title: 2008/721/EK: A Bizottság határozata ( 2008. augusztus 5. ) a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén a tudományos bizottságok tanácsadói szerkezetének kialakításáról és a 2004/210/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               10.9.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 241/21

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. augusztus 5.)
   a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén a tudományos bizottságok tanácsadói szerkezetének kialakításáról és a 2004/210/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2008/721/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. és 153. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Három tudományos bizottságot hoztak létre a 2007/263/EK bizottsági határozattal (1) módosított 2004/210/EK bizottsági határozattal (2): a fogyasztási cikkek tudományos bizottságát (a továbbiakban: FCTB), az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságát (a továbbiakban: EKKTB), valamint az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottságát (a továbbiakban: ÚÚAKTB).

               (2)

               Az EKKTB egyes feladatait a 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Európai Vegyianyag-ügynökségre ruházták át, így felül kell vizsgálni a szóban forgó bizottság hatásköreit.

               (3)

               A három tudományos bizottság működésének tapasztalatai azt mutatják, hogy módosítani, illetve javítani kell a bizottságok szerkezetét és munkamódszereit.

               (4)

               A 2004/210/EK bizottsági határozattal létrehozott három tudományos bizottság tagjainak a 2007/708/EK bizottsági határozattal (4) meghosszabbított hivatali ideje 2008. december 31-én lejár. E bizottságok tagjai addig maradnak hivatalukban, amíg a helyükbe lépő tagokat kinevezik, vagy megbízatásukat meghosszabbítják.

               (5)

               Emiatt és az egyértelműség érdekében a 2004/210/EK határozatot új határozattal kell felváltani.

               (6)

               A megbízható és határidőn belül adott tudományos vélemények a Bizottság javaslatainak, határozatainak és politikájának lényeges követelményét képezik a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet terén. Ebben az összefüggésben rugalmas tanácsadói szerkezetre van szükség annak biztosítására, hogy magasan képzett tudományos szakértelem álljon rendelkezésre számos területen.

               (7)

               A fogyasztói biztonságra, közegészségügyre és környezetre vonatkozó kérdésekben adott tudományos véleményeknek a kiváló minőség, a függetlenség, a pártatlanság és az átláthatóság alapelveire kell épülniük, amint az „A szakvélemények Bizottság általi összegyűjtése és használata: alapelvek és iránymutatás. Az ismeretek javítása a jobb politikákért” című bizottsági közleményben (5) szerepel, és a kockázatértékeléssel kapcsolatos legjobb gyakorlat elveivel kell összhangban lenniük.

               (8)

               Alapvető fontosságú, hogy a tudományos bizottságok egy adott kérdés felmerülésekor a lehető legjobban használják fel az Európai Unióban és azon kívül rendelkezésre álló tudományos szakértelmet. E célból egy tudományos tanácsadói testületet kell létrehozni, mely megfelelően lefedi a bizottságok hatásköreit.

               (9)

               A tanácsadói szerkezet újraszervezésével egyrészt nagyobb rugalmasságot kell biztosítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottság meghatározott hatáskörökbe tartozó kérdésekben, új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatokról és olyan kérdésekben, melyek nem tartoznak kockázatértékelést végző más közösségi szervek hatáskörébe, másrészt az újraszervezés nyomán képesnek kell lenni gyors véleményadásra, továbbá az újraszervezésnek biztosítania kell a teljes átláthatóságot, a nagyfokú következetességet és a szoros együttműködést más közösségi szervekkel és illetékes tudományos szervezetekkel.

               (10)

               Valószínűleg továbbra is növekedni fog a tudományos bizottságok hatáskörébe tartozó közösségi hatáskörök hagyományos és új területein a független tudományos tanácsadás iránti igény. A kockázatértékelésre vonatkozó tudományos tanácsadói szerkezetet ezért meg kell erősíteni, mind annak összetételét, mind a hatékonyabb munkamódszereket illetően.

               (11)

               Különféle közösségi szerveket hoztak létre, melyek feladatai közé tartozik a különböző területekre vonatkozó kockázatértékelés. Következetességet kell biztosítani és ösztönözni szükséges a tudományos bizottságok és az említett szervek közötti koordinációt. A tudományos bizottságoknak fokozniuk kell hatékonyságukat megfelelő információcsere és szakértelem-átadás, valamint más tudományos szervekkel és szervezetekkel folytatott nemzeti és nemzetközi együttműködés útján is.

               (12)

               A tudományos bizottságok munkamódszereit javítani kell, beleértve a belső munkán kívül a tudományos ülések és munkaértekezletek megszervezését, valamint a hálózatok kiépítését.

               (13)

               A teljes függetlenség megőrzése mellett fontos biztosítani a tudományos bizottságok munkájának nyitottságát és átláthatóságát azáltal, hogy az érdekelt felekkel megfelelő párbeszédet alakítanak ki.

               (14)

               E határozat végrehajtása során a nyitottságot és átláthatóságot a személyes adatok védelmére és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre, köztük az üzleti titok védelmére vonatkozó közösségi jogszabályokban meghatározott követelmények teljes tiszteletben tartása mellett kell biztosítani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1.   FEJEZET
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   A tanácsadói szerkezet és hatásköri területei
   (1)   Létrehozzák a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén a tudományos kockázatértékelésre vonatkozó tanácsadói szerkezetet. E szerkezet az alábbiakat foglalja magában:

               a)

               a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (a továbbiakban: FBTB).

               b)

               az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (a továbbiakban: EKKTB).

               c)

               az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága (a továbbiakban: ÚÚAKTB).

               d)

               egy kockázatértékelési tudományos tanácsadói testület (a továbbiakban: testület), mely e határozat vonatkozó rendelkezéseivel összhangban támogatja a tudományos bizottságok tevékenységeit.

         (2)   A tanácsadói szerkezet hatáskörét az I. melléklet határozza meg, a közösségi jog által más, kockázatértékeléssel foglalkozó közösségi szervekre – különös tekintettel az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságra, az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökségre, az Európai Vegyianyag-ügynökségre, valamint az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központra – ruházott hatáskörök sérelme nélkül.
   2. cikk
   Feladat
   (1)   A közösségi jogszabályok által megállapított esetekben a Bizottságnak ki kell kérnie a tudományos bizottságok tudományos véleményét.
   (2)   A Bizottság a következő kérdésekre vonatkozóan is kikérheti a bizottságok véleményét:

               a)

               olyan kérdések, amelyek a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet szempontjából különösen fontosak; továbbá

               b)

               olyan kérdések, amelyek nem tartoznak más közösségi szervek feladatkörébe.

         (3)   A Bizottság kérheti továbbá, hogy a tudományos bizottságok sürgősség esetén gyors véleményt adjanak a különleges kockázatokra vonatkozóan a tudomány jelenlegi állásáról.
   (4)   A Bizottság kérheti a tudományos bizottságot, hogy mérje fel a kutatási szükségleteket és értékelje a hatáskörébe tartozó területekkel kapcsolatos kutatási eredményeket.
   (5)   A Bizottság kérésére vagy a Bizottsággal egyetértésben saját kezdeményezésükre a tudományos bizottságok dönthetnek úgy, hogy tematikus munkaértekezleteket tartanak különleges kockázatokra vagy általános hatásvizsgálati kérdésekre vonatkozó adatok és tudományos ismeretek áttekintése céljából. A Bizottság kérésére jelentéseket, állásfoglalásokat vagy következtetéseket készítenek e munkaértekezletek alapján.
   E munkaértekezleteken a bizottságok tagjain kívül részt vehetnek a testület tudományos tanácsadói és adott esetben hasonló feladatokkal megbízott külső szakértők is, beleértve a közösségi és nemzeti szakértőket, illetve nemzetközi szervek szakértőit.
   E munkaértekezleteket a tudományos bizottságok titkársága szervezi. A titkárság adott esetben meghatározza és biztosítja a munkaértekezletek alapján készített jelentések, állásfoglalások vagy következtetések terjesztését.
   (6)   A Bizottság felkérheti a tudományos bizottságokat, hogy más közösségi szervekkel vagy tudományos szervezetekkel együtt vegyenek részt tematikus hálózatokban annak érdekében, hogy kövessék figyelemmel az I. mellékletben meghatározott hatáskörökhöz kapcsolódó kockázatokra vonatkozó tudományos ismeretek fejlődését, illetve járuljanak hozzá azok fejlesztéséhez.
   (7)   A tudományos bizottságok a Bizottságnak címzett memorandumok vagy állásfoglalások formájában felhívhatják a Bizottság figyelmét valamely, a feladatkörükbe tartozó különleges vagy újonnan jelentkező problémára, mely vélekedésük szerint tényleges vagy lehetséges kockázatot jelent a fogyasztók biztonságára, a közegészségügyre vagy a környezetre. A Bizottság dönthet úgy, hogy közzéteszi e memorandumokat és állásfoglalásokat és meghatározza, hogy milyen intézkedéseket kell hozni, beleértve adott esetben a problémára vonatkozó tudományos vélemény bekérését is.
   2.   FEJEZET
   A TUDOMÁNYOS BIZOTTSÁGOK ÉS A TESTÜLET LÉTREHOZÁSA
   3. cikk
   A tudományos bizottságok tagjainak kijelölése
   (1)   Az FCTB, az EKKTB és az ÚÚAKTB mindegyike legfeljebb 17 tagból áll és saját kezdeményezésükre a testületből legfeljebb 5 tudományos tanácsadó társulhat annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a bizottság munkájához különleges kérdésekben vagy tudományágakban.
   (2)   A tudományos bizottságok tagjait szaktudásuk alapján a Bizottság jelöli ki, olyan földrajzi megoszlást figyelembe véve, mely különösen Európában tükrözi a tudományos kérdések és megközelítések sokféleségét. A Bizottság az egyes bizottságok tagjainak számát a szükségletek alapján határozza meg.
   A tudományos bizottságok tagjai a bizottságok hatáskörébe tartozó egy vagy több terület szakértői, és együttesen a tudományágak lehető legszélesebb körében jártasak.
   (3)   A tudományos bizottságok tagjait a Bizottság nevezi ki az alkalmas jelölteknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság internetes honlapján megjelent pályázati felhívás közzététele után készített listájából.
   (4)   A tudományos bizottság egyetlen tagja sem lehet egynél több, az 1. cikk (1) bekezdésében említett bizottságnak a tagja.
   4. cikk
   A testület létrehozása
   (1)   A testület tagjai tudományos tanácsadók, akik az I. mellékletben meghatározott hatáskörbe tartozó egy vagy több terület, illetve a kapcsolódó kérdések szakértői, és együttesen a tudományágak lehető legszélesebb körében jártasak.
   (2)   A testület tudományos tanácsadóit a Bizottság nevezi ki az alkalmas jelölteknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság internetes honlapján megjelent pályázati felhívás közzététele után készített listájából.
   (3)   A testület tudományos tanácsadóinak számáról mindenkor a Bizottság dönt attól függően, hogy szüksége van-e tudományos véleményre.
   5. cikk
   A megbízatás időtartama
   (1)   A tudományos bizottságok tagjait hároméves időtartamra nevezik ki, és három egymást követő kinevezési időszaknál tovább nem lehetnek tagjai ugyanannak a bizottságnak. A tagok addig maradnak a hivatalukban, amíg a helyükbe lépő tagokat kinevezik, vagy a megbízatásukat meghosszabbítják.
   A szakértelem folyamatos biztosítása érdekében a Bizottság kivételes körülmények között legfeljebb 18 hónappal meghosszabbíthatja a tudományos bizottságok tagjainak megbízatását.
   Azok a tagok, akik egy tudományos bizottságban három egymást követő kinevezési időszakot letöltöttek, más tudományos bizottságba megválaszthatók tagnak.
   (2)   Amennyiben egy tag nem felel meg a 12. cikkben említett eljárási szabályzatban meghatározandó részvételi követelményeknek, vagy le kíván mondani, a Bizottság megszüntetheti ennek a tagnak a tagságát, és a testületből mást nevezhet ki a helyére.
   (3)   A testületbe ötéves időtartamra neveznek ki tudományos tanácsadókat, akiknek a kinevezése megújítható.
   3.   FEJEZET
   A TANÁCSADÓI SZERKEZET MŰKÖDÉSE
   6. cikk
   A testület általi támogatás igénybevétele
   (1)   Minden tudományos bizottság dönthet úgy, hogy tudományos vélemény készítése céljából legfeljebb öt tudományos tanácsadót felvesz a testületből. E társult tagoknak az érintett bizottság tagjaival megegyező feladataik, hatásköreik és jogaik vannak a szóban forgó kérdéssel kapcsolatos tevékenységekben és tanácskozásokban való részvétel során.
   (2)   Minden tudományos bizottság dönthet úgy, hogy tudományos vélemény készítése céljából felkér más tudományos tanácsadókat a testületből. E tanácsadók feladata és hatásköre a vélemény elkészítésére korlátozódik a szóban forgó kérdéssel kapcsolatos tevékenységekben való részvétel során.
   (3)   A tudományos bizottságok arra is felkérhetik a testület tudományos tanácsadóit, hogy segítsék őket a Bizottság által kért gyors véleményadásban a 2. cikk (3) bekezdése szerint, vagy vegyenek részt a 2. cikk (5) bekezdésében említett tematikus munkaértekezleteken.
   (4)   A Bizottság felkérheti a testület tudományos tanácsadóit, hogy vegyenek részt tudományos üléseken vagy eseti alapon szolgáltassanak információt a Bizottság szolgálatainak adott kérdésekben.
   7. cikk
   Munkacsoportok
   (1)   A tudományos bizottságok különleges munkacsoportokat hozhatnak létre, melyek feladata tudományos véleményeik előkészítése és megfogalmazása. E munkacsoportokat különösen abban az esetben hozzák létre, ha egy különleges kérdésben külső szakértőre van szükség.
   (2)   A Bizottság egyetértésével a tudományos bizottságok a munkájukhoz való hozzájárulás érdekében felkérhetnek társult tagokat, a testület más tudományos tanácsadóit, szakosodott külső szakértőket és más közösségi szervek szakértőit, akikről úgy ítélik meg, hogy rendelkeznek a megfelelő tudományos ismeretekkel és szakértelemmel.
   (3)   A munkacsoport elnöki tisztét annak a tudományos bizottságnak egy tagja látja el, amely a munkacsoportot létrehozta, és a munkacsoport ennek a tudományos bizottságnak számol be; a munkacsoport a résztvevői közül kinevezhet egy előadót. Multidiszciplináris jellegű, rendkívül összetett kérdés esetén több előadót is ki lehet jelölni.
   (4)   Ha egy kérdés több tudományos bizottságot érint, a szóban forgó bizottságok tagjaiból, a társult tagokból, a testület tudományos tanácsadóiból és szükség szerint külső szakértőkből hoznak létre egy közös munkacsoportot.
   8. cikk
   Gyakornokok részvétele
   A Bizottsággal egyetértésben és a 12. cikkben említett eljárási szabályzatnak megfelelően a tudományos bizottságok engedélyezhetik gyakornokok számára az üléseken való részvételt, a kockázatértékelés terén a kapacitásfejlesztéshez való hozzájárulás céljából.
   9. cikk
   Különleges követelmények
   (1)   A Bizottság kérheti, hogy egy tudományos bizottság a véleményét meghatározott határidőn belül fogadja el.
   (2)   A Bizottság kérheti közös vélemény elfogadását olyan kérdésekben, melyek nem tartoznak egy adott tudományos bizottság hatáskörébe vagy melyeket egynél több bizottságnak kell megvizsgálnia. A Bizottság véleménykérését követően közös véleményt a 11. cikkben szereplő, bizottságok közötti koordinációs csoport kezdeményezésére is elfogadhatnak a tudományos bizottságok.
   (3)   A Bizottság tudományos vélemény iránti kérelmében meghatározhatja, hogy milyen konzultációkat, meghallgatásokat vagy egyéb tudományos szervekkel való együttműködést tart szükségesnek véleménye kidolgozásához. Amennyiben szükségesek egy vélemény elkészítéséhez, a konzultációkról és meghallgatásokról egy bizottság is dönthet a Bizottsággal egyetértésben.
   (4)   A tudományos bizottság kiegészítő információt kérhet az érintett felektől a tudományos vélemény elkészítéséhez. Egy tudományos bizottság meghatározhatja a kért információk számára történő átadásának határidejét. Ebben az esetben a tudományos bizottság dönthet úgy, hogy felfüggeszti a szóban forgó tudományos vélemény kidolgozására irányuló munkáját. Ha a kért információkat nem adják át e határidő lejártáig, a bizottság a rendelkezésre álló információk alapján fogadhatja el véleményét.
   10. cikk
   Az elnökök és alelnökök megválasztása
   (1)   Valamennyi tudományos bizottság a tagjai közül választ egy elnököt és két alelnököt. A választás a bizottság tagjainak egyszerű többségével történik. Az elnök és az alelnökök megbízatása három évre szól és megújítható.
   (2)   A tudományos bizottságok elnökeinek és alelnökeinek a megválasztási eljárását a 12. cikkben említett eljárási szabályzatban kell meghatározni.
   11. cikk
   A tudományos bizottságok koordinálása
   A tudományos bizottságok elnökeiből és alelnökeiből álló, bizottságok közötti koordinációs csoport biztosítja a három tudományos bizottság koordinációját a 12. cikkben említett eljárási szabályzatnak megfelelően.
   12. cikk
   Eljárási szabályzat
   (1)   A tudományos bizottságok a Bizottság javaslatára és vele egyetértésben közös eljárási szabályzatokat fogadnak el.
   (2)   Az eljárási szabályzatok biztosítják, hogy a tudományos bizottságok a feladataikat a kiváló minőség, a függetlenség és az átláthatóság elveinek tiszteletben tartásával lássák el, figyelembe véve az üzleti titok bizalmas kezelése iránti jogos igényeket és azokat a kockázatértékelési elveket, melyeket a Bizottság a tapasztalatok alapján és az e területre vonatkozó politikája figyelembevételével állapíthat meg.
   (3)   Az eljárási szabályzatoknak különösen a II. mellékletben felsorolt kérdésekre kell kiterjedniük.
   13. cikk
   Szavazási eljárás
   (1)   A tudományos bizottságok az érintett bizottság összes tagjának és a társult tagok számának többségével fogadják el a véleményeket, gyors véleményeket, memorandumokat és/vagy állásfoglalásokat.
   (2)   Minden más kérdésben a tudományos bizottság a tagjai többségével szavaz.
   (3)   A bizottság azon tagjait, akik lemondtak, vagy akiknek a tagsága lejárt az 5. cikk (2) bekezdése szerint, nem veszik figyelembe az (1) és (2) bekezdés végrehajtásához szükséges többség kiszámításakor.
   14. cikk
   Eltérő vélemények; más közösségi, nemzeti vagy nemzetközi szervekkel való koordináció és együttműködés
   (1)   A tudományos bizottságok segítik a Bizottságot és hozzájárulnak ahhoz, hogy korai szakaszban felismerje az alábbiakat:

               a)

               a munka koordinálásával és az együttműködéssel kapcsolatos szükségletek és lehetőségek;

               b)

               a hasonló feladatokat ellátó más közösségi, nemzeti és nemzetközi szervektől származó, általános vagy konkrét, kockázatfelméréssel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó tudományos vélemények közötti lehetséges vagy tényleges eltérések.

         Segítik a Bizottságot a véleménykülönbségek elkerülésében, feloldásában és tisztázásában, valamint az említett szervekkel való együttműködés létrehozásában és fenntartásában.
   (2)   A Bizottság kezdeményezheti, hogy a tudományos bizottságok kérjék és szervezzék meg a közös munkát a hasonló feladatokat ellátó közösségi, nemzeti, illetve nemzetközi szervekkel. Kérheti a tudományos bizottságokat, hogy más közösségi szervekkel – azok egyetértése mellett – közös véleményeket alakítsanak ki.
   (3)   Ha tudományos kérdésekre vonatkozóan lényeges eltérést állapítottak meg és az érintett szerv közösségi szerv, a Bizottság megkeresésére az illetékes tudományos bizottság együttműködik az érintett szervvel annak érdekében, hogy rendezzék az eltérést vagy hogy olyan közös dokumentumot nyújtsanak be a Bizottságnak, amely egyértelműen bemutatja a vitás tudományos kérdéseket, és azonosítja az adatokkal kapcsolatos bizonytalanságokat. Ezt a dokumentumot nyilvánosságra kell hozni.
   4.   FEJEZET
   ALAPELVEK
   15. cikk
   Függetlenség
   (1)   A tudományos bizottságok tagjait, társult tagjait, a testület más tudományos tanácsadóit és a külső szakértőket személyükben nevezik ki. Hatáskörüket nem ruházhatják át más személyre.
   (2)   A tudományos bizottságok tagjai, a testület tudományos tanácsadói és a munkacsoportokban részt vevő külső szakértők minden külső befolyástól mentesen kötelesek eljárni.
   Ennek érdekében nyilatkozatot tesznek arról az elkötelezettségükről, hogy a közérdeknek megfelelően fognak tevékenykedni, továbbá olyan érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amely jelzi mindazon közvetlen vagy közvetett érdekek hiányát vagy meglétét, amelyek a függetlenségüket veszélyeztethetik.
   Ezeket a nyilatkozatokat írásban kell megtenni. A tudományos bizottságok tagjainak és a testület tudományos tanácsadóinak minden évben kell nyilatkozatot tenniük.
   (3)   A tudományos bizottságok tagjai, a társult tagok, más tudományos tanácsadók és a munkacsoportokban részt vevő külső szakértők az ülések során bejelentik azokat a konkrét érdekeket, amelyek a napirend pontjaival összefüggésben a függetlenségüket veszélyeztethetik.
   16. cikk
   Átláthatóság
   (1)   A tudományos bizottságok tevékenységeiket nagyfokú átláthatóság mellett végzik. A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül teszi közzé internetes honlapján az alábbiakat.

               a)

               a tudományos bizottságokhoz intézett véleménykérés;

               b)

               a tudományos bizottságok, a bizottságok közötti koordinációs csoport és a munkacsoportok üléseihez kapcsolódó napirendek és jegyzőkönyvek;

               c)

               a tudományos bizottságok által elfogadott tudományos vélemények és gyors vélemények, beleértve a kisebbségi véleményeket és az adott vélemény kidolgozásához hozzájáruló munkacsoportok résztvevőinek nevét; a kisebbségi véleményeket az érintett tagok vagy tanácsadók személyéhez kötik;

               d)

               a tudományos bizottságok eljárási szabályzata;

               e)

               a tudományos bizottságok tagjainak, illetve a testület tudományos tanácsadóinak a neve, mellékelve az egyes tagok és tanácsadók önéletrajzát;

               f)

               a tudományos bizottságok tagjainak, a testület tudományos tanácsadóinak és a munkacsoportokban részt vevő külső szakértőknek az érdekeltségi nyilatkozata.

         (2)   Az (1) bekezdésben említett átláthatósági szabályokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) előírásaival összhangban alkalmazzák, különös tekintettel az üzleti titokra.
   17. cikk
   Adatok bizalmas kezelése
   A tudományos bizottságok tagjai, a tudományos tanácsadók, a külső szakértők és a gyakornokok nem hoznak nyilvánosságra olyan adatokat, amelyekhez tudományos bizottságokban, tematikus munkaértekezletek keretében, munkacsoportokban végzett munkájuk vagy az e határozat alkalmazásához kapcsolódó más tevékenységek során jutottak hozzá, ha az információk bizalmas jellegéről tájékoztatják őket.
   5.   FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   18. cikk
   A Bizottság tudományos bizottságokkal foglalkozó titkársága
   (1)   A tudományos bizottságokat, azok munkacsoportjait, a bizottságok közötti koordinációs csoportot, más üléseket, munkaértekezleteket vagy az e határozat alkalmazásához kapcsolódó egyéb rendezvényeket a Bizottság hívja össze.
   (2)   A Bizottság biztosítja a tudományos bizottságok és a munkacsoportjaik, valamint az e határozat alkalmazásához kapcsolódó egyéb tevékenységek számára a tudományos és igazgatási titkárságot.
   (3)   A titkárságnak tudományos és igazgatási segítséget kell nyújtania a tudományos bizottságok hatékony működésének megkönnyítése, az eljárási szabályzatnak való megfelelés ellenőrzése érdekében – különösen a kiváló minőség, a függetlenség és az átláthatóság követelményeit illetően –, valamint a bizottságok tevékenységeire vonatkozó kommunikáció és az érdekelt felekkel folytatott megfelelő párbeszéd biztosítása céljából, beleértve a bizottságok tevékenységeiről szóló meghallgatások szervezését, továbbá a vélemények és egyéb nyilvános dokumentumok közzétételét. A titkárság ezenkívül támogatja a bizottságokat, az eljárási szabályzatnak megfelelően megszervezi és elvégzi a vélemények minőség-ellenőrzését a teljesség, egységesség, egyértelműség, valamint a kérelmeknek és a szerkesztési előírásoknak való megfelelés szempontjából.
   (4)   A titkárság biztosítja a tudományos bizottságok tevékenységeinek tudományos és technikai koordinálását, és adott esetben tevékenységüknek más közösségi, nemzeti és nemzetközi szervek tevékenységével való összehangolását, továbbá az érdekelt felekkel folytatott, az eljárási szabályzatban előírt párbeszéd alkalmazását és a bizottságok tevékenységeire vonatkozó kommunikációt.
   19. cikk
   Költségtérítés és juttatások
   A tudományos bizottságok tagjai, a testület tudományos tanácsadói és a külső szakértők juttatásokra jogosultak, amennyiben a bizottságok ülésein, tematikus munkaértekezleteken, munkacsoportokban és a Bizottság által szervezett egyéb üléseken és eseményeken vesznek részt, illetve egy adott kérdés előadói, a III. mellékletben meghatározottak szerint.
   Az úti- és tartózkodási költségeket a Bizottság megtéríti.
   20. cikk
   A tudományos bizottságok felváltása
   Az e határozat 1. cikkének (1) bekezdésével létrehozott tudományos bizottságok a 2004/210/EK határozattal létrehozott, meglévő tudományos bizottságok helyébe lépnek a következő módon:

               a)

               a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság felváltja a fogyasztási cikkek tudományos bizottságát;

               b)

               az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága felváltja az azonos nevű bizottságot;

               c)

               az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága felváltja az azonos nevű tudományos bizottságot.

         21. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   (1)   A 2004/210/EK határozat hatályát veszti.
   Az említett határozattal létrehozott három bizottság azonban addig marad hivatalában, amíg az e határozattal létrehozott tudományos bizottságok megkezdik működésüket.
   (2)   A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozásokat az e határozatra való hivatkozásokként kell érteni; a hatályon kívül helyezett határozattal létrehozott bizottságokra történő hivatkozásokat az e határozattal létrehozott bizottságokra való hivatkozásokként kell érteni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 5-én.

            a Bizottság részéről

         Androulla VASSILIOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 66., 2004.3.4., 45. o.

      (2)  HL L 114., 2007.5.1., 14. o.

      (3)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.; helyesbítve: HL L 136., 2007.5.29., 3. o.

      (4)  HL L 287., 2007.11.1., 25. o.

      (5)  COM(2002) 713 végleges, 2002. december 11.

      (6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (7)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

      I. MELLÉKLET
      HATÁSKÖRI TERÜLET
      1.   A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság
      A fogyasztóknak szánt nem élelmiszer-ipari termékek (például kozmetikai termékek és azok összetevői, játékok, textiltermékek, ruházati termékek, testápolási cikkek és háztartási cikkek, mint például tisztítószerek) és szolgáltatások (például tetoválás, szolárium stb.) valamennyi típusú egészségügyi és biztonsági kockázatára (nevezetesen vegyi, biológiai, mechanikai és egyéb fizikai kockázatokra) vonatkozó kérdésekről fogalmaz meg véleményeket.
      2.   Az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága
      A környezeti közegben jelen lévő szennyező anyagokhoz kapcsolódó egészségügyi és környezeti kockázatokra, egyéb biológiai és fizikai tényezőkre vagy változó fizikai feltételekre – amelyek káros hatással lehetnek az egészségre és a környezetre például a levegőminőség, a vizek, a hulladék és a talaj szempontjából –, továbbá az életciklus környezeti vizsgálatára vonatkozóan fogalmaz meg véleményeket. Ezen kívül biocidek toxicitásával és ökotoxicitásával kapcsolatos egészségügyi és környezeti kérdésekkel is foglalkozik.
      Az Európai Vegyianyag-ügynökségre (ECHA), a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottságra (FBTB) és egyéb európai kockázatértékelő ügynökségekre ruházott hatáskörök sérelme nélkül a Bizottság felkérheti a bizottságot arra is, hogy európai ügynökségekkel – különösen az ECHA-val – együttműködésben foglalkozzon olyan kémiai, biokémiai és biológiai összetevők toxicitási és ökotoxicitási vizsgálatával kapcsolatos kérdésekkel, amelyeknek káros hatása lehet az emberi egészségre és a környezetre. Ezenkívül a bizottság a vegyi anyagok egészségügyi és környezeti kockázatai vizsgálatának módszertani szempontjával kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik majd, beleértve a vegyi anyagok keverékeit, annak érdekében, hogy a hatáskörébe tartozó területeken megbízható és következetes véleményt biztosíthasson, és más európai ügynökségekkel szorosan együttműködve hozzászóljon a szóban forgó kérdésekhez.
      3.   Új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága
      A következő kérdésekre vonatkozóan fogalmaz meg véleményeket: új és újonnan azonosított egészségügyi és környezeti kockázatok, a fogyasztók biztonságára vagy a közegészségügyre veszélyt jelentő kockázatok átfogó értékelését megkövetelő általános, összetett és multidiszciplináris kérdések, valamint olyan kapcsolódó kérdések, amelyekkel kockázatértékelést végző más közösségi szervek nem foglalkoznak.
      A tervezett tevékenységi körök például: a kockázati tényezők közötti kölcsönhatáshoz kapcsolódó lehetséges kockázatok, együttes hatások, halmozódó hatások, antimikrobiális rezisztencia, új technológiák, mint például a nanotechnológia, orvostechnikai eszközök, ideértve azokat, amelyek állati és/vagy emberi eredetű anyagokat foglalnak magukban, szöveti sebészet, vérkészítmények, a termékenység csökkenése, az endokrin szervek rákos megbetegedése, fizikai kockázatok, mint például zaj és elektromágneses mezők (mobiltelefonok, rádióállomások és elektronikusan ellenőrzött otthoni környezet) és az új kockázatok értékelésének módszerei. Felkérést kaphat a közegészségügy meghatározó tényezőihez, valamint a nem fertőző betegségekhez kapcsolódó kockázatok vizsgálatára is.

      II. MELLÉKLET
      ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT
      A tudományos bizottságok által elfogadásra kerülő közös eljárási szabályzat a 12. cikkel összhangban különösen a következő kérdésekre tér ki:
      1.   A tudományos bizottságok közötti koordináció

                  a)

                  Az illetékes tudományos bizottság kijelölése, amely olyan kérdésekben kapott felkérést tudományos vélemény kialakítására, amelyek nem tartoznak egy adott tudományos bizottság hatáskörébe vagy amelyeket egynél több bizottságnak kell megvizsgálnia;

                  b)

                  vélemények, gyors vélemények, memorandumok és/vagy állásfoglalások elfogadása;

                  c)

                  a tudományos bizottságok közötti koordinációt biztosító eljárások, beleértve a kockázatértékelés összehangolására vonatkozó kérdéseket és a bizottságok közötti koordinációs csoport működését.

            2.   A bizottságokon belüli döntéshozatali eljárások

                  a)

                  A tudományos bizottság elnökének és alelnökeinek megválasztása;

                  b)

                  a vélemények elfogadását célzó eljárások:

                              —

                              rendes feltételek mellett,

                              —

                              írásbeli eljárás keretében, rendes feltételek mellett, és

                              —

                              gyorsított írásbeli eljárás keretében, ha azt a kérdés sürgőssége megköveteli;

                  c)

                  gyors véleményadásra vonatkozó eljárás, amennyiben azt a Bizottság kéri a 2. cikk (3) bekezdésének megfelelően; ez az eljárás biztosítja a vélemény megfelelő minőséget és a bizottság általi jóváhagyását;

                  d)

                  memorandumok és állásfoglalások elfogadása annak érdekében, hogy felhívják a Bizottság figyelmét konkrét, illetve új problémákra.

            3.   A tudományos munka megszervezése

                  a)

                  Tudományos bizottságok – beleértve a közös munkacsoportokat – munkacsoportjainak létrehozása és szervezése;

                  b)

                  a testület tudományos tanácsadóinak csatlakozása a bizottságok tevékenységeihez és külső szakértők bevonása;

                  c)

                  előadók kijelölése és a tudományos bizottságok számára a véleménytervezetek elkészítésével kapcsolatos feladataik leírása;

                  d)

                  a tudományos vélemények formája és tartalma, az azok koherenciájának biztosítását és javítását célzó eljárások, valamint a szerkesztési előírások;

                  e)

                  ülések, tematikus munkaértekezletek és hálózatok szervezése, illetve ezek munkájában való részvétel;

                  f)

                  gyakornokok bevonása a munkába.

            4.   A bizottságok tagjainak, a társult tanácsadóknak és a testület más tudományos tanácsadóinak, a külső szakértőknek és a gyakornokoknak a kötelezettségei

                  a)

                  A részvétel kritériumai és a bizottsági tagság lejártának feltételei;

                  b)

                  a 17. cikkben szereplő, az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó előírások végrehajtása;

                  c)

                  a tagok, a társult tagok, a testület más tudományos tanácsadóinak és a külső szakértőknek a felelőssége és kötelezettségei a kérelmezőkkel, különleges érdekcsoportokkal és egyéb érdekelt felekkel fenntartott kapcsolatukat illetően;

                  d)

                  a bizottság tagjának, társult tagjának vagy más tudományos tanácsadónak, illetve külső szakértőnek a tanácskozásokból és/vagy a bizottságban vagy munkacsoportban egy konkrét kérdésben történő szavazásból való kizárására vonatkozó feltételek és eljárás abban az esetben, ha kétség merül fel a szóban forgó személy függetlenségét illetően.

            5.   Kapcsolatok harmadik felekkel

                  a)

                  A hasonló feladatokat ellátó közösségi, nemzeti és nemzetközi szervekkel szemben fennálló véleménykülönbségek azonosítását, megszüntetését és tisztázását célzó eljárások, beleértve az információcserét és közös ülések megszervezését;

                  b)

                  külső tevékenységek keretében a tudományos bizottság képviselete, különös tekintettel a hasonló tevékenységekben részt vevő más közösségi vagy nemzetközi szervekkel folytatott kapcsolatokra;

                  c)

                  az érdekelt felekkel folytatott párbeszéd megszervezése, különös tekintettel az ipar képviselőivel vagy más különleges érdekcsoportokkal, illetve érdekelt felekkel folytatandó meghallgatások szervezésére;

                  d)

                  tudományos vélemények és egyéb dokumentumok közzététele.

      III. MELLÉKLET
      JUTTATÁSOK
      A tudományos bizottságok tagjai, a testület tudományos tanácsadói és a külső szakértők a tudományos bizottságok tevékenységeiben való részvételükhöz kapcsolódó juttatásokra jogosultak a következő feltételekkel:

                  Üléseken való részvétel:

                              —

                              tudományos bizottság, munkacsoport ülésén vagy tudományos bizottság munkája keretében tartott külső értekezleten való részvételért 300 EUR a teljes napi részvételért, vagy 150 EUR a délelőtti vagy délutáni félnapos részvételért.

                  Előadói feladat ellátásáért olyan kérdéssel kapcsolatban, amelynél a véleménytervezet elkészítése legalább egynapi munkát igényel, és a Bizottság előzetes írásbeli hozzájárulásával:

                              —

                              300 EUR.

                              —

                              Ha teljes mértékben indokolt, és a költségvetési lehetőségek függvényében ez az összeg 600 EUR-ra emelhető rendkívüli munkateherrel járó kérdések esetén.

            A Bizottság rendszeresen meg fogja vizsgálni e juttatások kiigazításának szükségességét a következők figyelembevételével: árindexek, más európai szervek szakértőinek fizetett juttatások vizsgálata, valamint a tagok, társult tagok, más tudományos tanácsadók és külső szakértők munkaterhével kapcsolatos tapasztalatok. Az első vizsgálatra 2009-ben kerül sor.


title: A Tanács 2009/558/KKBP határozata ( 2009. március 16. ) az Európai Unió és Izrael közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről

text:
               24.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 192/63

         A TANÁCS 2009/558/KKBP HATÁROZATA
   (2009. március 16.)
   az Európai Unió és Izrael közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2008. február 18-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget, hogy – a főtitkár/főképviselő közreműködésével és a Bizottság teljes mértékű bevonásával – az Európai Unióról szóló szerződés 24. cikke alapján tárgyalásokat kezdjen Izrael Állammal egy információbiztonsági megállapodás megkötése érdekében.

               (2)

               A tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást követően az elnökség a főtitkár/főképviselő közreműködésével megtárgyalta az Európai Unió és Izrael közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodást.

               (3)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és Izrael közötti minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodást a Tanács az Európai Közösség nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. március 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. VONDRA

    ---documentbreak---

               24.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 192/64

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és Izrael között a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról
   IZRAEL ÁLLAM KORMÁNYA,
   amelyet az Izraeli Védelmi Minisztérium, a továbbiakban: IMOD, képvisel,
   valamint
   az EURÓPAI UNIÓ,
   a továbbiakban: EU,
   amelyet az Európai Unió Tanácsának elnöksége képvisel,
   a továbbiakban a Felek,
   MIVEL a Felek együtt kívánnak működni a közös érdekű kérdésekben különösen a védelem és a biztonság terén;
   MIVEL a teljes körű és hatékony konzultáció és együttműködés érdekében szükséges lehet az Izrael és az EU minősített információihoz és anyagaihoz való hozzáférés, valamint a minősített információk, és a hozzájuk kapcsolódó anyagok Izrael és az EU közötti cseréje;
   MIVEL a Felek védeni és biztosítani kívánják a közöttük kicserélt minősített információkat és anyagokat;
   MIVEL a hozzáférhetővé tett és kicserélt minősített információk, és a hozzájuk kapcsolódó anyagok védelme megfelelő biztonsági intézkedéseket tesz szükségessé,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Annak érdekében, hogy a különösen a védelem és a biztonság terén fennálló közös érdekű kérdésekben a Felek közötti teljes körű és hatékony együttműködés célkitűzése megvalósuljon, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló ezen megállapodás alkalmazandó (a továbbiakban: a megállapodás) a Felek által bármilyen formában egymásnak átadott vagy közöttük kicserélt, bármely területre vonatkozó minősített információkra és anyagokra.
   2. cikk
   E megállapodás alkalmazásában:
   a)   „minősített információ”: minden olyan információ (nevezetesen ismeret, amely bármely formában – beleértve az írásos, szóbeli vagy vizuális formát – átadható) vagy anyag, amely valamely Fél szerint, annak nemzeti törvényeivel és rendeleteivel összhangban, a saját biztonsági érdekeinek körébe tartozik és védelmet élvez a jogosulatlan közzététellel szemben, továbbá valamelyik Féltől biztonsági minősítést kapott (a továbbiakban: minősített információ);
   b)   „anyag”: bármely dokumentum, termék vagy anyag, amelyen vagy amelyben információ rögzíthető vagy amely információt testesíthet meg, fizikai jellegétől függetlenül, beleértve különösen az írást (levél, feljegyzés, jegyzőkönyv, jelentés, memorandum, jel/üzenet), hardvert, számítógépes mágneslemezt, CD ROM-ot, USB kulcsot, berendezést, gépezetet, felszerelést, eszközt, modellt, fényképet/diát/vázlatot, felvételt, szalagot, kazettát, filmet, reprodukciót, térképet, ábrát, tervet, jegyzetfüzetet, stencilt, indigót, írógép- vagy nyomtatószalagot.
   3. cikk
   E megállapodás alkalmazásában az „EU” az Európai Unió Tanácsa (a továbbiakban: a Tanács), a főtitkár/főképviselő és a Tanács Főtitkársága, valamint az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: az Európai Bizottság).
   4. cikk
   Mindkét Fél köteles:

               a)

               nemzeti törvényei és rendeletei szerint védeni és megőrizni az e megállapodás alapján a másik Fél által átadott vagy vele kicserélt minősített információkat;

               b)

               biztosítani, hogy az e megállapodás értelmében átadott vagy kicserélt minősített információnak az átadó fél által adott biztonsági minősítése megmaradjon. A fogadó fél a minősített információt a 6. cikkben meghatározottak szerint egyenértékű biztonsági minősítésű információra vonatkozóan a saját biztonsági szabályai által meghatározott rendelkezések szerint védi és megőrzi. Ennek során a Felek valamennyi ilyen minősített információnak ugyanolyan fokú védelmet biztosítanak, mint amely az ezen információval egyenértékű minősítéssel rendelkező saját minősített információjuk számára elő van írva;

               c)

               tartózkodni az ilyen minősített információnak a kibocsátó által meghatározottól, valamint attól eltérő célra történő felhasználásától, amely célból az információt átadták vagy kicserélték, továbbá a kibocsátó által meghatározottaktól eltérő biztonsági körülmények közötti felhasználásától; ez magában foglalja a minősített berendezések elhelyezését;

               d)

               tartózkodni az ilyen minősített információ harmadik felek, illetve az Európai Unió 3. cikkben nem említett bármely intézménye vagy hivatala számára való, az átadó fél előzetes írásbeli engedélye nélküli felfedésétől;

               e)

               megtagadni a személyek minősített információhoz való hozzáférését, kivéve, ha azoknak azt ismerniük kell (azaz akik hivatalos feladataik elvégzése érdekében kérnek hozzáférést az információhoz), és – amennyiben szükséges – a megfelelő Fél alávetette őket a szükséges szintű biztonsági ellenőrzésnek és engedélyezte hozzáférésüket.

         5. cikk
   (1)   Minősített információt az egyik fél (az átadó fél) fedhet fel vagy bocsáthat a másik fél (a fogadó fél) rendelkezésére.
   (2)   A Felektől eltérő címzetteknek történő kibocsátás esetén a fogadó fél – az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulásával – minősített információ felfedéséről vagy átadásáról szóló határozatot hoz.
   (3)   A minősített információ másik félnek történő átadásáról mindkét fél eseti alapon határoz. Az (1) és (2) bekezdés végrehajtásakor általános átadás kizárólag abban az esetben lehetséges, ha a Felek egymás között bizonyos, a működési követelményeikkel kapcsolatos információkategóriákra vonatkozóan eljárásokat állapítanak meg és fogadnak el.
   (4)   Az átadó féltől kapott minősített információt a fogadó fél az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulásával bocsáthatja a szerződéses megbízott vagy a jövőbeni szerződéses megbízott rendelkezésére. Az átadó féltől kapott bármely minősített információnak a szerződéses megbízott vagy a jövőbeni szerződéses megbízott részére történő átadását vagy felfedését megelőzően a fogadó félnek saját nemzeti szabályai és rendelkezései alapján biztosítania kell, hogy az adott szerződéses megbízott vagy jövőbeni szerződéses megbízott és létesítményei alkalmasak a minősített információ védelmére, valamint hogy megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.
   (5)   A belső szabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban mindegyik fél gondoskodik a másik fél által részére kibocsátott minősített információ őrzésére szolgáló létesítmények biztonságáról, valamint a minősített információk ellenőrzése és védelme érdekében megtesz minden szükséges intézkedést valamennyi ilyen létesítmény tekintetében.
   6. cikk
   (1)   A minősített információkat a következő jelzésekkel látják el:

               a)

            Izrael Állam esetében a minősített információk jelölése
                   (Top Secret),
                   (Secret) vagy
                   (Confidential).

               b)

               Az EU esetében a minősített információk jelölése TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE vagy RESTREINT UE.

         (2)   Az egymásnak megfelelő biztonsági minősítések az alábbiak:

               Izraeli minősítés

               EU minősítés

                   (Top Secret)

               TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

                   (Secret)

               SECRET UE

                   (Confidential)

               CONFIDENTIEL UE

               (Nincs izraeli megfelelője)

               RESTREINT UE

         Az izraeli fél vállalja, hogy a RESTREINT UE minősítésű információnak ugyanazt a védelmet biztosítja, mint a saját  (Confidential) minősítésű információjának.
   7. cikk
   Annak biztosítása érdekében, hogy az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt minősített információk azonos szintű védelemben részesüljenek, mindkét fél a nemzeti törvényeiben és rendeleteiben meghatározott és a 12. cikk alapján kidolgozandó szabályokban is megjelenő biztonsági alapelvekre és minimumszabályokra épülő biztonsági rendszert és biztonsági intézkedéseket hoz létre.
   8. cikk
   (1)   A Felek biztosítják, hogy minden olyan személyt, akinek hivatalos feladatai ellátásához hozzáférés szükséges, illetve akinek feladatai és hatásköre lehetővé teheti az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt minősített információhoz való hozzáférést, az ilyen minősített információhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően megfelelő biztonsági ellenőrzésnek vessék alá.
   (2)   A biztonsági ellenőrzési eljárásokat úgy kell kidolgozni, hogy azok alapján a nemzeti szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban megállapítható legyen, hogy az adott személy valamennyi lényeges tényező tekintetében megfelelőnek minősül arra, hogy a minősített információhoz hozzáférjen.
   9. cikk
   A Felek kölcsönösen segítik egymást az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt minősített információ biztonsága és a közös biztonsági érdekű kérdések vonatkozásában. A 12. cikkben említett hatóságok kölcsönös biztonsági konzultációkat folytatnak és látogatásokat tesznek annak érdekében, hogy meggyőződjenek – a Felek felelősségi körén belül – az azon cikk alapján létrehozandó biztonsági szabályok hatékonyságáról. Az ilyen látogatások és valamennyi egyéb, ezen megállapodás végrehajtása céljából tett látogatás gyakorlati részleteit a 12. cikk alapján kidolgozandó szabályokban kell meghatározni.
   10. cikk
   (1)   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               az EU tekintetében a levelezést a Tanácsnak kell megküldeni, a következő címre:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B 1048 Brussels

                           BELGIUM

                     A (2) bekezdésre is figyelemmel a Tanács vezető iktatási tisztviselője minden levelet továbbít a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak.

               b)

               Izrael tekintetében a leveleket a Védelmi Minisztérium Biztonsági Igazgatóságának (Directorate of Security of the Defense Establishment D.S.D.E [MALMAB]) kell küldeni, a következő címre:

                           Ministry of Defense

                           Kaplan St.

                           Hakirya Tel-Aviv

                           ISRAEL

         (2)   Kivételes esetben az egyik féltől származó olyan levél, amely kizárólag e fél meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára hozzáférhető, működési okokból címezhető és kizárólagosan hozzáférhetővé tehető a másik fél kifejezetten fogadóként megjelölt, meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára, figyelemmel azok hatáskörére, és a „szükséges, hogy megismerje” (need to know) elvének megfelelően.
   Az EU vonatkozásában az ilyen leveleket a Tanács vezető iktatási tisztviselőjén, vagy – amennyiben az információ címzettje az Európai Bizottság – az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatóságának vezető iktatási tisztviselőjén keresztül kell továbbítani.
   Az izraeli fél vonatkozásában az ilyen leveleket a Védelmi Minisztérium Biztonsági Igazgatóságán (MALMAB) keresztül kell továbbítani. Amennyiben az EU az IMOD-tól eltérő izraeli minisztériumnak vagy szervezetnek kíván minősített információt küldeni, a Védelmi Minisztérium Biztonsági Igazgatósága (Directorate of Security of the Defense Establishment D.S.D.E, más néven MALMAB) értesíti az ezen minisztériumokért vagy szervezetekért felelős izraeli biztonsági hatóság tanácsának vezető iktatási tisztviselőjét, amely minisztériumok és szervezetek a minősített információ védelmére egyenértékű előírásokat alkalmaznak.
   11. cikk
   Az IMOD, a Tanács főtitkára, valamint az Európai Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagja felügyeli e megállapodás végrehajtását.
   12. cikk
   (1)   E megállapodás végrehajtása érdekében a (2), (3) és (4) bekezdésben megjelölt három hatóság biztonsági szabályokat határoz meg, melyek megállapítják a Felek között az e megállapodás hatálya alá eső minősített információk kölcsönös védelmére és biztosítására vonatkozó előírásokat.
   (2)   A Védelmi Minisztérium Biztonsági Igazgatósága (MALMAB) – az Izraeli Védelmi Minisztérium irányítása alatt és nevében eljárva – felelős az e megállapodás alapján Izrael részére átadott minősített információ védelmére és megőrzésére szolgáló biztonsági szabályokért.
   (3)   A Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatala – a Tanács főtitkárának nevében és irányítása alatt, a Tanács nevében és annak felügyelete alatt eljárva – felelős az e megállapodás alapján az Európai Unió részére átadott minősített információ védelmére és megőrzésére szolgáló biztonsági szabályokért.
   (4)   Az Európai Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagjának felügyelete alatt eljárva az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatósága felelős az e megállapodás alapján az Európai Bizottságon és annak helyiségein belül átadott vagy kicserélt minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokért.
   (5)   Az EU részéről az (1) bekezdésben említett biztonsági szabályokat a Tanács Biztonsági Bizottsága hagyja jóvá.
   13. cikk
   Az átadó felet minden esetben tájékoztatni kell minősített információjának a fogadó fél általi bizonyított vagy feltételezett elvesztéséről vagy veszélyeztetéséről. A fogadó fél vizsgálatot indít a körülmények feltárására. A vizsgálat eredményét és a hasonló esetek újbóli előfordulásának megelőzése céljából hozott intézkedésekre vonatkozó információkat továbbítani kell az átadó fél számára. A 12. cikkben említett hatóságok e célra eljárásokat alakíthatnak ki.
   14. cikk
   A Felek viselik az e megállapodás végrehajtásából fakadó felmerült saját költségeket.
   15. cikk
   Az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ Felek közötti átadását vagy cseréjét megelőzően a 12. cikkben említett felelős biztonsági hatóságoknak egyet kell érteniük abban, hogy a Felek alkalmasak a minősített információ e megállapodásnak és a 12. cikk alapján kidolgozandó szabályoknak megfelelő védelmére és megőrzésére.
   16. cikk
   Ez a megállapodás semmilyen módon nem akadályozza a Feleket abban, hogy minősített információ átadására vagy kicserélésére vonatkozóan egyéb megállapodásokat kössenek, feltéve, hogy azok nem sértik e megállapodás rendelkezéseit.
   17. cikk
   Az Izrael és az Európai Unió között az e megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából fakadó viták kizárólag a Felek közötti tárgyalások útján rendezhetők. A tárgyalások során a Felek továbbra is teljesítik az ezen megállapodásból eredő kötelezettségeiket.
   18. cikk
   (1)   E megállapodás akkor lép hatályba, amikor a Felek értesítették egymást az ehhez szükséges belső eljárások befejezéséről.
   (2)   A Felek értesítik egymást a törvényeik és rendeleteik minden olyan változásáról, amely hatással lehet az e megállapodásban említett minősített információk védelmére.
   (3)   E megállapodás bármely fél kérelmére felülvizsgálható a lehetséges módosítások megfontolása céljából.
   (4)   E megállapodás bármilyen módosítására kizárólag írásban és a Felek közös megegyezésével kerülhet sor. E megállapodás az (1) bekezdésben meghatározott kölcsönös értesítéssel lép hatályba.
   19. cikk
   Ezt a megállapodást a másik félhez intézett írásos felmondó nyilatkozat útján bármely fél felmondhatja. Az ilyen felmondás az erről szóló értesítés másik fél általi kézhezvételének időpontjától számított hat hónap elteltével lép hatályba, ez azonban nem érinti az e megállapodás rendelkezései alapján már szerződésben vállalt kötelezettségeket. Különösen az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt valamennyi minősített információ e megállapodás rendelkezéseinek megfelelő védelmét kell továbbra is biztosítani.
   Fentiek hiteléül a megállapodást a megfelelő meghatalmazással rendelkező alulírottak kézjegyükkel látták el.

      Kelt Tel Avivban, 2009. június hó 11. napján, két angol nyelvű példányban.

            Izrael részéről

            a védelmi miniszter

            az Európai Unió részéről

            a főtitkár/főképviselő


title: A Tanács, 2005/296/KKBP, IB határozata (2005. január 24.) az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről

text:
               13.4.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 94/38

         A TANÁCS, 2005/296/KKBP, IB HATÁROZATA
   (2005. január 24.)
   az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. és 38. cikkére,
   tekintettel az elnökség ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. november 27–28-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget arra, hogy a főtitkár/főképviselő közreműködésével az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikkének megfelelően tárgyalásokat kezdjen meghatározott harmadik országokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió azok mindegyikével megállapodást kössön a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról.

               (2)

               A tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást követően az elnökség a főtitkár/főképviselő közreműködésével tárgyalásokat folytatott Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről.

               (3)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodást a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2005. január 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. BODEN

   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról
   MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG,
   amelyet annak kormánya képvisel,
   egyrészről,
   és
   az Európai Unió (a továbbiakban: EU),
   amelyet az Európai Unió Tanácsának elnöksége képvisel,
   másrészről,
   a továbbiakban: a Felek,
   emlékeztetve a stabilizációs és társulási folyamat melletti közös elkötelezettségre, amely Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság európai felzárkózásának kerete marad egészen az EU-hoz való jövőbeli csatlakozásáig;
   tekintettel arra, hogy a Felek közös célja, hogy saját biztonságukat minden formában megerősítsék, valamint gondoskodjanak polgáraik magas szintű biztonságáról a biztonság térségén belül;
   tekintettel arra, hogy a Felek egyetértenek abban, hogy biztonsági vonatkozású, közös érdekű kérdéseket illetően konzultációkat kell folytatniuk egymással és fejleszteniük kell az együttműködést;
   tekintettel arra, hogy ebben az összefüggésben mindez szükségessé teszi a minősített információ Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és az EU közötti folyamatos cseréjét;
   felismerve, hogy a teljes és hatékony konzultáció és együttműködés szükségessé teheti a Felek minősített információhoz vagy anyagokhoz való hozzáférését, valamint a minősített információnak és az ahhoz kapcsolódó anyagoknak a Felek közötti cseréjét;
   tudatában annak, hogy a minősített információhoz és az ahhoz kapcsolódó anyagokhoz való hozzáférés, valamint azok cseréje megfelelő biztonsági intézkedéseket tesz szükségessé;
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Annak érdekében, hogy a Felek biztonságának minden formában való megerősítésére irányuló célkitűzés megvalósuljon, e megállapodás a Felek által egymásnak átadott, illetve a közöttük kicserélt minősített információ vagy anyag bármely formájára vonatkozik.
   2. cikk
   E megállapodás alkalmazásában a minősített információ: minden olyan információ (nevezetesen: ismeret, amely bármely formában átadható), illetve anyag, amely előírás szerint védelmet élvez a jogosulatlan közzététellel szemben, és amely ezt a védelmet biztonsági minősítési eljárás során kapta (a továbbiakban: minősített információ).
   3. cikk
   E megállapodás alkalmazásában az EU: az Európai Unió Tanácsa (a továbbiakban: a Tanács), a főtitkár/főképviselő és a Tanács főtitkársága, valamint az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: az Európai Bizottság).
   4. cikk
   Mindkét Fél köteles:

               a)

               védeni és biztosítani az e megállapodás hatálya alá tartozó, a másik Fél által átadott vagy a Felek között kicserélt minősített információt;

               b)

               biztosítani, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó, átadott vagy kicserélt minősített információnak az átadó Fél által kiadott biztonsági minősítése megmaradjon. Az átvevő Fél – a 11. és 12. cikk alapján létrehozandó biztonsági szabályokban meghatározottak szerint – a minősített információt a megfelelő biztonsági minősítésű információra vagy anyagra vonatkozó saját biztonsági szabályaiban meghatározott rendelkezések szerint védi és biztosítja;

               c)

               az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információt kizárólag a kibocsátó által meghatározott célra, valamint olyan célra felhasználni, amely célból az információt átadták vagy kicserélték;

               d)

               tartózkodni az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ harmadik személyek, illetve a 3. cikkben nem említett bármely EU-intézmény vagy egység számára való, a kibocsátó előzetes engedélye nélküli felfedésétől.

         5. cikk
   (1)   Minősített információt a kibocsátói ellenőrzés elvének megfelelően az egyik Fél, az „átadó Fél” fedhet fel vagy adhat át a másik Fél, a „fogadó Fél” részére.
   (2)   Az e megállapodás részeseitől eltérő személyek részére való átadásról az átadó Fél hozzájárulását követően a fogadó Fél határoz a minősített információ felfedéséről vagy átadásáról a biztonsági szabályzatában meghatározott kibocsátói ellenőrzés elvének megfelelően.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdés végrehajtása folyamán semmiféle általános átadás nem lehetséges, kivéve, ha a Felek egymás között a működési követelményeiknek megfelelően egyes információkategóriákra vonatkozó eljárásokat hoznak létre és fogadnak el.
   6. cikk
   Annak biztosítása érdekében, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információk azonos szintű védelemben részesüljenek, a Felek, továbbá azoknak a 3. cikkben meghatározott egységei olyan biztonsági alapelvekre és minimumszabályokra épülő biztonsági szervezetet és biztonsági programokat hoznak létre, amelyeket a feleknek a 11. és 12. cikk alapján létrehozandó biztonsági rendszereiben kell végrehajtani.
   7. cikk
   (1)   A Felek biztosítják, hogy minden olyan személyt, akinek hivatalos feladatai ellátásához hozzáférés szükséges, illetve akinek feladatai és hatáskörei lehetővé tehetik az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt minősített információhoz való hozzáférést, az ilyen információhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően megfelelő biztonsági ellenőrzésnek vetik alá.
   (2)   A biztonsági ellenőrzési eljárásokat úgy kell kidolgozni, hogy azok alapján – figyelemmel az ellenőrzött személy lojalitására, szavahihetőségére és megbízhatóságára – megállapítható legyen, hogy e személy számára engedélyezhető-e a minősített információhoz való hozzáférés.
   8. cikk
   A Felek kölcsönösen segítik egymást az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ biztonsága és a közös biztonsági érdekű kérdések vonatkozásában. A kölcsönös biztonsági konzultációkat és ellenőrzéseket a 11. cikkben meghatározott hatóságok végzik el, a 11. és 12. cikk alapján a saját területükön létrehozandó biztonsági szabályzatok hatékonyságának értékelése céljából.
   9. cikk
   (1)   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               Az EU vonatkozásában:
               a Tanácsnak címzett leveleket a következő címre kell küldeni:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B-1048 Brussels.

                     A (2) bekezdésre figyelemmel a Tanács vezető iktatási tisztviselője minden levelet továbbít a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak.

               b)

               Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vonatkozásában:
               valamennyi levelet a minősített információ biztonsági igazgatósága központi iktatási tisztviselőjének kell címezni, és amennyiben szükséges, az államnak az Európai Közösségek mellé akkreditált képviseletén keresztül a következő címre kell továbbítani:

                           Registry Officer

                           Avenue Louise 209A

                           B-1050 Brussels.

         (2)   Kivételes esetben az egyik Féltől származó olyan levél, amely kizárólag e Fél meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára hozzáférhető, műveleti okokból címezhető és kizárólagosan hozzáférhetővé tehető a másik Fél kifejezetten fogadóként megjelölt, meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára, figyelemmel azok hatásköreire, és a „szükséges, hogy megismerje” (need to know) elvének megfelelően. Az Európai Unió részéről az ilyen leveleket a Tanács vezető iktatási tisztviselőjén keresztül kell továbbítani.
   10. cikk
   Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vonatkozásában, e megállapodás végrehajtását a minősített információ biztonsági igazgatóságának igazgatója, valamint a Tanács és az Európai Bizottság főtitkárai felügyelik.
   11. cikk
   E megállapodás alkalmazása érdekében:

               1.

               Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság vonatkozásában, kormányának nevében és annak felügyelete alatt eljárva, a minősített információ biztonsági igazgatósága felel azért, hogy kidolgozza a részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

               2.

               A Tanács nevében és annak felügyelete alatt a Tanács főtitkára irányításával és részéről eljárva, a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatala felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az EU részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

               3.

               Az Európai Bizottság nevében és annak felügyelete alatt eljárva, az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatósága felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az Európai Bizottságnak átadott, vagy azzal kicserélt minősített információnak az Európai Bizottságon és annak helyiségein belüli védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

         12. cikk
   A 11. cikk alapján a három érintett hivatal egyetértésével létrehozandó biztonsági szabályok meghatározzák az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ kölcsönös biztonsági védelmének szabályait. Az EU részéről a szabályokat a Tanács Biztonsági Bizottsága hagyja jóvá. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság részéről a szabályokat a minősített információ biztonsági igazgatóságának igazgatója hagyja jóvá.
   13. cikk
   A 11. cikkben meghatározott hatóságok kidolgozzák az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ bizonyított veszélyeztetése vagy annak gyanúja esetén követendő eljárást.
   14. cikk
   Az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ Felek közötti átadását megelőzően a 11. cikkben meghatározott biztonsági hatóságoknak egyet kell érteniük abban, hogy a fogadó Fél alkalmas az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ – a 11. és 12. cikk alapján kidolgozandó szabályoknak megfelelő – védelmére és biztosítására.
   15. cikk
   Ez a megállapodás semmilyen módon nem akadályozza a Feleket abban, hogy az e megállapodás hatálya alá eső információ átadására vagy kicserélésére vonatkozóan egyéb megállapodásokat kössenek, feltéve, hogy azok nem sértik e megállapodás rendelkezéseit.
   16. cikk
   Az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült nézeteltéréseket a felek közötti tárgyalások útján kell rendezni.
   17. cikk
   (1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amelyben a Felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.
   (2)   Ez a megállapodás bármely Fél kérelmére felülvizsgálható a lehetséges módosítások megfontolása céljából.
   (3)   E megállapodás bármilyen módosítására kizárólag írásban és a Felek közös megegyezésével kerülhet sor. Ez a megállapodás az (1) bekezdésben meghatározott kölcsönös értesítéssel lép hatályba.
   18. cikk
   Ezt a megállapodást a másik Félhez intézett felmondó nyilatkozat útján bármely Fél felmondhatja. Az ilyen felmondás az erről szóló értesítés másik Fél általi kézhezvételének időpontjától számított hat hónap elteltével lép hatályba, ez azonban nem érinti az e megállapodás rendelkezései alapján már szerződésben vállalt kötelezettségeket. Különösen az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt valamennyi minősített információ e megállapodás rendelkezéseinek megfelelő védelmét továbbra is biztosítani kell.
   Szkopje, 2005. március 25.
   Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Kormánya
   Tisztelt Uram!
   Megtiszteltetés számomra azt javasolni, hogy amennyiben elfogadható az Ön kormánya számára, úgy ez a levél és a megerősítés együtt szolgáljon az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás aláírásául.
   A fent említett megállapodás mellékelt szövegét az Európai Unió Tanácsa határozatával jóváhagyta 2005. január 24-én.
   Ez a levél az Európai Unió általi értesítésül is szolgál a megállapodás 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         az Európai Unió részéről

      Michael SAHLIN

         az EU különleges képviselője

   Szkopje, 2005. március 25.
   Tisztelt Uram!
   Megtiszteltetés számomra, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság nevében igazolhatom az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás aláírásáról szóló mai levelének és a megállapodás mellékelt szövegének kézhezvételét.
   Ezt a levélváltást az aláírással egyenértékűnek tekintem.
   Mindazonáltal kijelentem, hogy a Macedón Köztársaság nem fogadja el országomnak a fent említett megállapodásban használt megnevezését, tekintettel arra, hogy országom alkotmányos neve Macedón Köztársaság.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

      Dr. Stojan SLAVESKI

         igazgató

   Szkopje, 2005. március 25.
   Tisztelt Uram!
   Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom mai levelének kézhezvételét.
   Az Európai Unió tudomásul veszi, hogy az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti levélváltás, amely az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás aláírásául szolgál, megtörtént, és nem értelmezhető úgy, mintha az Európai Unió elfogadna vagy elismerne bármely egyéb formájú vagy tartalmú megnevezést, mint a „Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság”.
   Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         az Európai Unió részéről

      Michael SAHLIN

         az EU különleges képviselője


title: A Tanács (Euratom) 2016/2116 határozata (2016. február 12.) az Európai Atomenergia-közösség nevében a IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodást meghosszabbító megállapodás megkötésének az Európai Bizottság általi jóváhagyásáról

text:
               3.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 329/1

         A TANÁCS (Euratom) 2016/2116 HATÁROZATA
   (2016. február 12.)
   az Európai Atomenergia-közösség nevében a IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodást meghosszabbító megállapodás megkötésének az Európai Bizottság általi jóváhagyásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
   mivel:

               (1)

               A IV. Generációs Nemzetközi Fórum (GIF) egy nemzetközi kutatási együttműködési keret, amely 2001-ben az Amerikai Egyesült Államok kezdeményezésére jött létre. A GIF célja, hogy összefogja a nukleáris energiarendszerek kifejlesztésére irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy megbízható energiaellátást biztosítson, miközben kielégítő választ ad a nukleáris biztonságot, a hulladékminimalizálást és a nonproliferációt érintő kérdésekre, valamint a lakossági aggályokra.

               (2)

               2003. július 30-án egy 2002. november 4-i bizottsági határozat alapján a Közösség csatlakozott a GIF-hez, aláírva annak Chartáját (a továbbiakban: a Charta), amelyet az eredeti aláíró felek 2001-ben írtak alá. Egy 2011. június 29-i bizottsági határozatot követően a Közösség 10 évre szóló csatlakozása a Chartához határozatlan időre meghosszabbodott, amely döntés az Unió tagállamainak egyhangú egyetértésével visszavonható. A GIF bármely tagja, így a Közösség is, 90 napos írásos felmondási idővel megszüntetheti tagságát. A Charta, mivel nem rendelkezik a felek közötti pénzügyi forgalomról vagy különös költségvetési előirányzatokról, az Euratom-Szerződés 101. cikke harmadik bekezdésének hatálya alá tartozik.

               (3)

               A Charta végrehajtása érdekében az aláírók megkötötték a IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésre vonatkozó keretmegállapodást (a továbbikakban: a keretmegállapodás), amely meghatározza az együttműködés feltételeit, valamint az egyes rendszerekre és projektekre vonatkozó megállapodásokat.

               (4)

               A 2005. december 20-i, az Európai Atomenergia-közösségnek a keretmegállapodáshoz történő csatlakozásának a jóváhagyásáról szóló tanácsi határozat, valamint a Szerződés 101. cikkének második bekezdése alapján elfogadott 2006. január 12-i bizottsági határozat alapján a Közösség 2006. január 24-én szintén csatlakozott a keretmegállapodáshoz, azáltal, hogy a megfelelő felhatalmazással rendelkező biztos csatlakozási okmányt írt alá, amelyet ezt követően – 2006. február 10-én – a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnél, Párizsban helyeztek letétbe. A Közös Kutatóközpontot a Közösség „végrehajtó szervének” jelölték ki a keretmegállapodás III. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

               (5)

               A keretmegállapodás 2005. február 28-án lépett hatályba tízéves időtartamra, és 2015. február 26-án meghosszabbították, amikor négy aláíró fél kinyilvánította beleegyezését, hogy a csatolt meghosszabbítási megállapodást (a továbbiakban: a meghosszabbítási megállapodás) magára nézve kötelezőnek tekinti, összhangban a keretmegállapodásban előírt különös meghosszabbítási eljárással. A Közösségnek és más olyan aláíró feleknek, akik nem tudták időben befejezni belső jóváhagyási eljárásukat, egy későbbi aláírás által lehetőségük van megújítani részvételüket, a meghosszabbítási megállapodás II.3. cikkének megfelelően.

               (6)

               A Közösség e keretmegállapodásban való részvételének megújítása független minden, az egyes GIF rendszerekben és az azokhoz kapcsolódó projektmegállapodásokban való részvételére vonatkozó döntéstől. Az Euratom független módon fogja eldönteni a GIF tevékenységeihez való (intellektuális és anyagi) hozzájárulásának természetét.

               (7)

               A keretmegállapodásnak a Közösség nevében a Bizottság általi, a meghosszabbítási megállapodás aláírása révén, a különös meghosszabbítási eljárásnak megfelelően történő megújítását ezért jóvá kell hagyni.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A IV. generációs technológiájú nukleárisenergia-rendszerek kutatását és fejlesztését célzó nemzetközi együttműködésről szóló keretmegállapodás a meghosszabbítási megállapodásának az Európai Atomenergia-közösség nevében a Bizottság általi megkötését, a Tanács jóváhagyja.
   A meghosszabbítási megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM


title: A Tanács határozata (1990. október 22.) az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség részéről történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990D0611

Hivatalos Lap L 326 , 24/11/1990 o. 0056 - 0057

		A Tanács határozata(1990. október 22.)az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség részéről történő megkötéséről(90/611/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel a Közösség 1989. június 8-án az Egyesült Nemzetek Szervezete New York-i székházában valamennyi tagállamához hasonlóan aláírta az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni, Bécsben, 1988. december 19-én elfogadott egyezményt;mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete, a Tanács, az 1989. decemberi Európai Tanácsi találkozó, valamint a kábítószerek elleni küzdelem bizottsága (CELAD) munkája lehetővé tette, hogy az egyezmény gyorsan hatályba léphessen;mivel a tagállamok többsége az elkövetkező néhány hónapban, illetve legkésőbb 1991. június 30-ig befejezi a belső megerősítő eljárásokat;mivel a Közösség a hatáskörébe tartozó kérdésekben ennek megfelelően legkésőbb az első tagállamokkal egy időben jóváhagyja az egyezményt,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni egyezményt a Tanács az Európai Gazdasági Közösség nevében jóváhagyja.2. cikkA Tanács elnöke a Közösség nevében letétbe helyezi az egyezményt jóváhagyó okiratot az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál.A Tanács elnöke az egyezmény 27. cikkével összhangban ezzel egyidejűleg letétbe helyezi az ennek a határozatnak a mellékletében található, a hatáskörre vonatkozó nyilatkozatot.Kelt Luxembourgban, 1990. október 22-én.a Tanács részérőlaz elnökG. De Michelis--------------------------------------------------MELLÉKLETA 2. CIKK MÁSODIK ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NYILATKOZATAz Európai Gazdasági Közösség hatásköre az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni egyezményben tárgyalt kérdéseket illetően (az egyezmény 27. cikke (2) bekezdésében előírt nyilatkozat)Az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni egyezmény 27. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a regionális gazdasági integrációs szervezeteknek a hivatalos megerősítő okirataikban meg kell határozniuk hatáskörük terjedelmét az ebben az egyezményben szabályozott kérdések vonatkozásában.Az Európai Gazdasági Közösséget az 1957. március 25-én aláírt és 1958. január 1-jén hatályba lépett Római Szerződéssel hozták létre. Ezt a Szerződést az 1987. július 1-jén hatályba lépett Egységes Európai Okmánnyal módosították és kiegészítették.A fent említett rendelkezésekkel összhangban az Európai Gazdasági Közösség illetékes a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt anyagokkal kapcsolatos kereskedelmi politika kérdéseiben, amelyekkel az egyezmény 12. cikke foglalkozik.A tagállamok által a Szerződések értelmében a Közösségekre ruházott hatáskör gyakorlása jellegénél fogva folyamatosan alakul. A Közösségek ennek megfelelően fenntartják a jogot arra, hogy az egyezmény 27. cikke (2) bekezdésével összhangban további nyilatkozatokat tegyenek.--------------------------------------------------


title: A Végrehajtó Bizottság határozata (1998. december 16.) a meghívólevél, a kötelezettségvállaló nyilatkozat és a szállás igazolására szolgáló harmonizált formanyomtatvány bevezetéséről (SCH/Com-ex (98) 57)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41998D0057

Hivatalos Lap L 239 , 22/09/2000 o. 0299 - 0307

		A végrehajtó Bizottság határozata(1998. december 16.)a meghívólevél, a kötelezettségvállaló nyilatkozat és a szállás igazolására szolgáló harmonizált formanyomtatvány bevezetéséről(SCH/Com-ex (98) 57)A VÉGREHAJTÓ BIZOTTSÁG,tekintettel a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 132. cikkére,tekintettel a fent említett egyezmény 9. cikkére,mivel minden schengeni államnak érdekében áll, hogy a személyek szabad mozgására vonatkozó közös politikájuk keretében egységes szabályokat alkalmazzanak a vízumok kiadására, a schengeni területre történő beutazással és a belső biztonsággal kapcsolatos lehetséges negatív következmények elkerülése érdekében,azzal az óhajjal, hogy a Közös konzuli utasítással kapcsolatos, mind ez ideig pozitív tapasztalatokra építkezzenek, és a vízumkiadás eljárását tovább harmonizálják,a schengeni partnerek közötti szolidaritás elvétől vezérelve,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:A vízumokról szóló Közös konzuli utasítás V. fejezetének 1.4. pontja (a kérelmekhez szükséges további okmányok ellenőrzése) előírja a szállás igazolására szolgáló harmonizált formanyomtatvány használatát.Az itt mellékelt nyomtatvány nagyfokú rugalmasságot tesz lehetővé, valamint azt, hogy a nyomtatványt az egyes Szerződő Felek jogi helyzetéhez igazítva alkalmazzák, mivel jelenleg a schengeni államok a legkülönbözőbb nyomtatványokat alkalmazzák eltérő tartalmú kötelezettségvállalásokra.Ezeknek az eltéréseknek elsősorban az a hatása, hogy fokozzák a visszaélések kockázatát, ezért a schengeni államok olyan okmányt vezetnek be, amelynek jellemzői a hamis és hamisított okmányok elleni védelem nyújtását célozzák.Következésképpen az okmány az alábbi jellemzőit tekintve egységes:- elrendezés és szerkezet, és- biztonsági paraméterek.A harmonizált formanyomtatványt 1999-ben vezetik be azokban a Schengeni Végrehajtási Egyezményt végrehajtó államokban, amelyekben a nemzeti jogszabályok az ilyen típusú igazolásokról rendelkeznek.1. A Közös konzuli utasítás V. fejezetének 1.4. pontja a következő bekezdéssel egészül ki:"Amennyiben a schengeni államok nemzeti jogszabályai a magánszemélyek részéről vagy üzleti út céljából történő meghívás, a kötelezettségvállaló nyilatkozat vagy a szállás igazolását írják elő, harmonizált formanyomtatványt kell alkalmazni [1]."2. A schengeni Szerződő Felek a harmonizált formanyomtatványt nemzeti jogszabályaiknak megfelelően töltik ki.3. A schengeni Szerződő Felek által a meghívás, a kötelezettségvállaló nyilatkozat vagy a szállás igazolása céljából használt harmonizált formanyomtatványt az A. mellékletben (biztonsági jellemzők műszaki leírása), valamint az A1. és A2. mellékletekben (minták) megállapított leírásoknak megfelelően, központilag kell kidolgozni. A harmonizált formanyomtatvány egységes, kötelező elemeit a B. melléklet tartalmazza.4. A Szerződő Felek által kidolgozott okmányok mintáit 15. mellékletként kell csatolni a Közös konzuli utasításhoz.5. A nyomtatványok előállításához szükséges filmréteget Franciaország szállítja a többi schengeni államnak. A költségeket a Szerződő Felek közösen viselik.6. Az okmány biztonságtechnikai koncepcióját rendszeres időközönként (adott esetben kétévente) vizsgálni kell. Az okmányok biztonságtechnikai jellemzőit kétévente kiigazítják, függetlenül azoktól az általános változtatásoktól, amelyek azért válhatnak szükségessé, mert hamis vagy hamisított okmányok tűnnek fel, illetve mert más biztonságtechnikai védőintézkedéseket fejlesztettek ki.7. Az okmányt legalább három nyelven kell elkészíteni.8. Ez a határozat akkor lép hatályba, amikor a schengeni államok értesítést küldenek arról, hogy a szükséges intézkedéseket végrehajtották.Berlin, 1998. december 16.az elnökC. H. Schapper[1] Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Izland, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Norvégia, Ausztria, Portugália és Svédország jelen elvek szerint jár el.--------------------------------------------------BIZALMASA. MELLÉKLETA nyomtatvány technikai leírása--------------------------------------------------1A. MELLÉKLET+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------2A. MELLÉKLET+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------B. MELLÉKLET+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2014/585/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2014. április 3. ) a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               5.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/222

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2014. április 3.)
   a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2014/585/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2012-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az intézet válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2014. február 18-i ajánlására (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1922/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 15. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0230/2014),

               1.

               mentesítést ad a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatója számára az intézet 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 365., 2013.12.13., 127. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.