title: 2009/331/EK,Euratom: A Tanács és a Bizottság határozata ( 2009. február 26. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik és másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv megkötéséről

text:
               28.4.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 107/164

      A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. február 26.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik és másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv megkötéséről
   (2009/331/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
   ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 310. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,
   tekintettel a Tanács jóváhagyására az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének megfelelően,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai és másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet az Európai Közösség és tagállamai részéről a 2009/330/EK tanácsi határozattal (1) összhangban 2008. november 19-én aláírták.

               (2)

               A jegyzőkönyvet meg kell kötni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a tagállamok jóváhagyják az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik és másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet.
   2. cikk
   A Tanács elnöke az Európai Közösség és tagállamai nevében a jegyzőkönyv 11. cikkének megfelelően letétbe helyezi a jóváhagyó okiratokat. A Bizottság elnöke egyidejűleg ugyanezeket az okiratokat helyezi letétbe az Európai Atomenergia-közösség nevében.

      Kelt Brüsszelben, 2009. február 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. LANGER

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.


title: A Tanács 2013/365/KKBP határozata ( 2013. július 9. ) az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2012/329/KKBP határozat módosításáról

text:
               10.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 189/8

         A TANÁCS 2013/365/KKBP HATÁROZATA
   (2013. július 9.)
   az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2012/329/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. december 8-án elfogadta a 2011/819/KKBP határozatot (1), amely Alexander RONDOS-t nevezte ki az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjévé (EUKK).

               (2)

               A Tanács 2012. június 25-én elfogadta a 2012/329/KKBP határozatot (2), amely az Afrika szarváért felelős EUKK megbízatását 2013. június 30-ig meghosszabbította.

               (3)

               Az EUKK megbízatását további négy hónapos időtartamra meg kell hosszabbítani.

               (4)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2012/329/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „1. cikk
               Az Európai Unió különleges képviselője
               A Tanács 2013. október 31-ig meghosszabbítja az Alexander RONDOS-nak, az Afrika szarváért felelős EUKK-nak adott megbízatást. Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) javaslatára így határoz.
               Az EUKK megbízatásának alkalmazásában Afrika szarva a következőket foglalja magában: Dzsibuti Köztársaság, Eritrea Állam, Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság, Kenyai Köztársaság, Szomáliai Szövetségi Köztársaság, Szudáni Köztársaság, Dél-szudáni Köztársaság és Ugandai Köztársaság. A tágabb régióra kiható problémákat, többek között a kalózkodást illetően az EUKK-nak adott esetben az Afrika szarván kívüli országokkal és regionális szervezetekkel is fel kell vennie a kapcsolatot.
               A térségben felmerült, egymással összefüggő kihívások regionális megközelítésének szükségességére tekintettel, az Afrika szarváért felelős EUKK szorosan együttműködik a Szudánért és Dél-Szudánért felelős EUKK-val, aki továbbra is irányadó szerepet tölt be e két ország vonatkozásában.”

               2.

               A 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. július 1-jétől2013. október 31-ig terjedő időszakra 4 900 000 EUR.”

         2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   A határozatot 2013. július 1-től kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2013. július 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. ŠADŽIUS

      (1)  HL L 327., 2011.12.9., 62. o.

      (2)  HL L 165., 2012.6.26., 62. o.


title: 2008/579/EK: A Tanács határozata ( 2008. június 16. ) a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és megkötéséről

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 186/12

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2008. június 16.)
   a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és megkötéséről
   (2008/579/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Nemzetközi Kávétanács 2007. szeptember 28-i, 431. számú határozatával jóváhagyta a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás szövegét.

               (2)

               A 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás felváltja a 2008. szeptember 30-ig meghosszabbított, 2001. évi Nemzetközi Kávémegállapodást.

               (3)

               A 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás 2008. augusztus 31-ig áll nyitva aláírásra, és a megerősítő, elfogadó, illetve jóváhagyó okiratok letétbe helyezésére.

               (4)

               A Közösség a 2001. évi Nemzetközi Kávémegállapodás tagja, és ezért a Közösség érdekében áll az azt felváltó 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás jóváhagyása,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy 2008. augusztus 31-ével bezárólag kijelölje a megállapodás aláírására és az ahhoz csatolt nyilatkozattal együtt a jóváhagyó okiratnak a Közösség nevében történő letétbe helyezésére jogosult személyt vagy személyeket.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2008. június 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. RUPEL

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 186/13

         FORDÍTÁS
   2007. ÉVI NEMZETKÖZI KÁVÉMEGÁLLAPODÁS
   TARTALOMJEGYZÉK
   Cikk
   Preambulum
   I. FEJEZET –   CÉLKITŰZÉSEK

               1.

            Célkitűzések
         II. FEJEZET –   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

               2.

            Fogalommeghatározások
         III. FEJEZET –   A TAGOK ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI

               3.

            A tagok általános kötelezettségei
         IV. FEJEZET –   TAGSÁG

               4.

            Szervezeti tagság

               5.

            Csoportos tagság
         V. FEJEZET –   A NEMZETKÖZI KÁVÉSZERVEZET

               6.

            A Nemzetközi Kávészervezet székhelye és szervezeti felépítése

               7.

            Kiváltságok és mentességek
         VI. FEJEZET –   A NEMZETKÖZI KÁVÉTANÁCS

               8.

            A Nemzetközi Kávétanács összetétele

               9.

            A tanács hatásköre és feladatai

               10.

            A tanács elnöke és alelnöke

               11.

            A tanács ülésszakai

               12.

            Szavazatok

               13.

            A tanács szavazási eljárása

               14.

            A tanács határozatai

               15.

            Együttműködés más szervezetekkel

               16.

            Nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködés
         VII. FEJEZET –   AZ ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ ÉS AZ ALKALMAZOTTAK

               17.

            Az ügyvezető igazgató és az alkalmazottak
         VIII. FEJEZET –   PÉNZÜGYEK ÉS IGAZGATÁS

               18.

            Pénzügyi és igazgatási bizottság

               19.

            Finanszírozás

               20.

            Az igazgatási költségvetés meghatározása és a hozzájárulások mértékének megállapítása

               21.

            A hozzájárulások befizetése

               22.

            Kötelezettségek

               23.

            Pénzügyi ellenőrzés és a kimutatások közzététele
         IX. FEJEZET –   PROMÓCIÓ ÉS PIACFEJLESZTÉS

               24.

            A kereskedelmi és fogyasztási akadályok felszámolása

               25.

            Promóció és piacfejlesztés

               26.

            A feldolgozott kávéra vonatkozó intézkedések

               27.

            Kávékeverékek és pótkávék
         X. FEJEZET –   A SZERVEZET PROJEKTTEVÉKENYSÉGE

               28.

            Fejlesztés és projektfinanszírozás
         XI. FEJEZET –   A MAGÁNTULAJDONBAN LÉVŐ KÁVÉÁGAZAT

               29.

            A magánszektor képviselőinek tanácsadó bizottsága

               30.

            Kávé-világértekezlet

               31.

            Tanácsadó fórum a kávéágazat finanszírozásáról
         XII. FEJEZET –   STATISZTIKAI INFORMÁCIÓK, TANULMÁNYOK ÉS FELMÉRÉSEK

               32.

            Statisztikai információk

               33.

            Származási bizonyítvány

               34.

            Tanulmányok, felmérések és jelentések
         XIII. FEJEZET –   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               35.

            Az új megállapodás előkészítése

               36.

            Fenntartható kávéágazat

               37.

            Életszínvonal és munkakörülmények
         XIV. FEJEZET –   KONZULTÁCIÓ, VITÁK ÉS PANASZOK

               38.

            Konzultációk

               39.

            Viták és panaszok
         XV. FEJEZET –   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               40.

            Aláírás és megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás

               41.

            Ideiglenes alkalmazás

               42.

            Hatálybalépés

               43.

            Csatlakozás

               44.

            Fenntartások

               45.

            Önkéntes felmondás

               46.

            Kizárás

               47.

            Számlák kiegyenlítése a felmondó vagy kizárt taggal

               48.

            Időbeli hatály, meghosszabbítás és megszüntetés

               49.

            Módosítás

               50.

            Kiegészítő és átmeneti rendelkezések

               51.

            A megállapodás hiteles szövegei

               MELLÉKLET

            A pörkölt, koffeinmentes, folyékony, illetve oldódó kávéra vonatkozó átváltási együtthatók a 2001. évi Nemzetközi Kávémegállapodás szerint
         2007. ÉVI NEMZETKÖZI KÁVÉMEGÁLLAPODÁS
   PREAMBULUM
   AZ EBBEN A MEGÁLLAPODÁSBAN RÉSZT VEVŐ KORMÁNYOK,
   elismerve a kávé rendkívüli gazdasági szerepét számos országban, amelyek exportbevételük, ezáltal pedig társadalmi és gazdasági fejlesztési céljaik elérése tekintetében nagymértékben függnek ettől az árucikktől;
   elismerve, hogy a kávéágazat emberek millióinak nyújt megélhetést, különösen a fejlődő országokban, és szem előtt tartva, hogy ezeknek az országoknak a nagy részében kisüzemi módszerekkel, családi gazdaságokban folyik a termelés;
   elismerve a fenntartható kávéágazat hozzájárulását a nemzetközi szinten megállapított fejlesztési célok megvalósításához, beleértve a millenniumi fejlesztési célokat is, különös tekintettel a szegénység felszámolására;
   elismerve, hogy szükséges a kávéágazat fenntartható fejlesztésének előmozdítása, amely a tagországokban a foglalkoztatás és a jövedelmek növekedéséhez, valamint az életszínvonal és a munkafeltételek javulásához vezet;
   figyelembe véve, hogy a kávéval kapcsolatos kérdésekben folytatott szoros nemzetközi együttműködés, amely kiterjed a nemzetközi kereskedelemre is, elősegítheti egy gazdasági szempontból diverzifikáltabb globális kávéágazat kialakulását, a termelő országok gazdasági és társadalmi fejlődését, a kávétermelés és -fogyasztás fejlődését, valamint a kávét exportáló és importáló országok közötti kapcsolatok javulását;
   figyelembe véve, hogy a tagok, a nemzetközi szervezetek, a magánszektor és az összes többi érintett együttműködése hozzájárulhat a kávéágazat fejlődéséhez;
   elismerve, hogy a kávéval kapcsolatos információkhoz való nagyobb hozzáférés és a piaci alapú kockázatkezelési stratégiák segíthetnek kiküszöbölni a kávétermelés és -fogyasztás egyensúlytalanságait, amelyek változékonnyá tehetik a piacot és káros hatással lehetnek mind a termelőkre, mind a fogyasztókra; valamint
   tudomásul véve az 1962., az 1968., az 1976., az 1983., az 1994. és a 2001. évi nemzetközi kávémegállapodások eredményeképpen létrejött nemzetközi együttműködésből fakadó előnyöket,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   FEJEZET
   CÉLKITŰZÉSEK
   1. cikk
   Célkitűzések
   E megállapodás célja, hogy erősítse a globális kávéágazatot, és ösztönözze piaci alapú környezetben történő fenntartható fejlesztését az ágazat valamennyi szereplőjének előnyére azáltal, hogy:

               1.

               elősegíti a kávéügyekben való nemzetközi együttműködést;

               2.

               fórumot hoz létre a kormányok közötti és a magánszektor képviselőivel a kávéról folytatott tanácskozásokhoz;

               3.

               bátorítja a tagokat, hogy gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható kávéágazatot alakítsanak ki;

               4.

               konzultációs fórumot hoz létre a nemzetközi piacok strukturális feltételeiről, valamint a termelés és fogyasztás hosszú távú trendjeiről, amelyek a kereslet és kínálat egyensúlyát szabályozzák, és mind a fogyasztók, mind a termelők számára igazságos árakat eredményeznek;

               5.

               ösztönzi a fejlesztést és az átláthatóságot a kávé minden típusának és formájának nemzetközi kereskedelmében, és hozzájárul a kereskedelmi akadályok lebontásához;

               6.

               összegyűjti, terjeszti és közzéteszi a kávéval kapcsolatos gazdasági, technikai és tudományos információkat, statisztikákat és tanulmányokat, valamint a kutatás és fejlesztés eredményeit;

               7.

               ösztönzi a fogyasztás és a piacok fejlesztését a kávé minden típusa és formája vonatkozásában, a kávétermelő országokban is;

               8.

               fejleszti, értékeli és finanszírozást keres olyan projektek számára, amelyek a tagok és a világ kávégazdaságának hasznát szolgálják;

               9.

               ösztönzi a kávé minőségének javítását a fogyasztók elégedettségének és a termelők előnyeinek növelése érdekében;

               10.

               bátorítja a tagokat, hogy megfelelő élelmiszer-biztonsági eljárásokat alakítsanak ki a kávéágazatban;

               11.

               támogatja a kávéval kapcsolatos technológiai eljárásoknak a tagok részére történő átadását elősegítő képzési és információs programokat;

               12.

               bátorítja a tagokat, hogy olyan stratégiákat fejlesszenek ki és alkalmazzanak, amelyek erősítik a helyi közösségek és a kisgazdálkodók kapacitásait annak érdekében, hogy haszonra tehessenek szert a kávétermelésből, hozzájárulva ezzel a szegénység enyhítéséhez; valamint

               13.

               hozzájárul azoknak a pénzügyi eszközökre és szolgáltatásokra vonatkozó információknak a hozzáférhetővé tételéhez, amelyek a kávétermelők segítségére lehetnek, ideértve a hitelhez való hozzáférést és a kockázatkezelési megközelítéseket is.

         II.   FEJEZET
   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:

               1.

               „kávé”: a kávécserje babtermése és a szemes kávé pergamenhéjas, nyers vagy pörkölt állapotban, beleértve a darált-, a koffeinmentes, a folyékony és az oldódó kávét egyaránt. A tanács ennek a megállapodásnak a hatálybalépését követően a lehető leghamarabb, azt követően pedig háromévente ismételten felülvizsgálja a d), e), f) és g) albekezdésben felsorolt kávéfajtákra vonatkozó átváltási együtthatókat. Ezeket a felülvizsgálatokat követően a tanács megállapítja és közzéteszi a megfelelő átváltási együtthatókat. Az első felülvizsgálatot megelőzően, és amennyiben a tanács nem jut döntésre az ügyben, a 2001. évi kávémegállapodásban használt és e megállapodás mellékletében felsorolt átváltási együtthatók alkalmazandók. Ezekre a rendelkezésekre is figyelemmel az alább felsorolt fogalmak jelentése a következő:

                           a)

                           „nyerskávé”: a zöld kávébab pörkölés előtt;

                           b)

                           „szárított kávébogyó (kávécseresznye)”: a kávécserje szárított termése; a szárított kávébogyónak a nyerskávéhoz viszonyított egyenértékét úgy kapjuk meg, hogy a szárított kávébogyó nettó tömegét megszorozzuk 0,50-dal;

                           c)

                           „pergamenhéjas kávé”: pergamenhéj által burkolt nyers kávészem; a pergamenhéjas kávénak a nyerskávéhoz viszonyított egyenértékét úgy kapjuk meg, hogy a pergamenhéjas kávé nettó tömegét megszorozzuk 0,80-dal;

                           d)

                           „pörkölt kávé”: bármilyen mértékben pörkölt nyerskávé, a darált kávét is beleértve;

                           e)

                           „koffeinmentes kávé”: olyan nyers-, pörkölt-, illetőleg oldódó kávé, amelyből kivonták a koffeint;

                           f)

                           „folyékony kávé”: pörkölt kávéból kivont, vízben oldódó szilárd alkotórészekből készített oldat;

                           g)

                           „oldódó kávé”: pörkölt kávéból kivont, vízben oldódó szilárd alkotórész.

               2.

               A „zsák” 60 kilogramm vagy 132,276 font nyerskávét; a „tonna”1 000 kilogrammot vagy 2 204,6 fontot; a „font” pedig 453,597 grammot jelent.

               3.

               A „kávéév” az október 1-jétől szeptember 30-áig tartó egyéves időszak.

               4.

               A „szervezet” és a „tanács” a Nemzetközi Kávészervezet és a Nemzetközi Kávétanács.

               5.

               A „szerződő fél” a 4. cikk (3) bekezdésében említett kormány, az Európai Közösség vagy bármely kormányközi szervezet, amely a 40., 41. és 42. cikk rendelkezéseinek megfelelően megerősítette, elfogadta, jóváhagyta ezt a megállapodást, illetőleg bejelentette ideiglenes alkalmazását, vagy a 43. cikknek megfelelően csatlakozott hozzá.

               6.

               A „tagok” a szerződő felek.

               7.

               Az „exportáló tag” vagy „exportáló ország” olyan tag vagy ország, amely nettó kávéexportőrnek minősül; vagyis olyan tag, illetve ország, amelynek kivitele meghaladja a behozatalt.

               8.

               Az „importáló tag” vagy „importáló ország” olyan tag vagy ország, amely nettó kávéimportőrnek minősül, vagyis olyan tag vagy ország, amelynek behozatala meghaladja a kivitelt.

               9.

               A „megosztott többségi szavazás” olyan szavazás, amelyhez a jelen lévő és szavazó exportáló tagok legalább 70 %-ának és a jelen lévő és szavazó importáló tagok legalább 70 %-ának leadott és külön-külön számolt szavazata szükséges.

               10.

               A „letéteményes” az a kormányközi szervezet vagy a 2001. évi nemzetközi kávémegállapodás szerződő fele, amelyet a 2001. évi nemzetközi kávémegállapodásnak megfelelően a tanács 2008. január 31-e előtt meghozott konszenzusos határozata jelöl ki. Ez a határozat e megállapodás szerves részét képezi.

         III.   FEJEZET
   A TAGOK ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI
   3. cikk
   A tagok általános kötelezettségei
   (1)   A tagok vállalják, hogy meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek az e megállapodás értelmében vállalt kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek, és teljes mértékben együttműködnek e megállapodás céljainak elérése érdekében; a tagok vállalják különösen, hogy egymás rendelkezésére bocsátják az e megállapodás működésének megkönnyítéséhez szükséges valamennyi információt.
   (2)   A tagok elismerik, hogy a származási bizonyítvány a kávékereskedelemre vonatkozó fontos információforrás. Ezért az exportáló tagok felelősséget vállalnak a származási bizonyítvány tanács által meghatározott szabályok szerinti kibocsátásának és alkalmazásának biztosításáért.
   (3)   A tagok elismerik továbbá, hogy az újrakivitelre vonatkozó információ szintén fontos a világ kávégazdaságának megfelelő elemzéséhez. Ezért az importáló tagok vállalják, hogy a tanács által meghatározott formában és módon rendszeres és pontos információt szolgáltatnak a kávé újrakiviteléről.
   IV.   FEJEZET
   TAGSÁG
   4. cikk
   Szervezeti tagság
   (1)   Minden szerződő fél egyetlen tagnak számít a szervezetben.
   (2)   A tag olyan feltételek szerint változtathat tagsági kategóriáján, amelyekkel a tanács egyetért.
   (3)   E megállapodásban a „kormányok” utalást úgy kell tekinteni, hogy az vonatkozik az Európai Közösségre, illetve minden olyan kormányközi szervezetre is, amely kizárólagos hatáskörrel rendelkezik e megállapodásról szóló tárgyalások folytatása, valamint a megállapodás megkötése és alkalmazása tekintetében.
   5. cikk
   Csoportos tagság
   A tanácsnak és a letéteményesnek tett megfelelő bejelentés útján két vagy több szerződő fél nyilatkozhat arról, hogy tagcsoportként vesz részt a szervezetben; ez a bejelentés az érintett szerződő felek által meghatározott napon és a tanács által elfogadott feltételekkel lép hatályba.
   V.   FEJEZET
   A NEMZETKÖZI KÁVÉSZERVEZET
   6. cikk
   A Nemzetközi Kávészervezet székhelye és szervezeti felépítése
   (1)   Az 1962. évi nemzetközi kávémegállapodás értelmében létrehozott Nemzetközi Kávészervezet továbbra is fennmarad e megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása és működésének felügyelete céljából.
   (2)   A szervezet székhelye Londonban van, ha a tanács másképp nem határoz.
   (3)   A szervezet legfőbb hatósága a Nemzetközi Kávétanács. A tanácsot szükség szerint a pénzügyi és igazgatási bizottság, a promóciós és piacfejlesztési bizottság, valamint a projektbizottság segíti. A tanácsot a magánszektor képviselőinek tanácsadó bizottsága, a kávé-világértekezlet és a kávéágazat finanszírozásával foglalkozó tanácsadó fórum is tanácsokkal látja el.
   7. cikk
   Kiváltságok és mentességek
   (1)   A szervezet jogi személy. Különösen szerződések megkötésére, ingó és ingatlan vagyon szerzésére és elidegenítésére, valamint bírósági eljárások megindítására jogosult.
   (2)   A szervezet, ügyvezető igazgatója, alkalmazottai és szakértői, valamint a tagok képviselőinek azon időszak során érvényes státusára, kiváltságaira és mentességeire, amikor feladataik gyakorlása céljából a fogadó ország területén tartózkodnak, a fogadó kormány és a szervezet között létrejött székhely-megállapodás az irányadó.
   (3)   Az e cikk (2) bekezdésében említett székhely-megállapodás független e megállapodástól. A székhely-megállapodás azonban a következő esetekben megszűnik:

               a)

               a fogadó kormány és a szervezet közötti megállapodással;

               b)

               a szervezet székhelyének a fogadó kormány országából történő elköltözése esetén; vagy

               c)

               a szervezet megszűnése estén.

         (4)   A szervezet a tanács által jóváhagyandó megállapodásokat köthet egy vagy több taggal az e megállapodás megfelelő működéséhez szükséges kiváltságokra és mentességekre vonatkozóan.
   (5)   A tagállamok kormányai, a fogadó kormány kivételével, ugyanazokat a lehetőségeket biztosítják a szervezetnek a valuta- és devizakorlátozásokkal, bankszámlavezetéssel és pénzátutalással kapcsolatosan, mint az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeinek.
   VI.   FEJEZET
   A NEMZETKÖZI KÁVÉTANÁCS
   8. cikk
   A Nemzetközi Kávétanács összetétele
   (1)   A Nemzetközi Kávétanácsot a szervezet összes tagja alkotja.
   (2)   Minden egyes tag egy képviselőt és – amennyiben úgy kívánja – egy vagy több póttagot jelöl a tanácsba. A tagok egy vagy több tanácsadót is kijelölhetnek képviselőik, illetve azok póttagjai mellé.
   9. cikk
   A tanács hatásköre és feladatai
   (1)   A tanács gyakorolja mindazon hatásköröket, és minden olyan feladatot ellát, amelyek e megállapodás kifejezett rendelkezéseinek végrehajtásához szükségesek.
   (2)   A tanács szükség szerint bizottságokat és alárendelt szerveket állíthat fel és szüntethet meg, kivéve a 6. cikk (3) bekezdésében említetteket.
   (3)   A tanács meghozza azokat a rendelkezéseket és szabályokat, beleértve saját eljárási szabályzatát, valamint a szervezet pénzügyi és személyzeti szabályzatait, amelyek e megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükségesek és azokkal összhangban vannak. A tanács az eljárási szabályzatban rendelkezhet arról, hogy bizonyos kérdésekben ülésen kívül is határozhat.
   (4)   A tanács rendszeresen stratégiai cselekvési tervet készít munkája irányítása és a prioritások megállapítása érdekében, beleértve a 28. cikk alapján végrehajtott projekttevékenységek prioritásait, valamint a 34. cikk alapján elkészített tanulmányokat, felméréseket és jelentéseket is. A cselekvési tervben meghatározott prioritásoknak szerepelniük kell a tanács által jóváhagyott éves munkatervekben.
   (5)   A tanács vezeti továbbá az e megállapodás szerinti feladatainak végrehajtásához szükséges dokumentációt, és belátása szerint egyéb dokumentációt is vezethet.
   10. cikk
   A tanács elnöke és alelnöke
   (1)   A tanács minden kávéévre elnököt és alelnököt választ, akik fizetésüket nem a szervezettől kapják.
   (2)   Az elnököt vagy az exportáló tagok, vagy az importáló tagok képviselői közül, az alelnököt pedig a másik kategória képviselői közül választják. E tisztségek minden kávéévben váltakoznak a két kategória között.
   (3)   Sem az elnök, sem pedig az elnökként eljáró alelnök nem rendelkezik szavazati joggal. Ilyen esetben a póttag gyakorolja az érintett tag szavazati jogait.
   11. cikk
   A tanács ülésszakai
   (1)   A tanács évente két rendes ülést tart, illetve külön üléseket is, amennyiben úgy határoz. Bármely tíz tag kérésére összehívhat külön ülést. Az ülésről legalább 30 nappal korábban előzetes értesítést küld, kivéve sürgős esetekben, amikor legalább 10 nappal korábban megküldi az értesítést.
   (2)   Az üléseket a szervezet székhelyén tartják, hacsak a tanács másképp nem határoz. Amennyiben egy tag felkéri a tanácsot, hogy az ő területén tartsa az ülését, és a tanács beleegyezik a javaslatba, az érintett tag viseli a szervezet székhelyén tartott ülés szokásos költségét meghaladó többletköltségeket.
   (3)   A tanács tagsággal nem rendelkező országokat, illetve a 15. és 16. cikkben felsorolt szervezeteket is meghívhat egyes üléseire megfigyelőként. A megfigyelők fogadásáról a tanács minden ülés előtt határoz.
   (4)   A tanács határozatképes, ha az exportáló és az importáló tagok több mint fele jelen van, és azok mindkét kategórián belül a szavazatok legalább kétharmadát képviselik. Amennyiben a tanács ülésszakának nyitóülése, illetve az egyéb plenáris ülés nem határozatképes, az elnök legalább két órával elhalasztja a nyitóülést, illetve a plenáris ülést. Amennyiben az újonnan kijelölt időpontban sem határozatképes az ülés, az elnök ismételten legalább két órával elhalaszthatja a nyitóülést, illetve a plenáris ülést. Amennyiben az újra elhalasztott időpontban sem határozatképes az ülés, a határozatot igénylő napirendi pontokat a tanács következő ülésére halasztják.
   12. cikk
   Szavazatok
   (1)   Az exportáló tagok összesen 1 000 szavazattal rendelkeznek, és az importáló tagok szintén összesen 1 000 szavazattal rendelkeznek, amely szavazatok megoszlását az egyes tagsági kategóriákon belül, vagyis az exportáló, illetve az importáló tagok között, e cikk következő bekezdései szabályozzák.
   (2)   Minden egyes tag öt alapszavazattal rendelkezik.
   (3)   Az exportáló tagoknak járó szavazatok fennmaradó hányada az egyes exportáló tagok által az előző négy naptári év alatt valamennyi rendeltetési helyre lebonyolított kávékivitel átlagos mennyiségének arányában oszlik meg az exportáló tagok között.
   (4)   Az importáló tagoknak járó szavazatok fennmaradó hányada az egyes importáló tagok által az előző négy naptári év alatt lebonyolított kávébehozatal átlagos mennyiségének arányában oszlik meg az importáló tagok között.
   (5)   Az Európai Közösség vagy a 4. cikk (3) bekezdésében említett bármely kormányközi szervezet egy tagnak számít, és ennek megfelelő számú szavazattal rendelkezik; öt alapszavazattal rendelkezik, valamint az előző négy naptári évben lebonyolított kávébehozatal vagy -kivitel átlagos mennyisége arányában további szavazatokat kap.
   (6)   A szavazatok megoszlását a tanács minden kávéév elején meghatározza az e cikkben foglalt rendelkezésekkel összhangban, és a szavazatok ilyen megoszlása a tárgyév során mindvégig hatályban marad, kivéve ha e cikk (7) bekezdése lép érvénybe.
   (7)   Amennyiben változás áll be a szervezet tagságában, illetve a 21. cikk értelmében valamely tag szavazati jogát felfüggesztik vagy visszaállítják, a tanács elrendeli a szavazatok újraelosztását e cikk rendelkezéseinek megfelelően.
   (8)   Egy tag sem rendelkezhet a szavazatok kétharmadával vagy többel saját kategóriáján belül.
   (9)   Töredékszavazat nincs.
   13. cikk
   A tanács szavazási eljárása
   (1)   Minden egyes tag jogosult a rendelkezésére álló szavazatot leadni, a szavazatok azonban nem oszthatók meg. A tag ugyanakkor az e cikk (2) bekezdése értelmében rendelkezésére álló szavazatokat különbözőképpen is leadhatja.
   (2)   Az exportáló tag írásban meghatalmazhat egy másik exportáló tagot, az importáló tag pedig írásban meghatalmazhat egy másik importáló tagot arra, hogy érdekeit képviselje és szavazati jogát gyakorolja a tanács ülésén, illetve ülésein.
   14. cikk
   A tanács határozatai
   (1)   A tanács arra törekszik, hogy valamennyi határozatát és ajánlását egyhangúlag hozza meg. Amennyiben nem alakítható ki konszenzus, a tanács határozatait és ajánlásait megosztott többségi szavazással hozza, amelyhez a jelen lévő és szavazó exportáló tagok legalább 70 %-ának és a jelen lévő és szavazó importáló tagok legalább 70 %-ának leadott és külön-külön számolt szavazata szükséges.
   (2)   A tanács megosztott többségi szavazással hozott összes határozatára a következő eljárás vonatkozik:

               a)

               ha a megosztott többségi szavazás során a szükséges többséget három vagy annál kevesebb exportáló, illetve három vagy annál kevesebb importáló tag nemleges szavazata miatt nem érik el, a javaslatot – ha a tanács a jelen lévő tagok többségével úgy határoz – 48 órán belül ismét szavazásra bocsátják; valamint

               b)

               amennyiben a megosztott többségi szavazás során ismét nem érik el a szükséges többséget, a javaslatot elutasítottnak tekintik.

         (3)   E megállapodás rendelkezéseinek értelmében a tagok a tanács határozatait kötelező érvényűnek fogadják el.
   15. cikk
   Együttműködés más szervezetekkel
   (1)   A tanács az ENSZ-szel és annak szakosított intézményeivel, egyéb megfelelő kormányközi szervezetekkel, valamint releváns nemzetközi és regionális szervezetekkel konzultáció és együttműködés létesítéséről állapodhat meg. A tanács teljes mértékben él a Közös Árualap és egyéb pénzügyi források által biztosított lehetőségekkel. Az említett megállapodások közé tartozhatnak olyan pénzügyi megállapodások is, amelyeket a tanács e megállapodás céljainak eléréséhez szükségesnek tart. Az ilyen megállapodások értelmében azonban a szervezet nem vállalhat pénzügyi kötelezettséget az egyes tagok vagy más szervek kezességéért a projektek végrehajtása tekintetében. A tagok a szervezetben fennálló tagságuk következtében nem felelősek más tagok vagy szervek által ilyen projektekkel kapcsolatban felvett, illetve nyújtott hitelekből eredő tartozásokért.
   (2)   A szervezet lehetőség szerint információt gyűjthet a tagoktól, tagsággal nem rendelkező személyektől, valamint a donor- és egyéb szervezetektől a kávéágazatot érintő fejlesztési projektekről és programokról. Adott esetben a szervezet az érintett felek beleegyezésével az említett szervezetek és a tagok számára is rendelkezésre bocsáthatja ezt az információt.
   16. cikk
   Nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködés
   E megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében a szervezet a 15., 29., 30. és 31. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül együttműködési tevékenységeket alakíthat ki és mélyíthet el olyan nem kormányzati szervezetekkel, amelyek tapasztalattal rendelkeznek a kávéágazat aspektusait illetően, illetve egyéb, kávéügyekben illetékes szakértőkkel.
   VII.   FEJEZET
   AZ ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ ÉS AZ ALKALMAZOTTAK
   17. cikk
   Az ügyvezető igazgató és az alkalmazottak
   (1)   Az ügyvezető igazgatót a tanács nevezi ki. Az ügyvezető igazgató megbízatásának feltételeit a tanács határozza meg a hasonló kormányközi szervezetek megfelelő tisztviselőinek megbízatási feltételeivel összhangban.
   (2)   Az ügyvezető igazgató a szervezet fő igazgatási tisztviselője, és felelősséggel tartozik az e megállapodás végrehajtásával kapcsolatban ráruházott kötelezettségek teljesítéséért.
   (3)   Az ügyvezető igazgató nevezi ki a szervezet alkalmazottjait a tanács által elfogadott szabályoknak megfelelően.
   (4)   Sem az ügyvezető igazgató, sem pedig az alkalmazottak nem rendelkezhetnek pénzügyi érdekeltséggel a kávéiparban, a kávékereskedelemben és a kávészállításban.
   (5)   Kötelezettségük végzése során az ügyvezető igazgató és az alkalmazottak nem kérhetnek és nem is kaphatnak utasításokat a tagoktól vagy a szervezeten kívüli hatóságtól. Tartózkodnak minden olyan tevékenységtől, amely hatással lehet a kizárólag a szervezetnek felelős nemzetközi tisztviselőként betöltött pozíciójukra. A tagok vállalják, hogy tiszteletben tartják az ügyvezető igazgató és az alkalmazottak felelősségi körének kizárólagosan nemzetközi jellegét, és nem próbálják befolyásolni őket kötelességük teljesítésében.
   VIII.   FEJEZET
   PÉNZÜGYEK ÉS IGAZGATÁS
   18. cikk
   Pénzügyi és igazgatási bizottság
   Megalakul a pénzügyi és igazgatási bizottság. A bizottság összetételét és hatáskörét a tanács állapítja meg. A bizottság felelős a tanácsnak jóváhagyásra benyújtandó igazgatási költségvetés elkészítésének felügyeletéért, valamint olyan egyéb feladatok végrehajtásáért, amelyekkel a tanács bízza meg, amelyek között a bevételek és kiadások ellenőrzése, valamint a szervezet igazgatásával kapcsolatos ügyek szerepelnek. A pénzügyi és igazgatási bizottság jelentést tesz tevékenységéről a tanácsnak.
   19. cikk
   Finanszírozás
   (1)   A tanácsba küldött delegációk és a tanács bármely bizottságába küldött képviselők költségeit az érintett kormányok viselik.
   (2)   Az e megállapodás végrehajtásához szükséges egyéb költségeket a tagoknak a 20. cikk rendelkezései alapján megállapított éves hozzájárulásai, valamint a tagok részére nyújtott különféle szolgáltatásokból, továbbá a 32. és 34. cikk értelmében összeállított információk vagy tanulmányok értékesítéséből származó jövedelmek fedezik.
   (3)   A szervezet működésében a pénzügyi év megegyezik a kávéévvel.
   20. cikk
   Az igazgatási költségvetés meghatározása és a hozzájárulások mértékének megállapítása
   (1)   Minden egyes pénzügyi év második felében a tanács jóváhagyja a szervezet következő évre vonatkozó igazgatási költségvetését, és megállapítja az egyes tagok hozzájárulását ehhez a költségvetéshez. Az igazgatási költségvetés tervezetét az ügyvezető igazgató készíti el a pénzügyi és igazgatási bizottság felügyelete mellett, a 18. cikk rendelkezései szerint.
   (2)   Egy adott pénzügyi évben az egyes tagok igazgatási költségvetéshez való hozzájárulásának mértéke arányos az arra a pénzügyi évre szóló igazgatási költségvetés jóváhagyásakor meglévő szavazati számának valamennyi tag összes szavazati számához viszonyított arányával. Amennyiben azonban annak a pénzügyi évnek az elején, amelyre a hozzájárulásokat megállapítják, változik a tagok közti szavazatmegoszlás a 12. cikk (6) bekezdésének rendelkezései szerint, az adott évre vonatkozó hozzájárulásokat ennek megfelelően ki kell igazítani. A hozzájárulások mértékének megállapításakor valamennyi tag szavazata számít, tekintet nélkül valamely tag szavazati jogának felfüggesztésére, vagy a szavazatok emiatt történő újrafelosztására.
   (3)   A szervezethez e megállapodás hatálybalépését követően a 42. cikk szerint csatlakozó tagok első hozzájárulását a tanács e tag szavazatainak száma és a folyó pénzügyi évből hátralévő időszak alapján állapítja meg, a többi tag folyó pénzügyi évre meghatározott hozzájárulása azonban nem változik.
   21. cikk
   A hozzájárulások befizetése
   (1)   Az egyes pénzügyi évek igazgatási költségvetéséhez való hozzájárulások szabadon átváltható valutában fizetendők be az adott pénzügyi év első napján.
   (2)   Ha valamelyik tag igazgatási költségvetéshez való hozzájárulásának befizetése a hozzájárulás esedékességétől számított hat hónapon belül nem történik meg, szavazati jogát és a szakbizottságok ülésein való részvételi jogát mindaddig felfüggesztik, amíg teljes mértékben be nem fizeti hozzájárulását. Azonban – ha a tanács másképp nem határoz – a többi jogától nem fosztható meg az érintett tag, és e megállapodásból fakadó kötelezettségei alól sem mentesül.
   (3)   Az a tag, amelynek a szavazati jogát e cikk (2) bekezdése értelmében felfüggesztették, továbbra is köteles hozzájárulását megfizetni.
   22. cikk
   Kötelezettségek
   (1)   A 6. cikk (3) bekezdése szerint működő szervezet nem jogosult arra, hogy kötelezettséget vállaljon az e megállapodásban foglaltakon túl, és a tagok külön sem hatalmazhatják fel a szervezetet erre; a szervezetnek különösen kölcsön felvételére nincs jogosultsága. Szerződéskötési jogosultságával élve a szervezet belefoglalja e cikk rendelkezéseit az általa kötött szerződésekbe azzal a céllal, hogy felhívja azokra szerződő partnerei figyelmét, de az említett feltételek szerződésbe foglalásának elmulasztása nem teszi érvénytelenné vagy helyezi hatályon kívül az adott szerződést.
   (2)   A tagok felelőssége az e megállapodásban kifejezetten előírt kötelezettségeire korlátozódik. A szervezettel kapcsolatban álló harmadik személyek úgy tekintendők, hogy tudomásuk van e megállapodásnak a tagok felelősségére vonatkozó rendelkezéseiről.
   23. cikk
   Pénzügyi ellenőrzés és a kimutatások közzététele
   Az egyes pénzügyi évek lezárását követően minél előbb, de legkésőbb hat hónapon belül el kell készíteni a szervezet vagyonáról, kötelezettségeiről, bevételeiről és kiadásairól szóló, független könyvvizsgáló által ellenőrzött éves kimutatást. Ezt be kell nyújtani a tanácsnak soron következő ülése alkalmával történő jóváhagyásra.
   IX.   FEJEZET
   PROMÓCIÓ ÉS PIACFEJLESZTÉS
   24. cikk
   A kereskedelmi és fogyasztási akadályok felszámolása
   (1)   A tagok elismerik a kávéágazat fenntartható fejlődésének, valamint az olyan jelenlegi és új akadályok felszámolásának fontosságát, amelyek gátolhatják a kereskedelmet és a fogyasztást, ezzel együtt elismerik a tagok szabályozáshoz és új rendeletek bevezetéséhez való jogát is, amelyek a nemzeti egészségügyi és környezetvédelmi politikák céljainak elérését szolgálják a nemzetközi megállapodásokban vállalt kötelezettségvállalásaikkal összhangban, beleértve a nemzetközi kereskedelemre vonatkozókat is.
   (2)   A tagok elismerik, hogy jelenleg hatályban vannak olyan intézkedések, amelyek kisebb vagy nagyobb mértékben gátolják a kávéfogyasztás növekedését, különös tekintettel a következőkre:

               a)

               a kávéra vonatkozó behozatali szabályok, beleértve a preferenciális és egyéb tarifákat, kvótákat, kormányzati monopóliumok és hivatalos felvásárlási ügynökségek műveleteit, valamint egyéb adminisztratív szabályokat és kereskedelmi gyakorlatokat;

               b)

               közvetlen és közvetett támogatásokkal kapcsolatos kiviteli intézkedések, valamint egyéb közigazgatási szabályok és kereskedelmi gyakorlatok; és

               c)

               a fogyasztást befolyásoló belkereskedelmi feltételek, valamint nemzeti és regionális szintű jogi és közigazgatási rendelkezések.

         (3)   A fent említett célokra és e cikk (4) bekezdésére tekintettel a tagok törekednek a kávéra kivetett vámok csökkentésére, illetve egyéb lépéseket tesznek annak érdekében, hogy elháruljanak az akadályok a fogyasztás növekedése elől.
   (4)   Közös érdeküket szem előtt tartva a tagok vállalják, hogy keresik a módját az e cikk (2) bekezdésében a kereskedelem és a fogyasztás növekedésével kapcsolatosan említett korlátok lebontásának és végül lehetőség szerinti teljes felszámolásának, vagy legalábbis hatásuk jelentős csökkentésének.
   (5)   Figyelembe véve az e cikk (4) bekezdése értelmében vállalt kötelezettségeket, a tagok évente tájékoztatják a tanácsot az e cikkben foglalt rendelkezések végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről.
   (6)   Az ügyvezető igazgató rendszeres időközönként felmérést készít a fogyasztás akadályairól, amelyet a tanács megvizsgál.
   (7)   Az e cikkben foglalt célok megvalósításának támogatása érdekében a tanács ajánlásokat tehet a tagoknak, akik a lehető leghamarabb jelentést nyújtanak be a tanácsnak az ajánlások végrehajtására hozott intézkedésekről.
   25. cikk
   Promóció és piacfejlesztés
   (1)   A tagok elismerik azokat az exportáló és importáló tagok számára egyaránt előnyös hatásokat, amelyek a fogyasztás ösztönzésére, a termékek minőségének javítására és a kávé piacainak exportáló tagokra is kiterjedő fejlesztésére tett erőfeszítésekből származnak.
   (2)   A promóciós és piacfejlesztési tevékenységek közé tartozhatnak az információs kampányok, a kutatás, a kapacitásfejlesztés, valamint a kávétermeléssel és -fogyasztással kapcsolatos tanulmányok elkészítése.
   (3)   Az ilyen tevékenységek a tanács éves munkaprogramjába, illetve a 28. cikkben említetteknek megfelelően a szervezet projekttevékenységei közé tartozhatnak, és a tagok, nem tagok, egyéb szervezetek és a magánszféra önkéntes hozzájárulásaiból finanszírozhatók.
   (4)   Megalakul a promóciós és piacfejlesztési bizottság. A bizottság összetételét és hatáskörét a tanács állapítja meg.
   26. cikk
   A feldolgozott kávéra vonatkozó intézkedések
   A tagok felismerik, hogy szükséges kiszélesíteni a fejlődő országok gazdaságainak alapjait, többek között iparosítás és ipari termékek kivitele útján, beleértve a kávéfeldolgozást és a feldolgozott kávé kivitelét, a 2. cikk (1) bekezdésének d), e), f) és g) albekezdése szerint. Ezzel összefüggésben a tagok kerülik az olyan kormányzati intézkedések elfogadását, amelyek hátrányosan befolyásolják más tagok kávéágazatát.
   27. cikk
   Kávékeverékek és pótkávék
   (1)   A tagok nem tarthatnak hatályban olyan rendeleteket, amelyek kereskedelmi viszonteladás céljából előírják más termékek kávéval való keverését, feldolgozását vagy felhasználását. A tagok törekednek arra, hogy megtiltsák azon termékek kávé néven történő árusítását és reklámozását, amelyek kevesebb mint 95 % nyerskávénak megfelelő alapanyagot tartalmaznak.
   (2)   Az ügyvezető igazgató rendszeresen jelentést készít a tanácsnak az e cikkben foglalt rendelkezések betartásáról.
   X.   FEJEZET
   A SZERVEZET PROJEKTTEVÉKENYSÉGE
   28. cikk
   Fejlesztés és projektfinanszírozás
   (1)   A tagok és az ügyvezető igazgató olyan projektpályázatokat nyújthatnak be, amelyek hozzájárulnak e megállapodás és egy vagy több olyan prioritási munkaterület céljainak megvalósításához, amelyet a tanács a 9. cikk szerint jóváhagyott stratégiai cselekvési tervben határozott meg.
   (2)   A tanács eljárásokat és mechanizmusokat határoz meg a projektek benyújtását, elbírálását, jóváhagyását, rangsorolását és támogatását illetően, valamint a projektek végrehajtására, nyomon követésére, értékelésére és eredményeinek széles körű terjesztésére vonatkozóan.
   (3)   A tanács minden ülésén az ügyvezető igazgató jelentést tesz az összes, tanács által jóváhagyott projekt állapotáról, beleértve azokat is, amelyek finanszírozásra várnak, végrehajtás alatt állnak, vagy a legutóbbi tanácsülés óta lezárásra kerültek.
   (4)   Megalakul a projektbizottság. A bizottság összetételét és hatáskörét a tanács állapítja meg.
   XI.   FEJEZET
   A MAGÁNTULAJDONBAN LÉVŐ KÁVÉÁGAZAT
   29. cikk
   A magánszektor képviselőinek tanácsadó bizottsága
   (1)   A magánszektor képviselőinek tanácsadó bizottsága (a továbbiakban: MKTB) olyan tanácsadó testület, amely a tanács által folytatott konzultációkkal kapcsolatosan javaslatot tehet, és felkérheti a tanácsot az e megállapodással kapcsolatos ügyek vizsgálatára.
   (2)   Az MKTB az exportáló országok magánszektorának nyolc képviselőjéből, valamint az importáló országok magánszektorának nyolc képviselőjéből áll.
   (3)   Az MKTB tagjai a tanács által két kávéévenként kijelölt szervezetek és testületek képviselői, akik újraválaszthatók. A tanács törekszik arra, hogy a következőket jelölje ki:

               a)

               két-két magánszektorbeli kávétársulást vagy egyéb testületet az exportáló országokból vagy régiókból a négy kávécsoport mindegyikét külön képviselve, amelyek lehetőség szerint a termelőket és az exportőröket egyaránt képviselik, továbbá minden egyes képviselő mellé egy vagy több póttagot; és

               b)

               nyolc magánszektorbeli kávétársulást, illetve egyéb testületet az importáló országokból, legyenek akár tagok, akár pedig tagsággal nem rendelkező országok, amelyek lehetőség szerint mind az importőröket, mind a kávépörköléssel foglalkozókat képviselik, továbbá minden egyes képviselő mellé egy vagy több póttagot.

         (4)   Az MKTB minden egyes tagja kijelölhet egy vagy több tanácsadót.
   (5)   Az MKTB-nek a tagok közül egy évre választott elnöke és alelnöke van. Ezek a tisztségviselők újraválaszthatók. Az elnök és az alelnök nem részesül díjazásban a szervezet részéről. Az elnök megfigyelőként részt vesz a tanács ülésein.
   (6)   Az MKTB általában a szervezet székhelyén tartja üléseit, a tanács rendes ülésszakának idején. Amennyiben a tanács úgy dönt, hogy elfogadja egy tag felkérését arra, hogy az ő területén tartsa meg soron következő ülését, az MKTB ülésére is azon a területen kerül sor, amely esetben a szervezet székhelyén tartott ülés szokásos költségét meghaladó többletköltségeket a fogadó ország vagy az ülést vendégül látó magánszektorbeli szervezet fizeti.
   (7)   Az MKTB a tanács jóváhagyásával rendkívüli ülést hívhat össze.
   (8)   Az MKTB rendszeresen jelentést készít a tanácsnak.
   (9)   Az MKTB e megállapodással összhangban maga alkotja meg eljárási szabályzatát.
   30. cikk
   Kávé-világértekezlet
   (1)   A tanács megállapodik arról, hogy megfelelő időközönként kávé-világértekezletet (a továbbiakban: világértekezlet) tart, amelynek résztvevői az exportáló és importáló tagok, a magánszektor képviselői és más érdekelt felek, beleértve a tagsággal nem rendelkező országokból érkező résztvevőket. A tanács a világértekezlet elnökével együttműködve felelős azért, hogy a világértekezlet hozzájáruljon e megállapodás céljainak elősegítéséhez.
   (2)   A világértekezletnek egy elnöke van, aki nem részesül díjazásban a szervezet részéről. Az elnök, akit megfelelő időszakra a tanács nevez ki, megfigyelőként részt vehet a tanács ülésein.
   (3)   A tanács a magánszektor képviselőinek tanácsadó bizottságával folytatott konzultációt követően dönt a világértekezlet hivatalos formájáról, megnevezéséről, tárgyáról és időpontjáról. A világértekezletet általában a szervezet székhelyén kell tartani a tanács ülésszakának idején. Amennyiben a tanács úgy dönt, hogy elfogadja egy tagjának felkérését arra, hogy az ő területén tartsa meg soron következő ülését, a világértekezlet megrendezésére is azon a területen kerülhet sor, amely esetben az ülés házigazdájának minősülő ország fizeti a szervezet székhelyén tartott ülés szokásos költségét meghaladó többletköltséget.
   (4)   Amennyiben a tanács másképp nem határoz, a világértekezlet önfinanszírozó.
   (5)   Az elnök beszámol a tanácsnak a világértekezlet következtetéseiről.
   31. cikk
   Tanácsadó fórum a kávéágazat finanszírozásáról
   (1)   A tanács megfelelő időközönként és a többi releváns szervezettel együttműködve összehívja a kávéágazat finanszírozásával foglalkozó tanácsadó fórumot (a továbbiakban: a fórum) annak érdekében, hogy ösztönözze a konzultációt a kávéágazat finanszírozásával és kockázatkezelésével kapcsolatos témákban, különös hangsúlyt fektetve a kávétermelő területek kis- és közepes méretű termelőinek és a helyi közösségeknek a helyzetére.
   (2)   A fórumon részt vesznek a tagok, a kormányközi szervezetek, a pénzügyi szervezetek, a magánszektor, a nem kormányzati szervezetek, a tagsággal nem rendelkező érdekelt államok képviselői, és egyéb, megfelelő szakértelemmel rendelkező résztvevők. Amennyiben a tanács másképp nem határoz, a fórum önfinanszírozó.
   (3)   A tanács megállapítja a fórum működésére, az elnök kijelölésére és az eredmények közzétételére vonatkozó eljárási szabályokat, lehetőség szerint a 34. cikk rendelkezéseivel összhangban létrehozott mechanizmusok alkalmazásával. Az elnök beszámol a tanácsnak a fórum eredményeiről.
   XII.   FEJEZET
   STATISZTIKAI INFORMÁCIÓK, TANULMÁNYOK ÉS FELMÉRÉSEK
   32. cikk
   Statisztikai információk
   (1)   A szervezet a következő információkat összegyűjtő, cserélő és közzétevő központként működik:

               a)

               statisztikai információk a világszintű termelésről, az árakról, a kivitelről, a behozatalról és újrakivitelről, a kávé értékesítéséről és fogyasztásáról, beleértve a különböző piaci kategóriákba tartozó kávé és a kávét tartalmazó termékek termelésére, fogyasztására, kereskedelmére és áraira vonatkozó információkat is; és

               b)

               szükség szerint a kávé termesztésére, feldolgozására és felhasználására vonatkozó technikai információk.

         (2)   A tanács felszólíthatja a tagokat, hogy azok szolgáltassanak részére a működéséhez szükségesnek ítélt információkat, többek között rendszeres statisztikai jelentéseket a kávétermelésről, a termelési tendenciákról, a kivitelről, a behozatalról, az újrakivitelről, a forgalmazásról, a fogyasztásról, a készletekről, az árakról és az adókról, de nem tesz közzé olyan információt, amely alapján azonosítható lenne a kávétermelő, -feldolgozó, illetve -értékesítő személy vagy vállalat tevékenysége. Kérésre a tagok a lehető legrészletesebb, legaktuálisabb és legpontosabb információkat bocsátják a tanács rendelkezésére.
   (3)   A tanács tájékoztató árrendszert hoz létre, és gondoskodik az aktuális piaci helyzetet tükröző napi, összetett tájékoztató ár közzétételéről.
   (4)   Amennyiben egy tag elmulasztja a tanács által a szervezet megfelelő működéséhez kért statisztikai vagy más jellegű információk szolgáltatását, vagy nehézségei támadnak annak ésszerű határidőn belül történő szolgáltatásával kapcsolatban, a tanács megkövetelheti az érintett tagtól, hogy adjon magyarázatot a teljesítés elmulasztására. A tag tájékoztathatja a tanácsot nehézségeiről, és technikai segítséget is kérhet.
   (5)   Amennyiben úgy találják, hogy a kérdésben technikai segítségre van szükség, vagy ha egy tag két egymást követő éven át nem szolgáltatta az e cikk (2) bekezdésében előírt információkat, és nem kért technikai segítséget a tanácstól vagy nem indokolta mulasztása okát, a tanács olyan kezdeményezéseket tehet, amelyek valószínűleg a kért adatok szolgáltatására késztetik az ilyen tagot.
   33. cikk
   Származási bizonyítvány
   (1)   Annak érdekében, hogy megkönnyítse a nemzetközi kávékereskedelemmel kapcsolatos statisztikai adatok gyűjtését és felmérje az egyes exportáló tagok által kivitt kávé mennyiségét, a szervezet a tanács által jóváhagyott szabályok szerint működő származásibizonyítvány-rendszert vezet be.
   (2)   Az exportáló tagok által lebonyolított valamennyi kávékiviteli ügylethez érvényes származási bizonyítvány szükséges. A származási bizonyítványt a tag által kiválasztott és a szervezet által jóváhagyott illetékes szerv bocsátja ki a tanács által meghatározott szabályok szerint.
   (3)   Az egyes exportáló tagok tájékoztatják a szervezetet arról a kormányzati vagy nem kormányzati szervről, amely az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatokat ellátja. Nem kormányzati szerv esetében a tanács által jóváhagyott szabályok szerint a szervezet külön jóváhagyása szükséges.
   (4)   Rendkívüli esetben az exportáló tag megfelelő indokkal alátámasztott kérelmet intézhet a tanácshoz azért, hogy az a származási bizonyítványban a kávékivitelre vonatkozóan közölt adatokat egyéb módon továbbítsa a szervezethez.
   34. cikk
   Tanulmányok, felmérések és jelentések
   (1)   A tagok segítése érdekében a szervezet ösztönzi a kávéágazat megfelelő aspektusaira vonatkozó tanulmányok, felmérések, technikai jelentések és más dokumentumok készítését.
   (2)   Ide tartozhat a kávétermelés és -értékesítés gazdaságáról végzett munka, a kávéértéklánc elemzése, a pénzügyi és egyéb kockázatok kezelésére vonatkozó megközelítések, a kormány intézkedéseinek hatása a kávé termelésére és fogyasztására, a kávéágazat fenntarthatósági aspektusai, a kávé és az egészség közötti kapcsolat, valamint a kávépiac terjeszkedési lehetőségei hagyományos és lehetséges új célokra.
   (3)   Az összegyűjtött, összesített, elemzett és terjesztett információk közé tartozhatnak, amennyiben ez technikailag megvalósítható, a következők is:

               a)

               az olyan tényezőket figyelembe vevő kávémennyiségek és -árak, mint például a különböző földrajzi területek és a termelés minőségét befolyásoló feltételek; és

               b)

               a piacszerkezetre, a piaci résekre, valamint a termelés és fogyasztás kialakuló trendjeire vonatkozó információk.

         (4)   E cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek végrehajtása érdekében a tanács éves munkaprogramot fogad el a tanulmányok, felmérések és jelentések vonatkozásában, amely tartalmazza a szükséges források becslését is. Ezeket a tevékenységeket vagy az igazgatási költségvetés tartalékalapjából, vagy pótlólagos költségvetési forrásokból finanszírozzák.
   (5)   A szervezet különös hangsúlyt fektet a kis kávétermelők információhoz jutásának megkönnyítéséhez, hogy ezáltal hozzájáruljon pénzügyi teljesítményük javulásához a hitel- és kockázatkezelést is beleértve.
   XIII.   FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   35. cikk
   Az új megállapodás előkészítése
   (1)   A tanács megvizsgálhatja egy új nemzetközi kávémegállapodás kidolgozásának lehetőségét.
   (2)   Ennek a rendelkezésnek a végrehajtása érdekében a tanács megvizsgálja a szervezet által e megállapodás 1. cikke szerinti célok megvalósítása terén elért előrehaladást.
   36. cikk
   Fenntartható kávéágazat
   A tagok törekednek a kávétermelési és -feldolgozási forrásokkal való fenntartható gazdálkodásra, szem előtt tartva az 1992-ben Rio de Janeiróban az ENSZ Környezet és fejlődés konferenciáján elfogadott Agenda 21-ben rögzített, valamint a 2002-ben Johannesburgban tartott fenntartható fejlődésről szóló világcsúcson elfogadott fenntartható fejlődéssel kapcsolatos elveket és célokat.
   37. cikk
   Életszínvonal és munkakörülmények
   A tagok fejlődési szintjüknek megfelelően törekednek a kávéágazatban foglalkoztatott emberek életszínvonalának és munkafeltételeinek javítására, szem előtt tartva az ezen a téren nemzetközileg elfogadott elveket és alkalmazandó normákat. A tagok elfogadják továbbá, hogy a munkakörülményeket nem használják fel protekcionista kereskedelempolitikai célokra.
   XIV.   FEJEZET
   KONZULTÁCIÓ, VITÁK ÉS PANASZOK
   38. cikk
   Konzultációk
   A tagok teljes körű és megfelelő lehetőséget biztosítanak a többi tag által a megállapodással kapcsolatos ügyekben emelt esetleges kifogások tekintetében folytatott konzultációra. Az ilyen konzultáció során az egyik fél kérésére és a másik beleegyezésével az ügyvezető igazgató független bizottságot állít fel, amely jószolgálati feladatot lát el a felek közötti megegyezés céljából. A bizottság működésével kapcsolatos költségek nem terhelhetők a szervezetre. Amennyiben az egyik fél nem egyezik bele abba, hogy az ügyvezető igazgató bizottságot állítson fel, vagy ha a konzultáció nem vezet eredményre, az ügy a 39. cikkben foglalt rendelkezéseknek megfelelően a tanács elé terjeszthető. Amennyiben a konzultáció eredményes, azt jelentik az ügyvezető igazgatónak, aki valamennyi taghoz eljuttatja a jelentést.
   39. cikk
   Viták és panaszok
   (1)   Az e megállapodás értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatosan felmerülő, tárgyalás útján nem rendeződő vitákat a vitában érintett bármely tag kérésére a tanács elé terjesztik döntéshozatal céljából.
   (2)   A tanács vita- és panaszrendezési eljárást alakít ki.
   XV.   FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   40. cikk
   Aláírás és megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás
   (1)   Amennyiben nem születik más rendelkezés a kérdésben, ez a megállapodás a letéteményes központjában 2008. február 1-jétől2008. augusztus 31-ig áll nyitva aláírásra a 2001. évi kávémegállapodás szerződő felei és azon kormányok előtt, amelyeket meghívtak a tanács ezen megállapodást elfogadó ülésére.
   (2)   E megállapodás hatálybalépésének az aláíró kormányok jogrendjének megfelelő megerősítés, elfogadás, illetve jóváhagyás a feltétele.
   (3)   Amennyiben a 42. cikk máshogy nem rendelkezik, a megerősítő, elfogadó, illetve jóváhagyó okiratokat legkésőbb 2008. szeptember 30-án kell letétbe helyezni a letéteményesnél. A tanács azonban haladékot adhat azoknak az aláíró kormányoknak, amelyek nem tudják a megadott határidőre letétbe helyezni a megfelelő okiratot. A tanács ezeket a határozatokat eljuttatja a letéteményeshez.
   (4)   Az aláírás és megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás, illetve az ideiglenes alkalmazás bejelentése alkalmával az Európai Közösség nyilatkozatot helyez letétbe a letéteményesnél, amely igazolja a Közösség kizárólagos hatáskörét az e megállapodás által szabályozott kérdésekben. Az Európai Közösség tagállamai nem válhatnak e megállapodás szerződő feleivé.
   41. cikk
   Ideiglenes alkalmazás
   Az aláíró kormány, amelynek szándékában áll megerősíteni, elfogadni vagy jóváhagyni ezt a megállapodást, bármikor bejelentheti a letéteményesnek, hogy ezt az egyezményt jogi eljárásainak megfelelően ideiglenesen alkalmazni fogja.
   42. cikk
   Hatálybalépés
   (1)   Ez a megállapodás akkor lép véglegesen hatályba, amikor – a 21. cikkben említett lehetséges felfüggesztés figyelembevétele nélkül – a 2007. szeptember 28-i állapotok alapján számítva az exportáló tagok szavazatainak legalább kétharmadával rendelkező aláíró kormányok és az importáló tagok szavazatainak legalább kétharmadával rendelkező aláíró kormányok elhelyezték megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a letéteményesnél. Egyéb esetben pedig bármely időpontban véglegesen hatályba léphet e megállapodás, amennyiben e cikk (2) bekezdésének értelmében ideiglenesen már hatályba lépett, és a letétbe helyezett megerősítő, elfogadó, illetve jóváhagyó okiratok megfelelnek a fenti százalékos viszonyszámoknak.
   (2)   Amennyiben ez a megállapodás nem lépett véglegesen hatályba 2008. szeptember 25-ig, ezen a napon vagy az ezt követő tizenkét hónap során bármikor ideiglenesen hatályba lép, ha az e cikk (1) bekezdésében meghatározott számú szavazattal rendelkező aláíró kormányok elhelyezték megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirataikat a letéteményesnél, vagy a 41. cikk rendelkezéseinek megfelelően bejelentést tettek a letéteményesnek.
   (3)   Amennyiben ez a megállapodás ideiglenesen hatályba lépett, de nem lépett hatályba véglegesen 2009. szeptember 25-ig, megszűnik ideiglenes hatálya, kivéve, ha azok az aláíró kormányok, amelyek letétbe helyezték megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirataikat, illetve a 41. cikk rendelkezéseinek megfelelően bejelentést tettek a letéteményesnek, kölcsönös egyetértéssel úgy határoznak, hogy a megállapodás maradjon ideiglenesen hatályban egy meghatározott időtartam erejéig. Ezek az aláíró kormányok kölcsönös egyetértésben úgy is határozhatnak, hogy ez a megállapodás maguk között véglegesen hatályba lép.
   (4)   Amennyiben ez a megállapodás nem lépett sem véglegesen, sem ideiglenesen hatályba 2009. szeptember 25-ig e cikk (1) vagy (2) bekezdésének rendelkezései alapján, azok az aláíró kormányok, amelyek saját jogrendjüknek megfelelően letétbe helyezték megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirataikat, kölcsönös egyetértéssel úgy határozhatnak, hogy a megállapodás közöttük véglegesen hatályba lép.
   43. cikk
   Csatlakozás
   (1)   Amennyiben e megállapodás másképp nem rendelkezik, az Egyesült Nemzetek Szervezete vagy annak bármely szakosított intézménye tagállamának kormánya, illetve a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott bármely kormányközi szervezet csatlakozhat e megállapodáshoz a tanács által meghatározandó eljárások szerint.
   (2)   A csatlakozási okiratokat a letéteményesnél helyezik letétbe. A csatlakozás az okirat letétbe helyezésével lép hatályba.
   (3)   A csatlakozási okirat letétbe helyezésekor a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott bármely kormányközi szervezet nyilatkozatot helyez letétbe, amely igazolja kizárólagos hatáskörét az e megállapodás által szabályozott kérdésekben. Az ilyen szervezetek tagállamai nem válhatnak e megállapodás szerződő feleivé.
   44. cikk
   Fenntartások
   E megállapodás rendelkezéseire vonatkozóan nem lehet fenntartással élni.
   45. cikk
   Önkéntes felmondás
   Bármely szerződő fél a letéteményeshez intézett értesítés útján bármikor felmondhatja a megállapodást. A felmondás 90 nappal az értesítés kézhezvételét követően lép hatályba.
   46. cikk
   Kizárás
   Amennyiben a tanács úgy határoz, hogy valamely tag megszegte e megállapodás szerinti kötelezettségeit, továbbá úgy határoz, hogy ez a megszegés jelentősen károsítja e megállapodás működését, kizárhatja ezt a tagot a szervezetből. A tanács erről haladéktalanul tájékoztatja a letéteményest. A tag 90 nappal a tanács határozata után megszűnik a szervezet tagja és a megállapodás szerződő fele lenni.
   47. cikk
   Számlák kiegyenlítése a felmondó vagy kizárt taggal
   (1)   A tanács határozza meg a felmondási joggal élő vagy kizárt taggal való elszámolás módját. A szervezet a felmondási joggal élő vagy kizárt tag által már befizetett összegeket visszatartja, a tag pedig köteles megfizetni azokat az összegeket, amelyekkel a felmondás vagy kizárás hatálybalépésének napján a szervezetnek tartozik; amennyiben azonban a szerződő fél nem tud elfogadni valamely módosítást, és ennek következtében a 49. cikk (2) bekezdése értelmében a továbbiakban nem vesz részt e megállapodásban, a tanács egyéb méltányosnak ítélt elszámolási módot is meghatározhat.
   (2)   Az a tag, amely nem vesz részt a megállapodásban, nem jogosult részesedésre a szervezet felszámolásából vagy a szervezet más eszközeinek elidegenítéséből befolyt bevételekből; nem felelős ugyanakkor a szervezet esetleges hiányainak megfizetéséért a megállapodás megszűnésekor.
   48. cikk
   Időbeli hatály, meghosszabbítás és megszüntetés
   (1)   Ez a megállapodás az ideiglenes vagy végleges hatálybalépést követően tíz évig marad hatályban, amennyiben e cikk (3) bekezdése értelmében meg nem hosszabbítják, vagy e cikk (4) bekezdése értelmében meg nem szüntetik.
   (2)   A tanács a hatálybalépés után öt évvel felülvizsgálja a megállapodást, és adott esetben határozatokat hoz.
   (3)   A tanács dönthet a megállapodás lejárati idején túl történő meghosszabbításáról egy vagy több egymást követő időszakra, amelyek összesen legfeljebb nyolc évet tehetnek ki. Az a tag, amely nem fogadja el e megállapodás meghosszabbítását, a hosszabbítási időszak kezdete előtt írásban értesíti erről a tanácsot és a letéteményest, és a meghosszabbítás kezdőnapjával megszűnik e megállapodás szerződő fele lenni.
   (4)   A tanács bármikor határozhat e megállapodás megszüntetéséről. A megszüntetés a tanács által meghatározott napon lép hatályba.
   (5)   A tanács e megállapodás megszüntetésére való tekintet nélkül továbbra is fennmarad olyan időtartamra, amely ahhoz szükséges, hogy meghozza a szervezet felszámolásához, számláinak rendezéséhez és eszközeinek elidegenítéséhez szükséges határozatokat.
   (6)   A tanács továbbítja a letéteményeshez az e megállapodás időtartamával és/vagy megszüntetésével kapcsolatos határozatokat, valamint a tanácsnak e cikk értelmében megküldött értesítéseket.
   49. cikk
   Módosítás
   (1)   A tanács javasolhatja a megállapodás módosítását, és az összes szerződő felet értesíti erről a javaslatról. A módosítás a szervezet összes tagjára vonatkozóan 100 nappal azt követően lép hatályba, hogy a letéteményes bejelentést kapott annak elfogadásáról az exportáló tagok szavazatainak legalább kétharmadával rendelkező szerződő felektől, és az importáló tagok szavazatainak legalább kétharmadával rendelkező szerződő felektől. Az itt említett kétharmados arányt a megállapodás azon szerződő feleinek száma alapján számítják ki, akik a módosító javaslat elfogadásában érintett szerződő felek voltak e javaslat megküldése időpontjában. A tanács meghatároz egy időpontot, ameddig a szerződő felek értesíthetik a letéteményest a módosítás elfogadásáról; az időpontról a tanács értesíti a szerződő feleket és a letéteményest. Amennyiben ennek az időtartamnak a lejártakor a módosítás hatálybalépéséhez szükséges százalékos arány nem teljesül, a módosítás visszavontnak tekintendő.
   (2)   Amennyiben a tanács nem határoz másképpen, azok a szerződő felek, akik nem jelentették be a módosítás elfogadását a tanács által rögzített időpontig, megszűnnek e megállapodás szerződő feleinek lenni attól az időponttól kezdve, amikor ez a módosítás hatályba lép.
   (3)   A tanács értesíti a letéteményest az e cikk értelmében a szerződő felekhez eljuttatott módosításokról.
   50. cikk
   Kiegészítő és átmeneti rendelkezések
   A szervezet vagy a 2001. évi kávémegállapodás bármely szerve által vagy ezek nevében aláírt összes okirat hatályos marad e megállapodás hatálybalépéséig.
   51. cikk
   A megállapodás hiteles szövegei
   Ez a megállapodás angol, francia, portugál és spanyol nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Az eredeti megállapodásokat a letéteményesnél helyezik letétbe.

      A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kormányuk által feljogosított meghatalmazottak az aláírásuk mellett feltüntetett napon aláírták ezt a megállapodást.

   MELLÉKLET
   A PÖRKÖLT, KOFFEINMENTES, FOLYÉKONY, ILLETVE OLDÓDÓ KÁVÉRA VONATKOZÓ ÁTVÁLTÁSI EGYÜTTHATÓK A 2001. ÉVI NEMZETKÖZI KÁVÉMEGÁLLAPODÁS SZERINT
   Pörkölt kávé
   A pörkölt kávé nyerskávéhoz viszonyított egyenértékét úgy kapjuk meg, hogy a pörkölt kávé nettó tömegét megszorozzuk 1,19-dal.
   Koffeinmentes kávé
   A koffeinmentes kávé nyerskávéhoz viszonyított egyenértékét úgy kapjuk meg, hogy a koffeinmentes kávé nettó tömegét megszorozzuk a nyerskávé esetében 1,00-dal, a pörkölt kávé esetében 1,19-dal, illetve az oldódó kávé esetében 2,6-del.
   Folyékony kávé
   A folyékony kávé nyerskávéhoz viszonyított egyenértékét úgy kapjuk meg, hogy a folyékony kávé szárított, szilárd alkotórészeinek nettó tömegét megszorozzuk 2,6-del.
   Oldódó kávé
   Az oldódó kávé nyerskávéhoz viszonyított egyenértékét úgy kapjuk meg, hogy az oldódó kávé nettó tömegét megszorozzuk 2,6-del.
   Az Európai Közösség nyilatkozata a 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás 40. cikkének (4) bekezdésével összhangban
   A 2007. évi Nemzetközi Kávémegállapodás 40. cikkének (4) bekezdésének megfelelően, az Európai Közösség nyilatkozik arról, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a megállapodás által szabályozott kérdések a közös kereskedelempolitika keretében az Európai Közösség kizárólagos hatáskörébe tartoznak.


title: 2005/928/EK: A Bizottság határozata ( 2005. december 20. ) a 169,4-169,8125 MHz frekvenciasáv Közösségen belüli összehangolásáról  (az értesítés a C(2005) 5503. számú dokumentummal trötént)   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               27.12.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 344/47

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. december 20.)
   a 169,4-169,8125 MHz frekvenciasáv Közösségen belüli összehangolásáról
   (az értesítés a C(2005) 5503. számú dokumentummal trötént)
   (EGT vonatkozású szöveg)
   (2005/928/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra („Rádióspektrum-határozat”) (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A nyilvános páneurópai földi rádiós személyhívó rendszernek a Közösségen belüli összehangolt bevezetéséhez kijelölt frekvenciasávokról szóló, 1990. október 9-i 90/544/EGK tanácsi irányelv (ERMES-irányelv) (2) a 2005. december 27-i 2005/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) hatályát vesztette. Ez az irányelv előírta a tagállamok számára, hogy a nyilvános páneurópai földi rádiós személyhívó szolgáltatás (a továbbiakban: ERMES) részére négy csatornát jelöljenek ki a 169,4–169,8 MHz-ig terjedő frekvenciasávon belül, és hogy biztosítsák, hogy az ERMES-szolgáltatások a kereskedelmi igényeknek megfelelően a 169,4–169,8 MHz-ig terjedő frekvenciasáv egészét a lehető legrövidebb időn belül elfoglalják.

               (2)

               A 169,4–169,8 MHz-ig terjedő frekvenciasáv ERMES általi használata a Közösségen belül drámaian csökkent vagy akár teljesen megszűnt, ezért ezt a frekvenciasávot jelenleg nem használja ki hatékonyan az ERMES, és azt más közösségi szakpolitikai szükségletek teljesítésére lehetne alkalmazni.

               (3)

               A Rádióspektrum-határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság 2003. július 7-én megbízta a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletét (a továbbiakban: CEPT) azzal, hogy gyűjtsön információt a 169,4–169,8 MHz sáv jelenlegi és jövőbeni lehetséges alkalmazásairól, hogy a frekvenciasáv alternatív felhasználási lehetőségeiről listát állítson össze, különösen tekintettel azokra a lehetőségekre, amelyek nem csak a hagyományos elektronikus hírközléshez kapcsolódnak. A CEPT-et felkérték arra, hogy minden lehetséges alkalmazás esetében értékelje a különféle alkalmazások párhuzamos működését és az alternatív frekvenciasávok felhasználásának lehetőségét a Keretirányelv alapelveivel összhangban. Az említett frekvenciasáv – amely már részben összehangolt – számos közösségi szakpolitikai területen megfelelő a belső piac létrehozásához és működéséhez kapcsolódó egyes alkalmazások számára, amelyek közül néhány valószínűleg a fogyatékkal élők javát szolgálná, vagy segítené az Európai Unión belüli együttműködést a bel- és igazságügy területén.

               (4)

               Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („Keretirányelv”) (4) 8. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy mozdítsák elő az Európai Unió polgárainak érdekeit többek között azáltal, hogy kielégítik meghatározott társadalmi csoportok – különösen a halláskárosult és sürgős segítségre szoruló személyek – igényeit.

               (5)

               Műszaki vizsgálatok és információgyűjtés alapján a CEPT megerősítette, hogy a 90/544/EGK irányelv elfogadása ellenére a frekvenciasáv ERMES általi felhasználása igen korlátozott maradt, továbbá hogy a személyhívó rendszerek iránti szükséglet megváltozott Európa-szerte, mivel ezek szerepét más technológiák, pl. a rövid szöveges üzenetek GSM hálózatokon történő küldésére szolgáló rendszerek (SMS) vették át.

               (6)

               Ennélfogva a 169,4–169,8 MHz frekvenciasáv egyes részeinek a Közösségen belüli, az ERMES céljára történő kijelölését e frekvenciasáv hatékonyabb felhasználása érdekében módosítani kell úgy, hogy annak összehangolt jellege is megmaradjon.

               (7)

               A CEPT a megbízás alapján egy új frekvenciatervet és csatornaelrendezést készített el, ami hat különböző típusú kitüntetett alkalmazás számára teszi lehetővé a 169,4–169,8125 MHz-ig terjedő frekvenciasáv megosztását több közösségi szakpolitikai szükséglet teljesítése érdekében. E szükségletek magukban foglalják: a hallókészülékek használata révén történő segítségnyújtást halláskárosodástól szenvedő személyeknek, akik esetében a Közösségen belüli összehangolt frekvenciasáv javítaná a tagállamok közötti utazás feltételeit, valamint a méretgazdaságosság révén csökkentené a készülékek árait; az olyan szociális segélykérő készülékek belső piacának fejlesztését, amelyek az idős vagy fogyatékkal élő emberek számára lehetővé teszik, hogy segélykérő üzenetet küldjenek; a tárgyak nyomon követésére vagy felkutatására szolgáló eszközöket, amelyek segítenék a lopott áruk Közösségen belüli nyomon követését és visszaszerzését; a víz- és áramszolgáltató vállalatok által használt mérőóra-leolvasó rendszereket; valamint a meglévő személyhívó rendszereket, mint pl. az ERMES, továbbá az ideiglenes felhasználás esetén, a néhány naptól néhány hónapig terjedő különleges ideiglenes események lefedettségének segítése céljából alkalmazott magán mobil rádiótávközlési rendszereket (PMR).

               (8)

               A CEPT megbízatásának eredményeit, amelyeket a Bizottság kielégítőnek tart, alkalmazandóvá kell tenni a Közösségen belül, és azokat a tagállamoknak végre kell hajtani. Az új frekvenciatervnek és csatornaelrendezésnek nem megfelelő ERMES- és/vagy PMR-engedélyek fennmaradását változatlanul meg kell hagyni addig, amíg azok lejárnak, vagy amíg az ERMES- és/vagy PMR-alkalmazások túlzott terhek nélkül áthelyezhetők a megfelelő frekvenciasávokba.

               (9)

               A rádióspektrumhoz való hozzáférés lehetővé tétele esetén a legkevésbé terhes engedélyezési rendszert kell alkalmazni, az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (Engedélyezési irányelv) (5) megfelelően, beleértve az egyedi használat jog hiányát is.

               (10)

               Annak a ténynek a sérelme nélkül, hogy az egyedi politikák spektrumkövetelményei kizárólagos frekvenciahasználatot tehetnek szükségessé, általában helyénvaló a frekvenciasávok lehető legáltalánosabb felosztását javasolni, hogy használatukat kizárólag olyan egyedi felhasználási megszorításokkal is irányítani lehessen, mint a kitöltési tényező vagy teljesítményszint, valamint hogy a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmében elismert összehangolt szabványok révén biztosítsák, hogy a felosztott rádióspektrumban működő berendezés minimálisra csökkenti a rádióspektrum használatát, annak érdekében, hogy elkerülje a káros zavarást.

               (11)

               A 169,4–169,8125 MHz sáv nagyteljesítményű tartományában lévő csatornák szomszédos országok közötti egyeztetését két- vagy többoldalú megállapodások révén biztosítják.

               (12)

               A 169,4–169,8125 MHz sáv hosszú távon is hatékony felhasználásának biztosítása érdekében az igazgatásoknak olyan vizsgálatokat kell folytatni, amelyek növelhetik a hatékonyságot, különösen a meghatározott védősáv hasznosítását.

               (13)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a rádiófrekvencia-bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy
   E határozat tárgya a 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv hozzáférhetőségére és hatékony használatára vonatkozó feltételek összehangolása a Közösségen belül.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:

               a)

               „hallókészülék”: rendszerint egy vagy több rádióadót, valamint egy vagy több rádióvevőt magában foglaló rádiótávközlési rendszer, amely lehetővé teszi a halláskárosodásban szenvedő személyek számára, hogy növeljék hallóképességüket;

               b)

               „szociális segélykérő”: olyan hordozható berendezéssel ellátott, megbízható rádiótávközlési rendszer és hálózat, amely lehetővé teszi, hogy egy korlátozott hozzáférésű területen vészhelyzetben lévő személy egyszerű beavatkozással segélyhívást indítson;

               c)

               „mérőóra-leolvasó rendszer”: olyan rendszer, amely rádiótávközlési eszközök használatával lehetővé teszi a távoli állapotellenőrzést, mérést és üzemeltetési utasítások küldését;

               d)

               „nyomon követésre és tárgyak felkutatására szolgáló rendszer”: olyan rendszer, amely lehetővé teszi az áruknak azok visszaszerzését eredményező nyomon követését és felkutatását, és amely általában egy, a védendő árucikkre helyezett rádióadót, valamint egy rádióvevőt tartalmaz, továbbá magában foglalhat egy riasztót is;

               e)

               „személyhívó rendszer”: olyan rendszer, amely lehetővé teszi az adó- és vevőegység közötti egyirányú rádiótávközlést bázisállomás használatával, ahol a mobil a vevőegység;

               f)

               „magán mobil rádiótávközlési rendszerek (PMR)”: olyan földi mozgó távközlési szolgálat, amely a végberendezésnél szimplex, félduplex és esetleg teljes duplex üzemmódok használatával zárt felhasználói csoport forgalmának lebonyolítását biztosítja.

         3. cikk
   Összehangolt alkalmazások
   (1)   A 169,4–169,8125 MHz sávot egy kisteljesítményű és egy nagyteljesítményű tartományra kell osztani. Ennek frekvenciatervét és csatornaelrendezését e határozat mellékletében kell megállapítani.
   (2)   A 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv kisteljesítményű tartományában a következő kitüntetett alkalmazásokat kell elhelyezni:

               a)

               kizárólagos felhasználás hallókészülékek számára;

               b)

               kizárólagos felhasználás szociális segélykérő rendszerek számára;

               c)

               nem kizárólagos felhasználás mérőóra-leolvasó rendszerek számára;

               d)

               nem kizárólagos felhasználás nyomon követésre és tárgyak felkutatására szolgáló rendszerek kisteljesítményű adói számára.

         (3)   A 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv nagyteljesítményű tartományában a következő kitüntetett alkalmazásokat kell elhelyezni:

               a)

               nyomon követésre és tárgyak felkutatására szolgáló rendszerek nagyteljesítményű adói;

               b)

               meglévő személyhívó rendszerek, vagy a frekvenciasáv más csatornáiról áthelyezésre kerülő személyhívó rendszerek.

         (4)   A 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv alternatív alkalmazásait is meg lehet valósítani, feltéve hogy nem korlátozzák a kitüntetett alkalmazások összehangolt megvalósítását. Ezek az alternatív alkalmazások a következők:

               a)

               hallókészülékek a frekvenciasáv nem kizárólagos, kisteljesítményű tartományára;

               b)

               felkutatás, személyhívó rendszerek, ideiglenes használat vagy magán mobil rádiótávközlési rendszerek nemzeti jelleggel a sáv nagyteljesítményű tartományában.

         (5)   A 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv kisteljesítményű tartományában a legmagasabb kisugárzott teljesítményt 0,5 W effektív kisugárzott teljesítményre (e.r.p.) kell korlátozni. A 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv kisteljesítményű tartományában a mérőóra leolvasó rendszerek és a nyomon követésre és tárgyak felkutatására szolgáló rendszerek maximális kitöltési tényezője < 10 %, illetve < 1 %.
   (6)   A 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv személyhívó rendszerek és magán mobil rádiótávközlési rendszerek által történő olyan használata, amely az e határozatról szóló értesítés időpontjában engedéllyel rendelkezett, és amely nincs összhangban a 3. cikk (1)–(5) bekezdésével, addig folytatódhat, ameddig az ilyen rendszerre vonatkozó, e határozatról szóló értesítés időpontjában meglévő engedély érvényben van.
   4. cikk
   A 3. cikk végrehajtása
   A 3. cikket 2005. december 27-tól kell alkalmazni.
   5. cikk
   Felülvizsgálat
   A tagállamok a 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv használatát felülvizsgálat alatt tartják a sáv hatékony felhasználásának biztosítása céljából, és megállapításaikat jelentik a Bizottság felé.
   6. cikk
   Címzettek
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

            a Bizottság részéről

         Viviane REDING

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

      (2)  HL L 310., 1990.11.9., 28. o.

      (3)  HL L 344., 2005.12.27., 38. o.

      (4)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

      (5)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

      (6)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

      MELLÉKLET
      A 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv frekvenciaterve

                  Kisteljesítményű alkalmazások

                  „Védősáv”

                  Nagyteljesítményű alkalmazások

                  Egyedi kisteljesítményű alkalmazások

                  Szociális segélykérő rendszerek

                  Hallókészülékek

                  Szociális segélykérő rendszerek

                  Nyomon követő és felkutató rendszer

                  Személyhívó rendszer

                  Személyhívó rendszer

                  Személyhívó rendszer

                  Nyomon követő és felkutató rendszer

                  Nyomon követő és felkutató rendszer

                  Személyhívó rendszer

                  Nyomon követő és felkutató rendszer

                  Hallókészülékek

                  Kizárólagos használat

                  E csatornák nemzeti jelleggel olyan nagyteljesítményű alkalmazások számára használhatók, mint a személyhívó, felkutatás, ideiglenes használat vagy PMR.

                  12,5

                  12,5

                  50

                  12,5

                  12,5 (1)

                  1a

                  1b

                  2a

                  2b

                  3a

                  3b

                  4a

                  4b+5+6a

                  6b+7+8a

                  8b

                  9a

                  9b

                  10a

                  10b

                  11a

                  11b

                  12a

                  12b

                  13a

                  13b

                  14a

                  14b

                  15a

                  15b

                  16a

                  16b

                     Jelmagyarázat:

                  1. sor: alkalmazáskategória, azaz kisteljesítményű vagy nagyteljesítményű alkalmazások;
                  2. sor: kitüntetett alkalmazások:

                              —

                              egyedi kisteljesítményű alkalmazások: lásd a 3. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontját,

                              —

                              szociális segélykérő rendszerek: lásd a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontját,

                              —

                              hallókészülékek: lásd a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontját,

                              —

                              nyomon követő és felkutató rendszer (nagyteljesítményű tartomány): lásd a 3. cikk (3) bekezdésének a) pontját,

                              —

                              személyhívó: lásd a 3. cikk (3) bekezdésének b) pontját;

                        3. sor: alternatív alkalmazások: lásd a 3. cikk (4) bekezdését;
                  4. és 5. sor: csatornaosztás (kHz-ben) és csatornaszám.

      A 169,4–169,8125 MHz frekvenciasáv csatornaelrendezése

                  12,5 kHz-es csatornaosztás

                  25 kHz-es csatornaosztás

                  50 kHz-es csatornaosztás

                  Csatornaszám

                  Középfrekvencia

                  Csatornaszám

                  Középfrekvencia

                  Csatornaszám

                  Középfrekvencia

                  1a

                  169,406250

                  1

                  169,412500

                  1b

                  169,418750

                  „0”

                  169,437500

                  2a

                  169,431250

                  2

                  169,437500

                  2b

                  169,443750

                  3a

                  169,456250

                  3

                  169,462500

                  3b

                  169,468750

                  4a

                  169,481250

                  4

                  169,487500

                  4b

                  169,493750

                  „1”

                  169,512500

                  5a

                  169,506250

                  5

                  169,512500

                  5b

                  169,518750

                  6a

                  169,531250

                  6

                  169,537500

                  6b

                  169,543750

                  „2”

                  169,562500

                  7a

                  169,556250

                  7

                  169,562500

                  7b

                  169,568750

                  8a

                  169,581250

                  8

                  169,587500

                  8b

                  169,593750

                  12,5 kHz-es „védősáv”

                  9a

                  169,618750

                  9

                  169,62500

                  9b

                  169,631250

                  10a

                  169,643750

                  10

                  169,65000

                  10b

                  169,656250

                  11a

                  169,668750

                  11

                  169,67500

                  11b

                  169,681250

                  12a

                  169,693750

                  12

                  169,70000

                  12b

                  169,706250

                  13a

                  169,718750

                  13

                  169,72500

                  13b

                  169,731250

                  14a

                  169,743750

                  14

                  169,75000

                  14b

                  169,756250

                  15a

                  169,768750

                  15

                  169,77500

                  15b

                  169,781250

                  16a

                  169,793750

                  16

                  169,80000

                  16b

                  169,806250

         (1)  Bármely nagyteljesítményű csatorna ideiglenes használatú alkalmazások számára történő használata lehetőségének következtében. Azonban a határövezeti egyeztetés elősegítése céljából a 25 kHz-es csatornákat használó rendszereknek tekintettel kell lenniük a 9-es csatorna alsó határától induló csatornaosztásra.


title: 2009/484/EK: A Tanács határozata ( 2009. április 6. ) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelemről, fejlesztésről és együttműködésről szóló megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

text:
               23.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/9

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. április 6.)
   az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelemről, fejlesztésről és együttműködésről szóló megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről
   (2009/484/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 310. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására (1),
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről a Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelemről, fejlesztésről és együttműködésről szóló megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült kiegészítő jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a kiegészítő jegyzőkönyv) a Közösség és a tagállamok nevében 2007. október 10-én írták alá az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelemről, fejlesztésről és együttműködésről szóló megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült kiegészítő jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2007. október 9-i 2008/74/EK tanácsi határozattal (2) összhangban.

               (2)

               A kiegészítő jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A kiegészítő jegyzőkönyvet a Közösség és tagállamai nevében a Tanács jóváhagyja.
   A kiegészítő jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (3).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Közösség és tagállamai nevében a kiegészítő jegyzőkönyv 6.2. cikkében előírt jóváhagyó okirat letétbe helyezésére jogosult személy(eke)t, a Közösség és tagállamai kötelezettségvállalásának kifejezésre juttatása érdekében.

      Kelt Luxembourgban, 2009. április 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. POSPÍŠIL

      (1)  2009. március 10-i hozzájárulás (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 22., 2008.1.25., 11. o.

      (3)  HL L 22., 2008.1.25., 13. o.


title: 2009/313/EK: A Tanács határozata ( 2009. március 30. ) az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról

text:
               4.4.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 92/3

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. március 30.)
   az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról
   (2009/313/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 170. cikke második bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2000/742/EK határozatával (2) jóváhagyta az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) megkötését.

               (2)

               A megállapodás 12. cikkének b) pontja különösen kimondja, hogy a Szerződő Felek közös megállapodásával további ötéves időtartamokra meghosszabbítható.

               (3)

               A Tanács a 2003/798/EK határozatával (3) jóváhagyta a megállapodás első ötéves időtartamra szóló meghosszabbítását.

               (4)

               Az EK–Oroszország tudományos és technológiai vegyes bizottság 2007. június 28-i brüsszeli ülésén a megállapodásban részes mindkét fél kifejezte egyetértését a megállapodás további öt évre szóló meghosszabbításával. A felek úgy ítélik meg, hogy e megállapodás mielőbbi meghosszabbítása kölcsönös érdeküket szolgálná. Ezen túlmenően az Európai Unió–Oroszország Együttműködési Tanács 2008. május 26-i ülésén mindkét fél vállalta, hogy megteszi az e megállapodás meghosszabbításához szükséges lépéseket.

               (5)

               A meghosszabbított megállapodás tartalma megegyezik a 2009. február 20-án hatályát vesztő megállapodáséval.

               (6)

               A megállapodás meghosszabbítását a Közösség részéről jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás további ötéves időtartamra szóló meghosszabbítását a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöke – a Közösség nevében és a megállapodás 12. cikkével összhangban – megküldi az értesítést az Orosz Föderáció kormányának arról, hogy a Közösség befejezte a meghosszabbított megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásait (4).
   3. cikk
   A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. március 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. BENDL

      (1)  2009. február 3-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 299., 2000.11.28., 14. o.

      (3)  HL L 299., 2003.11.18., 20. o.

      (4)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről.


title: A Tanács határozata (1997. július 22.) az Európai Közösség és az Egyesült Arab Emírségek között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0393

Hivatalos Lap L 152 , 18/06/1999 o. 0001 - 0056

		A Tanács határozata(1997. július 22.)az Európai Közösség és az Egyesült Arab Emírségek között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről(1999/393/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott az Európai Közösség és az Egyesült Arab Emírségek között a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről;mivel a megállapodást a 96/410/EK határozat [1] alapján 1996. január 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák annak hivatalos megkötéséig;mivel a megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és az Egyesült Arab Emírségek között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.Kelt Brüsszelben, 1997. július 22-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. Poos[1] HL L 169., 1996.7.8., 39. o.--------------------------------------------------