title: Az Európai Számvevőszék 2005. március 10-i 12/2005. számú határozata a Számvevőszék dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről

text:
               20.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 67/1

         Az Európai Számvevőszék 2005. március 10-i 12/2005. számú határozata (1) a Számvevőszék dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről
   (2009/C 67/01)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK SZÁMVEVŐSZÉKE,
   tekintettel működési szabályzatára (2) és különösen annak 30. cikkére,
   tekintettel a Tanács 1605/2002/EK, Euratom rendeletére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (3) és különösen annak 143. cikke (2) bekezdésére és 144. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:
   az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikkének második albekezdése bevezeti a nyitottság elvét, megállapítva, hogy a Szerződés új szakaszt jelent az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatában, amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg;
   az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK parlamenti és tanácsi rendeletről (4) kiadott együttes nyilatkozatában (5) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az intézményeket az e rendeletben meghatározott elveket és korlátozásokat figyelembe vevő belső szabályzat elfogadására szólítja fel a dokumentumaikhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozólag;
   a Számvevőszék 18/97 sz. határozata a Számvevőszék birtokában levő dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmek kezelésére vonatkozó belső szabályokról (6) az 1049/2001/EK rendelet előtt keletkezett, ezért át kell dolgozni a rendeletnek és az Európai Bíróság és az Elsőfokú Bíróság joggyakorlatának megfelelően;
   a nyitottság fokozza a közigazgatás törvényességét, eredményességét és elszámoltathatóságát, erősítve ezáltal a demokrácia alapelveit. E cél érdekében ösztönözni kell a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos helyes igazgatási gyakorlatot;
   bizonyos köz- és egyéni érdekeket azonban védeni kell a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés elve alóli kivételek kikötésével. Különösen az ellenőrzési adatok bizalmas természetére vonatkozó nemzetközi ellenőrzési standardokat kell tiszteletben tartani,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Cél
   E határozat célja azon feltételek, korlátozások és eljárások meghatározása, amelyek keretein belül a Számvevőszék nyilvános hozzáférést engedélyez dokumentumaihoz.
   2. cikk
   Kedvezményezettek és hatály
   (1)   Az e határozatban és az ellenőrzési adatok bizalmasságát szabályozó nemzetközi standardokban megállapított rendelkezések keretén és korlátozásain belül bármely uniós polgár, illetve valamely tagállamban lakóhellyel vagy létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult a Számvevőszék dokumentumaihoz hozzáférni az e határozatban megállapított elvek, feltételek és korlátozások szerint.
   (2)   Ugyanezen elvek, feltételek és korlátozások betartásával a Számvevőszék a nem a tagállamokban lakó, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel azokban nem rendelkező természetes vagy jogi személyek számára is biztosíthat hozzáférést a dokumentumaihoz.
   (3)   Ez a határozat a Számvevőszék birtokában lévő dokumentumokra vonatkozik, amely dokumentumokat a Számvevőszék készített, vagy azok hozzá érkeztek, és a birtokában vannak.
   (4)   E határozat nem érinti a Számvevőszék által birtokolt dokumentumokhoz való azon nyilvános hozzáférési jogokat, amelyek nemzetközi jogi okmányokból vagy az azokat végrehajtó közösségi jogi aktusokból származhatnak.
   3. cikk
   Meghatározások
   E határozat alkalmazásában:

               a)

               „dokumentum”: az adathordozótól (papír, elektronikus forma vagy hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) függetlenül bármely adattartalom;

               b)

               „harmadik fél”: a Számvevőszéken kívüli bármely természetes vagy jogi személy, vagy szervezet, beleértve a tagállamokat, más közösségi vagy a Közösségen kívüli intézményeket és testületeket, valamint harmadik országokat.

         4. cikk
   Kivételek
   (1)   A Számvevőszék megtagadja a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a közzététel kedvezőtlenül befolyásolná a következők védelmét:

               a)

               a közérdek tekintetében többek között:

                           —

                           közbiztonság,

                           —

                           honvédelmi és katonai ügyek,

                           —

                           nemzetközi kapcsolatok,

                           —

                           a Közösség vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikája;

               b)

               a személyiség és a magánszemély becsületének védelme, különösen a személyi adatok védelmére vonatkozó közösségi joganyagnak megfelelően.

         (2)   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 143. cikke (2) bekezdésében és 144. cikke (1) bekezdésében, valamint a közösségi jog egyéb jogi okmányainak vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott bizalmasságra vonatkozó szabályokkal összhangban a Számvevőszék megtagadja a hozzáférést ellenőrzései megállapításaihoz. A Számvevőszék megtagadhatja továbbá a hozzáférést a megállapítások kialakítása során használt dokumentumokhoz.
   (3)   A Számvevőszék megtagadja a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a közzététel kedvezőtlenül befolyásolná a következők védelmét:

               —

               természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekei, beleértve a szellemi tulajdont is,

               —

               bírósági eljárások és jogi tanácsadás,

               —

               vizsgálatok, nyomozások és ellenőrzések.

         (4)   A Számvevőszék által belső használatra összeállított vagy az intézmény által kapott olyan ügyre vonatkozó dokumentumhoz való hozzáférést, amellyel kapcsolatosan a Számvevőszék még nem hozott határozatot, meg kell tagadni, ha a dokumentum közzététele a Számvevőszék döntéshozatali eljárását veszélyeztetné.
   A Számvevőszéken belüli tanácskozások és előzetes egyeztetések részét képező, belső használatra korlátozott állásfoglalásokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférést meg kell tagadni a döntés meghozatalát követően is, amennyiben a dokumentum közzététele a Számvevőszék döntéshozatali eljárását veszélyeztetné.
   (5)   Ha a kérelem olyan dokumentumra vonatkozik, amely a Számvevőszék birtokában van, de amelynek nem a Számvevőszék a szerzője, a Számvevőszék visszaigazolja a kérelem beérkezését és megadja annak a személynek, intézménynek vagy szervnek a nevét, amelynek a kérelmet címezni kell.
   (6)   Ha a kivételek bármelyike a kért dokumentumnak csak részeit érinti, a dokumentum fennmaradó részei közzétehetők.
   (7)   Az e cikkben közölt kivételek a Közösségek levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló, 354/83/EGK, Euratom tanácsi rendelet (7) sérelme nélkül alkalmazandók.
   (8)   Az e cikkben közölt kivételek ellenére a Számvevőszék dönthet egy dokumentum egészéhez vagy részeihez való hozzáférés engedélyezéséről, ha a közzétételhez magasabb közérdek fűződik.
   5. cikk
   Kérelmek
   A dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmeket írásban kell előterjeszteni (8), papíron vagy elektronikus formában, az EK-Szerződés 314. cikkében említett nyelvek (9) valamelyikén és megfelelő pontossággal ahhoz, hogy a Számvevőszék a dokumentumot azonosítani tudja. A kérelmező nem köteles megindokolni a kérelmet.
   6. cikk
   A kérelmek feldolgozása első fokon
   (1)   A dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket az „Ellenőrzés-támogató tevékenység és kommunikáció” részleg igazgatója bírálja el. Az igazgató átvételi elismervényt küld a kérelmezőnek, majd megvizsgálja a kérelmet és dönt a megteendő intézkedésről.
   (2)   A kérelem tárgyának függvényében az „Ellenőrzés-támogató tevékenység és kommunikáció” részleg igazgatója tájékoztatja az illetékes tagot, a főtitkárt, a jogi szolgálatot vagy az adatvédelmi biztost, illetve szükség esetén a véleményüket kéri, mielőtt a kért dokumentum közzétételének jóváhagyásáról döntene.
   (3)   A dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmet haladéktalanul el kell bírálni. A Számvevőszék a kérelem iktatásától számított 15 munkanapon belül vagy jóváhagyja és elérhetővé teszi a kért dokumentumot a 9. cikknek megfelelően, vagy írásbeli, indoklással ellátott válaszban teljesen vagy részlegesen elutasítja a kérelmet, továbbá tájékoztatja a kérelmezőt arról a jogáról, hogy a 7. cikknek megfelelően kérheti a Számvevőszéket álláspontjának felülvizsgálatára.
   (4)   Amikor a kérelem jelentős terjedelmű vagy igen nagyszámú dokumentumra vonatkozik, a Számvevőszék nem hivatalosan is tárgyalhat a kérelmezővel a megfelelő megoldás kialakítása érdekében. Ilyen esetekben a (3) bekezdésben előírt határidő 15 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmezőt erről előzetesen értesítik és a döntést megindokolják.
   7. cikk
   Felülvizsgálat
   (1)   A részleges vagy teljes elutasítást követően a kérelmező az elutasítás kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül kérheti a Számvevőszéket álláspontjának felülvizsgálására.
   (2)   Ha a Számvevőszék nem válaszol az előírt határidőn belül, az a kérelmezőt szintén felülvizsgálat kérésére jogosítja fel.
   8. cikk
   A felülvizsgálati kérelmek feldolgozása
   (1)   A felülvizsgálati kérelmeket a Számvevőszék elnökéhez kell benyújtani. A kérelem tárgyának függvényében a Számvevőszék elnöke tanácskozik az illetékes taggal vagy a főtitkárral, illetve szükség esetén a jogi szolgálat vagy az adatvédelmi biztos véleményét kérheti, mielőtt a kért dokumentum közzétételének jóváhagyásáról döntene.
   (2)   A felülvizsgálati kérelmet haladéktalanul el kell bírálni. A Számvevőszék az ilyen kérelem iktatásától számított 15 munkanapon belül vagy megadja a hozzáférést a kért dokumentumhoz, és a 9. cikknek megfelelően ezen időtartamon belül biztosítja a hozzáférést, vagy írásbeli, indoklással ellátott válaszban teljesen vagy részlegesen elutasítja a kérelmet. Teljes vagy részleges elutasítás esetén az intézmény tájékoztatja a kérelmezőt a rendelkezésre álló jogorvoslatokról, nevezetesen arról, hogy bírósági eljárást indíthat a Számvevőszékkel szemben, és/vagy panasszal fordulhat az ombudsmanhoz az EK-Szerződés 230. cikkében, illetve 195. cikkében megállapított feltételek szerint.
   (3)   Kivételes esetekben, például amikor a kérelem jelentős terjedelmű vagy igen nagyszámú dokumentumra vonatkozik, a (2) bekezdésben előírt határidő 15 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmezőt erről előzetesen értesítik és a döntést megindokolják.
   (4)   Elutasító válasznak minősül, ha a Számvevőszék nem válaszol az előírt határidőn belül, ami arra jogosítja a kérelmezőt, hogy a (2) bekezdésben említett jogorvoslatokkal éljen.
   9. cikk
   Hozzáférés a kérelem alapján
   (1)   A kérelmező a Számvevőszék luxembourgi épületeiben történő helyszíni megtekintés vagy másolat átvétele útján férhet hozzá a jóváhagyott dokumentumokhoz, beleértve adott esetben az elektronikus másolatot is. Az első esetben a kérelmező az „Ellenőrzés-támogató tevékenység és kommunikáció” részleg igazgatójával egyezik meg a helyszíni megtekintés időpontjáról.
   (2)   A másolatok elkészítésének és elküldésének költsége a kérelmezőre áthárítható. Ez a díj nem haladhatja meg a másolatok elkészítésének és elküldésének tényleges költségét. Ingyenes a helyszíni megtekintés, a 20 db A4-es méretű oldalnál kevesebb másolat és a közvetlen hozzáférés elektronikus formában.
   (3)   Ha a kért dokumentum a nyilvánosság számára elérhető, a Számvevőszék a dokumentumokhoz való hozzáférés biztosításának kötelezettségét úgy is teljesítheti, hogy tájékoztatja a kérelmezőt a kért dokumentumhoz való hozzájutás módjáról.
   (4)   A dokumentumokat a meglévő változatban és formában kell közzétenni (beleértve az elektronikus vagy alternatív formákat is), a kérelmező igényeinek teljes mértékű figyelembevételével. A Számvevőszék nem köteles új dokumentumot készíteni vagy információkat összeállítani a kérelmező kívánságára.
   10. cikk
   Másolatok készítése a dokumentumokról
   (1)   Az e határozatnak megfelelően rendelkezésre bocsátott dokumentumokat a Számvevőszék előzetes írásbeli engedélye nélkül tilos sokszorosítani vagy kereskedelmi célokra felhasználni.
   (2)   Ez a határozat nem érinti a szerzői jogra vonatkozó azon hatályban lévő szabályokat, amelyek korlátozhatják harmadik személy másolatkészítési vagy hasznosítási jogát a közzétett dokumentumok vonatkozásában.
   11. cikk
   Záró rendelkezések
   (1)   A Számvevőszék 1997. február 20-i 18/97. számú határozata hatályát veszti.
   (2)   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   (3)   Ez a határozat az elfogadását követő hónap első napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2005. március 10-én.

            a Számvevőszék részéről

         Hubert WEBER

            elnök

      (1)  A Számvevőszék 2009. február 5-i ülésén elfogadott 14/2009. sz. határozata által módosított formában.

      (2)  HL L 18., 2005.1.20., 1. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 173., 2001.6.27., 5. o.

      (5)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

      (6)  HL C 295., 1998.9.23., 1. o.

      (7)  A Tanács 354/83/EGK, Euratom rendelete, amelyet a 1700/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 243., 2003.9.27., 1. o.) módosított.

      (8)  A cím: Európai Számvevőszék, „Ellenőrzés-támogató tevékenység és kommunikáció” részleg igazgatója, 12, rue Alcide de Gasperi, L-1615 Luxembourg. Fax: (+352) 43 93 42, e-mail: euraud@eca.europa.eu

      (9)  Jelenleg: bolgár, angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lett, lengyel, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén.


title: A tanács keretében ülésező Szerződő felek határozata ( 2007. június 12. ) az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) 6a. cikkének végrehajtására vonatkozó szabályok elfogadásáról

text:
               15.6.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 155/78

      A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ SZERZŐDŐ FELEK HATÁROZATA

   (2007. június 12.)
   az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) 6a. cikkének végrehajtására vonatkozó szabályok elfogadásáról
   (2007/413/IB)
   Az Europol-egyezmény SZERZŐDŐ FELEI, az Európai Unió tagállamai,
   tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezményre (1) (Europol-egyezmény), amelyet az egyezményt módosító jegyzőkönyvvel (2) módosítottak, és különösen annak 6a. cikkének második bekezdésére,
   tekintettel az igazgatótanács által készített tervezetre, és a közös ellenőrző hatósággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A Tanács keretében ülésező szerződő felek feladata az Europol-egyezmény 6a. cikkének végrehajtására vonatkozó szabályok elfogadása.

               (2)

               A szerződő felek e határozat elfogadásával tiszteletben tartják az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló, az Európa Tanács által 1981. január 28-án elfogadott egyezmény szerinti kötelezettségüket.

               (3)

               A szerződő felek e határozat elfogadásával figyelembe veszik az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatoknak a rendőrségi ágazatban való felhasználása szabályozásáról szóló, 1987. szeptember 17-i R(87)15. ajánlását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:

               a)

               „személyes adatok”: egy azonosított, vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ: az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlenül vagy közvetve azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, pszichológiai, pszichikai, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre való hivatkozással;

               b)

               „személyes adatok feldolgozása” („adatfeldolgozás”): a személyes adatokon gépi vagy nem gépi eszközökkel végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, mint például a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, visszakeresés, lekérdezés, felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel révén, összehangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés;

               c)

               „az összegyűjtött információk számítógépes rendszere”: az Europol-egyezmény 6. cikkének (1) bekezdésében említett rendszer;

               d)

               „információs rendszer”: az Europol-egyezmény 7. cikkének (1) bekezdésében említett rendszer;

               e)

               „elemzési célú munkafájl”: az Europol-egyezmény 10. cikkének (1) bekezdésében említettek szerinti elemzés céljára létrehozott fájl;

               f)

               „tagállam”: az Europol-egyezmény szerződő fele;

               g)

               „harmadik fél”: az Europol-egyezmény 10. cikkének (4) bekezdésében említett harmadik állam vagy szerv;

               h)

               „kellően felhatalmazott Europol-tisztviselő”: az Europolnak az Europol igazgatósága által a tárolt személyes adatok e határozattal összhangban történő feldolgozására kijelölt alkalmazottja.

         2. cikk
   Hatály
   Ezt a határozatot az Europolnak annak megállapítása céljából továbbított személyes adatokra kell alkalmazni, hogy azok feladatai tekintetében jelentőséggel bírnak-e és felvehetők-e az összegyűjtött információk számítógépes rendszerébe, a következő adatok kivételével:

               a)

               az információs rendszerbe az Europol-egyezmény 9. cikkének (1) bekezdése értelmében bevitt személyes adatok;

               b)

               valamely tagállam vagy harmadik fél által egy adott elemzési célú munkafájlba való felvételre felkínált adatok, valamint az elemzési célú munkafájlba az Europol-egyezmény 10. cikkének értelmében bevitt személyes adatok.

         3. cikk
   Hozzáférés és felhasználás
   (1)   Az Europol által e határozat alapján feldolgozott személyes adatokhoz kizárólag kellően felhatalmazott Europol-tisztviselők férhetnek hozzá.
   (2)   Az Europol-egyezmény 13. cikkének sérelme nélkül, az Europol által e határozat alapján feldolgozott személyes adatok kizárólag annak megállapítása céljából használhatók fel, hogy azok feladatai tekintetében jelentőséggel bírnak-e, és felvehetők-e az összegyűjtött információk számítógépes rendszerébe.
   4. cikk
   A személyes adatok védelmére és az adatbiztonságra vonatkozó szabályok
   (1)   A személyes adatok e határozat alapján történő feldolgozása során az Europolnak teljesítenie kell a személyes adatok védelmére és az adatbiztonságra vonatkozóan az Europol-egyezményben, és különösen annak 14. cikkének (3) bekezdésében, 16. cikkében és 25. cikkében megállapított szabályokat, valamint az azok végrehajtása tekintetében elfogadott szabályokat.
   (2)   Abban az esetben, ha az Europol úgy határoz, hogy az említett adatokat az összegyűjtött információk számítógépes rendszerébe felveszi, onnan törli vagy megsemmisíti, úgy erről értesítenie kell az adatokat átadó tagállamot vagy harmadik felet.
   5. cikk
   Az adatok tárolására vonatkozó határidők
   (1)   A személyes adatoknak a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban történő felhasználásáról a lehető leghamarabb, de mindenképpen legkésőbb az említett adatok Europol általi kézhezvételétől számított 6 hónapon belül határozni kell.
   (2)   Amennyiben a hat hónapos határidő végéig nem születik ilyen határozat, a szóban forgó személyes adatokat törölni kell vagy meg kell semmisíteni, és erről értesíteni kell az adatokat átadó tagállamot vagy harmadik felet.
   6. cikk
   Jogi felelősség
   (1)   Az Europol felel az e határozat 3., 4. és 5. cikkének való megfelelésért.
   (2)   Az Europol az e határozat alapján történő adatfeldolgozás megkezdése előtt tájékoztatja az igazgatótanácsot és a közös ellenőrző hatóságot arról, hogy hogyan szándékozik ezt a felelősségét gyakorolni.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2007. június 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         W. SCHÄUBLE

      (1)  HL C 316., 1995.11.27., 2. o.

      (2)  HL C 2., 2004.1.6., 1. o.


title: Az Európai Központi Bank határozata (2003. december 18.) a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/16 határozat 1. cikke f) pontjának módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0022(01)

Hivatalos Lap L 009 , 15/01/2004 o. 0039 - 0039

		Az Európai Központi Bank határozata(2003. december 18.)a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/16 határozat 1. cikke f) pontjának módosításáról(EKB/2003/22)(2004/48/EK)AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 32. cikkére,a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/16 határozatra [1],mivel:(1) Az EKB/2001/16 határozat 1. cikkének f) pontja a "tőkejegyzési kulcs" fogalmát a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 1998. december 1-jei EKB/1998/13 határozatra [2] való hivatkozással határozza meg.(2) A nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2003. december 18-i EKB/2003/17 határozat [3] 2004. január 1-jétől hatályon kívül helyezi az EKB/1998/13 határozatot, és meghatározza az Európai Központi Bank (EKB) tőkejegyzési kulcsában a nemzeti központi bankokhoz (NKB-k) rendelt súlyokat (a továbbiakban: tőkejegyzésikulcs-súlyok).(3) Az eurót bevezető tagállamok NKB-jai monetáris jövedelmének a 2004. pénzügyi évtől történő felosztása érdekében az EKB/2001/16 határozat 1. cikkének f) pontját megfelelően módosítani kell. A módosításnak be kell vezetnie a "tőkejegyzési kulcs" kifejezés általános meghatározását annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az EKB/2001/16 határozat módosítása minden olyan alkalommal, amikor az EKB tőkejegyzési kulcsa kiigazításra kerül.(4) Az ötévente történő módosítás alkalmazása első évének első negyedévében az EKB által elért és az azon negyedév végén kiosztott jövedelme közötti összhang elérése érdekében az EKB/2001/16 határozat 2. cikkének (1) bekezdésének első albekezdésétől el kell térni annak biztosítására, hogy az azon negyedév januárjában elért jövedelem kiszámítása is az új tőkejegyzésikulcs-súlyok alapján történjen,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz EKB/2001/16 határozat módosításaiAz EKB/2001/16 határozat a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk f) pontja helyébe az alábbi pont lép:"f) "tőkejegyzési kulcs": a NKB-knak az EKB jegyzett tőkéjében való (százalékos) részesedése, amely az Alapokmány 29.1. cikkében említett kulcsban az érintett pénzügyi évre alkalmazandó súlyozás NKB-kra való alkalmazásának eredménye;"2. A 2. cikk (1) bekezdése az alábbi albekezdéssel egészül ki:"A forgalomban lévő euróbankjegyek eurórendszeren belüli egyenlegeit azon év január 1-je és január 31-e közötti időszakára vonatkozóan, amely az Alapokmány 29.3. cikke szerinti ötéves módosítás első éve, a módosított tőkejegyzési kulcsnak az előző év december 31-én forgalomban lévő összes euróbankjegy egyenlegére történő alkalmazásával kell kiszámítani."2. cikkZáró rendelkezések(1) Ez a határozat 2004. január 1-jén lép hatályba.(2) Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Frankfurt am Mainban, 2003. december 18-án.az EKB Kormányzótanácsa részérőlJean-Claude Trichet[1] HL L 337., 2001.12.20., 55. o.[2] HL L 125., 1999.5.19., 33. o.[3] HL L 9., 2004.1.15., 27. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0468

Hivatalos Lap L 184 , 17/07/1999 o. 0023 - 0026

		A Tanács határozata(1999. június 28.)a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról [1](1999/468/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 202. cikke harmadik francia bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára [2],tekintettel az Európai Parlament véleményére [3],mivel:(1) A Tanács az általa elfogadott jogi aktusokban hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot az általa megállapított szabályok végrehajtására; a Tanács meghatározhatja e hatáskörök gyakorlásának egyes feltételeit; egyedi és indokolt esetekben fenntarthatja magának a végrehajtási hatáskörök közvetlen gyakorlásának jogát is.(2) A Tanács elfogadta a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1987. július 13-i 87/373/EGK határozatot [4]; az említett határozat ezen hatáskörök gyakorlására korlátozott számú eljárásról rendelkezik.(3) Az Amszterdami Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 31. nyilatkozat felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtsa be a Tanácshoz a 87/373/EGK határozat módosítására irányuló javaslatát.(4) Az egyértelműség érdekében a 87/373/EGK határozat módosítása helyett célszerűbbnek tűnik a határozat felváltása egy új határozattal, és ennek megfelelően a 87/373/EGK határozat hatályon kívül helyezése.(5) Ennek a határozatnak először is az a célja, hogy a bizottságtípus megválasztásának következetesebbé és kiszámíthatóbbá tétele érdekében meghatározza a bizottsági eljárások megválasztásának kritériumait, leszögezve, hogy ezek a kritériumok nem kötelező jellegűek.(6) Tehát az irányítóbizottsági eljáráshoz kell folyamodni például a közös agrárpolitika és a közös halászati politika alkalmazásánál, illetve a jelentős költségvetési vonzatú programok végrehajtásával összefüggő irányítási intézkedéseknél; ezeket az irányítási intézkedéseket a Bizottság hozza meg a megfelelő határidőn belüli határozathozatalt biztosító eljárással; abban az esetben azonban, ha nem sürgős intézkedéseket terjesztenek a Tanács elé, a Bizottságnak mérlegelési jogkörében határoznia kell az intézkedések alkalmazásának elhalasztásáról.(7) A szabályozási bizottsági eljáráshoz kell folyamodni az alap-jogiaktusok alapvető fontosságú rendelkezéseinek alkalmazására szolgáló általános hatályú intézkedéseknél, beleértve az emberek, állatok, illetve növények egészségének és biztonságának védelmére vonatkozó intézkedéseket is, valamint az alap-jogiaktusok egyes nem alapvető fontosságú rendelkezéseinek módosítására, illetve naprakésszé tételére szolgáló intézkedéseknél; ezen végrehajtási intézkedéseket olyan hatékony eljárással kell elfogadni, amely a legkevésbé sem sérti a Bizottság kezdeményezési jogát a jogalkotási kérdésekben.(8) Minden olyan esetben a tanácsadó bizottsági eljáráshoz kell folyamodni, amikor ennek alkalmazását tekintik a legcélszerűbbnek; a tanácsadó bizottsági eljárást továbbra is alkalmazni fogják azokban az esetekben, amelyekben azt jelenleg már alkalmazzák.(9) Ennek a határozatnak a célja másodszor a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó szabályok egyszerűsítése, valamint az Európai Parlament fokozottabb bevonása azokban az esetekben, amikor a Bizottságra végrehajtási hatásköröket ruházó alap-jogiaktust a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően fogadták el; ennek megfelelően célszerű az eljárások számának csökkentése, valamint azok összhangba hozatala az érintett intézmények hatáskörével, és különösen az, hogy az Európai Parlamentnek lehetőséget biztosítsanak arra, hogy nézeteit a Tanácsnak, illetve a Bizottságnak figyelembe kelljen vennie olyan esetekben, amikor úgy találja, hogy a valamely bizottsághoz benyújtott intézkedés tervezete, illetve a szabályozási bizottsági eljárás keretében a Tanácshoz benyújtott javaslatok túllépik az alap-jogiaktusban meghatározott végrehajtási hatásköröket.(10) Ennek a határozatnak a célja harmadszor az, hogy javítsa az Európai Parlament tájékoztatását azáltal, hogy előírja, hogy a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a bizottságok munkájáról, hogy a Bizottságnak rendszeresen el kell juttatnia hozzá a bizottságok tevékenységével kapcsolatos dokumentumokat, és tájékoztatnia kell minden olyan esetben, amikor a Bizottság intézkedéseket vagy a meghozandó intézkedésekre vonatkozó javaslatokat terjeszt a Tanács elé.(11) Ennek a határozatnak a célja negyedszer az, hogy javítsa a közvélemény tájékoztatását a bizottsági eljárásokkal kapcsolatban, és ennek megfelelően a bizottságokra is alkalmazandóvá tegye a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó, a Bizottságra alkalmazandó elveket és feltételeket, rendelkezzen a végrehajtási hatáskörök gyakorlásában a Bizottságot segítő valamennyi bizottság listájának összeállításáról, valamint a bizottságok munkájáról szóló éves jelentés közzétételéről, továbbá hogy rendelkezzen a bizottságokkal kapcsolatos, az Európai Parlamenthez továbbított dokumentumokra történő valamennyi hivatkozás jegyzékben történő közzétételéről.(12) Ez a határozat semmilyen módon nem érinti a közös kereskedelempolitika végrehajtásának és a Szerződésekben megállapított versenyszabályok alkalmazásának keretében létrehozott, jelenleg nem a 87/373/EGK határozaton alapuló különleges bizottsági eljárásokat,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkEgyedi és indokolt eseteket kivéve, amikor az alap-jogiaktus egyes végrehajtási hatáskörök közvetlen gyakorlásának jogát a Tanács számára tartja fenn, az említett hatásköröket az alap-jogiaktusban szereplő vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően át kell ruházni a Bizottságra. Ezekben a rendelkezésekben meg kell határozni az ilyen módon átruházott hatáskörök legfontosabb elemeit.Abban az esetben, ha az alap-jogiaktus meghatározott eljárási szabályokat ír elő a végrehajtási intézkedések meghozatalára, ezeknek a szabályoknak összhangban kell állniuk a 3., 4., 5., és 6. cikkben meghatározott rendelkezésekkel.2. cikkA végrehajtási intézkedések meghozatalára irányuló eljárási szabályok kiválasztására az alábbi kritériumok vonatkoznak:a) a közös agrárpolitika és a közös halászati politika alkalmazásával, illetve a jelentős költségvetési vonzatú programok végrehajtásával kapcsolatos irányítási intézkedéseket az irányítóbizottsági eljárás szerint kell meghozni;b) az alap-jogiaktusok alapvető fontosságú rendelkezéseinek alkalmazására szolgáló általános hatályú intézkedéseket, beleértve az emberek, állatok, illetve növények egészségének és biztonságának védelmére vonatkozó intézkedéseket, a szabályozási bizottsági eljárás szerint kell meghozni.Amennyiben valamely alap-jogiaktus azt írja elő, hogy a jogi aktus egyes nem alapvető fontosságú rendelkezéseit végrehajtási eljárások révén lehet módosítani, illetve frissíteni, akkor ezeket az intézkedéseket a szabályozási bizottsági eljárás szerint kell meghozni;c) az a) és b) pont sérelme nélkül a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni minden olyan esetben, amikor ezt tekintik a legmegfelelőbbnek.3. cikkTanácsadó bizottsági eljárás(1) A Bizottságot tanácsadó bizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.(2) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, szükség esetén szavazással, véleményt nyilvánít a tervezetről.(3) A véleményt a bizottság üléséről készített jegyzőkönyvében kell rögzíteni; emellett minden tagállamnak jogában áll, hogy álláspontjának a jegyzőkönyvbe történő felvételét kérje.(4) A Bizottság a lehető legteljesebb mértékben figyelembe veszi a bizottság véleményét. Tájékoztatja a bizottságot arról, hogy véleményét milyen módon vette figyelembe.4. cikkIrányítóbizottsági eljárás(1) A Bizottságot irányítóbizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.(2) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.(3) A Bizottság, a 8. cikk sérelme nélkül, elfogadja az azonnal alkalmazandó intézkedéseket. Ha azonban ezek nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság ezeket az intézkedéseket haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben a Bizottság azoknak az intézkedéseknek az alkalmazását, amelyekről határozott, az egyes alap-jogiaktusokban meghatározott ideig elhalaszthatja, amely határidő azonban az említett közléstől számított három hónapot semmiképpen nem haladhatja meg.(4) A Tanács a (3) bekezdés szerinti időtartamon belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.5. cikkSzabályozási bizottsági eljárás(1) A Bizottságot szabályozási bizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.(2) A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.(3) A Bizottság, a 8. cikk sérelme nélkül, a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.(4) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet.(5) Ha az Európai Parlament úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően elfogadott alap-jogiaktus alapján előterjesztett javaslat túllépi az említett alap-jogiaktusban megállapított végrehajtási hatásköröket, álláspontjáról tájékoztatja a Tanácsot.(6) A Tanács – adott esetben egy esetleges ilyen álláspont fényében – az egyes alap-jogiaktusokban megállapított határidőn belül minősített többséggel határozhat a javaslatról, amely határidő azonban a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapot semmiképpen nem haladhatja meg.Ha e a határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia. A Bizottság a Tanácsnak módosított javaslatot nyújthat be, eredeti javaslatát ismételten előterjesztheti, vagy a Szerződés alapján jogalkotási javaslatot terjeszthet elő.Ha az említett határidőn belül a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktusokat nem fogadta el, vagy nem jelezte, hogy a végrehajtási intézkedésekre vonatkozó javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el.6. cikkVédintézkedési eljárásA következő eljárást azokban az esetekben lehet alkalmazni, amikor az alap-jogiaktus a Bizottságra ruházza a védintézkedésekkel kapcsolatos döntéshozatali jogkört:a) A Bizottság értesíti a Tanácsot és a tagállamokat bármely, a védintézkedésekkel kapcsolatos határozatáról. Elő lehet írni, hogy mielőtt a Bizottság meghozza határozatát, az egyes esetekben meghatározandó eljárásoknak megfelelően konzultálnia kell a tagállamokkal;b) Az adott alap-jogiaktusban meghatározandó határidőn belül bármely tagállam a Tanács elé utalhatja a Bizottság határozatát;c) A Tanács az adott alap-jogiaktusban meghatározandó határidőn belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat. Az alap-jogiaktusban azt is elő lehet írni, hogy a Tanács minősített többséggel megerősítheti, módosíthatja, illetve visszavonhatja a Bizottság által hozott határozatot, illetve hogy amennyiben a Tanács a fent említett határidőn belül nem hozott határozatot, a Bizottság határozatát visszavontnak kell tekinteni.7. cikk(1) Minden bizottság, elnökének javaslatára, elfogadja saját eljárási szabályzatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetésre kerülő eljárásiszabályzat-minta alapján.Amennyiben szükséges, a már működő bizottságok eljárási szabályzatukat hozzáigazítják az eljárásiszabályzat-mintához.(2) A dokumentumok nyilvános hozzáférhetőségére vonatkozó, a Bizottságra alkalmazott elveket és feltételeket a bizottságokra is alkalmazni kell.(3) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a bizottságok munkájáról. Ebből a célból kézhez kell kapnia a bizottsági ülések napirendjét, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással elfogadott jogi aktusok végrehajtására a bizottságokhoz beterjesztett intézkedések tervezetét, a szavazások eredményét, az ülésekről készült kivonatos jegyzőkönyveket, illetve azoknak a hatóságoknak és szervezeteknek a listáját, amelyekhez a tagállamok által a képviseletükre kinevezett személyek tartoznak. Az Európai Parlamentet minden olyan esetben is tájékoztatni kell, amikor a Bizottság intézkedéseket vagy a meghozandó intézkedésekre vonatkozó javaslatokat terjeszt a Tanács elé.(4) A Bizottság ennek a határozatnak a hatályba lépését követő hat hónapon belül az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszi a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlását segítő valamennyi bizottságot tartalmazó listát. Ennek a listának az egyes bizottságok vonatkozásában fel kell tüntetnie a bizottság létrehozásának alapjául szolgáló jogi aktust vagy aktusokat. A 2000. évtől a Bizottságnak a bizottságok munkájáról éves jelentést is közzé kell tennie.(5) A (3) bekezdésnek megfelelően az Európai Parlament részére elküldött valamennyi dokumentum hivatkozási adatait a Bizottságnak egy 2001-ben létrehozandó jegyzékben kell nyilvánosságra hoznia.8. cikkAmennyiben az Európai Parlament indokolt állásfoglalásban jelzi, hogy azok a tervezett végrehajtási intézkedések, amelyeket a Szerződés 251. cikkének megfelelően elfogadott valamely alap-jogiaktus alapján valamelyik bizottság elé benyújtottak, túllépnék az alap-jogiaktusban meghatározott végrehajtási hatásköröket, a Bizottságnak újra meg kell vizsgálnia a tervezett intézkedéseket. A Bizottság – az állásfoglalást figyelembe véve és a folyamatban lévő eljárás határidőinek betartásával – új intézkedések tervezetét terjesztheti a bizottság elé, folytathatja az eljárást, illetve a Szerződés alapján javaslatot nyújthat be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket az Európai Parlament állásfoglalása alapján el kíván fogadni, és eljárásának indokairól.9. cikkA 87/373/EGK határozat hatályát veszti.10. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Luxembourgban, 1999. június 28-án.a Tanács részérőlaz elnökM. Naumann[1] Az erre a határozatra vonatkozó tanácsi jegyzőkönyvben szereplő három nyilatkozatot az 1999. június 17-i HL C 203. számának 1. oldalán ismertetik.[2] HL C 279., 1998.9.8., 5. o.[3] 1999. május 9-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 197., 1987.7.18., 33. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata ( 2006. április 10. ) a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti együttműködési és segítségnyújtási megállapodás megkötéséről

text:
               28.4.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 115/49

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. április 10.)
   a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti együttműködési és segítségnyújtási megállapodás megkötéséről
   (2006/313/KKBP)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005. április 25-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget arra, hogy – a főtitkár/főképviselő és adott esetben a Bizottság közreműködésével – az Európai Unióról szóló szerződés 24. cikkének megfelelően tárgyalásokat kezdjen annak érdekében, hogy az Európai Unió együttműködési és segítségnyújtási megállapodást kössön a Nemzetközi Büntetőbírósággal.

               (2)

               E felhatalmazást követően az elnökség tárgyalásokat folytatott a megállapodásról.

               (3)

               A megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti együttműködési és segítségnyújtási megállapodás az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.
   3. cikk
   A Tanács tudomásul veszi, hogy a Bizottság e megállapodás célkitűzéseinek és prioritásainak elérésére összpontosítja a fellépéseit, amennyiben szükséges, az erre vonatkozó közösségi intézkedések alkalmazásával.
   4. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   5. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2006. április 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         U. PLASSNIK

    ---documentbreak---

               28.4.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 115/50

         MEGÁLLAPODÁS
   a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti együttműködésről és segítségnyújtásról
   A NEMZETKÖZI BÜNTETŐBÍRÓSÁG,
   a továbbiakban: „a Büntetőbíróság”,
   egyrészről, és
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
   a továbbiakban: „az EU”, amelyet az Európai Unió Tanácsának elnöksége képvisel,
   másrészről,
   a továbbiakban: a felek,
   FIGYELEMBE VÉVE azt az alapvető fontosságot és prioritást, amelyet a jogállamiság megszilárdításának, az emberi jogok és a humanitárius jog tiszteletben tartásának, valamint a béke megőrzésének és a nemzetközi biztonság erősítésének kell biztosítani az Egyesült Nemzetek Alapokmányával összhangban és az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke rendelkezéseinek megfelelően;
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának elvei, valamint a működését szabályozó elvek teljes mértékben összhangban állnak az Európai Unió elveivel és célkitűzéseivel;
   HANGSÚLYOZVA a jogi rendelkezésekkel és a méltányos eljárással összhangban lévő igazságszolgáltatás fontosságát, különös tekintettel a vádlottnak a Római Statútumban meghatározott jogaira;
   TUDOMÁSUL VÉVE az áldozatoknak és tanúknak a Büntetőbíróság eljárásaiban játszott különleges szerepét, valamint – a Római Statútummal összhangban – a biztonságukat és hatékony részvételüket célzó egyedi intézkedések szükségességét;
   EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégia hatékony multilateralizmuson alapuló nemzetközi rendet támogat;
   SZEM ELŐTT TARTVA a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2003. június 16-i 2003/444/KKBP tanácsi közös álláspontot, valamint a Tanácsnak e közös álláspont nyomon követésére irányuló cselekvési tervét és különösen a Nemzetközi Büntetőbíróság jelentős szerepét a joghatósága alá tartozó súlyos bűncselekmények elkövetésének megelőzésében és visszaszorításában;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió elkötelezett a Nemzetközi Büntetőbíróság hatékony működésének támogatása, valamint általános támogatásának elősegítése mellett, a Római Statútumban való lehető legszélesebb körű részvétel előmozdítása révén;
   EMLÉKEZTETVE arra, hogy ez a megállapodás a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma, valamint az eljárási és bizonyítási szabályok összefüggésében és azokra figyelemmel olvasandó;
   EMLÉKEZTETVE arra, hogy a Római Statútum 87. cikkének 6. bekezdése értelmében a Büntetőbíróság bármely kormányközi szervezettől kérhet információt vagy dokumentumokat, másfajta együttműködést és segítséget is kérhet, amelyről az ilyen szervezettel megállapodik, és az összhangban áll hatáskörével vagy megbízatásával;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy ez a megállapodás a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió – nem pedig a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió tagállamai – közötti együttműködés és segítségnyújtás feltételeire vonatkozik;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy ennek érdekében a Nemzetközi Büntetőbíróságnak és az Európai Uniónak – a 2003/444/KKBP közös állásponton és az e közös álláspont nyomon követésére irányuló uniós cselekvési terven túlmenően – meg kell állapodnia az együttműködés és a segítségnyújtás feltételeit illetően,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   A megállapodás célja
   Ez a megállapodás, amely az Európai Unió (EU) és a Nemzetközi Büntetőbíróság (Büntetőbíróság) között az Európai Unióról szóló szerződés (EU-Szerződés) és a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma (Statútum) rendelkezéseinek megfelelően jött létre, meghatározza az EU és a Büntetőbíróság közötti együttműködés és segítségnyújtás feltételeit.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   (1)   E megállapodás alkalmazásában az „EU”: az Európai Unió Tanácsa (a továbbiakban: a Tanács), a főtitkár/főképviselő és a Tanács főtitkársága, valamint az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: az Európai Bizottság). A tagállamok saját jogon nem minősülnek „EU”-nak.
   (2)   E megállapodás alkalmazásában a „Büntetőbíróság”:

               a)

               az Elnökség;

               b)

               a Fellebbviteli Kollégium, az Elsőfokú Kollégium és a Tárgyalás-előkészítő Kollégium;

               c)

               a Főügyészi Hivatal;

               d)

               a Büntetőbíróság Hivatala;

               e)

               a Részes Államok Közgyűlésének titkársága.

         3. cikk
   Tagállami megállapodások
   (1)   Ez a megállapodás – beleértve a 11. cikk alapján kötött bármely megállapodást vagy egyezményt – nem alkalmazható a Büntetőbíróságtól kiinduló olyan információkérésre, amely valamely tagállamból származó – nem EU minősített információt tartalmazó EU-dokumentumokban szereplő – információval kapcsolatos. Ilyen körülmények között valamennyi megkeresést közvetlenül az adott tagállam felé kell intézni.
   (2)   A Statútum 73. cikkét értelemszerűen alkalmazni kell a Büntetőbíróságnak az EU felé e megállapodás alapján intézett megkereséseire.
   4. cikk
   Együttműködési és segítségnyújtási kötelezettség
   Az EU és a Büntetőbíróság megállapodnak abban, hogy kötelezettségeik hatékony teljesítésének elősegítése érdekében – adott esetben – szorosan együttműködnek és konzultálnak egymással a közös érdekű ügyekben, e megállapodás rendelkezéseinek megfelelően és az EU-Szerződés, valamint a Statútum vonatkozó rendelkezéseinek teljes mértékű tiszteletben tartása mellett. Ezen együttműködési és segítségnyújtási kötelezettség teljesítésének elősegítése érdekében a felek megállapodnak abban, hogy megfelelő, rendszeres kapcsolattartást alakítanak ki a Büntetőbíróság és a Büntetőbíróság részére létrehozott EU tájékoztatási központ között.
   5. cikk
   Üléseken való részvétel
   A Büntetőbíróság hatáskörébe tartozó ügyekhez való segítségnyújtás érdekében az EU felkérheti a Büntetőbíróságot a védnöksége alatt rendezett olyan üléseken és konferenciákon való részvételre, amelyeken a Büntetőbíróság érdeklődésére számot tartó kérdések kerülnek megvitatásra.
   6. cikk
   A Statútumot alátámasztó értékek előmozdítása
   Az EU és a Büntetőbíróság – adott esetben – együttműködik olyan kezdeményezések elfogadása révén, amelyek előmozdítják a Statútum és a kapcsolódó eszközök elveinek, értékeinek és rendelkezéseinek terjesztését.
   7. cikk
   Információcsere
   (1)   Az EU és a Büntetőbíróság – a lehető legnagyobb és legteljesebben megvalósítható mértékben – biztosítja a közös érdekű információk és dokumentumok rendszeres cseréjét a Statútummal, valamint az eljárási és bizonyítási szabályokkal összhangban.
   (2)   Kellő figyelemmel az EU-Szerződés szerinti kötelezettségeire és hatáskörére, az EU vállalja, hogy együttműködik a Büntetőbírósággal, és részére olyan birtokában lévő információkat vagy dokumentumokat szolgáltat, amelyeket a Büntetőbíróság a Statútum 87. cikkének 6. bekezdése alapján kérhet.
   (3)   Az EU – saját kezdeményezésre és az EU-Szerződéssel összhangban – szolgáltathat olyan információkat vagy dokumentumokat, amelyek a Büntetőbíróság munkája szempontjából lényegesek lehetnek.
   (4)   A Büntetőbíróság hivatalvezetője – a Statútummal, valamint az eljárási és bizonyítási szabályokkal összhangban – információt és dokumentációt szolgáltat azon előkészítő iratokról, szóbeli eljárásokról, a Büntetőbíróság olyan ítéleteiről és végzéseiről, amelyek jelentőséggel bírhatnak az EU számára.
   8. cikk
   Biztonsági védelem vagy biztonság
   Abban az esetben, ha az e megállapodásban meghatározott együttműködés – az információk vagy dokumentumok közzétételét is beleértve – veszélyezteti az EU jelenlegi vagy korábbi személyi állományának biztonságát, vagy egyéb módon sérti az EU bármely műveletének vagy tevékenységének biztonságát vagy megfelelő végrehajtását, a Büntetőbíróság – különösen az EU kérésére – megfelelő védelmi intézkedéseket rendelhet el.
   9. cikk
   Minősített információ
   A minősített EU információknak az EU által a Büntetőbíróság valamely szerve részére történő átadására vonatkozó rendelkezéseket e megállapodás melléklete tartalmazza, amely a megállapodás szerves részét képezi.
   10. cikk
   Az Európai Unió személyi állományának tanúvallomásai
   (1)   Amennyiben a Büntetőbíróság az EU valamely tisztviselőjét vagy egyéb alkalmazottját tanúvallomás tételére kéri, az EU vállalja, hogy teljes mértékben együttműködik a Büntetőbírósággal és – amennyiben szükséges, valamint kellő figyelemmel az EU-Szerződés és annak vonatkozó szabályai szerinti kötelezettségeire és hatáskörére – minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a Büntetőbíróság meghallgathassa az adott személy tanúvallomását, különösen az adott személy titoktartási kötelezettségének felfüggesztése révén.
   (2)   A 8. cikkre hivatkozva a felek elismerik, hogy védelmi intézkedésekre lehet szükség abban az esetben, ha az EU valamely tisztviselőjét vagy egyéb alkalmazottját tanúvallomás tételére kérik fel a Büntetőbíróságon.
   (3)   Az EU – a Statútumra, valamint az eljárási és bizonyítási szabályokra is figyelemmel – jogosult képviselő kinevezésére, aki az EU-nak a Büntetőbíróság előtt tanúként megjelenő tisztviselőjét vagy egyéb alkalmazottját segíti.
   11. cikk
   Együttműködés az Európai Unió és a főügyész között
   (1)   Az EU-Szerződés teljes mértékű tiszteletben tartása mellett:

               i.

               az EU vállalja, hogy – a Statútummal, valamint az eljárási és bizonyítási szabályzattal összhangban – együttműködik a főügyésszel az EU által birtokolt, a főügyész által kérhető további információk szolgáltatása tekintetében;

               ii.

               az EU vállalja, hogy együttműködik az ügyésszel a Statútum 54. cikke 3. bekezdésének c) pontjával összhangban;

               iii.

               az EU – a Statútum 54. cikke 3. bekezdésének d) pontjával összhangban – olyan, a Statútummal nem ellentétes megállapodásokba vagy egyezményekbe bocsátkozik, amelyek szükségesek lehetnek az EU-nak a főügyésszel való együttműködése megkönnyítéséhez.

         (2)   A főügyész az információkéréseket írásban nyújtja be a főtitkár/főképviselőnek. A főtitkár/főképviselő legkésőbb egy hónapon belül írásban válaszol.
   (3)   Az EU és a főügyész megállapodhatnak abban, hogy az EU a titoktartás mellett és kizárólag új bizonyíték szerzésének céljára szolgáltat dokumentumokat és információkat a főügyész részére, valamint abban, hogy ezeket a dokumentumokat vagy információkat az EU beleegyezése nélkül nem lehet átadni a Büntetőbíróság többi szerve vagy harmadik felek részére az eljárás egyetlen szakaszában és azt követően sem. A 9. cikk minősített információra vonatkozó szabályai alkalmazandók.
   12. cikk
   Kiváltságok és mentességek
   Amennyiben a Büntetőbíróság egy, a hatáskörébe tartozó bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személyt illetően kívánja joghatóságát gyakorolni, és amennyiben ez a személy a vonatkozó nemzetközi jogszabályoknak megfelelően valamely kiváltságot és mentességet élvez, az EU vonatkozó intézménye vállalja, hogy teljes mértékben együttműködik a Büntetőbírósággal és – kellő figyelemmel az EU-Szerződés és annak vonatkozó szabályai szerinti kötelezettségeire és hatáskörére – minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a Büntetőbíróság joghatóságát gyakorolhassa, különösen az ilyen kiváltságoknak és mentességeknek valamennyi vonatkozó nemzetközi jogszabállyal összhangban történő felfüggesztése révén.
   13. cikk
   A személyzetre vonatkozó rendelkezések
   A Statútum 44. cikkének 4. bekezdése alapján az EU és a Büntetőbíróság megállapodnak abban, hogy eseti alapon meghatározzák, hogy a Büntetőbíróság milyen kivételes körülmények között veheti igénybe az EU által ingyenesen felajánlott személyzet szakértelmét a Büntetőbíróság bármely szervének munkájában való segítségnyújtás érdekében.
   14. cikk
   Szolgáltatások és létesítmények
   A Büntetőbíróság kérésére az EU – a rendelkezésre állásra is figyelemmel – biztosítja a Büntetőbíróság céljaira az általa igényelt létesítményeket és szolgáltatásokat, beleértve – adott esetben – a helyszíni támogatást is. Az ilyen létesítmények, szolgáltatások vagy támogatás EU általi nyújtásának feltételei és módja – adott esetben – előzetes kiegészítő megállapodások tárgyát képezik.
   15. cikk
   Képzés
   Az EU – adott esetben és a Büntetőbírósággal konzultálva – törekszik a bírák, ügyészek, tisztviselők részére biztosított képzés és segítségnyújtás, valamint a Büntetőbírósággal kapcsolatos munka terén nyújtott tanácsadás fejlesztésének támogatására.
   16. cikk
   Levelezés
   (1)   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               Az EU vonatkozásában:
               a Tanácsnak címzett valamennyi levelet a következő címre kell küldeni:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B-1048 Brussels

                     ;
               A Tanács vezető iktatási tisztviselője — a (2) bekezdésre is figyelemmel — valamennyi levelet továbbít a tagállamoknak, az Európai Bizottságnak és a Büntetőbíróság részére létrehozott EU tájékoztatási központnak.

               b)

               A Büntetőbíróság vonatkozásában:
               a leveleket – értelemszerűen – a hivatalvezetőnek vagy a főügyésznek kell címezni.

         (2)   Kivételes esetben az egyik féltől származó olyan levél, amely kizárólag e fél meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára hozzáférhető, műveleti okokból címezhető és kizárólagosan hozzáférhetővé tehető a másik fél kifejezetten fogadóként megjelölt, meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára, figyelemmel azok hatásköreire, és a „szükséges, hogy megismerje” (need to know) elvének megfelelően. Az EU részéről az ilyen leveleket a Tanács vezető iktatási tisztviselőjén keresztül kell átadni.
   17. cikk
   Végrehajtás
   (1)   E megállapodás végrehajtását – hatáskörükkel összhangban – a Főügyészi Hivatal, a Nemzetközi Büntetőbíróság Hivatala, valamint a Tanács főtitkára és az Európai Bizottság főtitkára felügyeli.
   (2)   A Büntetőbíróság és az EU ezen megállapodás végrehajtásának céljából általuk megfelelőnek tartott megállapodásokat köthetnek.
   18. cikk
   Jogviták rendezése
   Az EU és a Büntetőbíróság között az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült nézeteltéréseket a felek közötti konzultáció útján kell rendezni.
   19. cikk
   Hatálybalépés és felülvizsgálat
   (1)   E megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy azt a felek aláírták.
   (2)   Ez a megállapodás bármely fél kérelmére felülvizsgálható a lehetséges módosítások megfontolása céljából. E megállapodást legkésőbb a hatálybalépését követő öt éven belül felül kell vizsgálni.
   (3)   E megállapodás bármilyen módosítására kizárólag írásban és a felek közös megegyezésével kerülhet sor.
   20. cikk
   Felmondás
   Ezt a megállapodást bármely fél felmondhatja a másik félhez intézett írásos értesítés útján. Az ilyen felmondás az erről szóló értesítés másik fél általi kézhezvételének időpontjától számított hat hónap elteltével lép hatályba, ez azonban nem érinti az e megállapodás rendelkezései alapján már szerződésben vállalt kötelezettségeket. Különösen az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt valamennyi minősített információ e megállapodás rendelkezéseinek megfelelő védelmét kell továbbra is biztosítani.
   FENTIEK HITELÉÜL a megállapodást a megfelelő meghatalmazással rendelkező alulírottak kézjegyükkel látták el.

      Hecho en Luxemburgo, el diez de abril de dos mil seis.
      V Lucemburku dne desátého dubna dva tisíce šest.
      Udfærdiget i Luxembourg den tiende april to tusind og seks.
      Geschehen zu Luxemburg am zehnten April zweitausendsechs.
      Kahe tuhande kuuenda aasta aprillikuu kümnendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις δέκα Απριλίου δύο χιλιάδες έξι.
      Done at Luxembourg on the tenth day of April in the year two thousand and six.
      Fait à Luxembourg, le dix avril deux mille six.
      Fatto a Lussemburgo, addì dieci aprile duemilase.
      Luksemburgā, divtūkstoš sestā gada desmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai šeštų metų balandžio dešimtą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer hatodik év április tizedik napján.
      Magħmul fil-Lussemburgu, fl-għaxra jum ta' April tas-sena elfejn u sitta.
      Gedaan te Luxemburg, de tiende april tweeduizend zes.
      Sporządzono w Luksemburgu dnia dziesiątego kwietnia roku dwutysięcznego szóstego.
      Feito no Luxemburgo, em dez de Abril de dois mil e seis.
      V Luxemburgu dňa desiateho apríla dvetisícšesť.
      V Luxembourgu, desetega aprila leta dva tisoč šest.
      Tehty Luxemburgissa kymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusi.
      Som skedde i Luxemburg den tionde april tjugohundrasex.

         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωοη
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         Por la Corte Penal Internacional
         Za Mezinárodní trestní soud
         For Den Internationale Straffedomstol
         Für den Europäischen Strafgerichtshof
         Rahvusvahelise Kriminaalkohtu nimel
         Για to Διεθνές Ποινικό Δικαστήριο
         For the International Criminal Court
         Pour la Cour Pénale Internationale
         Per la Corte Penale Internazionale
         Starptautiskās Krimināltiesas vārdā
         Tarptautinio baudžiamojo teismo vardu
         A Nemzetközi Büntetőbíróság részéről
         Għall-Qorti Kriminali Internazzjonali
         Voor het Internationaal Strafhof
         W imieniu Międzynarodowego Trybunału Karnego
         Pelo Tribunal Penal Internacional
         Za Medzinárodný trestný súd
         Za Mednarodno Kazensko Sodišče
         Kansainvälisen rikostuomioistuimen puolesta
         För Internationella brottmålsdomstolen

   MELLÉKLET

               1.

               Amennyiben a Büntetőbíróság valamely szerve a Statútum 34. cikkének értelmében EU minősített információt kér, ilyen információ kizárólag a Tanács biztonsági szabályzatával összhangban adható ki (1).
               E megállapodás alkalmazásában a minősített információ: minden olyan információ (nevezetesen: ismeret, amely bármely formában átadható) vagy anyag, amely előírás szerint védelmet élvez a jogosulatlan közzététellel szemben, és amely ezt a védelmet biztonsági minősítési eljárás során kapta (a továbbiakban: minősített információ).
               Így különösen:

                           i.

                           A Büntetőbíróság biztosítja, hogy a számára kiadott EU minősített információknak megmaradjon az EU-tól kapott biztonsági minősítése, valamint megőrizzék ezeket az információkat a Tanács biztonsági szabályzatában meghatározottal azonos védelmi szintnek megfelelően. E tekintetben a Büntetőbíróság gondoskodik az EU által előírt védelem biztosításáról a 4. bekezdés szerint megállapítandó szabályokkal, intézkedésekkel és eljárásokkal összhangban.

                           ii.

                           A Büntetőbíróság nem használja a kiadott EU minősített információkat egyéb célra, mint amelyre ezen EU minősített információkat és dokumentumokat a Büntetőbíróság részére kiadták.

                           iii.

                           A Büntetőbíróság – a Tanács biztonsági szabályzatában meghatározott kibocsátói beleegyezés elvével összhangban – nem adja át ezeket az információkat és dokumentumokat harmadik félnek az EU előzetes írásbeli beleegyezése nélkül.

                           iv.

                           A Büntetőbíróság biztosítja, hogy a részére kiadott EU minősített információkhoz való hozzáférést kizárólag olyan egyének számára engedélyezi, akikre érvényes a „szükséges, hogy megismerje” elv.

                           v.

                           A Büntetőbíróság biztosítja, hogy minden olyan személyt, aki hivatalos feladatai ellátása során hozzáférést kér, vagy akinek feladatai és hatáskörei lehetővé tehetik a „CONFIDENTIEL UE” vagy magasabb minősítésű információkhoz való hozzáférést, az ilyen információhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően megfelelő biztonsági ellenőrzésnek vessék alá a 4. bekezdés szerinti, objektív kritériumok alapján megállapítandó rendelkezésekkel összhangban.

                           vi.

                           A Büntetőbíróság biztosítja, hogy az EU minősített információkhoz való hozzáférés engedélyezése előtt valamennyi, ezen információkhoz való hozzáférést kérő egyén tájékoztatást kapjon az információ minősítésének megfelelő védelmet nyújtó biztonsági szabályzat követelményeiről és azokat teljesítse.

                           vii.

                           Minősítési szintjük figyelembevételével az EU minősített információkat a Büntetőbíróság részére diplomáciai futárcsomagban, katonai postaszolgálat, biztonsági postaszolgálat, biztonságos távközlési eszközök vagy személyes szállítás útján kell továbbítani. A Büntetőbíróság előzetesen értesíti az EU Tanácsának Főtitkárságát a minősített információk biztonságáért felelős szerv nevéről és címéről, valamint azokról a pontos címekről, ahová az információkat továbbítani kell, és biztosítja, hogy a címzetteket biztonsági ellenőrzésnek vessék alá.

                           viii.

                           A Büntetőbíróság biztosítja, hogy a 4. bekezdés alapján megállapítandó rendelkezésekkel összhangban megfelelő fizikai biztonsági intézkedésekkel védjék mindazokat a helyiségeket, területeket, épületeket, irodákat, termeket, kommunikációs és információs rendszereket és hasonlóakat, ahol EU minősített információkat tárolnak és/vagy kezelnek.

                           ix.

                           A Büntetőbíróság biztosítja, hogy a részére kiadott EU minősített dokumentumokat azok átvételekor különleges nyilvántartásba vegyék. A Büntetőbíróság biztosítja, hogy a részére kiadott EU minősített dokumentumok másolatait, amelyeket az átvevő szerv készíthet, valamint ezek számát és terjesztését bejegyezzék e különleges nyilvántartásba. A Büntetőbíróság értesíti az EU-t ezen dokumentumoknak az EU-hoz történő visszajuttatásának időpontjáról, vagy igazolást mutat be megsemmisítésükről.

                           x.

                           A Büntetőbíróság értesíti az EU Tanácsának Főtitkárságát a részére kiadott EU minősített információk bármiféle veszélyeztetéséről. Ebben az esetben a Büntetőbíróság vizsgálatot indít és megteszi a megfelelő intézkedéseket a megismétlődés elkerülése érdekében, a 4. bekezdés alapján megállapítandó rendelkezésekkel összhangban.

               2.

               A fenti 1. bekezdés végrehajtása során semmilyen általános kibocsátás nem lehetséges, kivéve, ha a felek egymás között bizonyos információkategóriákra vonatkozó eljárásokat állapítanak meg és fogadnak el.

               3.

               Az EU minősített információkat a Büntetőbíróság részére történő kiadásukat megelőzően a Tanács biztonsági szabályzatával összhangban vissza lehet minősíteni vagy a minősítést meg lehet szüntetni. A nemzeti minősített információt tartalmazó EU minősített dokumentumot a Büntetőbíróságnak kizárólag olyan alkalmazottja ismerheti meg, aki átesett a megfelelő biztonsági ellenőrzésen, vagy azt visszaminősítették vagy minősítését megszüntették és a kibocsátó kifejezett írásos beleegyezésével adták át a Büntetőbíróság részére.

               4.

               E megállapodás végrehajtása érdekében az e megállapodás hatálya alá eső minősített információ kölcsönös biztonsági védelmére vonatkozó előírások megállapítására az alábbiakban kijelölt három hatóság tekintetében biztonsági szabályokat kell meghatározni:

                           a)

                           A Büntetőbíróság Biztonsági Hivatala felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján a Nemzetközi Büntetőbíróság részére átadott minősített információk védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

                           b)

                           A Tanács nevében és annak felügyelete alatt, a Tanács főtitkára irányításával és részéről eljárva, a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatala felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az EU részére átadott minősített információk védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

                           c)

                           Az Európai Bizottság nevében és annak felügyelete alatt eljárva az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatósága felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az Európai Bizottságnak átadott vagy azzal kicserélt minősített információnak az Európai Bizottságon és annak helyiségein belüli védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

                           d)

                           Az EU részéről az előírásokat a Tanács Biztonsági Bizottsága hagyja jóvá.

               5.

               A felek kölcsönösen segítik egymást az e megállapodás hatálya alá eső minősített információ biztonsága és a közös érdekű kérdések vonatkozásában. A kölcsönös biztonsági konzultációkat és ellenőrzéseket a (4) bekezdésben meghatározott hatóságok végzik el a 4. bekezdés alapján a saját területükön létrehozandó biztonsági szabályzatok hatékonyságának értékelése céljából.

               6.

               Annak biztosítása érdekében, hogy az e megállapodás hatálya alá eső minősített információk azonos szintű védelemben részesüljenek, a felek olyan biztonsági alapelvekre és minimumszabályokra épülő biztonsági szervezetet és biztonsági programokat hoznak létre, amelyeket a feleknek a 4. bekezdés alapján létrehozandó biztonsági rendszereiben kell végrehajtani.

               7.

               Az e megállapodás hatálya alá eső minősített információ első alkalommal történő szolgáltatását megelőzően a 4. bekezdésben említett felelős biztonsági hatóságoknak egyet kell érteniük abban, hogy a fogadó fél képes az e megállapodás hatálya alá eső információknak a 4. bekezdés alapján kidolgozandó szabályoknak megfelelő védelmére és biztosítására.

               8.

               Ez a megállapodás semmilyen módon nem sérti annak lehetőségét, hogy az EU a legmagasabb szintű minősítéssel ellátott információkat bocsásson a Büntetőbíróság rendelkezésére, figyelemmel arra is, hogy a Büntetőbíróság biztosítja a Tanács biztonsági szabályzatában meghatározottal azonos védelmi szintet.

      (1)  A Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozat (HL L 101., 2001.4.11., 1. o.).


title: A Tanács (KKPB) 2015/959 határozata (2015. június 19.) a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/386/KKBP határozat módosításáról

text:
               20.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 156/25

         A TANÁCS (KKPB) 2015/959 HATÁROZATA
   (2015. június 19.)
   a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/386/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. június 23-án elfogadta a 2014/386/KKBP határozatot (1).

               (2)

               Az Európai Tanács a 2015. március 19-i következtetéseiben kijelentette, hogy nem ismeri el és továbbra is elítéli a Krím és Szevasztopol Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálását, és változatlanul elkötelezett az el nem ismerési politikájának mindenre kiterjedő végrehajtása mellett.

               (3)

               A 2014/386/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2016. június 23-ig meg kell hosszabbítani.

               (4)

               A 2014/386/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2014/386/KKBP határozat 5. cikke második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „Ezt a határozatot 2016. június 23-ig kell alkalmazni.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. június 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. REIRS

      (1)  A Tanács 2014/386/KKBP határozata (2014. június 23.) a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatti korlátozó intézkedésekről (HL L 183., 2014.6.24., 70. o.).


title: 2010/74/: A Bizottság határozata ( 2010. február 4. ) a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság létrehozásáról szóló 2005/629/EK határozat módosításáról

text:
               10.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 37/52

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. február 4.)
   a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság létrehozásáról szóló 2005/629/EK határozat módosításáról
   (2010/74/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2005/629/EK bizottsági határozat (2) létrehozta a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottságot (HTMGB), amely a Bizottságot magas színvonalú tudományos szakvéleményekkel látja el.

               (2)

               A 2005/629/EK határozat megállapítja a HTMGB-tagok kinevezésére és hivatali idejére, a külső szakértők meghívására, a munkacsoportok létrehozására és a HTMGB eljárási szabályzatának elfogadására vonatkozó eljárásokat. Ezeket az eljárásokat az adminisztratív döntések megfelelő szinten történő meghozatala érdekében célszerű egyszerűsíteni.

               (3)

               Annak érdekében, hogy a Bizottság által meghívott magánszakértőknek kifizetett napdíjak ne legyenek összekeverhetők a HTMGB-tagoknak és a HTMGB ülésein részt vevő külső szakértőknek a 2005/629/EK határozat alapján nyújtandó egyéb díjazásokkal, az utóbbiakat indokolt ellentételezésnek nevezni.

               (4)

               A 2005/629/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   Egyetlen cikk
   A 2005/629/EK határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A Bizottság a megfelelő jelöltek listájából választja ki a HTMGB tagjait. Ez a lista a szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó nyílt pályázati felhívásnak a Bizottság honlapján való közzétételét követően készül el.”

               2.

               A 7. cikkben „a Bizottság jóváhagyásával” szövegrész helyébe „a Bizottság illetékes szervezeti egységével folytatott konzultációt követően” szövegrész lép.

               3.

               A 8. cikkben „a Bizottság jóváhagyásával” szövegrész helyébe „a Bizottság illetékes szervezeti egységével folytatott konzultációt követően” szövegrész lép.

               4.

               A 9. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           a cím helyébe a következő szöveg lép:
                           „Költségtérítés és ellentételezés”

                           b)

                           az (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
                           „(1)   A HTMGB-tagok és a külső szakértők a mellékletben előírtak szerint ellentételezésre jogosultak a HTMGB tevékenységeiben való részvételükért.”

               5.

               A 10. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(1)   A HTMGB plenáris üléseinek, illetve a HTMGB-munkacsoportok üléseinek megszervezése előtt a HTMGB konzultál a Bizottság illetékes szervezeti egységével.”

                           b)

                           a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(3)   A Bizottság illetékes szervezeti egységének kérésére a HTMGB ülésein és munkacsoportjaiban való részvételre meghívhatók olyan szakértők, akik nem tagjai a HTMGB-nek.”

               6.

               A 11. cikk (1) bekezdésében „a Bizottság jóváhagyásával” szövegrész helyébe „a Bizottság illetékes szervezeti egységével folytatott konzultációt követően” szövegrész lép.

               7.

               A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 4-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

      (2)  HL L 225., 2005.8.31., 18. o.

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET

               ELLENTÉTELEZÉS

            A HTMGB-tagok és a külső szakértők a HTMGB tevékenységeiben való részvételükért a következő ellentételezésre jogosultak:

                        —

                        A HTMGB plenáris ülésein és a HTMGB munkacsoportjaiban való részvétel

                                    EUR/teljes nap

                                    HTMGB plenáris ülések

                                    HTMGB munkacsoportok

                                    Elnök

                                    300

                                    300

                                    Alelnök (1)

                                    300

                                    0

                                    Egyéb résztvevők

                                    250

                                    250

                              Amennyiben valamely tag vagy külső szakértő csak délelőtt vagy délután vesz részt a munkában, a teljes napra járó ellentételezés 50 %-ára jogosult.

                        —

                        Jelentések

                                    EUR

                                    HTMGB-vélemények a plenáris üléseken vagy levelezés útján (2)

                                    Előkészítő jelentések (3) a HTMGB plenáris ülései vagy munkacsoportok előtt

                                    Előadó

                                    300

                                    300 (4)

         (1)  Csak a HTMGB plenáris ülésein vesz részt.

         (2)  Az ellentételezés a vélemény végleges változatának megírásáért fizetendő.

         (3)  Összefoglalók, vizsgálatok, háttérinformációk.

         (4)  Az ellentételezést legfeljebb 15 napra kell kifizetni a Bizottság által megállapított időkorlát alapján az előzetes írásos megállapodásban meghatározottak szerint. A Bizottság azonban szükség esetén további napokkal meghosszabbíthatja a határidőt.”


               19.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 65/180

         P7_TA(2013)0236
   Jacek Olgierd Kurski parlamenti mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem
   Az Európai Parlament 2013. június 11-i határozata a Jacek Olgierd Kurski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2019(IMM))
   (2016/C 065/26)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a Jacek Olgierd Kurski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, 2013. január 16-án a Lengyel Köztársaság legfőbb ügyészétől az Országos Rendőr-főkapitányság Megelőzési Hivatalának a rendőr főfelügyelő nevében eljáró vezetőjétől 2013. január 2-án benyújtott kérelem kapcsán beérkezett kérelemre, amelyről 2013. február 4-án a plenáris ülést tájékoztatták,

               —

               miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Jacek Olgierd Kurskit,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, valamint 2010. március 19-i és 2011. szeptember 6-i ítéleteire (1),

               —

               tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmányának 105. cikkére, valamint az 1996. május 9-i, a képviselői vagy szenátori mandátumok gyakorlásáról szóló lengyel törvény 7. cikkére, 7b. cikkének (1) bekezdésére és 10b. cikkével összefüggésben a 7c. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0187/2013),

               A.

               mivel a Lengyel Köztársaság legfőbb ügyésze egy állítólagos bűncselekmény kapcsán teendő lehetséges jogi lépések okán kérte Jacek Olgierd Kurski európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését,

               B.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

               C.

               mivel a Lengyel Köztársaság Alkotmányának 105. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a parlamenti ciklus alatt a parlamenti képviselők a Parlament előzetes engedélye nélkül nem vonhatók büntetőjogi eljárás alá;

               D.

               mivel Jacek Olgierd Kurski ellen a szabálysértési kódexet létrehozó (módosított) 1971. május 20-i törvény (Lengyel Jogszabályi Közlöny, 2010/46. szám) 92. cikkének (1) bekezdése alapján az a vád, hogy közlekedési szabálysértést követett el;

               E.

               mivel az állítólagos cselekmény nincs közvetlen, nyilvánvaló kapcsolatban Jacek Olgierd Kurski európai parlamenti képviselőként kifejtett tevékenységével, valamint nem képezi az Európai Parlament képviselőjeként kifejtett tevékenysége keretében kifejezett véleményét vagy szavazatát az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében;

               F.

               mivel a vád semmilyen módon nem kapcsolódik Jacek Olgierd Kurski európai parlamenti képviselői tisztségéhez;

               G.

               mivel nincs ok feltételezni a fumus persecutionis fennállását;

               1.

               úgy határoz, hogy felfüggeszti Jacek Olgierd Kurski mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa a Lengyel Köztársaság legfőbb ügyészének és Jacek Olgierd Kurski képviselőnek.

      (1)  101/63. 1964. május 12-i sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964, 195. o.), 149/85. 1986. július 10-i sz. Wybot kontra Faure és mások ügy (EBHT 1986, 2391. o.), T-345/05. 2008. Október 15-i sz. Mote kontra Parlament ügy (EBHT 2008, II-2849. o.), C-200/07. és C-201/07. 2008. október 21-i sz. Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek (EBHT 2008, I-7929. o.), T-42/06. 2010. március 19-i sz. Gollnisch kontra Parlament ügy (az EBHT-ban még nem jelent meg) és C-163/10. 2011. szeptember 6-i sz. Patriciello ügy (az EBHT-ban még nem tették közzé).


title: A Tanács határozata (2002. július 12.) az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0653

Hivatalos Lap L 218 , 13/08/2002 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata(2002. július 12.)az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv módosításáról(2002/653/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,TEKINTETTEL az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 245. cikke második bekezdésére,TEKINTETTEL a Bíróság 2001. október 17-i kérelmére,TEKINTETTEL a Bizottság véleményére [1],TEKINTETTEL az Európai Parlament véleményére [2],mivel:Rendelkezéseket kell hozni a harmadik államoknak a Bíróság előtt folyó előzetes döntéshozatali eljárásokban való részvételére abban az esetben, ha a Tanács és egy vagy több harmadik állam között megkötött, valamely meghatározott tárgyra vonatkozó megállapodás úgy rendelkezik, hogy ezeknek az államoknak jogában áll beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani, ha valamely tagállam bírósága egy olyan kérdést utal a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra, amely a megállapodás hatálya alá tartozik.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 20. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:"Amennyiben a Tanács és egy vagy több harmadik állam között megkötött, valamely meghatározott tárgyra vonatkozó megállapodás úgy rendelkezik, hogy ezeknek az államoknak jogában áll beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani, ha valamely tagállam bírósága egy olyan kérdést utal a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra, amely a megállapodás hatálya alá tartozik, a tagállami bíróságnak az ilyen kérdés Bíróság elé utalásáról szóló határozatát az érintett harmadik állam részére szintén továbbítani kell. E határozat közlésétől számított két hónapon belül ezeknek az államoknak jogában áll a Bírósághoz beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani."2. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2002. július 12-én.a Tanács részérőlaz elnökT. Pedersen[1] 2002. február 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] 2002. május 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1963. december 23.) Az Európai Gazdasági Közösség és Törökország között társulást létrehozó megállapodás elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31964D0732

Hivatalos Lap 217 , 29/12/1964 o. 3685 - 3686 görög különkiadás: fejezet 11 kötet 1 o. 0048  spanyol különkiadás fejezet 11 kötet 1 o. 0018  portugál különkiadás fejezet 11 kötet 1 o. 0018

		A Tanács határozata(1963. december 23.)Az Európai Gazdasági Közösség és Törökország között társulást létrehozó megállapodás elfogadásáról(64/732/EGK)AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 238. cikkére,tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Törökország között társulást létrehozó, Ankarában 1963. szeptember 12-én aláírt megállapodásra,tekintettel az Európai Parlamenttel folytatott, 1963. november 28-i [1] konzultációra,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és Törökország között társulást létrehozó megállapodást és annak jegyzőkönyveit, valamint az ezerkilencszázhatvanharmadik év szeptember havának tizenkettedik napján, Ankarában aláírt záróokmányhoz csatolt nyilatkozatokat a Közösség nevében kötötték meg, hagyták jóvá és erősítették meg.2. cikkA Tanács elnöke a társulási megállapodás 31. cikke (2) bekezdésének megfelelően végzi el a határozatról történő értesítést.Kelt Brüsszelben, 1963. december 23-án.a Tanács részérőlaz elnökL. De Block[1] HL 182., 1963.12.12., 2906–2963. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2017/101 határozata (2017. január 11.) a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról szóló EKB/2014/40 határozat módosításáról (EKB/2017/2)

text:
               20.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 16/53

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/101 HATÁROZATA
   (2017. január 11.)
   a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról szóló EKB/2014/40 határozat módosításáról (EKB/2017/2)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.1. cikke második albekezdésére, a 3.1. cikke első francia bekezdésével és a 18.1. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               Az EKB/2014/40 határozat (1) létrehozta a harmadik fedezettkötvény-vásárlási programot. A harmadik fedezettkötvény-vásárlási program az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program, a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló program és a vállalati szektort érintő vásárlási program mellett a kibővített eszközvásárlási program részét képezi. Az eszközvásárlási program célja a monetáris politika transzmissziójának további előmozdítása, az euroövezet gazdaságának történő hitelezés megkönnyítése, a háztartások és cégek hitelfelvételi feltételeinek enyhítése és a hozzájárulás ahhoz, hogy az inflációs ráták visszatérjenek a középtávon 2 % alatti, azonban ahhoz közeli szintekhez, az Európai Központi Bank (EKB) árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljával összhangban.

               (2)

               Az eszközvásárlási program keretében történő eszközvásárlás az áralakulással kapcsolatos kilátásokra vonatkozó kockázatok enyhítésére irányuló arányos intézkedést jelent, mivel tovább könnyíti a monetáris és pénzügyi feltételeket, többek között az euroövezeti nem pénzügyi vállalatok és háztartások hitelfelvételi feltételei szempontjából releváns feltételeket, ezáltal támogatva az összesített fogyasztást és a beruházási kiadásokat az euroövezetben, és végső soron hozzájárulva ahhoz, hogy az inflációs ráták középtávon visszaálljanak a 2 % alatti, de ahhoz közeli szintre. Az eszközvásárlási program teljes mértékben megfelel az eurorendszerbeli központi bankok Szerződések alapján fennálló kötelezettségeinek, beleértve a monetáris finanszírozás tilalmát, és nem akadályozza az eurorendszernek a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvével összhangban történő működését.

               (3)

               2016. december 8-án a Kormányzótanács az árstabilitás biztosítására vonatkozó megbízatásával összhangban úgy határozott, hogy az eszközvásárlási program bizonyos paramétereit ki kell igazítani az eszközvásárlási program célkitűzéseinek elérése érdekében. A kiigazítások összhangban állnak a Kormányzótanács monetáris politikai megbízatásával, teljes mértékben megfelelnek az eurorendszerbeli központi bankok Szerződéseken alapuló kötelezettségeinek és megfelelően tükrözik a kockázatkezelési megfontolásokat.

               (4)

               Közelebbről, az eszközvásárlási program keretében történő vásárlások tervezett időhorizontját meg kell hosszabbítani 2017. december végéig, szükség esetén még tovább, mindenesetre addig, amíg a Kormányzótanács az inflációs pálya olyan tartós korrekcióját nem látja, amely összhangban áll a középtávon 2 % alatti, de ahhoz közeli inflációs ráták elérésére irányuló céljával.

               (5)

               Az eszközvásárlási program keretében történő havi vásárlások révén együttesen a piac részére juttatott likviditásnak 2017. március végéig 80 milliárd eurót kell kitennie. 2017. áprilistól az eszközvásárlási program keretében történő összesített havi vásárlásokat 60 milliárd eurós lépésekben kell folytatni 2017. decemberig, szükség esetén még tovább, mindenesetre addig, amíg a Kormányzótanács az inflációs pálya olyan tartós korrekcióját nem látja, amely összhangban áll inflációs céljával. Ha időközben a kilátások kevésbé kedvezővé válnak, vagy a pénzügyi feltételek az inflációs pálya tartós korrekciója felé történő haladással összeegyeztethetetlenné válnak, a Kormányzótanács növelni szándékozik a program méretét és/vagy meghosszabbítani annak időtartamát.

               (6)

               Az eszközvásárlási program keretében történő vásárlásoknak a tervezett időhorizont alatti folyamatos zavartalan végrehajtásának biztosítása érdekében az eszközvásárlási program keretében a szükséges mértékig meg kell engedni az EKB betéti rendelkezésre állásának kamatlába alatti lejáratig számított hozamú értékpapírok vásárlását.

               (7)

               Az EKB/2014/40 határozatot erre tekintettel megfelelően módosítani szükséges,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Módosítás
   Az EKB/2014/40 határozat 2. cikke a következő 7. ponttal egészül ki:

                  „7.

                  A betéti rendelkezésre állás kamatlábával egyenlő vagy afölötti, lejáratig számítottan negatív hozamú (vagy ún. yield to worst), nominális fedezett kötvények vásárlása megengedett. A betéti rendelkezésre állás kamatlába alatti, lejáratig számítottan negatív hozamú (vagy ún. yield to worst), nominális fedezett kötvények vásárlása a szükséges mértékig megengedett.”

   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2017. január 13-án lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. január 11-én.

            az EKB Kormányzótanácsa részéről

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  EKB/2014/40 határozat (2014. október 15.) a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról (HL L 335., 2014.11.22., 22. o.).