title: A Tanács (EU) 2017/984 határozata (2016. augusztus 8.) Spanyolországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról

text:
               10.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 148/38

         A TANÁCS (EU) 2017/984 HATÁROZATA
   (2016. augusztus 8.)
   Spanyolországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)

               A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja az 1467/97/EK tanácsi rendeletet (1) is, amelyet a túlzott költségvetési hiányok azonnali megszüntetésének elősegítése érdekében fogadtak el.

               (3)

               A Tanács 2009. április 27-i határozatában az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően megállapította, hogy Spanyolországban túlzott hiány áll fenn, és az említett szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban ajánlást adott ki a túlzott hiány legkésőbb 2012-ig történő megszüntetéséről. A Tanács az azóta eltelt időszakban – 2009. december 2-án, 2012. július 10-én és 2013. június 21-én – az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése alapján három új ajánlást címzett Spanyolországhoz, amelyekben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2013-ra, 2014-re, majd 2016-ra hosszabbította meg. A Tanács mindhárom ajánlásban úgy ítélte meg, hogy Spanyolország eredményes intézkedéseket hozott, azonban olyan előre nem látható, kedvezőtlen gazdasági események következtek be, amelyek jelentős negatív hatást gyakoroltak az államháztartásra (2).

               (4)

               Az EUMSZ 126. cikke (8) bekezdésének megfelelőlen a Tanács 2016. július 12-i határozatában megállapította, hogy a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás nyomán Spanyolország nem hozott eredményes intézkedéseket.

               (5)

               Az 1467/97/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerint, ha valamely részt vevő tagállam az intézkedést nem hajtja végre, vagy az a Tanács véleménye szerint nem bizonyul megfelelőnek, a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése értelmében azonnal határozatot hoz.

               (6)

               A Bizottság a 2016. július 19-én rendelkezésre álló információkat figyelembe véve frissítette 2016. tavaszi előrejelzését. Ennek alapján a reál GDP növekedésére vonatkozó előrejelzés a tavaszi előrejelzéshez képest 2016 tekintetében 2,9 %-ra, vagyis 0,3 százalékponttal felfelé módosult, míg 2017 tekintetében a tavaszi előrejelzésben szereplő 2,5 % helyett 2,3 %-ra mérséklődött. 2018-ban a reál GDP 2,1 %-os bővülése várható, szemben a 2015. évi 3,2 %-os növekedéssel. Visszafogottabb, de változatlanul erőteljes gazdasági növekedésre lehet tehát számítani, amihez a válság nyomán végrehajtott reformok és a pénzügyi támogatási program sikeres lezárása is hozzájárul. A gazdaság élénkülését a béremelkedés folyamatos visszafogása mellett változatlanul erőteljes munkahelyteremtés kíséri a munkaerő-piaci reformoknak köszönhetően. Az olajárak esése szintén támogatja a növekedést. Ugyanakkor 2016-ban –0,3 %-os infláció várható. Mindennek ellenére a növekedési előrejelzést – különösen 2017-től kezdődően – lefelé mutató kockázatok övezik, amelyek többek között az Egyesült Királyság uniós tagságáról tartott népszavazás eredményével állnak összefüggésben, ami fokozta a bizonytalanságot, és adott esetben negatív következményekkel járhat a kereskedelemre és a belső keresletre nézve.

               (7)

               A Bizottság 2016. tavaszi frissített előrejelzése szerint a GDP-arányos költségvetési hiány várhatóan 2016-ban 4,6 %-ra, 2017-ben 3,3 %-ra, majd 2018-ban 2,7 %-ra szűkül (míg a stabilitási program a 2016., 2017. és 2018. év tekintetében 3,6 %-os, 2,9 %-os, illetve 2,2 %-os hiánycélt tűzött ki, a tavaszi előrejelzés pedig 2016-ban a GDP 3,9 %-ának megfelelő, 2017-ben pedig a GDP 3,1 %-ának megfelelő hiányt valószínűsített). Az előre jelzett magasabb hiány részben annak tudható be, hogy a Bizottság frissített előrejelzése a 2016. márciusi bizottsági ajánlás nyomán végrehajtott központi és tartományi kormányzati szintű kiadáscsökkentő intézkedéseket a stabilitási programban előirányzott szinthez képest (a GDP 0,4 %-a) kisebb, a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékben veszi figyelembe, mivel egyes ilyen intézkedések ismertetése nem volt elég részletes ahhoz, hogy a Bizottság figyelembe tudja venni azokat a változatlan politika feltételezésén alapuló előrejelzésében. Mindazonáltal a különbségek döntő része a társasági adóra vonatkozó jogi keret módosulásából ered, aminek nyomán a vállalatok 2016-ban alacsonyabb összegű előlegeket („pagos fraccionados”) fizettek be. Az ebből származó bevételkiesést a stabilitási program nem számszerűsítette, és a hiány csak áprilisban, az első részletfizetéskor vált nyilvánvalóvá, amikorra a Bizottság már véglegesítette a tavaszi előrejelzést. A Bizottság 2016. tavaszi frissített előrejelzése 2016-ra a GDP 0,5 %-ának megfelelő bevételkieséssel számol. Mivel az említett változások nyomán állandósul az adók késedelmes befizetése, az adókulcs és az adóalap viszont változatlan marad, a helyzet stabilizálódását követően (2017-től) az új szabályok már nem lesznek hatással a társaságiadó-bevételekre. A változások 2016-ban az adóbevételek ideiglenes kiesését eredményezik, amit a tavaszi frissített előrejelzés egyszeri költségvetési hatásnak tekint.
               2017 tekintetében a tavaszi frissített előrejelzés és a stabilitási program közötti különbségek abból adódnak, hogy egyrészt a kiindulási helyzet a vártnál rosszabb, másrészt pedig a 2016. márciusi bizottsági ajánlás nyomán hozott megtakarítási intézkedéseket egyelőre nem határozták meg elég részletesen ahhoz, hogy azokat figyelembe lehessen venni változatlan politikát feltételezve. A strukturális hiány 2016-ban, illetve 2017-ben valószínűleg a GDP 0,4 %-ával, illetve 0,1 %-ával fog nőni, 2018-ban pedig változatlan marad. 2016-ban azonban a strukturális hiány előre jelzett növekedése részben arra vezethető vissza, hogy az inflációra, illetve a nominális GDP-növekedésre vonatkozó jelenlegi kilátások elmaradnak a 2016. évi költségvetést alátámasztó forgatókönyvben szereplő adatoktól, és ez hátrányosan érintette a strukturális államháztartási bevételeket, ugyanakkor nem tette lehetővé a kiadások kiigazítását.

               (8)

               A GDP-arányos bruttó államadósság a 2007-es 36 %-ról 2014-ben mintegy 99 %-ra emelkedett. 2015-ben az adósságráta többé-kevésbé stabil volt, mivel a pénzügyi eszközök nettó értékesítése ellensúlyozta a nominális GDP-növekedésnél gyorsabb ütemű hiánynövekedés negatív hatását. A Bizottság 2016. tavaszi frissített előrejelzése értelmében az adósságráta előreláthatólag 2017-ben, a GDP 100,6 %-án fog tetőzni, míg a tavaszi előrejelzés a GDP 100,3 %-ának megfelelő, 2016-ban bekövetkező csúcsértékkel számolt. Bár úgy tűnik, hogy Spanyolországnak nem kell szembenéznie a magas adósságrátából eredő fiskális stressz azonnali kockázatával, ha a költségvetési helyzet nem javul, középtávon jelentősen megnő az adósság fenntarthatóságával összefüggő kockázat. A népesség elöregedésével kapcsolatos kiadások visszafogásából eredő pozitív hatásnak köszönhetően hosszabb távon minden bizonnyal csökkenni fog a költségvetés fenntarthatóságának kockázata.

               (9)

               Az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének megfelelően a Tanácsnak azon határozatában, amellyel az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdésével összhangban felszólít a költségvetési hiány csökkentését szolgáló intézkedések meghozatalára, egyúttal fel kell kérnie a tagállamot arra is, hogy valósítson meg olyan éves költségvetési célokat, amelyek – a felszólítást alátámasztó előrejelzés alapján – megfelelnek az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegben elérendő, a GDP legalább 0,5 %-át mint küszöbértéket kitevő éves minimális javulásnak. Tekintettel azonban arra, hogy e határozat az év második felében kerül elfogadásra, fokozni kell a strukturális egyenleg meghatározott éves javulásának eléréséhez szükséges költségvetési kiigazításokat. Szintén szem előtt kell tartani, hogy az új kiigazítási pálya alapforgatókönyve a GDP 0,4 %-ának megfelelő strukturálishiány-romlással indul, ami legalább részben a 2016. évi költségvetést alátámasztó forgatókönyvben szereplőnél alacsonyabb tényleges infláció következménye – ez alapvetően a kormány által nem befolyásolható körülmény. Ezt figyelembe véve helyénvalónak tűnik, hogy Spanyolországnak 2016-ban ne kelljen további strukturális intézkedéseket tennie.

               (10)

               2016-ra vonatkozóan nem helyénvaló további strukturális intézkedéseket előírni, ezért amennyiben – az 1467/97/EK rendeletben foglalt szabálynak megfelelően – egy évvel kitolják a túlzott hiány Spanyolország általi kiigazításának határidejét, úgy 2017-ben a strukturális egyenleg olyan mértékű javulását kellene elérni, ami túlzottan hátrányosan érintené a növekedést. Ezért Spanyolország esetében célszerűnek tűnik két évvel meghosszabbítani a túlzott hiány helyzetének megszüntetésére előírt határidőt.

               (11)

               Következésképpen a hiteles és fenntartható kiigazítási pálya érdekében Spanyolországnak 2016-ban, 2017-ben, illetve 2018-ban a GDP 4,6 %-ának, 3,1 %-ának, illetve 2,2 %-ának megfelelő mértékű költségvetési hiányt kell elérnie, ami 2016-ban a GDP 0,4 %-ának megfelelő strukturálisegyenleg-romlást, 2017-ben és 2018-ban pedig a GDP 0,5 %-ának megfelelő javulást jelent. Ezek a költségvetési célok azt is figyelembe veszik, hogy ellensúlyozni kell a költségvetési konszolidációnak a tágabb gazdaságra kifejtett hatásán keresztül az államháztartást érő másodlagos hatásait.

               (12)

               A kitűzött célok elérése érdekében 2017-ben és 2018-ban is a GDP 0,5 %-ának megfelelő becsült hatást kifejtő, további strukturális intézkedésekre van szükség. Az előírt strukturális kiigazítás teljesítése céljából 2017-ben és 2018-ban megtakarítások érhetők el többek között az adókiadások számának és mértékének csökkentése révén, főként ami a kedvezményes héamértéket illeti.

               (13)

               Emellett a spanyolországi stabilitási törvényben előírt megelőző és korrekciós mechanizmusok valamennyi kormányzati szinten történő szigorú érvényesítése hozzájárulhat a túlzott hiány időben történő és tartós kiigazításához. Ennek elérését elősegítheti a végrehajtás fokozottabb automatizálása. A stabilitási törvény kiadási szabályának az államháztartás fenntarthatóságához való hozzájárulása erősíthető továbbá a kiadási kategóriák alkalmazási körének és meghatározásának további tisztázása révén, amire a szabály betartásának számszaki felülvizsgálatához van szükség, valamint azáltal, hogy a szabályt megsértő közigazgatások kifejezett felszólítást kapnak arra, hogy az előfordulást követő évben egyenlítsék ki a kiadási csúszásokat.

               (14)

               Spanyolországnak megfelelő figyelmet kell fordítania az államháztartás minőségi vonatkozásaira, többek között a közbeszerzési szakpolitika terén. A Bizottság az elmúlt években jelentős számú olyan szabálytalanságról értesült, amely kihatott az uniós közbeszerzési jogszabályok alkalmazására. Az adatok azt mutatják, hogy az egyes ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők egymástól eltérően bonyolítják le a közbeszerzési eljárásokat, a nem kielégítő előzetes és utólagos kontrollmechanizmusok pedig hátráltatják a közbeszerzési jogszabályok helyes és egységes alkalmazását. Más tagállamokkal összevetve Spanyolországban kirívóan alacsony a szerződési hirdetmények közzétételi aránya, míg a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása viszonylag elterjedt. Ennek gyakorlati következménye, hogy a más tagállamokban letelepedett vállalkozások csak korlátozottan vesznek részt a versenyben, továbbá gyakori jelenség a szerződések közvetlen odaítélése, ami az államháztartási kiadásokat növelő hatásokkal jár. A központosított vagy közös közbeszerzés eszközeinek korlátozott használata a hatékonyság növelése ellen hat, holott ez előnyös lenne a költségvetési megtakarítások szempontjából. Nem létezik olyan független testület, amely országszerte biztosítaná a közbeszerzés hatékonyságát és a jogszabályokkal való összhangját, és ez hátráltatja a közbeszerzési szabályok megfelelő végrehajtását, továbbá utat nyit a szabálytalanságok előtt, ami összességében károsan érinti Spanyolország államháztartásának helyzetét.

               (15)

               A költségvetési konszolidációs stratégia sikerének előmozdítása érdekében fontos átfogó strukturális reformokkal is alátámasztani a költségvetési konszolidációt, a 2016. évi európai szemeszter keretében Spanyolország számára megfogalmazott tanácsi ajánlásokkal, mindenekelőtt a makrogazdasági egyensúlyhiány kiigazításával összefüggő ajánlásokkal összhangban.

               (16)

               Az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdésének megfelelően a Tanács – az említett rendelkezés szerinti felszólító határozatának keretében – kérheti az érintett tagállamtól, hogy meghatározott ütemezés szerint jelentéseket nyújtson be a kiigazításra irányuló erőfeszítésekről. Az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (1a) bekezdésének megfelelően a tagállami jelentésnek tartalmaznia kell az államháztartás kiadásaira és bevételeire vonatkozó célokat, továbbá meg kell határoznia a kiadási és a bevételi oldal fiskális intézkedéseit, valamint a konkrét tanácsi ajánlásokra válaszul tett szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó információkat. Az e határozatban szereplő ajánlások teljesítésére, valamint a túlzott hiány kiigazítására vonatkozó határidő nyomon követésének megkönnyítése érdekében Spanyolországnak a 2017. évi költségvetésiterv-javaslatával egyidejűleg, 2016. október 15-ig kell benyújtania szóban forgó jelentést.

               (17)

               Spanyolországnak emellett a 473/2013/EU tanácsi rendelet (3) 10. cikkében előírtak szerint jelentést kell tennie a Bizottságnak, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a 877/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (4) megállapítottaknak megfelelően. A jelentést először 2017. január 15-ig, majd ezt követően háromhavonta kell benyújtani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Spanyolországnak 2018-ig meg kell szüntetnie a jelenleg fennálló túlzott hiányt.
   (2)   Spanyolországnak 2016-ban a GDP 4,6 %-ának, 2017-ben a GDP 3,1 %-ának, 2018-ban pedig a GDP 2,2 %-ának megfelelő mértékűre kell csökkentenie a költségvetési hiányt. A költségvetési hiány ajánlott javulása 2016-ban a GDP 0,4 %-ának megfelelő strukturálisegyenleg-romlást, 2017-ben és 2018-ban pedig a GDP 0,5 %-ának megfelelő javulást jelent, a Bizottság 2016. tavaszi frissített előrejelzésének megfelelően. Helyénvaló, hogy Spanyolország minden többletbevételt a hiány- és adósságcsökkentés felgyorsítására használjon fel.
   (3)   A Bizottság 2016. tavaszi frissített előrejelzésében már szereplő megtakarításokon túlmenően Spanyolországnak 2017-ben és 2018-ban egyaránt a GDP 0,5 %-ának megfelelő költségvetési konszolidációs intézkedéseket kell elfogadnia, és azokat teljeskörűen végre kell hajtania.
   (4)   Spanyolországnak készen kell állnia arra, hogy további intézkedéseket fogadjon el, amennyiben a költségvetési tervek tekintetében kockázatok jelentkeznek. Helyénvaló, hogy a költségvetési konszolidációs intézkedések növekedésbarát módon biztosítsák az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását.
   (5)   Spanyolországnak a költségvetési keretének megerősítésére irányuló intézkedéseket kell elfogadnia mindenekelőtt abból a célból, hogy fokozza a hiány-, adósság- és kiadási céloktól való eltérések megelőzésére és korrekciójára szolgáló mechanizmusok automatizálását, valamint megerősítse a stabilitási törvény kiadási szabályának az államháztartás fenntarthatóságához való hozzájárulását.
   (6)   Spanyolországnak szilárd keretet kell létrehoznia, amely valamennyi ajánlatkérő szerv és ajánlatkérő tekintetében biztosítja a közbeszerzési szakpolitika átláthatóságát és összehangoltságát, hogy így garantálja a gazdasági hatékonyságot és az élénk versenyt. E keret a hatékonyság és a jogszabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében magában kell foglalnia a megfelelő előzetes és utólagos közbeszerzési kontrollmechanizmusokat.
   2. cikk
   A Tanács 2016. október 15-ét határozza meg határidőként Spanyolország számára az eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy Spanyolország az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (1a) bekezdésével összhangban jelentést nyújtson be a Tanácsnak és a Bizottságnak az e határozatra válaszként hozott intézkedésekről. A jelentésnek tartalmaznia kell az államháztartás kiadásaira és bevételeire vonatkozó célokat, továbbá meg kell határoznia a kiadási és a bevételi oldal diszkrecionális intézkedéseit, valamint az 1. cikk (5) és (6) bekezdésének megfelelően Spanyolország költségvetési és a közbeszerzési keretének megerősítését célzó konkrét tanácsi ajánlásokra válaszul tett intézkedésekre vonatkozó információkat.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LAJČÁK

      (1)  A Tanács 1467/97/EK rendelete (1997. július 7.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról (HL L 209., 1997.8.2., 6. o.).

      (2)  A Spanyolországgal szembeni túlzotthiány-eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő honlapon: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 473/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

      (4)  A Bizottság 877/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. június 27.) a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről (HL L 244., 2013.9.13., 23. o.).


title: 2004/714/EK: Az Európai Parlament határozata (2004. április 21.) az Európai Képzési Alapítvány elnökének a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítéséről

text:
               21.4.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/8

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2004. április 21.)
   az Európai Képzési Alapítvány elnökének a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítéséről
   (2004/714/EK)

    ---documentbreak---

               21.4.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/8

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   az Európai Képzési Alapítvány elnökének a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítéséről szóló határozatról, a kapcsolódó nyilatkozatokkal


title: A Tanács határozata (2004. április 29.) a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló barcelonai egyezményhez csatolt, a hajókról történő szennyezés megelőzésére és veszélyhelyzetben a Földközi-tenger szennyezésének leküzdésére irányuló együttműködésről szóló jegyzőkönyvnek a Közösség nevében történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0575

2004/575/EK: A Tanács Határozata (2004.április 29.) a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló barcelonai egyezményhez csatolt, a hajókról történő szennyezés megelőzésére és veszélyhelyzetben a Földközi-tenger szennyezésének leküzdésére irányuló együttműködésről szóló jegyzőkönyvnek a Közösség nevében történő megkötéséről

Hivatalos Lap L 261 , 06/08/2004 o. 0040 - 0040

		A Tanács határozata(2004. április 29.)a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló barcelonai egyezményhez csatolt, a hajókról történő szennyezés megelőzésére és veszélyhelyzetben a Földközi-tenger szennyezésének leküzdésére irányuló együttműködésről szóló jegyzőkönyvnek a Közösség nevében történő megkötéséről(2004/575/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel:(1) Az Európai Közösség környezetpolitikája hozzájárul a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására vonatkozó célkitűzések, valamint a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések nemzetközi szinten történő ösztönzésére vonatkozó célkitűzések eléréséhez.(2) Az Európai Közösség Szerződő Fele a 77/585/EGK határozattal [2] jóváhagyott, a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek (Barcelonai Egyezmény), valamint ezen egyezmény 1999/802/EK határozattal [3] jóváhagyott, 1995. évi felülvizsgált változatának. A Közösség szintén Szerződő Fele a Barcelonai Egyezmény négy jegyzőkönyvének, közöttük a 81/420/EGK határozattal [4] jóváhagyott, a Földközi-tengernek olajjal és más káros anyagokkal történő szennyezése elleni, vészhelyzetekre szóló küzdelemben történő együttműködésre vonatkozó jegyzőkönyvnek.(3) A Bizottság a Tanácstól 2000. január 25-én átvett tárgyalási irányelv alapján, a Közösség nevében részt vett a hajókról történő szennyezés megelőzésére és veszélyhelyzetben a Földközi-tenger szennyezésének leküzdésére irányuló együttműködésről szóló jegyzőkönyvre (Jegyzőkönyv) vonatkozó tárgyalásokon.(4) 2002. január 25-én Máltán a Közösség aláírta a Jegyzőkönyvet.(5) A Jegyzőkönyv naprakésszé teszi a Barcelonai Egyezményben szereplő jogi eszközöket, oly módon, hogy a Jegyzőkönyv a hajókról történő szennyezés megelőzésére irányuló együttműködést is tartalmazza, hogy a szennyezési események kezelése terén hatékonyabbá tegye az együttműködést, valamint, hogy a vonatkozó nemzetközi szabályozások alkalmazását előmozdítsa.(6) A Jegyzőkönyv – nem sértve a Felek jogát ahhoz, hogy a nemzetközi jognak megfelelően a tárgyban szigorúbb intézkedéseket fogadjanak el – tartalmazza azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek annak elkerüléséhez, hogy a Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó tárgykörökben hatályos közösségi jogi szabályozáshoz képest bármilyen ellentmondás merüljön fel.(7) A Közösségnek ezért jóvá kell hagynia a Jegyzőkönyvet,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló barcelonai egyezményhez csatolt, a hajókról történő szennyezés megelőzésére és veszélyhelyzetben a Földközi-tenger szennyezésének leküzdésére irányuló együttműködésről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: "Jegyzőkönyv") a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A Jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) az Európai Közösség nevében a Jegyzőkönyvre vonatkozó jóváhagyó okiratot – a Jegyzőkönyv 23. cikkének rendelkezéseivel összhangban – a Spanyol Kormánynál letétbe helyezni.Kelt Luxembourgban, 2004. április 29-én.a Tanács részérőlaz elnökM. McDowell[1] 2004. február 10-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] HL L 240., 1977.9.19., 1. o.[3] HL L 322., 1999.12.14., 32. o.[4] HL L 162., 1981.6.19., 4. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2000. december 4.) bizonyos harmadik országokkal (Fehérorosz Köztársaság, Nepáli Királyság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Kazahsztán, Moldova, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Kínai Népköztársaság, Ukrajna, Egyiptomi Arab Köztársaság) a textiltermékek kereskedelmére vonatkozó megállapodások megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0804

Hivatalos Lap L 326 , 22/12/2000 o. 0063 - 0064

		A Tanács határozata(2000. december 4.)bizonyos harmadik országokkal (Fehérorosz Köztársaság, Nepáli Királyság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Kazahsztán, Moldova, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Kínai Népköztársaság, Ukrajna, Egyiptomi Arab Köztársaság) a textiltermékek kereskedelmére vonatkozó megállapodások megkötéséről(2000/804/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére, 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával együtt,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az Európai Közösség nevében a Bizottság megtárgyalta bizonyos harmadik országokkal a textiltermékek kereskedelmére vonatkozó megállapodásokat.(2) Ezeket a megállapodásokat a viszonosságtól függően ideiglenesen végrehajtották [1].(3) A Kazah Köztársasággal a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodást, amely levélváltás formájában jött létre, 2000. június 27-én írták alá a megállapodás megkötésére is figyelemmel.(4) A megállapodásokat jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA határozat mellékletében felsorolt megállapodások a Közösség nevében jóváhagyásra kerülnek.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásoknak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t, kivéve Kazahsztánnal kapcsolatban [2].3. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetik.Kelt Brüsszelben, 2000. december 4-én.a Tanács részérőlaz elnökH. Védrine[1] 2000/72/EK tanácsi határozat (Nepáli Királyság) (HL L 32., 2000.2.7., 1. o.); 1999/869/EK tanácsi határozat (Fehérorosz Köztársaság) (HL L 336., 1999.12.29., 26. o.); 1999/875/EK tanácsi határozat (Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság) (HL L 344., 1999.12.31., 1. o.); 1999/867/EK tanácsi határozat (Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Kazahsztán, Moldova, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán) (HL L 343., 1999.12.31., 1. o.); 1999/876/EK tanácsi határozat (Kínai Népköztársaság) (HL L 345., 1999.12.31., 1 o.); 1999/871/EK tanácsi határozat (Ukrajna) (HL L 337., 1999.12.30., 43. o.); 2000/3/EK tanácsi határozat (Egyiptomi Arab Köztársaság) (HL L 2., 2000.1.5., 68. o.).[2] Kazahsztánnal kapcsolatban a megállapodást 2000. június 27-én már aláírták, a megkötésére is figyelemmel.--------------------------------------------------MELLÉKLET- Megállapodás az Európai Közösség és a Fehérorosz Köztársaság között levélváltás formájában az Európai Közösség és a Fehérorosz Köztársaság között a textiltermékek kereskedelméről létrejött megállapodás módosításáról, az 1999/869/EK tanácsi határozatot [1] követően átmenetileg alkalmazva.- Megállapodás az Európai Közösség és a Nepáli Királyság között a textiltermékek kereskedelméről, a 2000/72/EK tanácsi határozatot [2] követően átmenetileg alkalmazva.- Megállapodás az Európai Közösség és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között a textiltermékek kereskedelméről, az 1999/875/EK tanácsi határozatot [3] követően átmenetileg alkalmazva.- Megállapodás levélváltás formájában az Európai Közösség és egyes harmadik országok (Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Kazahsztán, Moldova, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán) között a textiltermékek kereskedelméről, az 1999/867/EK tanácsi határozatot [4] követően átmenetileg alkalmazva.- Megállapodás levélváltás formájában az Európai Közösség és a Kínai Népköztársaság között a textiltermékek kereskedelméről létrejött megállapodások módosításáról, az 1999/876/EK tanácsi határozatot [5] követően átmenetileg alkalmazva.- Megállapodás az Európai Közösség és Ukrajna között levélváltás formájában az Európai Közösség és Ukrajna között a textiltermékek kereskedelméről létrejött megállapodás módosításáról, az 1999/871/EK tanácsi határozatot [6] követően átmenetileg alkalmazva.- Egyetértési nyilatkozat az Európai Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság között a textiltermékek kereskedelméről, a 2000/3/EK tanácsi határozatot [7] követően átmenetileg alkalmazva.[1] HL L 336., 1999.12.29., 26. o.[2] HL L 32., 2000.2.7., 1. o.[3] HL L 344., 1999.12.31., 1. o.[4] HL L 343., 1999.12.31., 1. o.[5] HL L 345., 1999.12.31., 1. o.[6] HL L 337., 1999.12.30., 43. o.[7] HL L 2., 2000.1.5., 68. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 1149/2007/EK határozata ( 2007. szeptember 25. ) az Alapvető jogok és jogérvényesülés általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a Polgári jogi jogérvényesülés egyedi program létrehozásáról

text:
               3.10.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 257/16

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1149/2007/EK HATÁROZATA

   (2007. szeptember 25.)
   az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a „Polgári jogi jogérvényesülés” egyedi program létrehozásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára és 67. cikke (5) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösség a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését tűzte ki céljául, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. Ebből a célból a Közösségnek el kell fogadnia, egyebek mellett, a polgári ügyek terén megvalósuló igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos olyan intézkedéseket, amelyek a belső piac zavartalan működéséhez szükségesek.

               (2)

               A Grotiushoz (2) és a Robert Schuman projekthez (3) hasonló korábbi programokat követően a 743/2002/EK tanácsi rendelet (4) a 2002–2006-os időszak vonatkozásában általános közösségi tevékenységi keretet hozott létre a polgári ügyekben történő igazságügyi együttműködés végrehajtásának előmozdítására.

               (3)

               Az Európai Tanács 2004. november 4–5-i brüsszeli ülésén elfogadta a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés Európai Unión belüli megerősítéséről szóló hágai programot (5) (a továbbiakban: a hágai program).

               (4)

               A Tanács és a Bizottság 2005 júniusában cselekvési tervet fogadott el a hágai program végrehajtásáról (6).

               (5)

               A Szerződésben és a hágai programban meghatározott nagyratörő célkitűzéseket a tervezést és végrehajtást elősegítő hatékony és rugalmas program létrehozásával kell megvalósítani.

               (6)

               A „Polgári jogi jogérvényesülés” programnak rendelkeznie kell – a szubszidiaritás elvének megfelelően – a polgári ügyekben történő igazságügyi együttműködést elősegítő és megkönnyítő szervezetek támogatására irányuló intézkedésekre, valamint az egyedi projektek támogatását szolgáló intézkedésekre vonatkozó bizottsági kezdeményezések indításáról.

               (7)

               A tagállamok jogi és igazságügyi rendszereinek kölcsönös megértésének javítására irányuló általános program a polgári jogi jogérvényesülés területén hozzájárul a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés akadályainak kiküszöböléséhez, és ezáltal javítja a belső piac működését.

               (8)

               A hágai programnak megfelelően a kölcsönös bizalom megerősítése kifejezett, az igazságügyi hatóságok és különböző jogrendszerek közötti kölcsönös megértés javítására irányuló erőfeszítéseket kíván meg. A nemzeti hatóságok európai hálózatainak e tekintetben külön figyelmet és támogatást kell biztosítani.

               (9)

               E határozatnak rendelkeznie kell az egyes európai hálózatok tevékenységei társfinanszírozásának lehetőségéről oly mértékben, amelyben a kiadások általános európai érdekű célkitűzés megvalósítása során merülnek fel. Ez a társfinanszírozás azonban nem jelenti azt, hogy egy jövőbeni program kiterjed majd ezekre a hálózatokra, és nem akadályozza meg a többi európai hálózatot abban, hogy e határozattal összhangban tevékenységeikhez támogatásban részesüljenek.

               (10)

               A „Polgári jogi jogérvényesülés” program révén támogatásban részesülő intézményeknek, szövetségeknek vagy hálózatoknak vissza kell igazolniuk a Bizottság által megállapítandó láthatósági iránymutatásoknak megfelelően kapott közösségi támogatást.

               (11)

               Ez a határozat a program teljes időtartamára vonatkozóan megállapít egy olyan pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (7) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.

               (12)

               Mivel e határozat célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a program léptéke és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (13)

               Alkalmazni kell a Közösség pénzügyi érdekeit védő, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (8) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletet (9); az alkalmazás során a költségvetési eszközök kiválasztásánál figyelembe kell venni az egyszerűség és a következetesség elvét, és azon esetek korlátozott számát, amelyekben a Bizottság megtartja a végrehajtás és a lebonyolítás közvetlen felelősségét, valamint azt, hogy a források szintjének és a felhasználásukkal járó adminisztratív terheknek arányban kell állniuk egymással.

               (14)

               Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (10), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (11), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) összhangban megfelelő intézkedéseket kell hozni továbbá a szabálytalanságok és csalások megelőzésére, valamint meg kell tenni a szükséges lépéseket az elvesztett, jogalap nélkül kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszatérítésére.

               (15)

               A költségvetési rendelet értelmében a működési támogatások nyújtásához el kell fogadni a jogalapot megteremtő jogi aktust.

               (16)

               Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (13) összhangban kell elfogadni, különbséget téve az irányítóbizottsági és a tanácsadó bizottsági eljárás hatálya alá tartozó intézkedések között, mivel bizonyos esetekben – a hatékonyság növelése érdekében – a tanácsadó bizottsági eljárás a megfelelőbb.

               (17)

               Az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottságnak tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet az e program végrehajtásával kapcsolatos bizottsági eljárásokról. Így különösen az Európai Parlamentnek meg kell kapnia az éves programtervezetet annak az irányító bizottsághoz történő beterjesztésekor. Ezen túlmenően az Európai Parlamentnek meg kell kapnia a szavazási eredményeket és a bizottság üléseiről szóló összefoglaló beszámolókat.

               (18)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország bejelentették, hogy részt kívánnak venni e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (19)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, valamint az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (20)

               Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményezte e határozatot (14).

               (21)

               A program eredményes és időbeni végrehajtásának biztosítása érdekében ezt a határozatot 2007. január 1-jétől alkalmazni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A program létrehozása
   (1)   E határozat az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos kialakításához való hozzájárulás céljából létrehozza a „Polgári jogi jogérvényesülés” egyedi programot (a továbbiakban: a program).
   (2)   A program 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tart.
   (3)   E határozatban a „tagállam” kifejezés valamennyi tagállamot jelenti, Dánia kivételével.
   2. cikk
   Általános célkitűzések
   (1)   E program általános célkitűzései a következők:

               a)

               az igazságügyi együttműködés elősegítése a kölcsönös elismerésen és kölcsönös bizalmon alapuló, polgári ügyek terén egységes európai igazságszolgáltatási térség megteremtéséhez való hozzájárulás céljából;

               b)

               a határokon átnyúló polgári eljárások megfelelő lefolytatását akadályozó tényezők kiküszöbölésének elősegítése a tagállamokban;

               c)

               a személyek és vállalkozások mindennapi életének, illetve működésének megkönnyítése annak lehetővé tétele révén, hogy jogaikat az Európai Unió teljes területén érvényesíthessék, különösen az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésük javításával;

               d)

               a jogi, igazságügyi és közigazgatási hatóságok és a jogi szakmák közötti kapcsolatok, információcsere és hálózatépítés javítása – többek között az igazságügyi képzések támogatása révén – az ezen hatóságok és szakemberek közötti jobb kölcsönös megértés céljából.

         (2)   A Közösség célkitűzéseinek és hatáskörének sérelme nélkül, a program általános célkitűzéseinek hozzá kell járulniuk a közösségi politikák fejlesztéséhez, és konkrétabban az igazságügyi térség létrehozásához.
   3. cikk
   Konkrét célkitűzések
   A program konkrét célkitűzései a következők:

               a)

               a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés támogatása a következő célokból:

                           i.

                           a jogbiztonság biztosítása és az igazságszolgáltatás hozzáférhetőségének javítása;

                           ii.

                           a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerésének elősegítése;

                           iii.

                           a polgári peres eljárások határokon átnyúló rendezését gátló, a polgári jog és a polgári jogi eljárások közötti különbségek által teremtett akadályok megszüntetése, és e célból a jogszabályok szükséges összeegyeztethetőségének elősegítése;

                           iv.

                           a joghatósági összeütközések elkerülése révén az igazságszolgáltatás megfelelő működésének biztosítása;

               b)

               a tagállamok polgári ügyekkel kapcsolatos jogi és igazságügyi rendszereire vonatkozó kölcsönös ismeretek javítása, valamint a hálózatépítésnek, a kölcsönös együttműködésnek, az információk, tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjének és terjesztésének ösztönzése és erősítése;

               c)

               a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén a közösségi eszközök megbízható végrehajtásának, helyes és konkrét alkalmazásának, valamint értékelésének a biztosítása;

               d)

               a tagállamok jogrendszereire vonatkozó tájékoztatásnak és az igazságszolgáltatás hozzáférhetőségének javítása;

               e)

               jogi szakemberek uniós és közösségi jogi képzésének előmozdítása;

               f)

               a kölcsönös bizalom megerősítéséhez szükséges általános feltételek értékelése az igazságszolgáltatás függetlenségének teljes körű tiszteletben tartása mellett;

               g)

               a 2001/470/EK tanácsi határozattal (15) létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekkel foglalkozó Európai Igazságügyi Hálózat működésének elősegítése.

         4. cikk
   Intézkedések
   A 2. és 3. cikkben meghatározott általános és konkrét célkitűzések megvalósítása érdekében a program – a 9. cikk (2) bekezdésében említett éves munkaprogramokban megállapított feltételek szerint – a következő típusú intézkedéseket részesíti támogatásban:

               a)

               a Bizottság által kezdeményezett egyedi intézkedések, úgymint tanulmányok és kutatások, közvélemény-kutatások és felmérések, mutatók és közös módszertanok kialakítása, adatok és statisztikák gyűjtése, fejlesztése és terjesztése, szemináriumok, konferenciák és szakértői találkozók, nyilvános kampányok és rendezvények szervezése, weboldalak fejlesztése és karbantartása, tájékoztató anyagok készítése és terjesztése, nemzeti szakértői hálózatok támogatása és irányítása, elemző, figyelemmel kísérő és értékelő tevékenységek; vagy

               b)

               tagállami hatóság vagy bármely más tagállami szerv, nemzetközi szervezetek vagy nem kormányzati szervek által készített, és minden esetben legalább két tagállam, vagy legalább egy tagállam és egy csatlakozó vagy tagjelölt ország részvételével végrehajtott egyedi, közösségi érdekű transznacionális projektek; vagy

               c)

               a program általános célkitűzéseivel összhangban lévő általános európai érdekű célkitűzéseket követő nem kormányzati és egyéb szervezetek tevékenységeinek támogatása az éves munkaprogramokban meghatározott feltételek mellett; vagy

               d)

               működési támogatás a bírói tanácsok európai hálózatának és az Európai Unió Legfelső Bíróságai elnökei hálózatának állandó munkaprogramjaival kapcsolatos kiadások társfinanszírozásához, amennyiben a kiadások olyan általános európai érdekű célkitűzés megvalósítása során merülnek fel, amely elősegíti a vélemény- és tapasztalatcserét azon ügyekről, amelyek tagjainak – a közösségi jogra vonatkozó – igazságügyi és/vagy tanácsadói funkciói teljesítésével kapcsolatos esetjogát, szervezetét és működését érintik.

         5. cikk
   Részvétel
   (1)   A következő országok vehetnek részt a program intézkedéseiben: a csatlakozó országok, a tagjelölt országok, valamint azok a nyugat-balkáni országok, amelyek részesei a stabilizációs és társulási folyamatnak, a velük megkötött vagy megkötendő társulási megállapodásokban vagy azok kiegészítő jegyzőkönyveiben a közösségi programokban történő részvétellel kapcsolatban meghatározott feltételeknek megfelelően.
   (2)   A projektekhez társulhatnak a következő országok jogi szakemberei: Dánia, az e programban részt nem vevő tagjelölt országok, amennyiben ez segíti csatlakozási felkészülésüket, valamint az e programban részt nem vevő harmadik országok, amennyiben ez a projektek céljait szolgálja.
   6. cikk
   Célcsoportok
   (1)   A program többek között a jogi szakembereket, a nemzeti hatóságokat és általában az uniós polgárokat célozza.
   (2)   E határozat alkalmazásában „jogi szakemberek” többet között a bírák, ügyészek, ügyvédek, jogtanácsosok, közjegyzők, a felsőoktatásban és a tudományos életben tevékenykedő jogtudósok, minisztériumi köztisztviselők, bírósági tisztviselők, bírósági végrehajtók, bírósági tolmácsok és a polgári jogi igazságszolgáltatási munkában részt vevő más szakemberek.
   7. cikk
   Hozzáférés a programhoz
   A program nyitva áll a tagállamok intézményei, állami és magánszervezetei, ezen belül szakmai szervezetei, egyetemei, kutatóintézetei, valamint jogi szakemberek szakképzésével foglalkozó jogi és igazságügyi (tovább) képző intézetei, a nemzetközi szervezetek és a tagállami nem kormányzati szervezetek számára.
   8. cikk
   A beavatkozás típusai
   (1)   A közösségi finanszírozás jogi formái az alábbiak lehetnek:

               a)

               támogatások;

               b)

               közbeszerzési szerződések.

         (2)   A közösségi pénzügyi támogatásokat ajánlati felhívások útján, működési támogatás és intézkedési támogatás formájában kell megítélni. A társfinanszírozás legnagyobb arányát az éves munkaprogramok határozzák meg.
   (3)   Előírásokat kell alkotni továbbá a közbeszerzési szerződések révén támogatandó kiegészítő intézkedésekről, amelyek esetében az áruk és szolgáltatások beszerzését közösségi finanszírozás fedezi. Ide tartoznak többek között a projektekhez, politikákhoz, programokhoz és jogszabályokhoz kapcsolódó információs, kommunikációs, előkészítési, végrehajtási, figyelemmelkísérési, ellenőrzési és értékelési kiadások.
   9. cikk
   Végrehajtási intézkedések
   (1)   A Bizottság a közösségi pénzügyi támogatást a költségvetési rendelettel összhangban hajtja végre.
   (2)   A program végrehajtására a Bizottság a 2. cikkben meghatározott általános célkitűzések keretein belül elfogadja azt az éves munkaprogramot, amely meghatározza a konkrét célkitűzéseket, a tematikus prioritásokat, a 8. cikk (3) bekezdésében foglalt kiegészítő intézkedések leírását és szükség esetén az egyéb intézkedések felsorolását.
   (3)   Az éves munkaprogramokat a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
   (4)   Az intézkedési támogatásokkal kapcsolatos értékelési és közbeszerzési eljárások során – többek között – a következő kritériumokat kell figyelembe venni:

               a)

               a javasolt intézkedés összhangja az éves munkaprogrammal, a 2. és 3. cikkben meghatározott célkitűzésekkel, valamint a 4. cikkben meghatározott intézkedéstípusokkal;

               b)

               a javasolt intézkedés minősége annak megtervezése, megszervezése, bemutatása és várt eredményei tekintetében;

               c)

               a kért közösségi finanszírozás összege és az elvárt eredményekhez viszonyított megfelelősége;

               d)

               a várt eredmények hatása a 2. és 3. cikkben meghatározott célkitűzésekre, valamint a 4. cikkben említett intézkedésekre.

         (5)   A 4. cikk d) pontjában említett működési támogatási kérelmek elbírálása a következő tényezők figyelembevételével történik:

               a)

               a program céljaival való összhang;

               b)

               a javasolt tevékenységek színvonala;

               c)

               ezen tevékenységek várható multiplikátorhatása a nyilvánosságra;

               d)

               a végrehajtott tevékenységek földrajzi hatása;

               e)

               a polgári részvétel az érintett intézmények szervezetében;

               f)

               a javasolt tevékenység költség-haszon aránya.

         (6)   A Bizottság a 4. cikk b) és c) pontja szerint hozzá javasolt intézkedések mindegyikét megvizsgálja. Az ezen intézkedésekhez kapcsolódó határozatokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
   10. cikk
   Irányítóbizottság
   (1)   A Bizottság munkáját egy irányítóbizottság segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
   Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében előírt időszak három hónap.
   11. cikk
   Tanácsadó bizottság
   (1)   A Bizottság munkáját egy tanácsadó bizottság segíti.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
   12. cikk
   Kiegészítő jelleg
   (1)   Törekedni kell a kapcsolódási pontokra és kölcsönös kiegészítő jellegre a többi közösségi eszközzel, különösen az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános programon belül a „Büntetőjogi jogérvényesülés” egyedi programmal, valamint a „Biztonság és a szabadságjogok védelme” és a „Szolidaritás és a migrációs áramlatok kezelése” általános programmal. A polgári jogi jogérvényesüléssel kapcsolatos információk statisztikai elemét a tagállamokkal együttműködésben kell kidolgozni, szükség szerint a közösségi statisztikai program felhasználásával.
   (2)   A program kivételes esetben, a mindkét program célkitűzéseit szolgáló intézkedések végrehajtása érdekében megoszthatja forrásait más közösségi eszközökkel, különösen az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program részét képező „Büntetőjogi jogérvényesülés” egyedi programmal.
   (3)   Az e határozat alapján finanszírozott műveletek ugyanazon célból nem részesülhetnek egyéb uniós vagy közösségi pénzügyi eszközből nyújtott pénzügyi támogatásban. A program kedvezményezettjeinek tájékoztatniuk kell a Bizottságot az Európai Unió általános költségvetéséből és más forrásokból kapott finanszírozásról és a folyamatban levő támogatási kérelmekről.
   13. cikk
   Költségvetési források
   (1)   Az e határozat végrehajtásához az 1. cikkben meghatározott időszakra vonatkozó pénzügyi keretösszeg 109 300 000 EUR.
   (2)   Az e programban foglalt intézkedésekre elkülönített költségvetési forrásokat fel kell tüntetni az Európai Unió általános költségvetésének éves előirányzatai között. A rendelkezésre álló éves előirányzatokat a pénzügyi keret korlátain belül a költségvetési hatóság hagyja jóvá.
   14. cikk
   Figyelemmel kísérés
   (1)   A Bizottság biztosítja, hogy a program által támogatott valamennyi intézkedés kedvezményezettje technikai és pénzügyi jelentéseket nyújtson be a munka előrehaladtáról, valamint, hogy az intézkedés befejezésétől számított három hónapon belül végleges jelentést nyújtson be. A jelentések formáját és tartalmát a Bizottság határozza meg. A Bizottság a jelentéseket a tagállamok rendelkezésére bocsátja.
   (2)   A Számvevőszék által a Szerződés 248. cikke értelmében az illetékes nemzeti ellenőrző szervekkel vagy szervezeti egységekkel együttműködve végzett pénzügyi ellenőrzések, vagy a Szerződés 279. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontja szerint végzett felülvizsgálatok sérelme nélkül, a Bizottság tisztviselői és egyéb alkalmazottai a program alapján támogatott intézkedésekre vonatkozóan helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzéseket is.
   (3)   A Bizottság biztosítja, hogy a program végrehajtásaként kötött szerződésekben és megállapodásokban elő kell írni különösen a Bizottság (vagy meghatalmazott képviselője) általi, szükség esetén helyszíni felügyeletet és pénzügyi ellenőrzést, valamint a Számvevőszék általi ellenőrzéseket.
   (4)   A Bizottság biztosítja, hogy a pénzügyi támogatás kedvezményezettje a valamely intézkedés tekintetében utoljára teljesített kifizetést követő öt éven át megőrizze a Bizottság számára az intézkedéssel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó teljes dokumentációt.
   (5)   Az (1) és (2) bekezdésben említett jelentések és a szúrópróbaszerű ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság szükség szerint biztosítja az eredetileg jóváhagyott pénzügyi támogatás mértékének vagy a támogatás nyújtása feltételeinek, valamint a kifizetések időrendjének kiigazítását.
   (6)   A Bizottság biztosítja, hogy minden egyéb szükséges lépésre sor kerüljön annak ellenőrzése céljából, hogy a finanszírozott intézkedéseket megfelelően és e határozat, valamint a költségvetési rendelet rendelkezéseinek megfelelően hajtják-e végre.
   15. cikk
   A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme
   (1)   A Bizottság biztosítja, hogy az e határozat keretében támogatott intézkedések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek a csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések és hatékony ellenőrzések, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszaszerzése, továbbá – ha szabálytalanságra derül fény – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén a 2988/95/EK, Euratom rendeletnek, a 2185/96/Euratom, EK rendeletnek, valamint az 1073/1999/EK rendeletnek megfelelően.
   (2)   Az e határozat alapján finanszírozott közösségi intézkedések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendeletet és a 2185/96/Euratom, EK rendeletet kell alkalmazni a közösségi jog rendelkezésének bármilyen megsértésére, beleértve a program alapján meghatározott szerződéses kötelezettségnek valamely gazdasági szereplő cselekményéből vagy mulasztásából eredő megszegését, amely az Európai Unió általános költségvetését vagy az Európai Közösségek kezelése alá vont költségvetéseknek indokolatlan kiadási tétel miatt kárt okoz vagy okozna.
   (3)   A Bizottság biztosítja, hogy az adott intézkedésre nyújtott pénzügyi támogatást csökkentsék, felfüggesszék vagy visszaköveteljék, ha szabálytalanságokat tapasztal, beleértve az e határozat rendelkezéseinek, vagy a szóban forgó pénzügyi támogatás odaítéléséről szóló egyedi határozatnak, illetve szerződésnek vagy megállapodásnak a be nem tartását, vagy ha kiderül, hogy az intézkedés a Bizottság jóváhagyásának kérése nélkül olyan változtatáson ment keresztül, amely a projekt jellegével vagy végrehajtási feltételeivel nem összeegyeztethető.
   (4)   A határidők be nem tartása esetén, vagy ha a projekt végrehajtásában elért előrehaladás alapján a kiutalt pénzügyi támogatásnak csak egy része indokolt, a kedvezményezettnek meghatározott határidőn be kell nyújtania észrevételeit a Bizottságnak. Ha a kedvezményezett nem ad kielégítő választ, a Bizottság biztosítja, hogy a pénzügyi támogatás hátralévő részét törölhessék, és a már kifizetett összegeket visszakövetelhessék.
   (5)   A Bizottság biztosítja, hogy a jogosulatlan kifizetéseket a részére visszatérítsék. A költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerint kamat terhel minden olyan összeget, amelyet nem térítettek vissza kellő időben.
   16. cikk
   Értékelés
   (1)   A programot a keretében folytatott tevékenységek végrehajtásán keresztül rendszeresen figyelemmel kell kísérni.
   (2)   A Bizottság biztosítja a program rendszeres, független és külső értékelését.
   (3)   A Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az alábbi dokumentumokat:

               a)

               éves beszámoló a program végrehajtásáról;

               b)

               időközi értékelő jelentés az elért eredményekről és a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól, többek között a 4. cikk d) pontjában említett működési támogatás kedvezményezettjei által elvégzett munkáról, legkésőbb 2011. március 31-ig;

               c)

               közlemény a program folytatásáról, legkésőbb 2012. augusztus 30-ig;

               d)

               utólagos értékelő jelentés, legkésőbb 2014. december 31-ig.

         17. cikk
   Az intézkedések közzététele
   A Bizottság évente közzéteszi az e program keretében támogatott intézkedések jegyzékét valamennyi projekt rövid leírásával egyetemben.
   18. cikk
   Láthatóság
   A Bizottság iránymutatásokat határoz meg az e határozat szerint nyújtott pénzügyi támogatás láthatóságának biztosítása céljából.
   19. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Strasbourgban, 2007. szeptember 25-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  Az Európai Parlament 2006. december 14-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2007. június 13-i közös álláspontja (HL C 171. E, 2007.7.24., 1. o.), és az Európai Parlament 2007. július 11-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2007. szeptember 18-i határozata.

      (2)  Az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján elfogadott, 1996. október 28-i 96/636/IB tanácsi együttes fellépés egy kezdeményezési programról és jogi szakemberek cseréjéről („Grotius”) (HL L 287., 1996.11.8., 3. o.); a Tanács 2001. február 12-i 290/2001/EK rendelete a kezdeményezési program és a jogi szakemberek cseréjének a polgári jog területére történő kiterjesztéséről („polgári-Grotius”) (HL L 43., 2001.2.14., 1. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 1496/98/EK határozata egy cselekvési program létrehozásáról a jogi szakmában a közösségi jog iránti figyelem fokozottabb felkeltése érdekében (Robert Schuman projekt) (HL L 196., 1998.7.14., 24. o.).

      (4)  HL L 115., 2002.5.1., 1. o.

      (5)  HL C 53., 2005.3.3., 1. o.

      (6)  HL C 198., 2005.8.12., 1. o.

      (7)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (8)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (9)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb a 478/2007/EK, Euratom rendelettel (HL L 111., 2007.4.28., 13. o.) módosított rendelet.

      (10)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

      (11)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

      (12)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

      (13)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

      (14)  HL C 69., 2006.3.21., 1. o.

      (15)  HL L 174., 2001.6.27., 25. o.


title: 2014/307/EU: A Tanács határozata ( 2014. május 13. ) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

text:
               29.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/31

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. május 13.)
   az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

      (2014/307/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 166. cikke (4) bekezdésére, 167. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére, 173. cikke (3) bekezdésére és 218. cikke (9) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz.

               (2)

               Helyénvaló az EGT-megállapodás Szerződő Feleinek együttműködését kiterjeszteni az 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) az EGT-megállapodásba foglalása útján.

               (3)

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2014. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               (4)

               Az Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontjának ezért a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének tervezett módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontnak az e határozathoz mellékelt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. VENIZELOS

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1295/2013/EU rendelete a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 221. o.).

         TERVEZET

      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2014 HATÁROZATA
      (…)
      az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Helyénvaló az EGT-megállapodás Szerződő Feleinek együttműködését kiterjeszteni a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1295/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) az EGT-megállapodásba foglalása útján.

                  (2)

                  Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2014. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 9. cikkének (4) bekezdése a következő szöveggelegészül ki:

                  „–

                     32013 R 1295: Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1295/2013/EU rendelete a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 221. o.).
                  Liechtenstein mentesül a programban való részvétel és az e programhoz való pénzügyi hozzájárulás alól.”

            2. cikk
      Ez a határozat azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (2).
      Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
      3. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt Brüsszelben,

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

               az EGT Vegyes Bizottság

               titkárai

         (1)  HL L 347., 2013.12.20., 221. o.

         (2)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (EU, Euratom) 2016/1432 határozata (2016. augusztus 19.) az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság igazgatójának kinevezéséről

text:
               27.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 232/10

         AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2016/1432 HATÁROZATA
   (2016. augusztus 19.)
   az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság igazgatójának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22-i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a jelöltek listájára, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság főtitkáraiból álló kiválasztási bizottság nyilvános pályázati felhívást követően 2016. július 14-én állított össze az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság igazgatójának kinevezése céljából,
   mivel:

               (1)

               Az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikkének (1) bekezdése létrehozta az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóságot.

               (2)

               Az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság igazgatóját az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezéssel nevezi ki ötéves, nem megújítható időszakra,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A 2016. szeptember 1. és 2021. augusztus 31. közötti időszakra Michael ADAM-ot nevezik ki az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság igazgatójává.
   (2)   Az igazgatót az AD 12 besorolási fokozat 1. fizetési fokozatába tartozó ideiglenes alkalmazottként kell kinevezni.
   (3)   A kinevezéshez a kinevezendő igazgatónak alá kell írnia az igazgató függetlenségére és az összeférhetetlenség hiányára vonatkozó, mellékelt nyilatkozatot.
   2. cikk
   E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 19-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LAJČÁK

            a Bizottság részéről

            az első alelnök

         F. TIMMERMANS

      (1)  HL L 317., 2014.11.4., 1. o.

      MELLÉKLET
      Alulírott …kijelentem, hogy tudomásul vettem az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkének (3) bekezdését, és a Hatóság igazgatói feladatait teljes függetlenségben és az említett rendeletben foglalt szabályok maradéktalan tiszteletben tartása mellett fogom ellátni. Amikor a Hatóság nevében járok el, egyetlen intézménytől, kormánytól, bármely egyéb szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől sem kérek és nem fogadok el utasításokat. Tartózkodni fogok minden olyan cselekedettől, amely a feladataim jellegével összeegyeztethetetlen.
      Kijelentem, hogy legjobb tudomásom szerint nem áll fenn esetemben összeférhetetlenség. Összeférhetetlenség áll fenn abban az esetben, ha az igazgatói funkcióik pártatlan és tárgyilagos gyakorlása családi vagy személyes okokból, politikai, nemzeti, filozófiai vagy vallási hovatartozással kapcsolatos okokból, továbbá gazdasági érdek vagy bármely más, a végső kedvezményezettel közös érdek miatt sérül. Emellett kijelentem, hogy nem vagyok az Európai Parlament képviselője, nem rendelkezem választáson elnyert mandátummal, és nem vagyok valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány jelenlegi vagy volt alkalmazottja.
      Kelt Brüsszelben,

            [DÁTUM + a kinevezendő igazgató

            ALÁÍRÁSA]


title: A Tanács (KKBP) 2015/241 határozata ( 2015. február 9. ) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról

text:
               16.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 40/14

         A TANÁCS (KKBP) 2015/241 HATÁROZATA
   (2015. február 9.)
   az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2014. március 17-i 2014/145/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 2014/145/KKBP határozatot.

               (2)

               Az ukrajnai helyzet változatlan súlyosságára tekintettel a Tanács úgy véli, hogy további személyeket és szervezeteket kell felvenni a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 2014/145/KKBP határozat mellékletében foglalt jegyzékére.

               (3)

               A 2014/145/KKBP határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az e határozat mellékletében felsorolt személyeket és szervezeteket fel kell venni a 2014/145/KKBP határozat mellékletében szereplő jegyzékbe.
   2. cikk
   Ez a határozat 2015. február 16-án lép hatályba.
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2015. február 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

      MELLÉKLET

         Az 1. cikkben említett személyek és szervezetek jegyzéke.

      I.   Személyek

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indokolás

                  A jegyzékbevétel dátuma

                  133.

                  Pavel DREMOV aka Batya
                  Павел ДРЁМОВ

                  Szül. hely és év: Stakhanov, 1976.

                  Az „Első Kozák Regiment” parancsnoka, mely a kelet-ukrajnai harcokban részt vevő fegyveres szakadár csoport.
                  E minőségében aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  134.

                  Alexey MILCHAKOV aka Fritz, Serbian
                  Алексей МИЛЬЧАКОВ

                  Szül. hely és év: St. Petersburg, 1991.

                  A „Rusich” egység parancsnoka, mely a kelet-ukrajnai harcokban részt vevő fegyveres szakadár csoport.
                  E minőségében aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  135.

                  Arseny PAVLOV aka Motorola
                  Арсéний Сергéевич ПÁВЛОВ (aka Моторóла)

                  Szül. hely és idő: Ukhta, Komi, 1983.2.2.

                  A „Sparta” hadtest parancsnoka, mely a kelet-ukrajnai harcokban részt vevő fegyveres szakadár csoport.
                  E minőségében aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  136.

                  Mikhail TOLSTYKH aka Givi
                  Михаил Толстых

                  Szül. hely és év: Ilovaisk, 1980.

                  A „Somali” hadtest parancsnoka, mely a kelet-ukrajnai harcokban részt vevő fegyveres szakadár csoport.
                  E minőségében aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  137.

                  Eduard BASURIN

                  Az ún. „Donyecki Népköztársaság” „védelmi miniszterének” „parancsnokhelyettese”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  138.

                  Alexandr SHUBIN
                  Александр Васильевич ШУБИН

                  A törvénytelen „Luhanszki Népköztársaság” „igazságügyi minisztere”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak az ország további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  139.

                  Sergey LITVIN
                  Сергей Анатольевич ЛИТВИН

                  Az ún. „Luhanszki Népköztársaság” „minisztertanácsának elnökhelyettese”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  140.

                  Sergey IGNATOV
                  Сергей Юрьевич ИГНАТОВ

                  Az ún. „Luhanszki Népköztársaság” népi milíciájának „főparancsnoka”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  141.

                  Ekaterina FILIPPOVA
                  Екатерина Владимировна ФИЛИППОВА

                  Szül. hely és idő: Krasnoarmëisk, 1988.11.20.

                  Az ún. „Donyecki Népköztársaság” „igazságügyi minisztere”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  142.

                  Aleksandr TIMOFEEV
                  Александр ТИМОФЕЕВ

                  Szül. idő: 1974.1.27.

                  Az ún. „Donyecki Népköztársaság” „költségvetési minisztere”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak az ország további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  143.

                  Evgeny MANUILOV
                  Евгений Владимирович МАНУЙЛОВ

                  Az ún. „Luhanszki Népköztársaság” „költségvetési minisztere”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  144.

                  Viktor YATSENKO
                  Виктор ЯЦЕНКО

                  Szül. hely és idő: Kherson, 1985.4.22.

                  Az ún. „Donyecki Népköztársaság” „kommunikációs minisztere”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  145.

                  Olga BESEDINA
                  Ольга Игорева БЕСЕДИНА

                  Az ún. „Luhanszki Népköztársaság” „gazdaság-fejlesztési és kereskedelmi minisztere”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  146.

                  Zaur ISMAILOV
                  Заур Исмаилов

                  Szül. hely és év: Krasny Luch, Voroshilovgrad Luhansk, 1975.

                  Az ún. „Luhanszki Népköztársaság” „megbízott főügyésze”.
                  Azzal, hogy elvállalta e tisztséget és e minőségben eljárt, aktívan támogatta azokat a cselekményeket és politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  147.

                  Anatoly Ivanovich ANTONOV
                  Анатолий Иванович Антонов

                  Szül. hely és idő: Omsk, 1955.5.15.

                  A védelmi miniszter helyettese, és e minőségében részt vesz az orosz csapatok Ukrajnába való telepítésének támogatásában.
                  A jelenlegi orosz Védelmi Minisztérium struktúrájának megfelelően e minőségében részt vesz azon orosz kormánypolitikák alakításában és végrehajtásában, amelyek fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.

                  2015.2.16.

                  148.

                  Arkady Viktorovich BAKHIN
                  Аркадий Викторович Бахин

                  Szül. hely és idő: Kaunas, Lithuania, 1956.5.8.

                  A védelmi miniszter első helyettese, és e minőségében részt vesz az orosz csapatok Ukrajnába való telepítésének támogatásában.
                  A jelenlegi orosz Védelmi Minisztérium struktúrájának megfelelően e minőségében részt vesz azon orosz kormánypolitikák alakításában és végrehajtásában, amelyek fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.

                  2015.2.16.

                  149.

                  Andrei Valeryevich KARTAPOLOV
                  Андрей Валерьевич Картaполов

                  Szül. hely és idő: DDR, 1963.11.9.

                  A fő műveleti orsztály igazgatója és az Oroszországi Föderáció hadseregének helyettes vezérkari főnöke. E két minőségében aktívan részt vesz az Ukrajnába telepített orosz erők hadjáratának alakításában és végrehajtásában.
                  A vezérkar hivatalos tevékenységeinek megfelelően azzal, hogy operatív ellenőrzést gyakorol a fegyveres erők felett, aktívan részt vesz azon orosz kormánypolitikák alakításában és végrehajtásában, amelyek fenyegetik Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.

                  2015.2.16.

                  150.

                  Iosif (Joseph) Davydovich KOBZON
                  Иосиф Дaвыдович Кобзон

                  Szül. hely és idő: Tchassov Yar, Ukraine, 1937.9.11.

                  Az Állami Duma tagja.
                  Ellátogatott az ún. „Donyecki Népköztársaságba”, és itt a szakadárok mellett szólalt fel. Az Oroszországi Föderációban a „Donyecki Népköztársaság” tiszteletbeli konzulává válaszották.
                  2014. március 20-án azon szövetségi alkotmányos törvénytervezet mellett szavazott, mely a Krím Köztársaságnak az Oroszországi Föderációba való befogadásáról és az Oroszországi Föderáción belül új szövetségi tagok (Krím Köztársaság, ill. Szevasztopol szövetségi státuszú város) létrehozásáról szólt.

                  2015.2.16.

                  151.

                  Valery Fedorovich RASHKIN
                  Валерий Фёдорович Рашкин

                  Szül. hely és idő: Kaliningrad Oblast, USSR, 1955.3.14.

                  Az Állami Duma etnikai kérdésekkel foglalkozó bizottságának első elnökhelyettese.
                  A „Krassnaya Moskva – Vörös Moszkva hazafias frontsegély” megalapítója, mely nyílt demonstrációkat szervezett a szakadárok támogatására, ezzel támogatva azokat a politikákat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.
                  2014. március 20-án azon szövetségi alkotmányos törvénytervezet mellett szavazott, mely a Krím Köztársaságnak az Oroszországi Föderációba való befogadásáról és az Oroszországi Föderáción belül új szövetségi tagok (Krím Köztársaság, ill. Szevasztopol szövetségi státuszú város) létrehozásáról szólt.

                  2015.2.16.

            II.   Szervezetek

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indokolás

                  A jegyzékbevétel dátuma

                  29.

                  Kozák nemzeti őrség
                  Казачья Национальная Гвардия

                  Fegyveres szakadár csoport, mely aktívan támogatott olyan cselekményeket, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.
                  Parancsnoka: a szintén jegyzékbe vett Nikolay KOZITSYN.

                  2015.2.16.

                  30.

                  „Sparta” hadtest
                  Батальон „Спарта”

                  Fegyveres szakadár csoport, mely aktívan támogatott olyan cselekményeket, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.
                  Parancsnoka: a szintén jegyzékbe vett Arseny PAVLOV.

                  2015.2.16.

                  31.

                  „Somali” hadtest
                  Батальон „Сомали”

                  Fegyveres szakadár csoport, mely aktívan támogatott olyan cselekményeket, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.
                  Parancsnoka: a szintén jegyzékbe vett Mikhail TOLSTYKH, más néven Givi.

                  2015.2.16.

                  32.

                  „Zarya” hadtest
                  Батальон „Заря”

                  Fegyveres szakadár csoport, mely aktívan támogatott olyan cselekményeket, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  33.

                  „Prizrak” dandár
                  Бригада „Призрак”

                  Fegyveres szakadár csoport, mely aktívan támogatott olyan cselekményeket, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.
                  Parancsnoka: a szintén jegyzékbe vett Oleksiy MOZGOVY.

                  2015.2.16.

                  34.

                  „Oplot” zászlóalj
                  Батальон „Оплот”

                  Közösségi média:
                  http://vk.com/oplot_info

                  Fegyveres szakadár csoport, mely aktívan támogatott olyan cselekményeket, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  35.

                  „Kalmius” zászlóalj
                  Батальон „Кальмиус”

                  Fegyveres szakadár csoport, mely aktívan támogatott olyan cselekményeket, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  36.

                  „Halál” zászlóalj
                  Батальон „Смерть”

                  Fegyveres szakadár csoport, mely aktívan támogatott olyan cselekményeket, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét, és hozzájárulnak Ukrajna további destabilizálásához.

                  2015.2.16.

                  37.

                  „NOVOROSSIYA” (Új Oroszország) mozgalom
                  Движение Новороссия

                  A „Novorossiya” (Új Oroszország) mozgalom 2014. novemberben jött létre Oroszországban, vezetője Igor Strelkov orosz tisztviselő (az Oroszországi Föderáció hadseregének vezérkarán belül működő központi hírszerzési igazgatóság (GRU) állományának tagja.
                  A mozgalom kifejezett céljai közé tartozik „Új-Oroszország” teljes körű és eredményes támogatása, beleértve a Kelet-Ukrajnában harcoló milíciáknak nyújtott segítséget is. Ezáltal a mozgalom olyan politikákat támogat, amelyek aláássák Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét.
                  A mozgalom olyan személlyel hozható kapcsolatba, akit Ukrajna területi integritásának aláásása miatt jegyzékbe vettek.

                  2015.2.16.