title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1720 határozata (2018. október 23.) Portugália „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

text:
                  16.11.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 291/8

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/1720 HATÁROZATA
         (2018. október 23.)
         Portugália „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről
         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,
         tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 13. pontjára,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedéshez.

                     (2)

                     Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

                     (3)

                     Portugália 2018. április 24-én az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be a ruházati termékek gyártásával foglalkozó ágazatban a portugáliai Norte, Centro, illetve Lisboa régióban történt elbocsátásokra tekintettel. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. Az említett kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

                     (4)

                     Portugália úgy határozott, hogy az 1309/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat biztosít 730 nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) számára is.

                     (5)

                     Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Portugália által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 4 655 883 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

                     (6)

                     Az EGAA igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadásának napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 4 655 883 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

            2. cikk
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
            Ezt a határozatot 2018. október 23-tól kell alkalmazni.

            Kelt Strasbourgban, 2018. október 23-án.

                  az Európai Parlament részéről

                  az elnök

               A. TAJANI

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               K. EDTSTADLER

            (1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

            (2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

            (3)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


A Bizottság 2018.11.28-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9165 - Canada Pension Plan Investment Board / Ontario Teachers' Pension Plan Board / Impulsora del Desarrollo y El Empleo en America Latina, S.A.B. de C.V. / ConcesioAutopista Guadalajara-Tepic, S.A. de C.V.) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.11.30-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.9153 - Meridiam SAS / La Caisse des dépôts et consignations / FICA-HPCI) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az francia nyelvű szöveg hiteles.)


A Bizottság 2018.10.16-i határozata az összefonódást a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja (Ügyszám COMP/M.8993 - China Huaxin Post and Telecom Technologies Co., Ltd / Juniper Networks International B.V. / Shanghai Huaxin Juniper Networks Co., Ltd.) a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)


title: A Tanács (EU) 2019/217 határozata (2019. január 28.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

text:
                  6.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 34/1

         A TANÁCS (EU) 2019/217 HATÁROZATA
         (2019. január 28.)
         az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikk (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
         mivel:

                     (1)

                     Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (2) (a továbbiakban: társulási megállapodás) 2000. március 1-jén lépett hatályba.

                     (2)

                     A társulási megállapodás hatálybalépése óta az Unió folytatta a Marokkói Királysággal létesített kétoldalú kapcsolatainak megerősítését, és kiemelt státuszt biztosított számára.

                     (3)

                     Az Unió nem befolyásolja a Nyugat-Szahara végleges jogállására vonatkozó, az Egyesült Nemzetek Szervezete keretei között folytatott politikai párbeszédet, és több alkalommal következetesen megerősítette, hogy elkötelezett a Nyugat-Szaharára – amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete felvett az önkormányzattal nem rendelkező területek listájára, és amelynek jelentős része jelenleg a Marokkói Királyság igazgatása alatt áll – vonatkozó vitarendezésre. Az Unió teljes mértékben támogatja az Egyesült Nemzetek főtitkára és személyes megbízottja annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy a felek segítséget kapjanak egy olyan igazságos, tartós és kölcsönösen elfogadható politikai megoldás eléréséhez, amely az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt – és különösen a 2152. (2014), a 2218 (2015), a 2385 (2016), a 2351 (2017) és a 2414 (2018) sz. határozatban foglalt – céloknak és elveknek megfelelő megállapodások keretében lehetővé tenné a nyugat-szaharai nép önrendelkezését.

                     (4)

                     A társulási megállapodás hatálybalépése óta behozatalra kerültek az Unióba olyan, Nyugat-Szaharából származó és igazoltan marokkói származású termékek, amelyek az említett megállapodás vonatkozó rendelkezéseiben előírt vámkedvezményekben részesültek.

                     (5)

                     A Bíróság a C-104/16 P. sz. ügyben hozott ítéletében (3) azonban pontosította, hogy a társulási megállapodás csak a Marokkói Királyság területére vonatkozott, az önkormányzattal nem rendelkező területnek minősülő Nyugat-Szaharára nem.

                     (6)

                     Ügyelni kell arra, hogy az évek során kialakult kereskedelmi forgalomban ne keletkezzen zavar, ugyanakkor megfelelő garanciákat kell létrehozni a nemzetközi jog, beleértve az emberi jogok védelmére és az érintett területek fenntartható fejlődésére vonatkozóan. A Tanács 2017. május 29-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Nyugat-Szaharából származó termékeknek a társulási megállapodásban előírt vámkedvezményekben részesítésére vonatkozó jogalap létrehozása érdekében, a Bíróság határozatával összhangban tárgyalásokat kezdeményezzen a Marokkói Királysággal. Kizárólag az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti megállapodással biztosítható, hogy a Nyugat-Szaharából származó termékek behozatala preferenciális származású legyen, mivel kizárólag a marokkói hatóságok tudnak gondoskodni a szóban forgó kedvezmények biztosításához szükséges szabályok betartásáról.

                     (7)

                     A Bizottság értékelte egy ilyen megállapodásnak a fenntartható fejlődésre kifejtett lehetséges hatásait, többek között a nyugat-szaharai termékekre biztosított vámkedvezményekből fakadóan a nyugat-szaharai érintett népesség számára jelentkező előnyök és hátrányok tekintetében, valamint az érintett területek természeti erőforrásainak kiaknázására kifejtett hatásokat. A vámkedvezményeknek a foglalkoztatásra, az emberi jogokra és a természeti erőforrások kiaknázására kifejtett hatásai nagyon nehezen mérhetőek, mivel közvetett jellegűek. Ugyanígy objektív információkat sem könnyű szerezni ezzel a helyzettel kapcsolatban.

                     (8)

                     Mindazonáltal ebből az értékelésből az következik, hogy a társulási megállapodás által a Nyugat-Szaharából származó termékekre előírt vámkedvezmények biztosításából a nyugat-szaharai gazdaság számára jelentkező előnyök, valamint különösen a jelentős gazdasági katalizátorhatás és az így kiváltott társadalmi fejlődés összességében meghaladja a konzultációs folyamatok során felmerült hátrányokat, többek között a természeti erőforrások – különösen a felszín alatti víztartalékok – kiterjedt felhasználását, amelyre vonatkozóan intézkedéseket tettek.

                     (9)

                     Úgy értékelték, hogy a vámkedvezményeknek a Nyugat-Szaharából származó termékekre történő kiterjesztése összességében pozitív hatást fog gyakorolni az érintett lakosságra. Várható, hogy ez a hatás a jövőben is fennmarad, sőt, esetlegesen fokozódhat is. Az értékelés jelzi, hogy a vámkedvezményeknek a nyugat-szaharai termékekre történő kiterjesztése előmozdítja a beruházási feltételeket, emellett gyors és jelentős fellendülést segít elő, amely kedvez a helyi foglalkoztatásnak. Az, hogy Nyugat-Szaharában léteznek olyan gazdasági és termelési tevékenységek, amelyek esetében kiemelkedő érdek fűződne ahhoz, hogy a társulási megállapodásban előírt vámkedvezményekben részesüljenek, azt jelzi, hogy a vámkedvezmények – többek között a halászati és a mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkedvezmények – biztosításának elmaradása jelentősen veszélyeztetné a nyugat-szaharai kivitelt. Úgy értékelték, hogy a beruházások ösztönzése révén a vámkedvezmények biztosítása pozitív hatást fejt ki a nyugat-szaharai gazdaság fejlődésére.

                     (10)

                     Figyelemmel a Bíróság ítéletében megfogalmazott, a beleegyezésre vonatkozó megállapításokra, a Bizottság az Európai Külügyi Szolgálattal együtt minden indokolható és megvalósítható lépést megtett a jelen lehetőségekhez mérten az értintett lakosság megfelelő bevonása érdekében abból a célból, hogy megbizonyosodjon affelől, hogy az értintett lakosság beleegyezését adja a megállapodáshoz. Széleskörű konzultációkat folytattak, és a konzultációkban részt vett érdekelt szociális, gazdasági és politikai szereplők többsége a társulási megállapodás szerinti vámkedvezmények Nyugat-Szaharára történő kiterjesztése mellett foglalt állást. Azok, akik elvetették a vámkedvezmények kiterjesztését alapvetően úgy vélték, hogy az ilyen megállapodás a Nyugat-Szahara területével kapcsolatos marokkói álláspontot támogatja. Ugyanakkor e megállapodás nem vonja maga után Marokkó Nyugat-Szahara feletti szuverenitásának elismerését. Az Unió egyébiránt – megerősített erőfeszítésekkel – a továbbiakban is támogatni fogja az Egyesült Nemzetek Szervezetének égisze alatt megkezdett és folytatott békés vitarendezési folyamatot.

                     (11)

                     Az (EU) 2018/1893 tanácsi határozatnak (4) megfelelően az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2018. október 25-én aláírták, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

                     (12)

                     A megállapodás hozzájárul az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke keretében kitűzött uniós célok megvalósításához.

                     (13)

                     A megállapodást jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
            A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

            2. cikk
            A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személyt (5).

            3. cikk
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2019. január 28-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               P. DAEA

            (1)  2019. január 16-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

            (2)  HL L 70., 2000.3.18., 2. o.

            (3)  A Bíróság C-104/16 P. sz., Tanács kontra Front Polisario ügyben 2016. december 21-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:2016:973).

            (4)  A Tanács (EU) 2018/1893 határozata (2018. július 16.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 310., 2018.12.6., 1. o.).

            (5)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.


title: A Tanács (EU) 2019/222 határozata (2018. december 20.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az EU–Palesztin Hatóság cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
                  7.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 35/32

         A TANÁCS (EU) 2019/222 HATÁROZATA
         (2018. december 20.)
         az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az EU–Palesztin Hatóság cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
         tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: az ideiglenes társulási megállapodás) 1997. február 24-én aláírásra került, és 1997. július 1-jén hatályba lépett.

                     (2)

                     A felek egyetértenek abban, hogy a jelenlegi Unió és a Palesztin Hatóság közötti cselekvési terv (a továbbiakban: EU–Palesztin Hatóság cselekvési terv) továbbra is tükrözi az EU és a Palesztin Hatóság közötti kiemelt partnerséget és elősegíti az ideiglenes társulási megállapodás végrehajtását.

                     (3)

                     Az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikke szerint a vegyes bizottság határozatokat hozhat és megfelelő ajánlásokat tehet.

                     (4)

                     A vegyes bizottság írásbeli eljárásban ajánlást tervezi elfogadni az EU–Palesztin Hatóság cselekvési terv három évvel történő meghosszabbításáról.

                     (5)

                     Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel az ajánlás joghatással bír majd.

                     (6)

                     Az EU–Palesztin Hatóság cselekvési terv három évvel történő meghosszabbítása teljeskörű lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy folytassák együttműködésüket a következő években, ideértve a partnerségi prioritásokról folyó lehetséges tárgyalások útján történő folytatást is,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága képviseletében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás által létrehozott vegyes bizottság ülésén az EU–Palesztin Hatóság cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspont a vegyes bizottság ajánlásának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2018. december 20-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               E. KÖSTINGER

            (1)  HL L 187., 1997.7.16., 3. o.

            MELLÉKLET
            AZ EU–PALESZTIN FELSZABADÍTÁSI SZERVEZET TÁRSULÁSI TANÁCS …/… sz. AJÁNLÁSA
            (…)
            az EU-Palesztin Hatóság cselekvési terv meghosszabbításának jóváhagyásáról
            AZ EU- PALESZTIN FELSZABADÍTÁSI SZERVEZET VEGYES BIZOTTSÁG,
            tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodásra (1),
            mivel:

                        (1)

                        Az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás (a továbbiakban: az ideiglenes társulási megállapodás) 1997. február 24-én aláírásra került, és 1997. július 1-jén hatályba lépett.

                        (2)

                        Az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikke szerint a vegyes bizottság határozatokat hozhat és megfelelő ajánlásokat tehet.

                        (3)

                        A vegyes bizottság eljárási szabályzatának 10. cikke lehetővé teszi, hogy az ülések között írásbeli eljárásban hozzanak határozatokat, ha mindkét fél beleegyezik ebbe.

                        (4)

                        Az EU–Palesztin Hatóság cselekvési terv három évvel történő meghosszabbítása teljeskörű lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy folytassák együttműködésüket a következő években, ideértve a partnerségi prioritásokról folyó lehetséges tárgyalások útján történő folytatást is,

                  ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST:

               1. cikk
               Az írásbeli eljárással eljáró vegyes bizottság az EU–Palesztin Hatóság cselekvési tervnek a meghosszabbítás elfogadásának dátumától számított három évvel történő meghosszabbítását ajánlja.

               2. cikk
               Ez az ajánlás az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt …, …

                     az EU–Palesztin Felszabadítási Szervezet vegyes bizottság részéről

                     az elnök

               (1)  HL EU L 187., 1997.7.16., 3. o.


title: A Tanács (EU) 2019/234 határozata (2019. február 5.) az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes tanácsban a vegyes tanács és a kereskedelmi és fejlesztési bizottság eljárási szabályzatnak elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

text:
                  8.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 37/127

         A TANÁCS (EU) 2019/234 HATÁROZATA
         (2019. február 5.)
         az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes tanácsban a vegyes tanács és a kereskedelmi és fejlesztési bizottság eljárási szabályzatnak elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével együtt értelmezett 207. cikkére,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM államok közötti gazdasági partnerségi megállapodást (1) (a továbbiakban: a megállapodás) az Európai Unió és tagállamai 2016. június 10-én írták alá. A megállapodás az Unió, Botswana, Lesotho, Namíbia, Szváziföld és Dél-Afrika között 2016. október 10-től, valamint az Unió, Mozambik között 2018. február 4-től ideiglenesen alkalmazandó.

                     (2)

                     A megállapodás 102. cikkének (1) bekezdése szerint a vegyes tanács a megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügyben jogosult határozatokat hozni. A megállapodás 101. cikke (3) bekezdésének h) és i) pontja szerint a vegyes tanács megállapítja saját eljárási szabályzatát, valamint a kereskedelmi és fejlesztési bizottság eljárási szabályzatát.

                     (3)

                     A vegyes tanácsnak az első ülésén el kell fogadnia a saját eljárási szabályzatára, valamint a kereskedelmi és fejlesztési bizottság eljárási szabályzatára vonatkozó határozatokat.

                     (4)

                     Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes tanácsban képviselendő álláspontot, mivel a tervezett vegyes tanácsi határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

                     (5)

                     Az Unió nevében a vegyes tanácsban képviselendő álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            A vegyes tanács első ülésén az Unió nevében képviselendő álláspont a vegyes tanácsnak az e határozathoz csatolt, a vegyes tanács eljárási szabályzatáról, valamint a kereskedelmi és fejlesztési bizottság eljárási szabályzatáról szóló határozattervezetén alapul.

            2. cikk
            Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2019. február 5-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               G. CIAMBA

            (1)  HL L 250., 2016.9.16., 3. o.

            TERVEZET
            AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, ÉS MÁSRÉSZRŐL AZ SADC-GPM-ÁLLAMOK KÖZÖTTI GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES TANÁCS 1/2019 HATÁROZATA
            (…)
            a vegyes tanács és a kereskedelmi és fejlesztési bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról
            A VEGYES TANÁCS,
            tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az SADC-GPM-államok között létrejött, gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 100., 101. és 102. cikkére,
            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk
               A vegyes tanács eljárási szabályzatát az e határozat I. melléklete tartalmazza.

               2. cikk
               A kereskedelmi és fejlesztési bizottság eljárási szabályzatát az e határozat II. melléklete tartalmazza.

               3. cikk
               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt …-ban/-ben,

                     a vegyes tanács részéről

                     …kereskedelmi minisztere

                     EU képviselő

            I. MELLÉKLET
            A VEGYES TANÁCS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               I. FEJEZET

               SZERVEZETI FELÉPÍTÉS

               1. cikk
               Összetétel és elnökség

                  (1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 100. cikkével létrehozott vegyes tanács ellátja a megállapodás 100. és 101. cikkében előírt feladatait.

                  (2)   Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „felek” meghatározása a megállapodás 104. cikkében foglaltak szerint történik, és az SADC-GPM-államokra, valamint az uniós félre (azaz a saját hatáskörükre tekintettel az Európai Unióra vagy annak tagállamaira, illetve az Európai Unióra és annak tagállamaira) vonatkozik.

                  (3)   A megállapodás 101. cikkének (1) bekezdésével összhangban a vegyes tanács egyrészről az Európai Unió Tanácsának megfelelő tagjaiból és az Európai Bizottság megfelelő tagjaiból vagy ezek képviselőiből, másrészről az SADC-GPM-államok megfelelő minisztereiből vagy ezek képviselőiből áll.

                  (4)   A vegyes tanács üléseinek miniszteri szintű elnöki tisztét az uniós fél képviselői (tekintettel az Unió és tagállamai saját hatásköreire), illetve az SADC-GPM-államok képviselője látja el 12 hónapos időszakonként felváltva. A vegyes tanács első ülésén a felek társelnökölnek.

                  (5)   A (4) bekezdésben említett első elnökségi időszakra szóló megbízatás a vegyes tanács első ülését követő napon kezdődik, és ugyanazon év december 31-én ér véget. Az első elnökségi időszakban az elnöki tisztet [az SADC-GPM-államok képviselője] [az uniós fél képviselője] látja el.

               2. cikk
               Ülések

                  (1)   A megállapodás 102. cikke (4) bekezdésével összhangban a vegyes tanács rendszeres időközönként, legalább kétévenként ülésezik, valamint – ha a körülmények úgy kívánják – a felek megállapodásától függően rendkívüli esetekben is.

                  (2)   A vegyes tanács üléseit felváltva tartják Brüsszelben, illetve az egyik SADC-GPM-állam területén, amennyiben a felek nem egyeznek meg másként.

                  (3)   Amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, a vegyes tanács üléseit az elnökséget betöltő fél hívja össze a másik Féllel való konzultációt követően.

                  (4)   A felek megállapodhatnak abban, hogy a vegyes tanács üléseit elektronikus úton tartják.

               3. cikk
               Megfigyelők
               A vegyes tanács eseti alapon megfigyelőként való részvételre más személyeket is meghívhat, és meghatározhatja, hogy mely napirendi pontok állnak nyitva e megfigyelők számára.

               4. cikk
               Titkárság

                  (1)   A vegyes tanács titkárságaként (a továbbiakban: a titkárság) egyrészről az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága és az Európai Bizottság, másrészről az SADC Titkárságán belül az SADC-GPM osztály jár el 12 hónapos időszakonként felváltva. Ezek a titkársági időszakok egybeesnek az 1. cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott elnökségi időszakokkal.

                  (2)   Az uniós fél részéről az ideiglenes napirendeket és a jegyzőkönyvtervezeteket az Európai Bizottság készíti el, a vegyes tanács előtti felhasználásra szánt vagy a vegyes tanács ülése nyomán létrejött hivatalos dokumentumokat pedig az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága körözteti.

               II. FEJEZET

               MŰKÖDÉS

               5. cikk
               Dokumentumok
               Amennyiben a vegyes tanács tanácskozásai írásos dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkárság számmal látja el és a vegyes tanács dokumentumaiként körözteti.

               6. cikk
               Az ülések bejelentése és napirendje

                  (1)   A titkárság legkésőbb 30 nappal a vegyes tanács ülése előtt értesíti a feleket az ülés összehívásáról és felkéri őket a napirendhez való hozzájárulásra. Megvitatandó sürgős ügyben vagy előre nem látható körülmények esetén az ülés rövid időn belül is összehívható.

                  (2)   Az ülések ideiglenes napirendjét a titkárság állítja össze. Az ideiglenes napirendet a titkárság az ülés előtt legalább 14 nappal megküldi a vegyes tanács elnökének és tagjainak.

                  (3)   Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek a felvételére valamelyik fél felkérte a titkárságot.

                  (4)   A napirendet a vegyes tanács az egyes ülések kezdetén fogadja el. A felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

                  (5)   A vegyes tanács elnöke egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából – mindegyik fél egyetértésével – szakértőket kérhet fel az ülésen való részvételre.

               7. cikk
               Jegyzőkönyv

                  (1)   A titkárság az ülést követő 21 napon belül elkészíti az ülés jegyzőkönyvtervezetét, kivéve, ha a felek erről kölcsönös egyetértéssel másként határoznak.

                  (2)   A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében a szabályok értelmében a következőket kell feltüntetni:

                              a)

                              a vegyes tanácshoz benyújtott dokumentumok;

                              b)

                              a vegyes tanács valamely tagjának kérésére jegyzőkönyvbe veendő bármely nyilatkozat; valamint

                              c)

                              azon kérdések, amelyekben a felek megállapodtak, köztük a meghozott határozatok, a megfogalmazott ajánlások és az elfogadott operatív következtetések.

                  (3)   Feltéve, hogy a felek másképp nem állapodnak meg, az egyes üléseket követő 42 napon belül mindkét fél írásban jóváhagyja a jegyzőkönyvtervezetet. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyv két példányát a titkárság aláírásával látja el, és a felek mindegyike kap egy eredeti példányt ezekből a hiteles dokumentumokból.

               8. cikk
               Határozatok és ajánlások

                  (1)   A megállapodás 102. cikke rendelkezéseivel összhangban a vegyes tanács a megállapodásban előírt esetekben konszenzussal fogad el határozatokat és ajánlásokat.

                  (2)   Amennyiben a vegyes tanács a megállapodás értelmében felhatalmazással rendelkezik határozatok és ajánlások elfogadására, ezek a jogi aktusok a „határozat”, illetve az „ajánlás” címet viselik az ülésekről készült jegyzőkönyveben. A titkárság minden elfogadott határozatot és ajánlást sorszámmal lát el, valamint megjelöli elfogadásuk időpontját és tárgyukat. Mindegyik határozat vagy ajánlás rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.

                  (3)   Abban az esetben, ha egy SADC-GPM-állam nem tud részt venni a vegyes tanács ülésén, a titkárságnak közölnie kell az ülésen elfogadott határozatait vagy ajánlásait az említett taggal. Az érintett SADC-GPM-állam a határozatok vagy ajánlások elküldésétől számított 10 naptári napon belül írásbeli választ ad, megjelölve azokat a határozatokat vagy ajánlásokat, amelyekkel nem ért egyet, ideértve ennek indokait is. Ha az említett írásbeli válasz nem érkezik meg a megadott határidőn belül, a határozatokat vagy ajánlásokat elfogadottnak kell tekinteni. Abban az esetben, ha az üléstől távol maradó SADC-GPM-állam nem ért egyet egy vagy több határozattal vagy ajánlással, a 4. bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni.

                  (4)   Az ülések közötti időszakban a vegyes tanács írásbeli eljárás útján vagy elektronikus úton, mindkét fél egyetértése mellett határozatokat vagy ajánlásokat fogadhat el. Az írásbeli eljárás a felek képviselői közötti jegyzékváltást jelenti.

                  (5)   A vegyes tanács által elfogadott határozatokat és ajánlásokat az uniós fél nevében az Európai Bizottság képviselője, valamint az SADC-GPM-államok képviselője által aláírt két eredeti példány hitelesíti.

               9. cikk
               Nyilvánosság

                  (1)   A vegyes tanács ülései – a felek eltérő döntése hiányában – nem nyilvánosak.

                  (2)   A felek úgy határozhatnak, hogy közzéteszik a vegyes tanács határozatait és ajánlásait.

               10. cikk
               Munkanyelvek
               Amennyiben a felek másként nem határoznak, a felek között a vegyes tanács munkájával kapcsolatban folytatott valamennyi levelezésnek és kommunikációnak, valamint a vegyes tanács tanácskozásainak nyelve az angol vagy a portugál.

               III. FEJEZET

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               11. cikk
               Költségek

                  (1)   A felek mindegyike maga viseli a vegyes tanács ülésein való részvételével összefüggően a személyzettel kapcsolatos, utazási és ellátási, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

                  (2)   Az ülések megrendezésével, a tolmácsolási szolgáltatások biztosításával és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező fél viseli.

               12. cikk
               Kereskedelmi és fejlesztési bizottság
               A megállapodás 103. cikkének (5) bekezdésével összhangban a kereskedelmi és fejlesztési bizottság a vegyes tanácsnak tesz jelentést és annak felelős.

               13. cikk
               Az eljárási szabályzat módosítása
               A 8. cikk rendelkezéseivel összhangban az eljárási szabályzat a vegyes tanács által elfogadott írásbeli határozattal módosítható.

            II. MELLÉKLET
            A KERESKEDELMI ÉS FEJLESZTÉSI BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               I. FEJEZET

               SZERVEZETI FELÉPÍTÉS

               1. cikk
               Összetétel és elnökség

                  (1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 103. cikke alapján létrehozott kereskedelmi és fejlesztési bizottság az említett cikkel összhangban látja el feladatait.

                  (2)   Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „felek” meghatározása a megállapodás 104. cikkében foglaltak szerint történik és az SADC-GPM-államokra, valamint az uniós félre (azaz a saját hatáskörükre tekintettel az Európai Unióra vagy annak tagállamaira, illetve az Európai Unióra és annak tagállamaira) vonatkozik.

                  (3)   A megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésével összhangban a kereskedelmi és fejlesztési bizottság tagjai a felek képviselői, rendszerint vezető tisztviselői szinten.

                  (4)   A kereskedelmi és fejlesztési bizottság ülésein az Európai Bizottság magas rangú tisztviselője és az SADC-GPM-államok magas rangú tisztviselője felváltva elnököl. A kereskedelmi és fejlesztési bizottság első ülésén a felek illetékes képviselői társelnökölnek.

                  (5)   A (4) bekezdésben említett első elnökségi időszakra szóló megbízatás a kereskedelmi és fejlesztési bizottság első ülése napján kezdődik, és ugyanazon év december 31-én ér véget.

               2. cikk
               Ülések

                  (1)   A kereskedelmi és fejlesztési bizottság rendszeres időközönként, legalább évente egyszer és bármely fél kérésére összeül. Az üléseket felváltva tartják Brüsszelben, illetve az egyik SADC-GPM-állam területén, amennyiben a felek nem egyeznek meg másként.

                  (2)   Amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, a kereskedelmi és fejlesztési bizottság üléseit az elnökséget betöltő fél hívja össze a másik féllel való konzultációt követően.

                  (3)   A felek megállapodhatnak abban, hogy a kereskedelmi és fejlesztési bizottság üléseit elektronikus úton tartják.

               3. cikk
               Megfigyelők
               A kereskedelmi és fejlesztési bizottság eseti alapon megfigyelőként való részvételre más személyeket is meghívhat, és meghatározhatja, hogy mely napirendi pontok állnak nyitva e megfigyelők számára.

               4. cikk
               Titkárság

                  (1)   A kereskedelmi és fejlesztési bizottság ülését rendező fél jár el a kereskedelmi és fejlesztési bizottság titkárságaként (a továbbiakban: a titkárság).

                  (2)   Ha az ülésre elektronikus úton kerül sor, az elnöki tisztséget betöltő fél jár el titkárságként.

               II. FEJEZET

               MŰKÖDÉS

               5. cikk
               Dokumentumok
               Amennyiben a kereskedelmi és fejlesztési bizottság tanácskozásai írásos dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat titkárság számmal látja el és a kereskedelmi és fejlesztési bizottság dokumentumaiként körözteti.

               6. cikk
               Az ülések bejelentése és napirendje

                  (1)   A titkárság legkésőbb 30 nappal az ülés előtt értesíti a feleket az ülés összehívásáról és felkéri őket a napirendhez való hozzájárulásra. Megvitatandó sürgős ügyben és/vagy előre nem látható körülmények esetén az ülés rövid időn belül is összehívható.

                  (2)   Az egyes ülések ideiglenes napirendjét a titkárság állítja össze. Az ideiglenes napirendet a kereskedelmi és fejlesztési bizottság titkársága legkésőbb 14 nappal az ülés előtt megküldi a kereskedelmi és fejlesztési bizottság elnökének és tagjainak.

                  (3)   Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek felvételére valamelyik fél felkérte a titkárságot.

                  (4)   A napirendet a kereskedelmi és fejlesztési bizottság az egyes ülések kezdetén fogadja el. A felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

                  (5)   A kereskedelmi és fejlesztési bizottság elnöke egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából – mindegyik fél egyetértésével – szakértőket kérhet fel az ülésen való részvételre.

               7. cikk
               Az ülésről szóló jelentés
               Amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, a titkárság készíti el az egyes ülésekről szóló jelentést, amely az adott ülés végén kerül elfogadásra.

               8. cikk
               Határozatok és ajánlások

                  (1)   A megállapodás 103. cikkének (6) bekezdésével összhangban a kereskedelmi és fejlesztési bizottság a megállapodásban meghatározott ügyekben, illetve akkor, ha a vegyes tanács ilyen hatáskört ruház rá, konszenzusos határozatokat vagy ajánlásokat fogad el.

                  (2)   Amennyiben a kereskedelmi és fejlesztési bizottság a megállapodás értelmében, illetve akkor, ha a vegyes tanács ilyen hatáskört ruház rá, felhatalmazással rendelkezik határozatok és ajánlások elfogadására, ezek a jogi aktusok a „határozat”, illetve az „ajánlás” címet viselik a (7) bekezdésben említett ülésekről szóló jelentésben. titkárság minden elfogadott határozatot és ajánlást sorszámmal lát el, elfogadásuk időpontját és tárgyukat is megjelölve. Mindegyik határozat vagy ajánlás rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.

                  (3)   Abban az esetben, ha egy SADC-GPM-állam nem tud részt venni az ülésen, a titkárságnak közölnie kell az említett ülésen elfogadott határozatait vagy ajánlásait az említett taggal. Az érintett SADC-GPM-állam a határozatok vagy ajánlások elküldésétől számított 10 naptári napon belül írásbeli választ ad, megjelölve azokat a határozatokat vagy ajánlásokat, amelyekkel nem ért egyet, ideértve ennek indokait is. Ha az említett válasz nem érkezik meg a megadott határidőn belül, a határozatokat vagy ajánlásokat elfogadottnak kell tekinteni. Abban az esetben, ha az üléstől távol maradó SADC-GPM-állam nem ért egyet egy vagy több határozattal vagy ajánlással, a 4. bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni.

                  (4)   Az ülések közötti időszakban a kereskedelmi és fejlesztési bizottság írásbeli eljárás útján, mindkét fél egyetértése mellett határozatokat vagy ajánlásokat fogadhat el. Az írásbeli eljárás a felek képviselői közötti jegyzékváltást jelenti.

                  (5)   A kereskedelmi és fejlesztési bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat az EU képviselője és az SADC-GPM-államok képviselője által aláírt két eredeti példány hitelesíti.

               9. cikk
               Nyilvánosság

                  (1)   A kereskedelmi és fejlesztési bizottság ülései – a felek eltérő döntése hiányában – nem nyilvánosak.

                  (2)   A felek úgy határozhatnak, hogy közzéteszik a kereskedelmi és fejlesztési bizottság határozatait és ajánlásait.

               III. FEJEZET

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               10. cikk
               Költségek

                  (1)   A felek mindegyike viseli a kereskedelmi és fejlesztési bizottság ülésein való részvételével összefüggően a személyzettel kapcsolatos, utazási és ellátási, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

                  (2)   Az ülések megrendezésével, a tolmácsolási szolgáltatások biztosításával és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező fél viseli.

               11. cikk
               Különbizottságok és egyéb szervek

                  (1)   A megállapodás 50. cikke szerinti, vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, a megállapodás 68. cikke szerinti mezőgazdasági partnerség, valamint a megállapodás 3. jegyzőkönyvének 13. cikke alapján létrehozott, földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság jelentést tesz a kereskedelmi és fejlesztési bizottságnak.

                  (2)   A megállapodás 50. cikke (2) bekezdésének f) pontjával és a megállapodás 3. jegyzőkönyve 13. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, továbbá a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság meghatározzák saját eljárási szabályzatukat.

                  (3)   A megállapodás 68. cikkének (3) bekezdésével összhangban foglalt előírások szerint a mezőgazdasági partnerség működési szabályait a kereskedelmi és fejlesztési bizottság keretében tevékenykedő felek határozzák meg, közös megegyezés útján.

                  (4)   A megállapodás 103. cikkének (3) bekezdése értelmében a kereskedelmi és fejlesztési bizottság speciális technikai csoportokat hozhat létre, hogy a hatáskörükbe eső konkrét ügyekkel foglalkozzanak.

                  (5)   A kereskedelmi és fejlesztési bizottság meghatározza a (4) bekezdésben említett speciális technikai csoportok eljárási szabályait. A kereskedelmi és fejlesztési bizottság dönthet a speciális technikai csoportok megszüntetéséről és hatáskörük meghatározásáról vagy módosításáról.

                  (6)   A speciális technikai csoportok az egyes üléseket követően jelentést tesznek a kereskedelmi és fejlesztési bizottságnak.

               12. cikk
               Az eljárási szabályzat módosítása
               Ezen eljárási szabályzat a 8. cikknek megfelelően a kereskedelmi és fejlesztési bizottság által elfogadott határozat alapján írásban módosítható.


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/277 határozata (2018. december 12.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Unió 2019. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljából történő igénybevételéről

text:
                  22.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 54/5

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2019/277 HATÁROZATA
         (2018. december 12.)
         az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Unió 2019. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljából történő igénybevételéről
         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4a. cikke (4) bekezdésére,
         tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 11. pontjára,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és ezáltal kifejezni szolidaritását a természeti katasztrófa sújtotta régiók lakosságával.

                     (2)

                     Az alap maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 10. cikkében meghatározottaknak megfelelően 500 000 000 EUR.

                     (3)

                     A 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy minden olyan esetben, amikor az a költségvetési források időben történő rendelkezésre állásának biztosításához szükséges, az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegig igénybe lehet venni előlegfizetés céljára, a kapcsolódó előirányzatoknak az Unió általános költségvetésébe való beállításával.

                     (4)

                     A költségvetési forrásoknak az Unió 2019. évi általános költségvetésében való, időben történő rendelkezésre állásának biztosítása céljából az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegben igénybe kell venni az előlegfizetés céljára.

                     (5)

                     Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében e határozat a 2019-es pénzügyi év kezdetétől alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Az Unió 2019. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 50 000 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában, előlegfizetés céljára.

            2. cikk
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.
            Ezt a határozatot 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

            Kelt Strasbourgban, 2018. december 12-én.

                  az Európai Parlament részéről

                  az elnök

               A. TAJANI

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

            (2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

            (3)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


title: A Tanács (EU) 2019/307 határozata (2019. február 18.) Ausztriának és Romániának a Hondurasnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

text:
                  22.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 51/13

         A TANÁCS (EU) 2019/307 HATÁROZATA
         (2019. február 18.)
         Ausztriának és Romániának a Hondurasnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjával,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekek jogellenes elvitellel vagy visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

                     (2)

                     A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet (2) (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint garantálja a kapcsolattartási jogok és a felügyeleti jogok védelmét.

                     (3)

                     A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

                     (4)

                     Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

                     (5)

                     Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

                     (6)

                     Az uniós tagállamok és a harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

                     (7)

                     Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

                     (8)

                     Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő felévé váljon. Az Unió ezért nem csatlakozhat ehhez az Egyezményhez, és nem helyezheti letétbe egy állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

                     (9)

                     Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye (3) értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

                     (10)

                     Honduras 1993. december 20-án letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratát. Az 1980. évi Hágai Egyezmény 1994. március 1-jén lépett hatályba Hondurasban.

                     (11)

                     Ausztriát, Dániát és Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Honduras 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Honduras elfogadta Bulgária, Ciprus, Észtország, Lettország, Litvánia, Málta és Szlovénia csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. A Hondurasban fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Ausztria és Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Honduras csatlakozását.

                     (12)

                     Ausztriát és Romániát ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében helyezzék letétbe Hondurasnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozataikat. A többi uniós tagállam már elfogadta Honduras csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez, ezért nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyeznie, mivel a nemzetközi közjog értelmében a már megtett nyilatkozat továbbra is érvényes.

                     (13)

                     A Brüsszel IIa. rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                     (14)

                     Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk

               (1)   Ausztria és Románia felhatalmazást kap arra, hogy az Unió érdekében elfogadja Honduras csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               (2)   Ausztria és Románia legkésőbb 2020. február 19-ig nyilatkozatot helyez letétbe az alábbi formában arról, hogy az Európai Unió érdekében elfogadja Honduras csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

                  „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2019/307 tanácsi határozattal összhangban elfogadja Honduras csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

               (3)   Ausztria és Románia tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot Hondurasnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatai letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozatok szövegét.

            2. cikk
            Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

            3. cikk
            Ennek a határozatnak Ausztria és Románia a címzettje.

            Kelt Brüsszelben, 2019. február 18-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               N. BĂDĂLĂU

            (1)  A 2019. január 31-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

            (2)  A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).

            (3)  ECLI:EU:C:2014:2303.


title: A Tanács (EU) 2019/308 határozata (2019. február 18.) Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának a Belarusz és Üzbegisztán a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

text:
                  22.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 51/15

         A TANÁCS (EU) 2019/308 HATÁROZATA
         (2019. február 18.)
         Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának a Belarusz és Üzbegisztán a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjával,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekek jogellenes elvitellel vagy visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

                     (2)

                     A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet (2) (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint garantálja a kapcsolattartási jogok és a felügyeleti jogok védelmét.

                     (3)

                     A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

                     (4)

                     Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

                     (5)

                     Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

                     (6)

                     Az uniós tagállamok és a harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

                     (7)

                     Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

                     (8)

                     Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat az egyezményhez, és nem helyezhet letétbe valamely állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

                     (9)

                     Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye (3) értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

                     (10)

                     Belarusz 1998. január 12-én letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az 1980. Hágai Egyezmény 1998. április 1-jén lépett hatályba Belaruszban.

                     (11)

                     Ausztriát, Dániát, Luxemburgot és Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Belarusz 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Belarusz elfogadta Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. A Belaruszban fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Ausztria, Luxemburg és Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Belarusz csatlakozását.

                     (12)

                     Üzbegisztán 1999. május 31-én letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az 1980. évi Hágai Egyezmény 1999. augusztus 1-jén lépett hatályba Üzbegisztánban.

                     (13)

                     Ausztriát, Dániát, Luxemburgot és Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Üzbegisztán 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Üzbegisztán elfogadta Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Az Üzbegisztánban fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Ausztria, Luxemburg és Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Üzbegisztán csatlakozását.

                     (14)

                     Ausztriát, Luxemburgot és Romániát ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezze Belarusz és Üzbegisztán 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatait. A Belarusznak és Üzbegisztánnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását már korábban elfogadó többi uniós tagállamnak nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyeznie, mivel a nemzetközi közjog értelmében a már megtett nyilatkozatok továbbra is érvényesek.

                     (15)

                     A Brüsszel IIa. rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                     (16)

                     Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk

               (1)   Ausztria, Luxemburg és Románia felhatalmazást kap arra, hogy az Unió érdekében elfogadja Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               (2)   Ausztria, Luxemburg és Románia legkésőbb 2020. február 19-ig nyilatkozatot helyez letétbe az alábbi formában arról, hogy az Európai Unió érdekében elfogadja Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

                  „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2019/308 tanácsi határozattal összhangban elfogadja Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

               (3)   Ausztria, Luxemburg és Románia tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a Belarusznak és Üzbegisztánnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatai letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.

            2. cikk
            E határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

            3. cikk
            Ennek a határozatnak Ausztria, Luxemburg és Románia a címzettje.

            Kelt Brüsszelben, 2019. február 18-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               N. BĂDĂLĂU

            (1)  A 2019. január 31-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

            (2)  A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23.,1. o.).

            (3)  ECLI:EU:C:2014:2303.