegyzési kulcs módosításakor alkalmazandó, felülvizsgált statisztikai adatokat közöl, és a számadatok összege nem éri el a 100 %-ot, a különbséget az alábbiak szerint kell jóváírni: i. ha a végösszeg 100 % alatti, 0,0001 százalékpontot kell hozzáadni a legkisebb részesedés(ek)hez emelkedő sorrendben a pontosan 100 % eléréséig, vagy ii. ha a végösszeg meghaladja a 100 %-ot, 0,0001 százalékpontot kell a legnagyobb részesedés(ek)ből csökkenő sorrendben levonni a pontosan 100 % eléréséig.2. cikkTőkejegyzésikulcs-súlyokAz Alapokmány 29. cikkében meghatározott tőkejegyzési kulcsban az egyes NKB-khoz rendelt súlyok 2004. január 1-jétől a következők:- Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 2,8297 % |- Danmarks Nationalbank | 1,7216 % |- Deutsche Bundesbank | 23,4040 % |- Bank of Greece | 2,1614 % |- Banco de España | 8,7801 % |- Banque de France | 16,5175 % |- Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,0254 % |- Banca d'Italia | 14,5726 % |- Banque centrale du Luxembourg | 0,1708 % |- De Nederlandsche Bank | 4,4323 % |- Oesterreichische Nationalbank | 2,3019 % |- Banco de Portugal | 2,0129 % |- Suomen Pankki | 1,4298 % |- Sveriges Riksbank | 2,6636 % |- Bank of England | 15,9764 % |3. cikkZáró és átmeneti rendelkezések(1) Az EKB/1998/13 határozat 2004. január 1-jén hatályát veszti.(2) 2003-ra vonatkozóan az EKB nyereségét vagy (esetleges) veszteségét, a NKB-k monetáris jövedelmét, az EKB seigniorage jövedelmét, a NKB-knak az EKB számára átadott devizatartalék mértékének megfelelő követelései kamatozását, valamint a forgalomban lévő euró bankjegyekkel kapcsolatos eurórendszerrel szembeni követelések, illetve kötelezettségek kamatozását a 2003. december 31-én alkalmazandó tőkejegyzésikulcs-súlyokkal összhangban kell felosztani.(3) Ez a határozat 2003. december 19-én lép hatályba.(4) Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Frankfurt am Mainban, 2003. december 18-án.Az EKB Kormányzótanácsa részérőlJean-Claude Trichet[1] HL L 125., 1999.5.19., 33. o.[2] HL L 181., 2003.7.19., 43. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság Határozata ( 2014. március 27. ) a Bureau Veritas Certification Holding SAS-nak a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellenőrző szervezetként történő elismeréséről

text:
               8.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 103/9

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2014. március 27.)
   a Bureau Veritas Certification Holding SAS-nak a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellenőrző szervezetként történő elismeréséről
   (2014/C 103/06)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Bizottsághoz 2012. december 21-én kérelem érkezett a Bureau Veritas Certification Holding SAS-tól, melyben az adott szervezet kijelenti, hogy valamennyi tagállam vonatkozásában ellenőrző szervezetként kíván működni.

               (2)

               A kérelmező 2013. január 22-én újabb adatokkal módosította kérelmét.

               (3)

               A fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt ellenőrző szervezetek elismerésére és az elismerés visszavonására vonatkozó eljárási szabályokról szóló, 2012. február 23-i 363/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Európai Bizottság 2013. július 9-én a kérelmet konzultáció céljából továbbította az érintett tagállamoknak. A jogszabályban előírt egy hónapos határidőn belül nem érkezett észrevétel.

               (4)

               Az ellenőrző szervezetek elismerésére vonatkozó kérelmek kiértékelése céljából létrehozott bizottsági irányítócsoport 2013. szeptember 12-i brüsszeli ülésén a kérelmező személyesen ismertette kérelmét.

               (5)

               A 363/2012/EU rendelet 3. cikke alapján a Bizottság 2013. október 19-én a kérelmezőtől e-mailben kiegészítő információkat kért.

               (6)

               A kérelmező 2013. október 25-én benyújtotta a kiegészítő és pontosító információkat.

               (7)

               A kérelmező által benyújtott dokumentumok alapján az irányítócsoport 2013. december 19-én arra a következtetésre jutott, hogy a kérelem megfelel a 995/2010/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeknek, és a Bizottság a kérelmezőt ellenőrző szervezetként elismerheti.

               (8)

               Az Európai Bizottság az összes benyújtott igazoló dokumentum alapján megvizsgálta, hogy a kérelmező megfelel-e a 995/2010/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeknek, és úgy ítéli meg, hogy a Bureau Veritas Certification Holding SAS tekintetében (67-71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine, Nanterre, Franciaország; azonosítási szám: 775 690 621 R.C.S.) teljesülnek a 995/2010/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelmények,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bureau Veritas Certification Holding SAS-t (67-71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine, Nanterre, Franciaország; azonosítási szám: 775 690 621 R.C.S.) a Bizottság a 995/2010/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban ellenőrző szervezetként elismeri.
   2. cikk
   A Bizottság a Környezetvédelmi Főigazgatóság főigazgatójának felelősségi körébe utalja annak biztosítását, hogy a kérelmező és valamennyi tagállam illetékes hatósága értesítést kapjon e határozatról, valamint hogy a határozatot haladéktalanul közzétegyék a Bizottság honlapján.

      Kelt Brüsszelben, 2014. március 27-én.

            a Bizottság részéről

         Janez POTOČNIK

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

      (2)  HL L 115., 2012.4.27., 12. o.


title: 2005/116/EK: A Bizottság határozata (2005. február 8.) a Hosta Tratt. szaporítóanyagain a 98/56/EK tanácsi irányelv alapján 2004-ben megkezdett közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok 2005-ben való folytatásáról

text:
               9.2.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 36/10

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. február 8.)
   a Hosta Tratt. szaporítóanyagain a 98/56/EK tanácsi irányelv alapján 2004-ben megkezdett közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok 2005-ben való folytatásáról
   (2005/116/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról szóló, 1998. július 20-i 98/56/EK tanácsi irányelvre (1),
   tekintettel a Pelargonium l’Hérit. és a Hosta Tratt., az Euphorbia pulcherrima Willd. ex Klotzsch és a Rosa L. szaporítóanyagainak a 98/56/EK tanácsi irányelv szerinti közösségi összehasonlító kísérleteire és vizsgálataira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2003. december 11-i 2003/865/EK bizottsági határozatra (2) és különösen annak 3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2003/865/EK határozat rögzíti a 98/56/EK irányelv alapján végzett közösségi összehasonlító kísérletekre és vizsgálatokra vonatkozó szabályokat a Hosta Tratt. tekintetében a 2004-től 2005-ig terjedő időszakra.

               (2)

               A 2004-ben elvégzett kísérleteket és vizsgálatokat 2005-ben is folytatni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Hosta Tratt. szaporítóanyagain 2004-ben megkezdett közösségi összehasonlító kísérleteket és vizsgálatokat a 2003/865/EK határozattal összhangban 2005-ben is folytatni kell.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 8-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 226., 1998.8.13., 16. o. A legutóbb a 2003/61/EK irányelvvel (HL L 165., 2003.7.3., 23. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 325., 2003.12.12., 62. o.


title: 2006/188/EK: A Tanács határozata ( 2006. február 21. ) az Európai Közösség és a Dán Királyság között az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet, valamint a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló  Eurodac  létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet rendelkezéseit Dániára kiterjesztő megállapodás megkötéséről

text:
               8.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 66/37

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. február 21.)
   az Európai Közösség és a Dán Királyság között az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet, valamint a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet rendelkezéseit Dániára kiterjesztő megállapodás megkötéséről
   (2006/188/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Közösség nevében a Dán Királysággal tárgyalásokat folytatott a 343/2003/EK (2) és a 2725/2000/EK (3) rendelet rendelkezéseit Dániára kiterjesztő megállapodásról.

               (2)

               E megállapodást – esetleges későbbi megkötésére is figyelemmel, a 2005. március 13-i tanácsi határozatnak megfelelően, a 2005. június 13-i tanácsi határozattal összhangban – az Európai Közösség nevében aláírták.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország álláspontjáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően, az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és végrehajtásában.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában és alkalmazásában, és ezért az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazandó.

               (5)

               Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Dán Királyság között létrejött, az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet, valamint a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló 2725/2000/EK tanácsi rendelet rendelkezéseit Dániára kiterjesztő megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   A megállapodás 10. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést a Tanács elnöke teszi meg (4).
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. február 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. GASTINGER

      (1)  2005. december 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 50., 2003.2.25., 1. o.

      (3)  HL L 316., 2000.12.15., 1. o.

      (4)  A jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja azon napot követő második hónap első napja lesz, amelyen a Szerződő Felek az értesítést megküldik.
    ---documentbreak---

               8.3.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 66/38

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és a Dán Királyság között a Dániában vagy az Európai Unió egy másik tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról, valamint a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: a Közösség),
   egyrészről, és
   A DÁN KIRÁLYSÁG (a továbbiakban: Dánia),
   másrészről,
   HIVATKOZÁSSAL Dánia részvételére az európai közösségek tagállamainak egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározásáról szóló, 1990. június 15-én Dublinban aláírt egyezményben (a továbbiakban: a dublini egyezmény),
   HIVATKOZÁSSAL az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodás 12. cikkére,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: Dublin II rendelet) felváltja a dublini egyezményt,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 1560/2003/EK bizottsági rendeletet 2003. szeptember 2-án elfogadásra került,
   FIGYELEMBE VÉVE a 2000. december 11-i, a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló 2725/2000/EK tanácsi rendelet jelentőségét (a továbbiakban: az Eurodac-rendelet). Az Eurodac-rendelet és a Dublin II rendelet a továbbiakban: a rendeletek,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a Tanács 2002. február 28-án elfogadta az Eurodac-rendelet végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló 407/2002/EK rendeletet,
   HIVATKOZÁSSAL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyvre (a továbbiakban: a Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyv), amelynek értelmében a Dublin II rendelet és az Eurodac-rendelet nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a rendeletek rendelkezéseit, azok későbbi módosításait, valamint az azokra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket a nemzetközi jog alapján alkalmazzák a Közösség és Dánia – mint az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének vonatkozásában különleges helyzetű tagállam – közötti kapcsolatokra,
   HANGSÚLYOZVA a Közösség és Dánia közötti megfelelő koordináció jelentőségét olyan nemzetközi megállapodásokra vonatkozó tárgyalásoknál és azok megkötésénél, amelyek érinthetik vagy módosíthatják a rendeletek hatályát,
   HANGSÚLYOZVA, hogy Dániának törekednie kell arra, hogy csatlakozzon azokhoz a Közösség által kötött nemzetközi megállapodásokhoz, amelyekben Dánia részvétele meghatározó a rendeletek és e megállapodás egységes alkalmazására nézve,
   KINYILVÁNÍTVA, hogy az Európai Közösségek Bíróságának hatáskörrel kell rendelkeznie e megállapodás – beleértve a rendeletek rendelkezéseit és az e megállapodás részét képező közösségi végrehajtási intézkedéseket is – egységes alkalmazásának és értelmezésének biztosítására,
   HIVATKOZÁSSAL az Európai Közösségek Bíróságának az Európai Közösséget létrehozó szerződés 68. cikke (1) bekezdése szerinti hatáskörére a Közösség intézményeinek a Szerződés IV. címe alapján hozott jogi aktusainak érvényességével és értelmezésével kapcsolatban előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések tekintetében, beleértve e megállapodás érvényességét és értelmezését is, valamint azokat a körülményeket, amelyek között a Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyv értelmében e rendelkezések Dániát nem kötelezik, és alkalmazásuk rá nem vonatkozik,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek Bíróságának azonos feltételek mellett hatáskörrel kell rendelkeznie e megállapodás érvényességével és értelmezésével kapcsolatban egy dán bíróság által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések tekintetében, és ezért a dán bíróságoknak más tagállamok bíróságaival azonos feltételek mellett előzetes döntéshozatalra kell előterjeszteniük a rendeletek és azok végrehajtási intézkedéseinek értelmezésével kapcsolatos kérdéseket,
   HIVATKOZVA arra a rendelkezésre, hogy – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 68. cikke (3) bekezdésének megfelelően – az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság és a tagállamok kérhetik az Európai Közösségek Bíróságát, hogy döntsön valamely közösségi intézménynek a Szerződés IV. címe alapján hozott jogi aktusával kapcsolatos értelmezési kérdésről, beleértve e megállapodás értelmezésével, valamint azokkal a körülményekkel kapcsolatos kérdéseket is, amelyek között a Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyv értelmében e rendelkezés nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy a rendeletek és azok végrehajtási intézkedéseinek tekintetében Dániának a többi tagállammal azonos feltételek mellett lehetővé kell tenni, hogy e megállapodás értelmezésével kapcsolatos kérdéseket előzetes döntéshozatalra az Európai Közösségek Bírósága elé terjesszen,
   HANGSÚLYOZVA, hogy a dán jog szerint a dán bíróságoknak e megállapodás értelmezésekor – beleértve a rendeletek rendelkezéseit és az e megállapodás részét képező közösségi végrehajtási intézkedéseket is – kellően figyelembe kell venniük az Európai Közösségek Bíróságának és az Európai Közösségek tagállamai bíróságainak esetjogában a rendeletek rendelkezéseivel és a közösségi végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos döntéseket,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek a Bíróság előtti eljárásokra vonatkozó rendelkezései alapján lehetővé kell tenni, hogy az e megállapodás szerinti kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos kérdéseket az Európai Közösségek Bírósághoz előzetes döntéshozatalra terjesszék,
   MIVEL az Európai Közösséget létrehozó szerződés 300. cikke (7) bekezdése alapján e megállapodás kötelező a tagállamokra nézve; ezért helyénvaló, hogy Dánia – amennyiben egy tagállam megsérti azt – a Bizottsághoz fordulhasson mint a Szerződés őréhez,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az igazgatási költségeken kívül Dánia nem viseli azoknak az intézkedéseknek a pénzügyi következményeit, amelyek Dániát nem kötelezik és alkalmazásuk rá nem vonatkozik, és ezért meg kell határozni Dánia hozzájárulásának mértékét az Eurodac-rendelet 3. cikke szerinti központi egység létrehozásának és tevékenységének működési költségeihez,
   HANGSÚLYOZVA, hogy az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodás 12. cikkének megfelelően egy jegyzőkönyv biztosítja az egyrészről Izland és Norvégia, másrészről Dánia közötti kapcsolatokat a Dublin II rendelet és az Eurodac-rendelet rendelkezéseinek vonatkozásában,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy e jegyzőkönyv tartalmát az Európai Közösség és Izland, valamint Norvégia e megállapodással összhangban és Dánia egyetértésével határozza meg,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Cél
   (1)   E megállapodás célja, hogy az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: Dublin II rendelet), valamint a 2000. december 11-i, a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló 2725/2000/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: Eurodac-rendelet) rendelkezéseit és végrehajtási intézkedéseit alkalmazzák a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokra, a 2. cikk (1) bekezdésének és a 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően.
   (2)   A szerződő felek célkitűzése, hogy a rendeletek rendelkezéseit és azok végrehajtási intézkedéseit valamennyi tagállamban egységesen alkalmazzák és értelmezzék.
   (3)   E megállapodás 3. cikke (1) bekezdésének, 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (1) bekezdésének rendelkezései a Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyvből következnek.
   2. cikk
   A Dublin II rendelet és az Eurodac-rendelet
   (1)   Az e megállapodáshoz csatolt és annak részét képező Dublin II rendelet rendelkezései, valamint a Dublin II rendelet 27. cikke (2) bekezdése alapján elfogadott és – az e megállapodás hatálybalépését követően elfogadott végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban – Dánia által e megállapodás 4. cikke szerint végrehajtott végrehajtási intézkedések a nemzetközi jog alapján alkalmazandók a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokra.
   (2)   Az e megállapodáshoz csatolt és annak részét képező Eurodac-rendelet rendelkezései, valamint az Eurodac-rendelet 22. cikke vagy 23. cikke (2) bekezdése alapján elfogadott és – az e megállapodás hatálybalépését követően elfogadott végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban – Dánia által e megállapodás 4. cikke szerint végrehajtott végrehajtási intézkedések a nemzetközi jog alapján alkalmazandó a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokra.
   (3)   A Dublin II rendelet 29. cikkében és az Eurodac-rendelet 27. cikkében említett időpontok helyett e megállapodás hatálybalépésének időpontját kell alkalmazni.
   3. cikk
   A Dublin II rendelet és az Eurodac-rendelet módosításai
   (1)   Dánia nem vesz részt a Dublin II rendelet és az Eurodac-rendelet módosításainak elfogadásában, és az ilyen módosítások nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára.
   (2)   Amennyiben a rendeletekhez módosításokat fogadnak el, Dánia értesíti a Bizottságot döntéséről, hogy az ilyen módosításokat végrehajtja-e, vagy sem. Az értesítést a módosítások elfogadásakor vagy az azt követő 30 napon belül küldi meg.
   (3)   Amennyiben Dánia úgy dönt, hogy végrehajtja a módosítások tartalmát, az értesítésben fel kell tüntetnie, hogy a végrehajtáshoz elegendő-e a közigazgatási út, vagy ahhoz parlamenti jóváhagyásra van szükség.
   (4)   Amennyiben az értesítés szerint lehetőség van közigazgatási eljárás útján történő végrehajtásra, az értesítés azt is feltünteti, hogy a szükséges közigazgatási intézkedések a rendeletekhez elfogadott módosítások hatálybalépésének időpontjában lépnek hatályba, vagy az értesítés időpontjában léptek hatályba, függetlenül attól, hogy melyik időpont a későbbi.
   (5)   Amennyiben az értesítés szerint a végrehajtáshoz Dániában parlamenti jóváhagyásra van szükség, akkor a következő szabályokat kell alkalmazni:

               a)

               a törvényhozási intézkedések Dániában a rendeletekhez elfogadott módosítások hatálybalépésének időpontjában vagy az értesítést követő hat hónapon belül lépnek hatályba, függetlenül attól, hogy melyik időpont a későbbi;

               b)

               amennyiben a törvényhozási intézkedések Dániában nem léptek hatályba a rendeletekhez elfogadott módosítások hatálybalépésének napján, Dánia átmenetileg, a nemzeti joggal összeegyeztethető mértékben, a módosítások lényegét alkalmazza;

               c)

               Dánia értesíti a Bizottságot a törvényhozási intézkedések és bármely, az átmeneti alkalmazással kapcsolatos külön intézkedés hatálybalépésének időpontjáról.

         (6)   A Dánia által küldött értesítés arról, hogy a módosítások tartalmát Dániában végrehajtották, a (4) és (5) bekezdésnek megfelelően a nemzetközi jog alapján kölcsönös kötelezettségeket hoz létre Dánia és a Közösség között. A rendeletek módosításai e megállapodást is módosítják, és azokat a megállapodáshoz csatolt módosításoknak kell tekinteni.
   (7)   Amennyiben:

               a)

               Dánia olyan döntésről küld értesítést, hogy a módosítások tartalmát nem hajtja végre; vagy

               b)

               Dánia nem küld értesítést a (2) bekezdésben meghatározott 30 napos határidőn belül; vagy

               c)

               a törvényhozási intézkedések Dániában nem lépnek hatályba az (5) bekezdésben meghatározott határidőn belül,

         e megállapodást megszűntnek kell tekinteni, hacsak a felek 90 napon belül másként nem döntenek, vagy a c) pontban említett helyzetben a törvényhozási intézkedések Dániában ugyanezen időszak alatt hatályba nem lépnek. A megszüntetésre a 90 napos időszak lejárta után három hónappal kerül sor.
   (8)   A Dublin II rendeletnek megfelelően a megállapodásnak a (7) bekezdés szerinti megszüntetését megelőzően benyújtott kérelmeket ez nem érinti.
   4. cikk
   Végrehajtási intézkedések
   (1)   Dánia nem vesz részt a Dublin II rendelet 27. cikke (2) bekezdésében és az Eurodac-rendelet 23. cikke (2) bekezdésében említett bizottság véleményeinek elfogadásában, illetve az Eurodac-rendelet 22. cikke alapján hozott végrehajtási intézkedések elfogadásában. A Dublin II rendelet 27. cikke (2) bekezdése alapján vagy az Eurodac-rendelet 23. cikke (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási intézkedések, valamint az Eurodac-rendelet 22. cikke alapján elfogadott végrehajtási intézkedések Dániát nem kötelezik, és alkalmazásuk rá nem vonatkozik.
   (2)   Amennyiben a Dublin II rendelet 27. cikke (2) bekezdése alapján és az Eurodac-rendelet 22. cikke vagy 23. cikke (2) bekezdése alapján végrehajtási intézkedéseket fogadnak el, a végrehajtási intézkedéseket Dániával közölni kell. Dánia értesíti a Bizottságot döntéséről, hogy a végrehajtási intézkedések tartalmát végrehajtja-e, vagy sem. Az értesítést a végrehajtási intézkedések közlésekor vagy azt követően, 30 napon belül kell megküldeni.
   (3)   Az értesítés feltünteti, hogy a szükséges közigazgatási intézkedések a végrehajtási intézkedések hatálybalépésének időpontjában lépnek hatályba, vagy az értesítés időpontjában léptek hatályba, függetlenül attól, hogy melyik időpont a későbbi.
   (4)   Dánia arról küldött értesítése, hogy a végrehajtási intézkedések tartalmát Dániában végrehajtották, a nemzetközi jog alapján kölcsönös kötelezettségeket hoz létre Dánia és a Közösség között. A végrehajtási intézkedések e megállapodás részét képezik.
   (5)   Amennyiben:

               a)

               Dánia olyan döntésről küld értesítést, hogy nem hajtja végre a végrehajtási intézkedések tartalmát; vagy

               b)

               Dánia nem küld értesítést a (2) bekezdésben meghatározott 30 napos határidőn belül,

         e megállapodást megszűntnek kell tekinteni, hacsak a felek 90 napon belül másként nem döntenek. A megszüntetésre a 90 napos időszak lejárta után kerül sor.
   (6)   Ez a megállapodás (5) bekezdés szerinti megszüntetése előtt a Dublin II rendeletnek megfelelően benyújtott kérelmeket nem érinti.
   (7)   Ha különleges esetekben a végrehajtáshoz Dániában parlamenti jóváhagyásra van szükség, a Dánia által a (2) bekezdés szerint küldött értesítés ezt feltünteti, és a 3. cikk (5)–(8) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
   5. cikk
   A Dublin II rendeletet és az Eurodac-rendeletet érintő nemzetközi megállapodások
   (1)   A Dublin II rendelet és az Eurodac-rendelet szabályai alapján a Közösség által kötött nemzetközi megállapodások Dániát nem kötelezik, és alkalmazásuk rá nem vonatkozik.
   (2)   Dánia tartózkodik attól, hogy olyan nemzetközi megállapodásokat kössön, amelyek érinthetik vagy módosíthatják a menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározásáról szóló rendelet vagy az Eurodac-rendelet hatálya alá tartozó, a harmadik országok állampolgárai ujjlenyomatainak összehasonlítására vonatkozó intézkedések hatályát, kivéve ha ehhez a Közösség beleegyezését adja, valamint e megállapodás és a szóban forgó nemzetközi megállapodás közötti kapcsolatokat megfelelően szabályozzák.
   (3)   Olyan nemzetközi megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokon, amelyek az e megállapodáshoz csatolt rendeletek hatályát érinthetik, illetve módosíthatják, Dánia egyezteti a Bizottsággal álláspontját, és tartózkodik attól, hogy kockáztassa a Közösség – az ilyen tárgyalásokra vonatkozó hatáskörén belüli – célkitűzéseit.
   6. cikk
   Az Európai Közösségek Bíróságának a megállapodás értelmezésével kapcsolatos hatásköre
   (1)   Ha egy dán bíróság előtt folyamatban lévő ügyben e megállapodás érvényességével vagy értelmezésével kapcsolatos kérdés merül fel, a bíróság felkéri a Bíróságot, hogy hozzon döntést a kérdésben, amennyiben ez – a Dublin II rendeletnek és az Eurodac-rendeletnek, valamint azok a 2. cikk (1) bekezdésében és a 2. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási intézkedéseinek megfelelően – az Európai Unió egy másik tagállamának bíróságára nézve kötelező.
   (2)   A dán jog szerint a dán bíróságok e megállapodás értelmezésekor kellően figyelembe veszik a Bíróság esetjogában a Dublin II rendelet és az Eurodac-rendelet rendelkezéseivel, valamint a közösségi végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos döntéseket.
   (3)   Dánia a Tanácshoz, a Bizottsághoz és bármely tagállamhoz hasonlóan, kérheti a Bíróságot, hogy döntsön egy, e megállapodás értelmezésével kapcsolatos kérdésben. A Bíróságnak az ilyen kérés alapján hozott döntése nem alkalmazható a tagállamok bíróságainak jogerős ítéleteire.
   (4)   Dánia jogosult észrevételeket tenni a Bíróságnak a 2. cikk (1) bekezdésében és a 2. cikk (2) bekezdésében említett rendelkezések értelmezésére vonatkozó, egy tagállam bírósága által előzetes döntéshozatalra terjesztett kérdéssel kapcsolatban.
   (5)   Az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvet és eljárási szabályzatát kell alkalmazni.
   (6)   Amennyiben az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek a Bíróság döntéseiről szóló rendelkezéseit úgy módosítják, hogy azok kihatással vannak a Dublin II rendelettel és az Eurodac-rendelettel kapcsolatos döntésekre is, Dánia értesítheti a Bizottságot döntéséről, hogy e megállapodás tekintetében a módosításokat nem alkalmazza. Az értesítést a módosítások hatálybalépésekor vagy azt követően, 60 napon belül kell megküldeni.
   Ebben az esetben a megállapodást megszűntnek kell tekinteni. A megszüntetésre az értesítés után három hónappal kerül sor.
   (7)   Ez a megállapodás (6) bekezdésben említett megszüntetése előtt a Dublin II rendeletnek megfelelően benyújtott kérelmeket nem érinti.
   7. cikk
   Az Európai Közösségek Bíróságának e megállapodás betartásával kapcsolatos hatásköre
   (1)   A Bizottság a Bírósághoz fordulhat, amennyiben Dánia nem tesz eleget e megállapodás szerinti kötelezettségeinek.
   (2)   Dánia panasszal fordulhat a Bizottsághoz, amennyiben egy tagállam az e megállapodás szerinti kötelezettségeit nem teljesíti.
   (3)   Az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek a Bíróság előtti eljárásokra vonatkozó rendelkezéseit, valamint az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvet és eljárási szabályzatát kell alkalmazni.
   8. cikk
   Területi hatály
   Ezt a megállapodást az Európai Közösséget létrehozó szerződés 299. cikkében említett területekre az Eurodac-rendelet 26. cikkének és a Dublin II rendelet 26. cikkének megfelelően kell alkalmazni.
   9. cikk
   Az Eurodac vonatkozásában nyújtott pénzügyi hozzájárulások
   Az Eurodac központi egységének létrehozásával és tevékenységével kapcsolatban felmerülő igazgatási és működési költségek vonatkozásában Dánia az e célra megállapított költségvetési előirányzatok alapján kiszámított éves összeggel járul hozzá az Európai Unió éves költségvetéséhez, Dánia bruttó nemzeti össztermékének a valamennyi részt vevő állam bruttó nemzeti össztermékéhez viszonyított arányában.
   Ezt a rendelkezést Dániának a központi egység tevékenységébe való bekapcsolódásának évétől kell alkalmazni.
   Dániának a központi egység létrehozásához nyújtott egyösszegű hozzájárulását a Dániának az Európai Közösség általános költségvetéséhez való hozzájárulásából visszatérítik, tekintettel arra, hogy kezdetben nem vett részt az Eurodac-rendeletben.
   10. cikk
   A megállapodás megszűnése
   (1)   Ez a megállapodás megszűnik, amennyiben Dánia arról tájékoztatja a többi tagállamot, hogy többé nem kíván élni a Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyv I. részének rendelkezéseivel (vö. a jegyzőkönyv 7. cikke).
   (2)   Ezt a megállapodást mindkét szerződő fél felmondhatja a másik szerződő félhez intézett írásbeli értesítéssel. A felmondás az értesítés után hat hónappal lép hatályba.
   (3)   Ez a megállapodás az (1) és (2) bekezdés szerinti megszüntetése előtt benyújtott kérelmeket nem érinti.
   11. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   A megállapodást a szerződő felek saját eljárásaiknak megfelelően fogadják el.
   (2)   A megállapodás a szerződő feleknek a szükséges eljárások végrehajtásáról egymásnak küldött értesítését követő második hónap első napján lép hatályba.
   12. cikk
   A szövegek hitelessége
   Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, szlovák, szlovén és svéd nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
   MELLÉKLET
   A TANÁCS 343/2003/EK RENDELETE (2003. február 18.) egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról.
   A TANÁCS 2725/2000/EK RENDELETE (2000. december 11.) a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata (39/04/COL) (2004. március 17.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak negyvenkettedik módosítása új, 25 A számú fejezet bevezetésével: a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások 2007. január 1. utáni időszakra vonatkozó felülvizsgálata

text:
               1.9.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 226/12

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

   (39/04/COL)
   (2004. március 17.)
   az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak negyvenkettedik módosítása új, 25 A számú fejezet bevezetésével: a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások 2007. január 1. utáni időszakra vonatkozó felülvizsgálata
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkeire és 26. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére, 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére (3),
   mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit,
   mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdése b) pontja alapján az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles közleményeket és iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben fenti megállapodás, vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli,
   felidézve az 1994. január 19-én az EFTA Felügyeleti Hatóság (4) által elfogadott állami támogatások anyagi jogi és eljárási jogi szabályait (5),
   mivel az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: „az Európai Bizottság”) 2003. május 8-án közleményt tett közzé a nemzeti regionális támogatásokról szóló irányelvek 2007. január 1. utáni időszakra vonatkozó felülvizsgálatáról (6),
   mivel ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti,
   mivel az Európai Gazdasági Térség teljes területén biztosítani kell az EGT állami támogatásokról szóló szabályainak egységes alkalmazását,
   mivel az EGT-megállapodás XV. mellékletének végén található „Általános rendelkezések” cím II. pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat elfogadni,
   az Európai Bizottsággal való konzultációt követően,
   felidézve, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság e témában 2004. február 3-án többoldalú találkozó keretében konzultált az EFTA-államokkal,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1.

               Az állami támogatásokról szóló iránymutatások módosításra kerülnek egy új, 25 A számú, „A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások 2007. január 1. utáni időszakra vonatkozó felülvizsgálata” címet viselő fejezet bevezetésével. Az új, 25 A fejezet e határozat I. mellékletében található.

               2.

               Az EFTA-államokat levélben kell értesíteni, csatolva e határozat egy másolatát, valamint a mellékletet.

               3.

               Az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyvének d) pontja értelmében az Európai Bizottságot e határozatról a határozat egy, a mellékletet is tartalmazó másolata útján kell értesíteni.

               4.

               A döntést mellékletével együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

               5.

               A döntés angol nyelven hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2004. március 17-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Hannes HAFSTEIN

            az elnök

         Einar M. BULL

            bizottsági testületi tag

      (1)  A továbbiakban: „EGT-Megállapodás”.

      (2)  A továbbiakban: „Felügyeleti és Bírósági Megállapodás”.

      (3)  A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 2001. december 10-én az EFTA-államok által módosított 3. jegyzőkönyve. A módosítások 2003. augusztus 28-án léptek életbe.

      (4)  Eredetileg megjelent: HL L 231., 1994.9.3., 1. o., valamint annak 32. EGT-kiegészítésében ugyanazon a napon, legutóbb a 2004. február 18-i 15/04/COL, még nyilvánosságra nem hozott bizottsági testületi határozattal módosítva.

      (5)  A továbbiakban: „állami támogatásokról szóló iránymutatások”.

      (6)  A nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások 2007. január 1. utáni időszakra vonatkozó felülvizsgálatáról szóló bizottsági közlemény (HL C 110., 2003.5.8., 24. o.).

      MELLÉKLET

         „25A.   A NEMZETI REGIONÁLIS TÁMOGATÁSOKRÓL SZÓLÓ IRÁNYMUTATÁSOK 2007. JANUÁR 1. UTÁNI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ FELÜLVIZSGÁLATA

                     1.

                     Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: »Hatóság«) 1999. áprilisában tette közzé a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatásait (1).

                     2.

                     Az iránymutatások alapján a Hatóság jóváhagyta az EFTA-államok 2000. és 2006. közötti időszakra vonatkozó regionális támogatási térképeit, valamint számos, a fenti időszak végén kifutó regionális támogatási szabályozást.

                     3.

                     Az iránymutatások határozatlan időre szólnak. Mindazonáltal kikötésre került, hogy a Hatóság az iránymutatást annak életbe lépését követő öt éven belül felülvizsgálja.

                     4.

                     A Hatóság elvégezte a felülvizsgálatot, és úgy találta, hogy nincs szükség az iránymutatások átdolgozására.

                     5.

                     Mindazonáltal a Hatóság úgy döntött, kellő időben elvégzi a felülvizsgálatot, hogy az EFTA-államoknak és a Hatóságnak elegendő ideje maradjon 2006. végéig a 2007. január 1. utáni időszakra vonatkozó regionális térképek kidolgozására, bejelentésére és jóváhagyására.

         (1)  1998. november 4-i 316/98/COL testületi döntés (HL L 111., 1999.4.29., 46. o. és 18. EGT-kiegészítés).”


title: 2012/309/EU: A Tanács határozata ( 2012. május 10. ) Európa 2016. évi kulturális fővárosainak Spanyolországban és Lengyelországban történő kijelöléséről

text:
               15.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 154/11

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   Európa 2016. évi kulturális fővárosainak Spanyolországban és Lengyelországban történő kijelöléséről
   (2012/309/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európa Kulturális Fővárosa cím jelöltjeinek Spanyolországban és Lengyelországban való kiválasztásáról szóló, 2011. júniusi választótestületi jelentésre,
   mivel:
   az 1622/2006/EK határozat 4. cikkében megállapított feltételek maradéktalanul teljesültek,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   2016-ban az Európa Kulturális Fővárosa címet Donostia-San Sebastián and Wrocław viseli.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. május 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         U. ELBÆK

      (1)  HL L 304., 2006.11.3., 1. o.


title: A Tanács határozata ( 2014. december 15. ) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy német tagjának kinevezéséről

text:
               17.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 453/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. december 15.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa egy német tagjának kinevezéséről
   (2014/C 453/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai, valamint a munkavállalói és munkáltatói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott jelöltlistákra,
   tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak listáira,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2013. december 2-i (2) és 2014. június 12-i határozatával (3) kinevezte az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2016. november 7-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Az Európai Szakszervezeti Szövetség (ESZSZ) munkavállalói szervezet benyújtotta jelölését egy betöltendő helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2016. november 7-ig terjedő időszakra a Tanács az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjává nevezi ki a következő személyt:
   II.   MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tag

               Németország

               Sonja KÖNIG

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MARTINA

      (1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2013. december 2.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 360., 2013.12.10., 8. o.).

      (3)  A Tanács határozata (2014. június 12.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa litván és máltai tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 182., 2014.6.14., 14. o.); A Tanács határozata (2014. június 12.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa francia tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 186., 2014.6.18., 5. o.).


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 357/15/COL sz. határozata (2015. szeptember 23.) a Sandefjord Fotball AS javára nyújtott állami támogatás ügyben folytatott hivatalos vizsgálat lezárásáról (Norvégia) [2016/906]

text:
               9.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 152/59

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 357/15/COL SZ. HATÁROZATA
   (2015. szeptember 23.)
   a Sandefjord Fotball AS javára nyújtott állami támogatás ügyben folytatott hivatalos vizsgálat lezárásáról (Norvégia) [2016/906]
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,
   tekintettel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen a II. rész 7. cikkének (3) bekezdésére,
   mivel:
   I.   TÉNYEK

   1.   Eljárás

               (1)

               A Hatóság a hozzá beérkezett panaszokat és piaci információt követően 2013. október 31-én értesítette (dokumentumszám: 686574) a norvég hatóságokat a sandefjordi új futballstadion finanszírozását érintő állami támogatással kapcsolatos állításokról. A Hatóság ugyanebben a levélváltásban információt kért az állítólagos támogatási intézkedéssel kapcsolatban, melyet a norvég hatóságok 2013. november 29-én nyújtottak be (dokumentumszám: 691773 és 691774).

               (2)

               A Hatóság 2014. január 16-án további információt kért a norvég hatóságoktól (dokumentumszám: 694963), melyet 2014. február 14-én nyújtottak be (dokumentumszám: 699518).

               (3)

               A Hatóság a rendelkezésére álló információ alapján 2014. október 22-én elfogadta a 444/14/COL sz. határozatát, mellyel megindította a Sandefjord Fotball AS számára nyújtott támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárást és felkérte a norvég hatóságokat észrevételek megtételére. A határozatot 2015. január 15-én jelentették meg a Hivatalos Lapban, melyben felkérték a harmadik feleket, hogy a közzétételtől számított egy hónapon belül tegyék meg észrevételeiket.

               (4)

               Az észrevételtételi határidőt 2014. december 23-ig meghosszabbították a norvég hatóságok számára, akik aznap nyújtották be észrevételeiket (733899–733901 sz. dokumentumok). A Hatósághoz nem érkeztek további észrevételek.

         2.   A kedvezményezett – Sandefjord Fotball AS

               (5)

               A Sandefjord Fotball klub egyesületet 1998-ban alapították a Sandefjord térség két legnagyobb futballklubja, nevezetesen a Sandefjord Ballklubb és az IL Runar közötti együttműködési megállapodás alapján. Az együttműködés célja Sandefjordban olyan profi futballcsapatot létrehozni, ami beléphet a norvég első osztályba.

               (6)

               A profi elit csapatot a Sandefjord Fotball AS korlátolt felelősségű társaság működteti (1). A Sandefjord Fotball klub és a Sandefjord Fotball AS közötti együttműködés a Norvég Labdarúgó Szövetség követelményeire épül. A klub továbbá egy amatőr csapatot és egy junior futballcsapatot is működtet. Ezen kívül nyári futballoktatást végez és fiatal amatőr játékosok számára regionális futballmérkőzéseket szervez.

         3.   Az intézkedés leírása

   3.1.
         Háttér-információk

               (7)

               A Sandefjord Fotball elit csapata 2007-ig a Bugårdsparkenben található, önkormányzati tulajdonban lévő stadiont használta edzések és mérkőzések céljából. Ez a stadion azonban nem felelt meg a Norvég Labdarúgó Szövetség által az első osztályban játszó klubokra meghatározott követelményeknek. A becslések szerint a meglévő stadion fejlesztése kb. 40 millió NOK-ot tesz ki, ezt az összeget Sandefjord önkormányzata nem akarta beruházni.

         3.2.
         Az új stadion megépítése

               (8)

               Sandefjord önkormányzata és a Sandefjord Fotball AS 2005-ben vitatta meg egy új stadion megépítésének lehetőségét. Az önkormányzat beleegyezett abba, hogy rendelkezésre bocsátja a szükséges földterületet, a Sandefjord Fotball AS pedig abba, hogy finanszírozza és üzemelteti a stadiont.

               (9)

               Az önkormányzat Pindsle térségben több telket vásárolt összesen kb. 3,7 millió NOK-ért. A földterület annak idején mezőgazdasági területként volt nyilvántartva. A vásárlást engedélyező 2005. szeptember 6-i önkormányzati határozat szerint a földterületet kereskedelmi célú használatra kellett átsorolni és azon új stadiont kellett építeni. Az új övezeti tervben a földterületet két részre osztották: a 152/96. sz. telket stadion és kereskedelmi célú használatra, a 152/97. sz. telket kereskedelmi célú használatra sorolták át. A 2006. november 28-i megállapodással mindkét telket a Sandefjord Fotball AS 100 %-os tulajdonában levő két leányvállalatára ruházták át: a 152/96. sz. telket a Sandefjord Fotball Stadion AS-re, a 152/97. sz. telket a Sandefjord Fotball Næring AS-re.

               (10)

               A megállapodás szerint a Sandefjord Fotball AS-nek kellett megszerveznie a stadion megépítéséhez szükséges finanszírozását. A projekt építési költségeit 110 millió NOK-ra becsülték. A Sandefjord Fotball AS a saját forrásaiból, külső befektetőktől és többek között a stadion elnevezésével kapcsolatos jogok értékesítéséből 70 millió NOK-ot biztosított, a maradék 40 millió NOK-ra pedig hitelt vett fel. A Sandefjord Fotball AS hozzájárulását részben a kereskedelmi célú használatra átsorolt földterület (152/97. sz. telek) Pindsle Property AS-nek történő eladásából fedezték.

               (11)

               A stadion építésén kívül a megállapodás számos további kötelezettséget tartalmazott. A Sandefjord Fotball AS beleegyezett, hogy elvégzi a stadion helyszínén esedékes közúti-építési munkálatokat, valamint fedezi a korábbi stadion használatának megszüntetésével, így a javításokkal kapcsolatos költségeket.

               (12)

               Röviddel a megállapodás aláírása után a Pindsle Property AS 40 millió NOK-ért megvásárolta a Sandefjord Fotball Næring AS-t (a 152/97. sz. telek tulajdonosa). Az értékesítést megelőzően nem végezték el a vállalat értékelését.

               (13)

               Az új stadiont 2007 júliusában fejezték be, az összes építési költség 110 millió NOK (2) volt. A stadionban a futballpályán és a lelátón kívül számos egyéb létesítmény, például atlétikai pálya, fitneszközpont, és konferenciatermek is találhatók. Ezeket térítésmentesen bocsátják más szervezetek (főként amatőr sportegyesületek) rendelkezésére.

         3.3.
         A stadion későbbi eladása

               (14)

               A Sandefjord Fotball AS 2009-ben pénzügyi nehézségekbe sodródott. Forrásszerzés céljából a klub úgy döntött, hogy eladja a Sandefjord Fotball Stadion AS-t (a stadion és a 152/96. sz. telekkel szomszédos ingatlanok tulajdonosa) a Pindsle Property AS-nek. A norvég törvények harmadik fél (vállalkozás) általi értékelést írtak elő, mivel több személy vezető pozíciókat töltött be és részesedéssel rendelkezett a vállalkozásban és a Pindsle Property AS-ben egyaránt.

               (15)

               A 2009. április 6-i szakértői vélemény a Sandefjord Fotball Stadion AS-t 14–16 millió NOK-ra értékelte. A vállalkozást 2009. június 9-én eladták 15 millió NOK-ért.

         4.   Az eljárást megindító határozat

               (16)

               A Hatóság 2014. október 22-én közzétette a 444/14/COL sz. határozatát, mellyel megindította a Sandefjord Fotball AS számára nyújtott támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárást.

               (17)

               A Hatóság a határozatában arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Sandefjord Fotball AS részére történő földterület-átruházás az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást képez. A Hatóság szerint az átruházás piaci érték alatt történt a 152/96. sz. telek (stadion és kereskedelmi célú használatra átsorolva) és a 152/97. sz. telek (kereskedelmi célú használatra átsorolva) esetében.

               (18)

               Mivel a norvég hatóságok semmilyen érvet nem nyújtottak be az összeegyeztethetőség értékelését illetően, a Hatóság kétségbe vonja, hogy az intézkedés összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

         5.   A norvég hatóságok észrevételei

               (19)

               A norvég hatóságok a 2014. december 23-án kelt levelükben nyújtották be észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban (733899–733901 sz. dokumentumok).

         5.1.
         Az ügylet nem tartalmaz állami támogatást

               (20)

               A norvég hatóságok az észrevételeikben azzal érvelnek, hogy a földterület Sandefjord Önkormányzata részéről a Sandefjord Fotball AS részére történő átruházása nem képez állami támogatást, mivel nem nyújtott előnyt az állítólagos kedvezményezett számára.

               (21)

               A norvég hatóságok különösen azzal érvelnek, hogy a szóban forgó földterület piaci értéke az ügylet idején negatív volt, amelynek alátámasztására benyújtottak egy 2014. február 5-én kelt szakértői értékelést. A földterület állítólagos negatív értéke arra vezethető vissza, hogy a tranzakció részeként a Sandefjord Fotball AS-t (a földátruházás feltételei és az átsorolás szabályai alapján egyaránt) új stadion megépítésére kötelezték, és a stadionkivitelezés költsége meghaladta a földterület értékét.

               (22)

               A norvég hatóságok szerint a stadionépítés kötelezettsége megállapítható „különleges kötelezettségként” a Hatóságnak a hatóságok általi földterület- és ingatlanértékesítésben foglalt állami támogatások összetevőiről szóló iránymutatásai V. része 2.2. szakaszának c) pontja alapján (földértékesítésre vonatkozó iránymutatás) (3).

         5.2.
         Bármilyen támogatási összeg csak nagyon kicsi lenne

               (23)

               Az állítólagos állami támogatás összegével kapcsolatban a norvég hatóságok előadják, hogy abban az esetben, ha a Hatóság azt állapítaná meg, hogy a szóban forgó földterület piaci értéke pozitív, úgy ez az érték nagyon kicsi lenne.

               (24)

               A norvég hatóságok előadják, hogy a mezőgazdasági hasznosítású földterület Norvégiában különös védelmet élvez. Eladását és/vagy használati céljának megváltoztatását a regionális mezőgazdasági tanácsok szigorúan ellenőrzik. A szóban forgó földterület esetében az illetékes mezőgazdasági tanács kizárólag a stadionépítés jelentette közérdekű cél miatt fogadta el az átsorolásra irányuló javaslatot. A fejlesztő nem tudta volna megszerezni a földterületet tisztán kereskedelmi célú használatra. Ezért a piaci befektető elve nem alkalmazható a földátruházásra. A norvég hatóságok ehelyett úgy vélik, hogy bármilyen piaci értékelés alapja a mezőgazdasági hasznosítású földterület ára, ami az egyetlen reális alternatív hasznosítás.

               (25)

               A norvég hatóságok a kereskedelmi célú használatra átsorolt földterület (152/97. sz. telek) értékével kapcsolatban előadják, hogy a Pindsle Property AS – a vállalkozás, amely 40 millió NOK-ért megvásárolta a Sandefjord Fotball Næring AS-t –, a piaci árnál többet fizetett. Érvük alátámasztására (a 699518. sz. dokumentum 11. mellékletét képező) értékelő jelentésre hivatkoznak, melyben megállapították, hogy a 152/97. sz. telek piaci értéke kb. 15 millió NOK (4). Az értékelés alapja a Pindsle térségben a kereskedelmi célú hasznosításra átsorolt földterület átlagos ára az ügylet idején.

               (26)

               A norvég hatóságok továbbá úgy érvelnek, hogy mindenképpen több levonásra lesz szükség a támogatási összeg kiszámításához. Ezek a levonások a Sandefjord Fotball AS által a 2006. november 28-i megállapodás keretében az önkormányzat javára vállalt bizonyos kötelezettségekből származnak: i. 2,6 millió NOK a régi stadion felújítására, ii. 400 000 NOK a régi stadion világításának kicserélésére, iii. 1,5 millió NOK a járda megépítésére, és iv. 5 millió NOK a körforgalom és a gyalogátkelőhely megépítésére. A megállapodás szerint tehát a Sandefjord Fotball AS-nek (az akkori becslések szerint) összesen 9,5 millió NOK költséget kellett vállalnia, hogy szolgáltatásokat nyújthasson az önkormányzatnak (5).

         5.3.
         Bármilyen esetleges állami támogatást összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani

               (27)

               A norvég hatóságok szerint abban az esetben, ha a Hatóság állami támogatási elemet találna a szóban forgó ügyletben, úgy az ilyen támogatást az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek kell tekinteni annak 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.

               (28)

               A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy a sport – és a sportinfrastruktúra-építés – ösztönzése közös érdekű célkitűzést képvisel. A norvég hatóságok továbbá azzal érvelnek, hogy ebben az esetben szükség van állami támogatásra és hogy az megfelelő eszköz.

               (29)

               A norvég hatóságok indokolása szerint Sandefjordban szükség volt új stadionra. A norvég hatóságok rámutatnak a meglévő önkormányzati stadion nagyfokú igénybevételére, melyet akkoriban a Sandefjord Fotball és más csapatok használtak. Továbbá, egy modernebb stadionra volt szükség a Norvég Labdarúgó Szövetség licencia-követelményeinek teljesítésére, hogy a Sandefjord Fotball elit csapata – mely kivételes ideiglenes engedéllyel működött – a norvég első osztályban maradhasson.

               (30)

               Sandefjord önkormányzata megvizsgálta a meglévő stadion fejlesztésének lehetőségét, ami azonban nem oldotta volna meg a kapacitáshiányt. Ezzel szemben egy új stadion megépítése megoldaná mind a kapacitáshiányt, mind a licencia-problémákat, továbbá a Vestfold megyei labdarúgás számára otthont nyújtana. Ahogy az a lenti táblázatból látható, az új stadiont számos klub használja. Továbbá, a régi önkormányzati stadiont felújították (ezt a Sandefjord Fotball AS finanszírozta) és jelenleg helyi sportklubok (atlétika és futball), iskolák és a nyilvánosság használja. Ez is alátámasztja, hogy Sandefjordban szükség volt új stadionra és azt is, hogy bármilyen állami támogatás megfelelő eszköz volt. Továbbá, a meglévő stadion fejlesztése az önkormányzat részéről kb. 40 millió NOK összegű beruházást tett volna szükségessé, anélkül, hogy kilátása lett volna magánforrásokra.

               (31)

               A norvég hatóságok azzal is érveltek, hogy bármilyen támogatás arányos lett volna. A norvég hatóságok először is arra a tényre mutatnak rá, hogy az új stadion beruházási költségeinek túlnyomó részét a Sandefjord Fotball AS finanszírozta, mely a saját forrásaiból a lehető legnagyobb összeggel járult hozzá az építéshez és emellett bankhitelt vett fel. Ez a saját hozzájárulás biztosította, hogy a támogatás összege minimális volt.

               (32)

               A norvég hatóságok hangsúlyozzák továbbá a nem gazdasági jellegű társadalmi és amatőr sporttevékenységeket, melyeket az új stadion tett lehetővé. A meglévő önkormányzati stadion teljes mértékben rendelkezésre áll az amatőr sport előtt. Továbbá, az új stadionban rendszeresen sor kerül számos amatőr sport és társadalmi tevékenységre, ideértve iskolai rendezvényeket is.

               (33)

               A norvég hatóságok ennek ismertetésére a következő táblázatot nyújtották be, melyben összefoglalják a stadion becsült éves foglaltságát a különböző használók szerint a 2007–2014 közötti időszakban:

                           Klub

                           Tevékenységek

                           Órák/év

                           Díjfizetés

                           Sandefjord Fotball elit csapat

                           20 meccs (április-október/november) 100 óra
                           edzés április-október/november 2 óra × 5 × 16 = 160 óra (6)

                           260

                           Van

                           Sandefjord Fotball junior és utánpótlás válogatottak

                           Edzés és meccsek május-szeptember

                           60

                           Van

                           Együttműködési megállapodással rendelkező klubok

                           Edzés és meccsek május-szeptember

                           30

                           Nincs

                           Együttműködési megállapodással rendelkező klubok

                           Helyiségek tanfolyamok és konferenciák, ünnepségek, edzői és menedzserfórumok, előadások számára

                           30

                           Nincs

                           Sandar IL (sportklub)

                           Sandar-kupa döntője a 14–19 év közötti korosztály számára, beleértve a megnyitó ünnepséget (és az öltözők használatát)

                           25

                           Nincs

                           Vestfold Fotballkrets (megyei futballszövetség)

                           Sandefjord és a megye többi, 14–16 év közötti korosztály csapatainak összejövetelei, ideértve az edzéseket és a meccseket, továbbá az edzőknek tartott tanfolyamokat és képzéseket.

                           30

                           Nincs

                           Sandefjord Fotball Bredde (gyermek és ifjúsági sportok), amatőr mérkőzések

                           A klub igazgatósága a helyiségeket tanfolyamokhoz és konferenciákhoz használja. Nyári, őszi és húsvéti szüneti futballoktatás a 6–12 év közötti korosztály számára a futballpályán. Amatőr mérkőzések „vállalati kupák”

                           90

                           Nincs

               (34)

               Hétköznapokon az atlétikai pályát a közeli iskolák és több atlétikai klub használják. A stadionban iskolák által szervezett sportnapokat is rendeznek.

               (35)

               A stadiont ezért több mint 50 %-ban nem professzionális célra használják. A nem professzionális célú használat növekedésének az élőfüves pálya ellenálló képessége szab határt (7). A profi csapatnak preferenciális hozzáférést biztosítanak a stadionhoz a futballpálya hazai mérkőzésekhez való rendelkezésre bocsátása révén, és preferenciális hozzáférése van a futballpályához edzésekre. A fedett létesítményeket (pl. öltözők és irodai helyiségek) egész évben bármely szervezet igénybe veheti.

               (36)

               Amint az a fenti táblázatból látható, a stadion legtöbb nem professzionális használója nem fizet semmilyen díjat. Ezzel szemben az elit csapat 3 millió NOK éves bérleti díjat és a jegyeladásokból származó bevétel 20 %-át fizeti a stadion használatáért. A norvég hatóságok szerint ez az összeg megfelel a piaci bérleti díjnak: hasonló csapatok 2 000–5 000 NOK/óra közötti bérleti díjat fizetnek, ami éves szinten összesen kevesebb, mint 3 millió NOK. A norvég hatóságok ezért úgy vélik, hogy a Sandefjord Fotball elit csapat nem tesz szert előnyre a versenytársaival szemben a stadion használatáért általa fizetett bérleti díjat illetően.

               (37)

               A norvég hatóságok hangsúlyozzák továbbá, hogy a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt bármilyen hatás csak nagyon korlátozott lenne a klub helyi jellegéből adódóan. A hazai mérkőzésekre szóló jegyeket általában csak helyben és a vendég norvég csapatok szurkolóinak értékesítik. A meccsek alatt a jegypénztárakban értékesített jegyekből származó bevétel évente 600 000–1 millió NOK között mozog. Ami a védjeggyel ellátott reklámtermékeket (merchandising) illeti, a piac túlnyomó részt Vestfold megye szurkolóira terjed ki. E termékeket illetően nincs verseny a klubok között. Az aréna nevét a Komplett.no vállalkozásnak adták el, mely egy sandefjordi székhelyű elektronikai webáruház. Csak helyi vállalkozások hirdetnek az arénában.

               (38)

               A kereskedelemre és a versenyre gyakorolt hatás még a játékosok piacát tekintve is korlátozott. A Sandefjord Fotball AS csak nagyon kismértékben vesz rész a játékosok adás-vételében, és ezt csak más norvég klubok viszonylatában teszi. Például 2011–2013 között a játékosok adás-vételéből származó bevétel csupán 1,35 millió NOK-ot, a költségek pedig 860 000 NOK-ot tettek ki.

               (39)

               A norvég hatóságok a televíziós közvetítési jogokat illetően előadják, hogy ezeket a jogokat központilag a Norvég Labdarúgó Szövetség kezeli. Valamely klub bevételekből való részesedését a klub norvég első- és másodosztályú bajnokságaiban elfoglalt helyezése határozza meg. Mivel Norvégián kívül nincs valódi érdeklődés a norvég bajnoki futball iránt, ezek a televíziós közvetítési jogok nem gyakorolnak semmilyen valódi hatást a kereskedelemre és a versenyre.

         II.   ÉRTÉKELÉS

   1.   Állami támogatás megléte

               (40)

               Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének szövege a következő: „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

               (41)

               Ez azt jelenti, hogy állami támogatásnak az a támogatás minősül az EGT megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint, amelynek esetében a következő feltételek együttesen fennállnak: az intézkedést az állam nyújtja állami forrásokból, szelektív gazdasági előnyt nyújt valamely vállalkozásnak, és hatással van a Szerződő Felek közötti kereskedelemre és torzítja a versenyt.

         1.1.
         Állami források

               (42)

               Ahhoz, hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedést az államnak kell nyújtania, vagy azt állami forrásokból kell nyújtani. Az állam fogalma nemcsak a központi kormányzatra vonatkozik, hanem magába foglalja az államigazgatás valamennyi szintjét (így az önkormányzatokat), valamint a közvállalkozásokat is (8).

               (43)

               A szóban forgó földterületet Sandefjord önkormányzata vette meg, majd átruházta a Sandefjord Fotball AS két leányvállalatára. A Hatóság ezért arra a következtetésre jut, hogy a földterület átruházása állami forrásokat tartalmaz.

         1.2.
         Vállalkozás

               (44)

               A megszilárdult ítélkezési gyakorlat szerint a vállalkozások gazdasági tevékenységet ellátó entitások, azok jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (9). A gazdasági tevékenységek áruk vagy szolgáltatások piacon való kínálását jelentő tevékenységek (10).

               (45)

               A Sandefjord Fotball AS magánvállalkozásként szervezett professzionális futballklub. Különböző piacokon tevékeny, ideértve a futballjátékosok adás-vételi piacát, valamint a jegyeladást, a televíziós közvetítési jogokat, a szurkolóknak szánt klubtermékeket és a szponzorálást.

               (46)

               A Hatóság ezért arra a következtetésre jut, hogy a Sandefjord Fotball AS az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében vett vállalkozás.

         1.3.
         Gazdasági előny

               (47)

               Földterület vállalkozásnak való átruházása gazdasági előnyt nyújthat, különösen akkor, ha az átruházás a piaci ár alatti áron történik.

               (48)

               Állami forrásokat átruházó ügylet akkor nem képez állami támogatást, ha azt rendes piaci viszonyok mellett végzik és nem nyújt előnyt valamely vállalkozásnak (11). Ez piacgazdasági szereplő teszt néven ismert.

         1.3.1.   A 152/96. sz. telek átruházása

               (49)

               Amikor a 152/96. sz. telket átruházták a Sandefjord Fotball AS-re, a telket futballstadion megépítésére és kereskedelmi célú használatra sorolták át. A telken történő bármilyen építkezésnek ezért tartalmaznia kell egy stadiont a tervezési engedély megszerzése érdekében. Tekintettel arra, hogy a stadion építési költségei nagyobbak a földterület potenciális értékénél, a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a 152/96. sz. telek piaci ára zéró volt, ha nem negatív.

               (50)

               A Hatóság megjegyzi, hogy az átsorolással kapcsolatos kötelezettségek befolyásolhatják a földterület piaci árát. Azonban a futballstadion megépítésére vonatkozó kötelezettség nem csökkentheti zéróra a piaci árat, különösen egy olyan tranzakció esetében, amelynek célja a futballklub segítése az új stadion kivitelezésében (12).

               (51)

               A Hatóság utal továbbá a földértékesítésre vonatkozó iránymutatás 2.2. szakaszának d) pontjára, mely szerint elvileg „a piaci értéket nem lehet az elsődleges költségek alatt megállapítani
                   (13)
                  a beszerzést követő legalább hároméves időszakban, hacsak egy független értékbecslésre jogosult szakértő konkrétan nem állapított meg általános visszaesést az adott piacon a földterület és épületek piaci árában.” Jelen esetben Sandefjord önkormányzata 3,7 millió NOK-ért vásárolta meg a földterületet, melyet később a 152/96. sz. és a 152/97. sz. telekre osztottak fel. A Hatóság megjegyzi, hogy a földterület Sandefjord Fotball AS részére történő átruházása az önkormányzat beszerzési ára alatti áron történt.

               (52)

               A fentiek alapján a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a 152/96. sz. telek átruházása gazdasági előnyt nyújtott a Sandefjord Fotball AS-nek.

         1.3.2.   A 152/97. sz. telek átruházása

               (53)

               A 152/97. sz. telket kereskedelmi célú használatra sorolták át a Sandefjord Fotball AS-nek való átruházás idején. A norvég hatóságok szerint a 152/97. sz. telek átruházását a 2006. november 28-i szerződés kontextusában kellene értékelni. A szerződés arra kötelezi a futballklubot, hogy a földterületért cserébe stadiont kell építenie. Tekintettel arra, hogy a stadion becsült építési költségei nagyobbak voltak a földterület értékénél, az átruházás nem járt gazdasági előnnyel.

               (54)

               A Hatóság megjegyzi, hogy a 152/97. sz. telket kereskedelmi célú használatra sorolták át. A tervezési szabályok szerint ezért nem áll fenn kötelezettség arra nézve, hogy e telekkel kapcsolatban stadiont kell építeni. Nem állt fenn továbbá semmilyen kötelező korlátozás a földterület korábbi, mezőgazdasági hasznosításra vonatkozó átsorolása alapján a Sandefjord Fotball AS-nek való átruházás idején. Csak a 2006. november 28-i szerződés kötelezi a Sandefjord Fotball AS-t a stadion megépítésének megszervezésére és finanszírozására. Ez az egyetlen olyan jogi eszköz, amely előírta a 152/97. sz. telek értékesítését abból a célból, hogy fedezzék az építkezés egy részének finanszírozását.

               (55)

               A Hatóság szerint egy földterületet értékesítő piacgazdasági szereplő nem szabott volna meg ilyen feltételeket a stadion megépítésével vagy finanszírozásával kapcsolatban. A Hatóság ezért nem tudja elfogadni azt az érvet, amely szerint a gazdasági előny fennállását vizsgáló értékelésben figyelembe kellene venni a 152/97. sz. telek Sandefjord Fotball AS-nek való átruházása és a stadion megépítése közötti szerződéses kapcsolatot.

               (56)

               A Hatóság megjegyzi továbbá, hogy röviddel az átruházás után a Sandefjord Fotball AS 40 millió NOK-ért eladta a Sandefjord Fotball Næring AS-ben (a 152/97. sz. telek tulajdonosa) való részesedéseket a Pindsle Property AS-nek. Az eladás azt jelzi, hogy a szóban forgó földterületnek gazdasági értéke volt.

               (57)

               Az előbbiek alapján a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a 152/97. sz. telek átruházása gazdasági előnyt nyújtott a Sandefjord Fotball AS-nek.

         1.4.
         Szelektivitás

               (58)

               Az állítólagos állami támogatás a Sandefjord önkormányzata és a Sandefjord Fotball AS közötti tranzakció eredménye. A tranzakció az EGT-megállapodás 61. cikkének értelmében vett szelektív intézkedés, mivel csak egyetlen meghatározott vállalkozást érint.

         1.5.
         A versenytorzulás és a Szerződő Felek közötti kereskedelem befolyásolása

               (59)

               A kereskedelemre és a versenyre gyakorolt hatásra vonatkozó ítélkezési gyakorlat szerint „a Hatóságnak nem azt kell bizonyítania, hogy a támogatásoknak valóban hatásuk van a […] kereskedelemre, és ténylegesen torzítják a versenyt, hanem csak azt kell megvizsgálnia, hogy e támogatások képesek-e hatást gyakorolni a kereskedelemre és torzítani a versenyt” (14).

               (60)

               Annak a puszta ténye, hogy a támogatás erősíti valamely vállalkozás helyzetét az EGT-n belüli kereskedelemben versenyző más vállalkozásokkal szemben, elegendő annak megállapításához, hogy az intézkedés alkalmas a verseny torzítására, valamint az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti kereskedelem befolyásolására (15).

               (61)

               A Sandefjord Fotball elit csapata 2006-ban a norvég első osztályban játszott, és esélye volt az Európa-bajnokságon való részvételre. Továbbá, a futballbajnokságokon való részvétel mellett a profi futballklubok a gazdasági tevékenységeket több piacon folytatják, mint pl. a profi játékosok adás-vétele, reklámozás, szponzorálás, merchandising vagy médiajogok. A valamely profi futballklubnak nyújtott támogatás tehát potenciálisan erősíti annak helyzetét az említett piacok mindegyikén. Ezek többsége számos EGT-országra kiterjedhet. A játékosok adás-vételi piacát illetően a Sandefjord Fotball AS annak idején – és még ma is – aktív a játékosok adás-vételi piacán, és más EGT-országokból potenciálisan rekrutál játékosokat.

               (62)

               A Hatóság ezért arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés alkalmas a verseny torzítására, valamint az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti kereskedelem befolyásolására.

         1.6.
         A támogatás meglétére vonatkozó következtetés

               (63)

               A fenti megállapítások alapján a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

         1.7.
         A támogatás összege

               (64)

               A Hatóság a 152/96. sz. telket illetően elismeri, hogy a stadion megépítésére kiterjedő, átsorolással kapcsolatos kötelezettség csökkenti a földterület piaci értékét (16). Azonban, a fenti (50) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően, ebben az esetben nem indokolható a zéró piaci ár. A Hatóság földértékesítésről szóló iránymutatásának 2.2. szakaszának d) pontja szerint Sandefjord önkormányzatának a telket legalább olyan áron kellett volna eladnia, ami fedezné a saját beszerzési költségeit. A Hatóság ez alapján úgy véli, hogy az e telket illetően nyújtott támogatás összege 1,9 millió NOK (17).

               (65)

               A 152/97. sz. telekkel kapcsolatban a Hatóság megjegyzi, hogy a Sandefjord Fotball AS 40 millió NOK-ért eladta a Sandefjord Fotball Næring AS-ben (a 152/97. sz. telek tulajdonosa) való részesedéseit a Pindsle Property AS-nek. A Pindsle Property AS egy magánvállalkozás, és a tranzakció idején nem volt tagja annak a csoportnak, amelynek a Sandefjord Fotball AS tagja volt. Az adás-vételre ezért két független vállalkozás között került sor (18). A Hatósághoz nem érkezett arra vonatkozó meggyőző bizonyíték, hogy ez az ügylet nem piaci áron történt. Ennek megfelelően a Hatóság úgy véli, hogy ez jelzi a legjobban a 152/97. sz. telek piaci értékét.

               (66)

               A Hatóság a fentiek alapján arra a következtetésre jut, hogy a Sandefjord Fotball AS-re átruházott földterület teljes piaci értéke a tranzakció idején 41,9 millió NOK volt. A Sandefjord Fotball AS a 2006. november 28-i szerződés keretében számos kötelezettséget is vállalt a Sandefjord önkormányzatnak való munkák elvégzésére. Amint az a fenti (26) preambulumbekezdésben szerepelt, e kötelezettségek becsült teljes költsége a megállapodás idején 9,5 millió NOK volt. A norvég hatóságok előadták, hogy a megállapodás feltételei nélkül ezeket a munkákat az önkormányzat végezte volna el. Ennek megfelelően a Hatóság elfogadja, hogy a munkák teljes költségét – a megállapodás idején tervezettek szerint – le kellene vonni a támogatási összegből.

               (67)

               A Hatóság ezért arra a következtetésre jut, hogy a Sandefjord Fotball AS javára nyújtott támogatás teljes összege 32,4 millió NOK.

         2.   Eljárási követelmények

               (68)

               A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése értelmében „az EFTA Felügyeleti Hatóságot kellő időben értesíteni kell a támogatások nyújtására vagy módosítására vonatkozó bármely tervről annak érdekében, hogy azzal kapcsolatos észrevételeit megtehesse […]. Amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik, az érintett állam a tervezett intézkedéseket nem hajtja végre.”

               (69)

               A szóban forgó földterület átruházásával kapcsolatban nem nyújtottak be előzetes bejelentést a Hatóságnak. A Hatóság ezért megállapítja, hogy a norvég hatóságok nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeiknek.

         3.   Összeegyeztethetőség

               (70)

               Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

               (71)

               A Hatóság megjegyzi, hogy mindeddig nem tett közzé semmilyen iránymutatást a sportinfrastruktúra építéséhez nyújtott állami támogatásról. A Hatóság ezért a szóban forgó intézkedést közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint értékeli.

               (72)

               A támogatás nyújtása idején alkalmazott gyakorlatnak megfelelően a Hatóság értékelése a következő lépéseken alapul:

                           —

                           A támogatási intézkedés jól meghatározott közös érdekű célkitűzésre irányul?

                           —

                           A támogatás megfelelően van-e kidolgozva ahhoz, hogy a közös érdekű célkitűzés megvalósítását szolgálja, azaz a javasolt támogatás a piaci hiányosság orvoslását vagy egyéb célkitűzést szolgál-e? Különös tekintettel a következőkre:

                                       —

                                       Megfelelő eszköz-e az állami támogatás?

                                       —

                                       Érvényesül-e ösztönző hatás – idéz-e elő a támogatás változást a vállalkozások viselkedésében?

                                       —

                                       Arányos-e a támogatási intézkedés – azonos viselkedésbeli változás kevesebb támogatással is előidézhető?

                           —

                           Korlátozottak-e a versenytorzulások és a kereskedelemre gyakorolt hatások oly módon, hogy az általános mérleg pozitív legyen?

               (73)

               A fenti kérdésekkel a következő preambulumbekezdések foglalkoznak.

         3.1.
         Közös érdekű célkitűzés

               (74)

               A Hatóság mindenekelőtt megjegyzi, hogy az EGT-megállapodásban a sport támogatását nem említik konkrétan közös érdekű célkitűzésként. Ennek ellenére a sport támogatása tekinthető az oktatás, a szakképzés és az ifjúság támogatása, valamint a szociálpolitika részének. Az ezeken a területeken való szorosabb együttműködés az EGT egyik célja, az EGT-megállapodás 1. és 78. cikkében meghatározottak szerint. E szorosabb együttműködés modalitásait részletesebben az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyve határozza meg. E jegyzőkönyv 4. cikkének a címe „Oktatás, képzés, ifjúság és sport” és előirányozza többek között a Szerződő Felek részvételét a Sport általi nevelés európai évében (2004). Ez szemlélteti a sport támogatása és az EGT-megállapodásban ismertetett célkitűzések közötti szoros kapcsolatot.

               (75)

               Ez az értelmezés megfelel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) megközelítésének. Az Európai Unióban a sport támogatását kifejezetten az EUMSZ 165. cikke említi, melyet a Lisszaboni Szerződés vezetett be. Ugyanakkor a Bizottság már a Lisszaboni Szerződést megelőzően is elismerte a sport az európai társadalomban betöltött szerepének sajátosságát az önkéntességen alapuló struktúrákban az egészségügy, oktatás, társadalmi integráció és kultúra területén. A Lisszaboni Szerződés óta elismerték, hogy a sport támogatása elősegíti az Európa 2020 stratégia átfogó célkitűzéseinek elérését a foglalkoztathatóság és a mobilitás javításán keresztül, nevezetesen a sport, az oktatás és a képzés terén hozott, a társadalmi befogadást támogató intézkedések révén, továbbá a sport, az oktatás és a képzés segítségével.

               (76)

               A fentiek alapján a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy az oktatás, a szakképzés és az ifjúságfejlesztés ügyének sport általi előmozdítása közös érdekű célkitűzést képvisel. A Hatóság megjegyzi továbbá, hogy a sportinfrastruktúra finanszírozása profitálhat az általános csoportmentességi rendeletből is, amennyiben teljesülnek bizonyos feltételek. Ez is indokolja, hogy a sport – és a sportinfrastruktúra-építés – ösztönzése közös érdekű célkitűzést képvisel.

         3.2.
         Megfelelő eszköz

               (77)

               Annak értékelése céljából, hogy az állami támogatás eredményes-e a meghatározott, közös érdekű célkitűzés megvalósításában, a Hatóságnak először azonosítania kell és meg kell határoznia a kezelendő problémát. Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. Továbbá, a tervezett támogatási intézkedésnek megfelelő eszköznek kell lennie a meghatározott, közös érdekű célkitűzés kezelésére.

               (78)

               Norvégiában a futballstadionok rendelkezésre állása terén elismert piaci hiányosság áll fenn, ami a stadionokba történő kereskedelmi beruházások hiányában ölt formát. Ezek a beruházások strukturális veszteséget termelnek, mivel a bevételeik nem elegendőek a beruházási költségek fedezéséhez (19).

               (79)

               Továbbá, a norvég hatóságok igazolták, hogy Sandefjordban valódi igény van egy új futballstadionra. Ezt bizonyítják az intézkedés idején fennálló kapacitásproblémák a meglévő önkormányzati stadionban, továbbá az a tény, hogy a régi stadion már nem felelt meg a Norvég Labdarúgó Szövetség követelményeinek. Végezetül, tekintettel a stadion-infrastruktúra nem nyereséges jellegére, állami támogatásra volt szükség a beruházás elindításához.

               (80)

               Ezek alapján a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy az állami támogatás megfelelő eszköz volt.

         3.3.
         Ösztönző hatás

               (81)

               A Hatóság csak akkor nyilváníthat állami támogatást az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek, ha az állami támogatásnak ösztönző hatása van. Akkor áll fenn ösztönző hatás, ha a támogatás megváltoztatja a kedvezményezettnek a meghatározott, közös érdekű célkitűzés eléréséhez folytatott magatartását, ami egy olyan változás, amit a kedvezményezett a támogatás hiányában nem vállalna.

               (82)

               A Hatóság mindenekelőtt megjegyzi, hogy a stadionépítés nem a szóban forgó földterület átruházása előtt kezdődött.

               (83)

               Továbbá, a norvég hatóságok által szolgáltatott információ szerint a Sandefjord Fotball AS állami támogatás nélkül nem tudta volna finanszírozni a stadion megépítését, mivel nem voltak meg a szükséges pénzügyi eszközei vagy nem tudott kölcsönt szerezni a hiányzó összeg fedezésére. A stadion megépítéséhez való saját pénzügyi hozzájárulása már a lehetséges határán volt (20).

               (84)

               A fentiek alapján a Hatóság megállapítja, hogy a támogatási intézkedésnek ösztönző hatása van.

         3.4.
         Arányosság

               (85)

               Az állami támogatás arányos, ha a támogatási összeg a meghatározott közös érdekű célkitűzés megvalósításához szükséges minimumra korlátozódik. A Hatóság az arányosság értékelését általában az elszámolható költségek és a maximális támogatási intenzitások alapján végzi.

               (86)

               Amint az a fenti (67) preambulumbekezdésben is ismertetésre került, a Sandefjord Fotball AS javára nyújtott összes támogatás 32,4 millió NOK. A támogatási intenzitás értékelése céljából ezt az adatot az elszámolható beruházási költségekhez kell viszonyítani. A Hatóság úgy véli, hogy a Sandefjord Fotball AS-nél a Sandefjord önkormányzata nevében keletkezett költségek, melyeket levontak a támogatási összegből – lásd a fenti (66) preambulumbekezdést –, nem lehetnek részei az elszámolható költségeknek. A 110 millió NOK teljes beruházási költséget ezért 9,5 NOK-kal csökkenteni kell. Az elszámolható beruházási költségek ezért 100,5 millió NOK-ot tesznek ki, az ennek megfelelő támogatási intenzitás 32 %. A Hatóság megjegyzi, hogy ez a támogatási intenzitás meglehetősen alacsony, és a beruházás többi részét a kedvezményezett Sandefjord Fotball AS finanszírozta.

               (87)

               Ugyanakkor a támogatási intenzitást is értékelni kell a stadion-infrastruktúrából eredő társadalmi hasznok fényében. Amint az a fenti I.5.3. szakaszban szerepel, a stadiont több szereplő is használja nem professzionális céllal, mint például amatőr sportcsapatok és iskolák. Ezek a nem gazdasági használatok összesen a stadion teljes használatának több mint 50 %-át teszik ki.

               (88)

               A Hatóság megjegyzi továbbá, hogy a stadion-infrastruktúra bizonyos mértékig multifunkcionális, mely futballstadiont, atlétikai pályát, fitneszközpontot és számos más beltéri helyiséget tartalmaz. Ez növeli annak a lehetőségeit, hogy a stadiont nem gazdasági célokra használják. A Hatóság végezetül megjegyzi, hogy az elit csapat piaci bérleti díjat fizet a stadion használatáért (lásd még a lenti II.3.5. szakaszt), míg az amatőr klubok és más, nem kereskedelmi használók a stadiont ingyen használhatják. Ez is hangsúlyozza a társadalmi hozzájárulást, amit a stadion a közösségnek nyújt.

               (89)

               A fentiek alapján a Hatóság megállapítja, hogy a támogatási intézkedés arányos.

         3.5.
         Nem áll fenn a verseny és a kereskedelem indokolatlan torzulása

               (90)

               A támogatásnak az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és a Szerződő Felek közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdekű célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak.

               (91)

               A Hatóság megjegyzi, hogy a szóban forgó állami támogatással finanszírozott stadionnak elsősorban helyi és regionális fókusza van. Az infrastruktúrának nem célja, hogy nemzetközi rendezvényeket vonzzon, és a Sandefjord Fotball elit csapatán kívül nincs tervezve a más kereskedelmi szereplők általi extenzív igénybevétele.

               (92)

               Az elit csapat bérleti díjat fizet a stadion használatáért. A jelenlegi bérleti feltételek a stadion magántulajdonosaival folytatott tárgyalásokon alapulnak. Ezért feltételezhető, hogy a bérleti díj megfelel a piaci feltételeknek. Ezt megerősíti a más klubok által fizetett tipikus stadionbérleti díj összehasonlítása, melyet a norvég hatóságok nyújtottak be (lásd a fenti (36) preambulumbekezdést).

               (93)

               A Hatóság azt is megjegyzi, hogy a támogatási intenzitás alacsony, és a Sandefjord Fotball AS beruházási költségekhez való megfelelő hozzájárulása tovább csökkenti a torzulások kockázatát.

               (94)

               Végezetül, a Sandefjord Fotball AS által végzett gazdasági tevékenységek csak nagyon korlátozott hatást gyakorolnak az EGT-n belüli kereskedelemre és versenyre a klub helyi karaktere miatt. A jegyeladásai, valamint a merchandising, szponzorálási és reklámtevékenységei elsősorban a helyi közösséget és Vestfold megyét célozzák. A játékosok piacán folytatott tevékenységei is nagyon korlátozottak és Norvégiára összpontosítanak. Végezetül, a Sandefjord Fotball AS-nek nincs közvetlen ráhatása a televíziós közvetítési jogok értékesítésére, melyeket központilag a Norvég Labdarúgó Szövetség kezel, és azokból minden esetben csupán nagyon kevés bevétele van.

               (95)

               A Hatóság ezért megállapítja, hogy a verseny és a kereskedelem bármilyen, a támogatási intézkedés által okozott torzulásai korlátozottak.

         3.6.
         Mérlegelés és következtetés

               (96)

               A fent ismertetett értékelés alapján a Hatóság mérlegelte a bejelentett intézkedés pozitív és negatív hatásait. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatási intézkedésből eredő torzulások nem befolyásolják hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

         4.   Következtetés

               (97)

               A norvég hatóságok által benyújtott információk alapján a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a földterület átruházása az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. A Hatóság következtetése szerint ez a támogatás összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Sandefjord Fotball AS javára nyújtott állami támogatás összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével annak 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.
   2. cikk
   E határozat címzettje a Norvég Királyság.
   3. cikk
   E határozatnak csak az angol nyelvű változata hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 23-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Sven Erik SVEDMAN

            elnök

         Helga JÓNSDÓTTIR

            bizottsági testületi tag

      (1)  A kedvezményezettről további információ a 444/14/COL sz. határozatban található.

      (2)  A norvég hatóságok megerősítették, hogy a kezdeti beruházási összeg 110 millió NOK volt. A klub később további 17 millió NOK-ot fektetett be tartószerkezetekbe és berendezésekbe, ezeket a munkákat nagyrészt a klubtagok végezték (ún. dugnadsarbeid).

      (3)  A Hatóságnak a hatóságok általi földterület- és ingatlanértékesítésben foglalt állami támogatások összetevőiről szóló iránymutatásai, elfogadva 1999. november 17-én. Elérhető a következő címen: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (4)  Az értékelő jelentés becslései szerint a 152/96. sz. és a 152/97. sz. telek értéke együttesen 31 millió NOK. A 15 millió NOK annak az eredménye, hogy a becsült értéket arányosították a két telek mérete alapján.

      (5)  A végleges költség 12 millió NOK volt, az extraköltséget a Pindsle Property AS fedezte.

      (6)  Télen az elit csapat műfüves pályán edz, azonban a stadion öltözőit és más létesítményeit használja.

      (7)  A használat növelése céljából egy műfüves pálya megvalósítását tervezik.

      (8)  A tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelv 2. cikke (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.); a szöveg az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1a. pontjában szerepel.

      (9)  A C-41/90. sz., Höfner és Elser kontra Macroton ügyben hozott ítélet (EU:C:1991:161. o.) 21–22. pontja; a Pavlov és társai, C-180/98–C-184/98. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2000:428. o.); és az E-5/07. sz., Private Barnehagers Landsforbund kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben hozott ítélet (EFTA Ct. Rep. 2008, 61. o.) 78. pontja.

      (10)  A C-222/04. sz., Ministero dell'Economia e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze SpA ügyben hozott ítélet (EU:C:2006:8) 108. pontja.

      (11)  A C-39/94. sz. SFEI és társai ügyben hozott ítélet (EU:C:1996:285) 60–61. pontja.

      (12)  Ebben az összefüggésben a Hatóság utal a földértékesítésre vonatkozó iránymutatás 2.2. szakaszának c) pontjára, mely szerint „…azokat a kötelezettségeket, amelyek teljesítése részben a vevő saját érdekeit is szolgálja, ezt figyelembe véve kell értékelni.”

      (13)  Vagyis a szóban forgó közhatóságnál keletkezett beszerzési költségek.

      (14)  A C-372/97. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:2004:234. o.) 44. pontja.

      (15)  A C-730/79. sz. Philip Morris Holland BV kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:1980:209) 11–12. pontja; az E-5/04–E-6/04–E-7/04. sz., a Fesil ASA és Finnfjord Smelteverk AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság egyesített ügyekben hozott ítélet (EFTA Ct. Rep. 2005, 117. o.) 94. pontja, és a C-197/11–C-203/11. sz., Libert és társai egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2013:288) 76–78. pontja.

      (16)  Lásd még a 2015. június 10-i 225/15/COL sz. határozatot, mely nem emelt kifogást a földterület átruházása formájában a Vålerenga Fotball számára nyújtott támogatással kapcsolatban, 31. pont.

      (17)  Sandefjord önkormányzata 3,7 millió NOK-ért vásárolta meg a földterületet, melyet később a 152/96. sz. és a 152/97. sz. telekre osztottak fel. Az 1,9 millió NOK érték ennek az összegnek a két telek mérete szerinti arányosításának eredménye.

      (18)  Erre utal továbbá az, hogy nem végeztek független szakértői értékelést, amit a norvég vállalati jog az ugyanabba a csoportba tartozó vállalkozások közötti tranzakciókra előír.

      (19)  Lásd még a 2015. június 10-i 225/15/COL sz. határozatot, mely nem emelt kifogást a földterület átruházása formájában a Vålerenga Fotball számára nyújtott támogatással kapcsolatban, 65. preambulumbekezdés.

      (20)  Lásd a 699518. sz. dokumentum 29. oldalán található információt.