title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 93/16/COL határozata (2016. május 11.) az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabálynak – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról [2017/608]

text:
               30.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 84/7

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 93/16/COL HATÁROZATA
   (2016. május 11.)
   az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabálynak – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról [2017/608]
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),
   tekintettel az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabálynak – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (a továbbiakban: keretirányelv) – az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozatára és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Hatóságnak az előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2008. november 5-i ajánlására (3) (a továbbiakban: a Hatóság 2008. évi ajánlása), valamint a Hatóság piacelemzésről és a jelentős piaci erő felméréséről szóló iránymutatására (4),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2014. október 9-én kiadta a keretirányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2014/710/EU ajánlását (5).

               (2)

               A Hatóság érintett piacokról szóló ajánlása felülvizsgálatának kiindulási pontja a 2014/710/EU ajánlás volt. Felülvizsgálati eljárásában a Hatóság abból a megközelítésből indult ki, hogy a piaci fejlemények összehasonlítását egy EGT-referenciaérték tükrében kellene végrehajtani, nem pedig csak az egyes EFTA-államokon belüli piaci helyzet figyelembevételével.

               (3)

               Az EFTA-államokban zajló piaci fejlemények alapján úgy tűnik, hogy a három EFTA-állam elektronikus hírközlési piacának működése általában valószínűsíthetően nem tér el nagy mértékben (mint ahogyan az egyes uniós tagállamok esetében) az Európai Unió vagy az egész EGT piacainak átlagos működésétől.

               (4)

               Az EGT-megállapodás célja egy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása (6). A Hatóság e célkitűzés és a fentiek fényében a 2014/710/EU ajánlással összehangolt új ajánlást fogad el annak érdekében, hogy az EGT-beli elektronikus hírközlési piacok szereplői számára biztosítsa a jogbiztonságot és a közös keretszabályozás egységes alkalmazását.

               (5)

               A keretirányelv olyan jogi keretszabályozást hoz létre az elektronikus hírközlési ágazat számára, amely a hatálya alá tartozó valamennyi elektronikus hírközlő hálózatra és elektronikus hírközlési szolgáltatásra alkalmazandó, és többek között a konvergencia felé mutató tendenciákra kíván reagálni. A keretszabályozás célja egyebek mellett a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályozás fokozatos csökkentése, végül pedig az elektronikus hírközlés versenyjog általi kizárólagos szabályozása.

               (6)

               A keretirányelv 15. cikke rögzíti, hogy a Hatóság az EFTA-államok nyilvánosságával, valamint a nemzeti szabályozó hatóságaival történő konzultációt követően az érintett termék- és szolgáltatáspiacokra vonatkozó ajánlást tesz közzé.

               (7)

               Ennek a célkitűzésnek megfelelően ezen ajánlás célja azoknak a termék- és szolgáltatáspiacoknak a kijelölése, amelyek a keretirányelv 15. cikke (1) bekezdésének értelmében előzetes szabályozás alá vonhatók. Bármely előzetes szabályozási beavatkozás végső célja az, hogy a kiskereskedelmi piacokon elősegítse a fenntartható tényleges versenyt, és ezáltal a végfelhasználók számára előnyöket tudjon biztosítani. A nemzeti szabályozó hatóságok a nagykereskedelmi szintű szabályozás hiányában is – különösen az innováció és a verseny terén várható javulást figyelembe véve – valószínűleg fokozatosan arra a megállapításra jutnak, hogy a kiskereskedelmi piacok versenyképesek.

               (8)

               Az érintett piacok meghatározása az idők folyamán változhat, hiszen a termékek és szolgáltatások jellemzői, valamint a keresleti és kínálati oldal helyettesítésének lehetőségei változhatnak. Mivel a Hatóság 2008. évi ajánlása már több mint hét éve hatályos, mára indokolttá vált az első változat felülvizsgálata az elfogadása óta bekövetkezett piaci fejlemények tükrében. Ezért ez az ajánlás a Hatóság 2008. évi ajánlása helyébe lép, és iránymutatást ad a nemzeti szabályozó hatóságok számára a közelgő piaci felülvizsgálatokhoz.

               (9)

               A keretirányelv 15. cikkének (1) bekezdése előírja a Hatóság számára, hogy a versenyjog elvei szerint azonosítsa az elektronikus hírközlési ágazaton belül azokat a piacokat, amelyek sajátosságai indokolttá tehetik szabályozási kötelezettségek előírását a versenyjog alapelveinek megfelelően. Az ajánlás tehát a versenyjog elveit alkalmazza a termékpiacok meghatározására az elektronikus hírközlési ágazaton belül.

               (10)

               A keretirányelv 15. cikkének (3) bekezdése szerint az ajánlást a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a nemzeti szabályozó hatóságoknak a versenyjog elveivel összhangban meg kell határozniuk a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacokat, különösen a területükön található érintett földrajzi piacokat.

               (11)

               A keretirányelv 16. cikkének (3) bekezdése szerint előzetes szabályozási kötelezettségeket csak azokon a piacokon alkalmaznak, ahol nincs tényleges verseny. Az irányelv (27) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint ezek olyan piacok, ahol egy vagy több jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozás található, és ahol a nemzeti és EGT-versenyjogi jogorvoslatok nem elegendőek az azonosított probléma kezelésére. A tényleges verseny elemzésének emellett ki kell terjednie arra, hogy a piacon a verseny biztosított lesz-e a jövőben, és így arra, hogy a verseny esetleges hiánya tartós lesz-e.

               (12)

               Mind a Hatóság, mind pedig a nemzeti szabályozó hatóságok számára az előzetes szabályozás alá vonható nagykereskedelmi piacok azonosításának kiindulópontja a megfelelő kiskereskedelmi piacok elemzése. E kiskereskedelmi elemzésre a keresletoldali és adott esetben a kínálatoldali helyettesíthetőség egy adott időszakra vonatkozó, előretekintő perspektívában történő figyelembevételével kerül sor. A megfelelő piacoknak a keretirányelv 15. cikke (3) bekezdésével összhangban történő azonosítása során a nemzeti szabályozó hatóságoknak olyan földrajzi területet kell azonosítaniuk, ahol a verseny feltételei hasonlóak vagy elégséges mértékben homogének, és amely megkülönböztethető a szomszédos területektől, ahol a verseny uralkodó feltételei érzékelhetően eltérőek, különös tekintettel arra a kérdésre, hogy a potenciálisan jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató egységesen lép-e fel hálózata területén, vagy olyan mértékű, érzékelhetően eltérő versenyfeltételekkel szembesül, amelyek tevékenységeit egyes térségekben korlátozzák, máshol viszont nem.

               (13)

               Értékelni kell, hogy jelentős piaci erő megállapításán alapuló szabályozás nélkül előretekintő szempontból van-e tényleges verseny a kiskereskedelmi piacokon. Másrészről az elemzésnek az adott időszak egészében figyelembe kell vennie az érintett kiskereskedelmi és kapcsolódó nagykereskedelmi piac(ok)on alkalmazandó más típusú szabályozások hatásait is.

               (14)

               A piacelemzésnek a keretirányelv 16. cikke szerinti elvégzése során a piac értékelését a meglévő piaci viszonyokból kiindulva, előretekintő szempontból kell elvégezni. Az elemzésnek a várható vagy előre látható piaci folyamatok (7) figyelembevételével értékelnie kell, hogy az adott piacon a verseny a jövőben biztosított lesz-e, illetve hogy a verseny esetleges hiánya tartós lesz-e.

               (15)

               Ha az érintett kiskereskedelmi piacon előzetes szabályozás nélkül előretekintő szempontból nincs tényleges verseny, a keretirányelv 16. cikke szerint előzetes szabályozás alá vonható megfelelő nagykereskedelmi piaco(ka)t kell értékelni. A megfelelő érintett nagykereskedelmi piac(ok)on belüli határoknak és piaci erőnek a tényleges verseny meglétének megállapítása érdekében végzett elemzése során egyaránt figyelembe kell venni a közvetlen és közvetett versenykényszereket, tekintet nélkül arra, hogy e kényszerek az elektronikus hírközlési hálózatokból, az elektronikus hírközlési szolgáltatásokból vagy a végfelhasználó szempontjából összehasonlítható más típusú szolgáltatásokból vagy alkalmazásokból erednek-e (8). Másrészt, amennyiben a megfelelő érintett piac(ok) előzetes nagykereskedelmi szabályozása hiányában előremutató szempontból az érintett kiskereskedelmi piacon tényleges a verseny, a nemzeti szabályozó hatóságoknak ennek nyomán meg kell állapítaniuk, hogy nagykereskedelmi szinten nincs többé szükség szabályozásra. Ebben az esetben az előzetes szabályozás visszavonása céljából el kell végezni a megfelelő érintett nagykereskedelmi piac(ok) értékelését. Amennyiben a nagykereskedelmi piacok az ellátási láncban vertikálisan összekapcsolódnak, azt a nagykereskedelmi piacot kell elsőként értékelni, amely a kérdéses kiskereskedelmi piachoz képest a legmagasabban helyezkedik el az ellátási láncban.

               (16)

               A mellékletben felsorolt nagykereskedelmi piacok azért rendelkezhetnek olyan jellemzőkkel, amelyek indokolttá teszik az előzetes szabályozást, mert összességében megfelelnek az alábbi három kumulatív kritériumnak, amelyek már az ajánlás előző verzióiban is az előzetes szabályozások alá vonható piacok azonosítására szolgáltak. Az első kritérium a magas és állandó belépési korlátok megléte. Mindazonáltal, tekintettel az elektronikus hírközlési piacok dinamikus jellegére és működésére, az esetlegesen előzetes szabályozás alá vonható piacok kijelölése céljából végzett előretekintő elemzés során figyelembe kell venni a piacralépési korlátok adott időszakon belüli leküzdésének lehetőségét is. A második kritérium arra vonatkozik, hogy a piaci struktúra az adott időszakon belül a tényleges verseny irányába halad-e. E kritérium alkalmazása a belépés akadályai mögött álló, infrastruktúrán alapuló és egyéb verseny vizsgálatát igényli. A harmadik kritérium szerint a piac hiányosságait kizárólag a versenyjog alkalmazásával nem lehetne megfelelő mértékben kiküszöbölni. Az első és második kritérium értékelésénél figyelembe veendő fő mutatók hasonlóak a jelentős piaci erő meglétének megállapítására irányuló előretekintő piacelemzés részeként vizsgáltakhoz. Ilyen mutatók különösen a szabályozás hiányában fennálló belépési korlátokra vonatkozó mutatók (köztük a vissza nem térülő költségek nagysága), a piac szerkezete, teljesítménye és dinamikája, beleértve olyan mutatókat, mint a piaci részesedések és ezek tendenciái, a piaci árak és ezek tendenciái, valamint a versengő hálózatok vagy infrastruktúrák kiterjedtsége és az általuk nyújtott lefedettség.

               (17)

               Az első kritérium tekintetében a belépési korlátok két típusa lényeges ezen ajánlás alkalmazásában: a strukturális és a jogi vagy szabályozási alapú korlátok. A strukturális jellegű belépési korlátok olyan kezdeti költség- vagy keresleti viszonyokból fakadnak, amelyek a már piacon lévők és az újonnan belépni szándékozók között egyenlőtlenséghez vezetnek, hátráltatva vagy megakadályozva ez utóbbiak piacra történő belépését. Jelentős strukturális korlátok lehetnek például az abszolút árelőnyökkel, a jelentős méretgazdaságossági előnyökkel és/vagy a kereslethez rugalmasan alkalmazkodni képes termelői struktúrával, a kapacitási korlátokkal, illetve a magas vissza nem térülő költségekkel jellemezhető piacokon. Ugyancsak strukturális korlátról beszélhetünk abban az esetben, ha valamely szolgáltatás nyújtásához olyan hálózati elemre van szükség, amelynek utángyártása műszakilag nem vagy csak olyan magas költséggel lehetséges, hogy a szolgáltatás nyújtása a versenytársak számára nem kifizetődő.

               (18)

               A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok nem gazdasági körülményekre vezethetők vissza, hanem olyan jogszabályi, hatósági vagy egyéb intézkedések eredményeként jönnek létre, amelyek az érintett piacon közvetlen hatást gyakorolnak a piacra lépés feltételeire és/vagy az üzemeltetők piaci pozíciójára. Jogi vagy szabályozási jellegű piacralépési korlátnak vagy akadálynak minősül például, amikor az alapszolgáltatás nyújtásához szükséges frekvenciához csak korlátozott számú vállalkozásnak van hozzáférése. A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok közé tartoznak az árszabályozások vagy az árral kapcsolatos egyéb intézkedések, amelyek nemcsak a piacra lépést, hanem a vállalkozások piaci pozícióját is befolyásolják. Azok a jogi vagy szabályozási jellegű korlátok, amelyek az adott időszakon belül valószínűleg felszámolásra kerülnek, az első kritérium teljesülése tekintetében általában nem tekintendők belépési korlátnak.

               (19)

               A belépési korlátok veszíthetnek jelentőségükből az innovatív, állandó műszaki fejlődéssel jellemezhető piacokon. Ezeken a piacokon gyakran a piacon még jelen nem lévő potenciális versenytársak innovációs fenyegetése kényszeríti ki a versenyt. Az innovatív piacokon olyan cégek között alakulhat ki dinamikus vagy hosszabb távú verseny, amelyek meglévő, „statikus” piacokon nem feltétlenül versenyeznek egymással. Ez az ajánlás kijelöli azokat a piacokat, amelyek esetében a belépési korlátok belátható időn belül várhatóan fennmaradnak. Annak megítélésekor, hogy szabályozás nélkül mekkora egy belépési korlát fennmaradásának valószínűsége, egyrészt azt kell megvizsgálni, hogy az adott ágazatban korábban gyakran előfordult-e, hogy új vállalkozások sikeresen megjelentek a piacon, másrészt azt, hogy az új vállalkozások korábbi és jövőbeli piacra lépése elegendő volt, illetve várhatóan elegendő lesz-e ahhoz, hogy korlátozza a piaci erőfölényt. A belépési korlátok jelentősége többek között az értékesítések minimálisan hatékony mennyiségétől és a vissza nem térülő költségektől függ.

               (20)

               Még a magas belépési korláttal rendelkező piacokon is lehetnek olyan egyéb strukturális tényezők, amelyek a piacot egy adott időszakon belül mégis a tényleges verseny irányába mozdítják. A második kritérium szerinti, tényleges verseny irányába mutató tendencia maga után vonja, hogy a piac eléri az előzetes szabályozás nélküli tényleges verseny állapotát a felülvizsgálat időszakán belül vagy azt követően, feltéve, hogy a felülvizsgálat időszakán belül egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre a piac pozitív dinamikájára vonatkozóan. A piac dinamikáját elősegítheti például a technológiai fejlődés vagy a termékek és a piacok konvergenciája, amelyek a különböző termékpiacokon működő szereplőket versenyhelyzetbe kényszeríthetik egymással. Ugyanez lehet a helyzet azokon az árrugalmas keresletű piacokon is, amelyeken korlátozott számú – de elegendő – eltérő költségstruktúrájú vállalat van jelen. Azokon a piacokon, amelyek általában lehetővé teszik a versenytársaknak, hogy kínálatukat bármely árnövekedésre reagálva nagyon gyorsan növeljék, kapacitásfelesleg is előállhat. Ilyen piacokon a piaci részesedések idővel változhatnak, és/vagy csökkenhetnek az árak.

               (21)

               A harmadik kritérium az azonosított tartós piaci hiányosság(ok) leküzdés érdekében a versenyjog alapján bevezethető korrekciós intézkedések megfelelőségének értékelésére szolgál, különös tekintettel arra, hogy az előzetes szabályozói kötelezettségek ténylegesen megelőzhetik a versenyjog megsértését. A versenyjogi beavatkozások valószínűleg elégtelenek azokban az esetekben, amikor például a tartós piaci hiányosság(ok) orvoslása érdekében bevezetett megfelelőségi intézkedések túlságosan sok kritérium teljesítését követelik meg, illetőleg ha gyakori és/vagy sürgős beavatkozásokra van szükség. Az előzetes szabályozás tehát a versenyjog megfelelő kiegészítőjének tekintendő abban az esetben, ha a versenyjog önmagában nem lenne képes megfelelően kezelni az azonosított tartós piaci hiányosságo(ka)t.

               (22)

               E három kumulatív kritérium alkalmazása nagy valószínűséggel csökkenti az elektronikus hírközlési ágazaton belül az olyan piacok számát, amelyekre előzetes szabályozási kötelezettségeket kell alkalmazni, és ezáltal hozzájárulnak a keretrendszer egyik céljának eléréséhez, nevezetesen ahhoz, hogy a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályokat fokozatosan csökkenteni kell. Amennyiben a három kritérium valamelyike nem teljesül, a piac nem azonosítható előzetes szabályozás alá vonható piacként.

               (23)

               A nagykereskedelem szintjén előírt előzetes szabályozás elégségesnek tekintendő a kapcsolódó downstream piac(ok)on bekövetkező esetleges versenyproblémák megoldására. Valamely downstream piac csak akkor vonható előzetes szabályozás alá, ha az adott piacon a verseny a kapcsolódó upstream nagykereskedelmi piaco(ko)n meglévő előzetes szabályozás ellenére továbbra is jelentős piaci erő mutatkozik. Tekintettel a verseny terén a szabályozásnak köszönhetően elért előrelépésekre, ez az ajánlás csak a nagykereskedelmi szinten azonosít érintett piacokat. Szabályozásuk várhatóan képes megoldani a tényleges verseny nagykereskedelmi szinten mutatkozó hiányát, amely a kapcsolódó kiskereskedelmi piacokon azonosított piaci hiányosságokat okozza. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság ennek ellenére igazolja, hogy a nagykereskedelem szintjén történt beavatkozás sikertelen maradt, az érintett kiskereskedelmi piac előzetes szabályozás alá vonható, feltéve, hogy a nemzeti szabályozó hatóság az ezen ajánlásban előírt három kritérium vizsgálata alapján megállapítja, hogy a három kritérium teljesül.

               (24)

               A mellékletben szereplő piacok meghatározása a fent említett három kritérium alapján történt. A nemzeti szabályozó hatóságoknak abból a feltételezésből kell kiindulniuk, hogy ezeken a piacokon a három kritérium teljesül. Amennyiben azonban valamely nemzeti hatóság megállapítja, hogy a meghatározott kiskereskedelmi piac(ok)on nagykereskedelmi szintű szabályozás nélkül fenntartható verseny tapasztalható, meg kell állapítania, hogy a nagykereskedelem szintjén nincs többé szükség előzetes szabályozásra.

               (25)

               A mellékletben felsorolt piacok esetében a nemzeti szabályozó hatóságok helyénvalónak láthatják, hogy sajátos nemzeti körülményeik alapján saját vizsgálatot folytassanak le a három kritérium teljesülése tekintetében. A nemzeti szabályozó hatóság megállapíthatja, hogy a vizsgálat alapján a nemzeti körülmények között a három kritérium teljesül vagy nem teljesül. Amennyiben az ajánlásban felsorolt valamely konkrét piac esetében a vizsgálat alapján a három kritérium nem teljesül, a nemzeti szabályozó hatóság nem ír elő szabályozói kötelezettségeket az adott piacon.

               (26)

               A nemzeti szabályozó hatóságok az ebben az ajánlásban felsorolt piacokon túl más piacokat is kijelölhetnek, és elvégezhetik a három kritérium vizsgálatát. A nemzeti hatóságoknak különösen abban az esetben kell elvégezniük a három kritérium vizsgálatát, ha megállapították, hogy előzetes szabályozás hiányában valamely kiskereskedelmi piacon nincs tényleges verseny, és szabályozni kívánják a megfelelő nagykereskedelmi piaco(ka)t, és ez(ek) a piac(ok) nincs(enek) felsorolva ebben az ajánlásban. Ebben az esetben azt a nagykereskedelmi piacot kell elsőként elemezni, amely a kérdéses kiskereskedelmi piachoz képest a legmagasabban helyezkedik el a vertikális ellátási láncban. A nemzeti szabályozó hatóságoknak el kell végezniük a szabályozott upstream piac alatt elhelyezkedő piacok fokozatonkénti elemzését egészen a kiskereskedelmi piacokig annak megállapítása érdekében, hogy ezeken a felsőbb szinteken bevezetett szabályozás esetén tényleges verseny zajlana-e.

               (27)

               A nemzeti szabályozó hatóságoknak a három kritérium vizsgálatát a Hatóság előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2004. július 14-i ajánlása (9) és a Hatóság 2008. évi ajánlása mellékletében felsorolt, de ezen ajánlás mellékletében már nem szereplő piacok esetében is el kell végezniük annak értékelése érdekében, hogy az említett nemzeti körülmények alapján ezek a piacok még mindig előzetes szabályozás alá vonható piacoknak minősülnek-e.

               (28)

               A keretirányelv értelmében az újonnan kialakuló piacokat nem célszerű indokolatlan előzetes szabályozói kötelezettségekkel terhelni, akkor sem, ha bizonyos szereplők lépéselőnyben vannak az adott piacon. Újonnan kialakuló piacok alatt az olyan termékeket vagy szolgáltatásokat kínáló piacok értendők, amelyek esetében, újdonságukból eredően, nehéz megjósolni a keresletet, a piacra belépőket és a piaci kínálatot, következésképpen az említett három kritériumon alapuló vizsgálat alkalmazása nehézségekbe ütközik. A kialakulófélben lévő piacokat azért nem ajánlott indokolatlan előzetes kötelezettségekkel terhelni, hogy ez is segítse az innovációt, ahogyan azt a keretirányelv 8. cikke is előírja; ugyanakkor azt is meg kell akadályozni, hogy a piacvezető vállalkozások ezeket a piacokat saját maguknak sajátítsák ki, ahogyan a piacelemzésről és a jelentős piaci erő megállapításáról szóló hatósági iránymutatásokban is szerepel (10). A meglévő hálózati infrastruktúra fokozatos korszerűsítésének eredményeképpen ritkán jön létre új vagy kialakulófélben lévő piac. Azt, hogy egy termék egyetlen létező piacnak sem része, csak annak megállapítása alapján lehet kijelenteni, hogy az adott termék sem keresleti, sem kínálati szempontból nem helyettesíthető másik termékkel. Az új kiskereskedelmi szolgáltatások megjelenése annyiban eredményezi új kapcsolódó nagykereskedelemi piac kialakulását, amennyiben az adott kiskereskedelmi szolgáltatások a meglévő nagykereskedelmi termékek felhasználásával már nem biztosíthatók.

               (29)

               A nemzeti szabályozó hatóságok a három kritérium ezen ajánlással összhangban elvégzett és a keretirányelv 7. cikkének (3) bekezdése hatálya alá tartozó vizsgálatának eredményeit a Hatóság és az EGT többi nemzeti szabályozó hatósága rendelkezésére bocsátják. A keretirányelv (38) preambulumbekezdése értelmében az EFTA-államok közötti kereskedelmet érintő bármely intézkedéstervezet bejelentésének elmulasztása az érintett EFTA-állammal szembeni kötelezettségszegési eljárást vonhat maga után.

               (30)

               Az ajánlás mellékletében felsorolt piacok között nem szerepel már két olyan piac, amelyet a Hatóság 2008. évi ajánlása felsorolt (1. és 2. piac), mivel ezek esetében a három kritérium már nem teljesül. Mivel az ezen EGT-szintű megállapítás mögött meghúzódó várható vagy előre látható piaci változások ütemében lehetnek bizonyos mértékű eltérések az EFTA-államok között, a sajátos nemzeti körülmények indokolttá tehetik, hogy valamely nemzeti szabályozó hatóság úgy ítélje meg, hogy a Hatóság 2008. évi ajánlásában szereplő 1. piacon vagy a Hatóság 2008. évi ajánlásában szereplő 2. piachoz kapcsolódó valamely kiskereskedelmi piacon a nagykereskedelemmel kapcsolatos megfelelő és arányos korrekciós intézkedések nélkül előretekintő perspektívában nincs tényleges verseny. A nemzeti szabályozó hatóságok tehát igazolhatják az előzetes szabályozói beavatkozás fenntartását a nagykereskedelem szintjén, feltéve, hogy a következő felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vizsgálat azt mutatja, hogy a három kritérium teljesül. A Hatóság 2008. évi ajánlásában felsorolt többi piac továbbra is előzetes szabályozást igényel, noha a Hatóság 2008. évi ajánlásában szereplő 4., 5. és 6. piac határainak meghatározása módosult. E piacok meghatározása során a nemzeti szabályozó hatóságok figyelembe veszik nemzeti körülményeiket.

               (31)

               Erről az ajánlásról a Hatóság nyilvános konzultációt tartott, továbbá konzultált a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az EFTA-államok egyéb nemzeti hatóságaival (11),

         ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

               1.

               A nemzeti körülményeknek megfelelően az érintett piacoknak a keretirányelv 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban történő meghatározásakor a nemzeti szabályozó hatóságok megvizsgálják a mellékletben felsorolt termék- és szolgáltatáspiacokat.

               2.

               A mellékletben felsorolt piacoktól eltérő egyéb piacok kijelölésekor a nemzeti szabályozó hatóságoknak igazolniuk kell – a Hatóság pedig ellenőrzi –, hogy az alábbi három kritérium mindegyike teljesül:

                           a)

                           a belépés előtt álló nagymértékű, nem átmeneti, strukturális, jogi vagy szabályozási akadály megléte;

                           b)

                           figyelemmel a belépés akadályai mögött álló, infrastruktúrán alapuló és egyéb versenyre, a piaci struktúra nem a tényleges verseny irányába halad a releváns időhorizonton belül;

                           c)

                           a versenyjog önmagában nem elegendő a meghatározott piaci hiba (hibák) megfelelő kezelésére.

               3.

               Annak vizsgálatakor, hogy a mellékletben felsorolt piacok valamelyike a sajátos nemzeti körülmények között nem vonható előzetes szabályozás alá, a nemzeti szabályozó hatóságnak igazolnia kell – a Hatóság pedig ellenőrzi –, hogy a 2. pontban említett három kritérium közül legalább egy nem teljesül.

               4.

               A nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük valamennyi lényeges versenykényszert, tekintet nélkül arra, hogy az elektronikus hírközlő hálózatok, az elektronikus hírközlő szolgáltatások vagy a végfelhasználó szempontjából összehasonlítható más típusú szolgáltatások vagy alkalmazások e kényszerek forrásának tekinthetők-e.

               5.

               Ez az ajánlás nem érinti azokat a piacmeghatározásokat, piacelemzési eredményeket és szabályozási kötelezettségeket, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságok ezen ajánlás elfogadását megelőzően, a keretirányelv 15. cikkének (3) bekezdése, illetve 16. cikke alapján fogadtak el.

               6.

               Ennek az ajánlásnak a címzettjei az EFTA-államok.

      Kelt Brüsszelben, 2016. május 11-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Sven Erik SVEDMAN

            elnök

         Frank BÜCHEL

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: a Hatóság.

      (2)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

      (3)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2008. november 5-i ajánlása az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabály – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról (HL C 156., 2009.7.9., 18. o. és a 36. sz. EGT-kiegészítés, 2009.7.9., 1. o.).

      (4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i iránymutatása a piacelemzésről és a jelentős piaci erő felméréséről, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletében említett elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás alapján (HL C 101., 2006.4.27., 1. o. és a 21. sz. EGT-kiegészítés, 2006.4.27., 1. o.), a továbbiakban: a Hatóságnak a piacelemzésre és a jelentős piaci erő felmérésére vonatkozó iránymutatása.

      (5)  A Bizottság 2014/710/EU ajánlása (2014. október 9.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról (HL L 295., 2014.10.11., 79. o.).

      (6)  Az EGT-megállapodás (4) preambulumbekezdése.

      (7)  A Hatóság piacelemzésre és a jelentős piaci erő felmérésére vonatkozó iránymutatásának 20. pontja. Lásd a fenti 4. lábjegyzetet.

      (8)  Ilyenek például az over-the-top (OTT) szolgáltatások, amelyek noha ma még talán nem tekinthetők az elektronikus hírközlési szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások közvetlen helyettesítőinek, a technológiai fejlődés eredményeként valószínűleg folyamatos bővülést fognak mutatni az elkövetkezendő években.

      (9)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása (2004. július 14.) az előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról, megfelelően az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba átvett, a 194/04/COL határozattal elfogadott jogszabálynak (Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról).

      (10)  Lásd a fenti 4. lábjegyzetet.

      (11)  A konzultáció 2016. február 4. és március 18. között zajlott.

      MELLÉKLET

                  1. piac

                  :

                  Nagykereskedelmi, helyhez kötött hívásvégződtetés nyilvános telefonhálózatokból

                  2. piac

                  :

                  Nagykereskedelmi, beszédcélú hívás végződtetése nyilvános mobilhálózatokban

                  3. piac

                  :

                              a)

                              Helyhez kötött helyi hozzáférés nagykereskedelmi biztosítása

                              b)

                              Központi hozzáférés helyhez kötött nagykereskedelmi biztosítása tömegpiaci termékekhez

                  4. piac

                  :

                  Helyhez kötött jó minőségű hozzáférés nagykereskedelmi biztosítása


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUJUST LEX/1/2006 határozata ( 2006. június 13. ) az EU integrált iraki jogállamiság-missziója, az EUJUST LEX misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               30.6.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 176/111

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUJUST LEX/1/2006 HATÁROZATA

   (2006. június 13.)
   az EU integrált iraki jogállamiság-missziója, az EUJUST LEX misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról
   (2006/449/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió integrált iraki jogállamiság-missziójáról (EUJUST LEX) szóló 2005/190/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2005/190/KKBP együttes fellépés 9. cikke (1) bekezdésének rendelkezése értelmében a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy a Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat, beleértve – a főtitkár/főképviselő javaslata alapján – a misszió vezetőjének kinevezését is.

               (2)

               2005. március 8-án a Politikai és Biztonsági Bizottság elfogadta az EUJUST LEX/1/2005 határozatot (2) Stephen WHITE kinevezéséről az EU integrált iraki jogállamiság-missziója, az EUJUST LEX misszióvezetőjévé. Ez a határozat 2006. június 30-án lejár.

               (3)

               2006. június 12-én a Tanács elfogadta a 2006/413/KKBP közös álláspontot az integrált iraki jogállamiság-misszió, az EUJUST LEX további 18 hónappal való meghosszabbításáról.

               (4)

               A főtitkár/főképviselő javasolta Stephen WHITE, az integrált iraki jogállamiság-misszió, az EUJUST LEX misszióvezetője megbízatásának a misszió végéig való meghosszabbítását.

               (5)

               Az integrált iraki jogállamiság-misszió, az EUJUST LEX misszióvezetőjének, Stephen WHITE-nak megbízatását ezért a misszió végéig meg kell hosszabbítani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az integrált iraki jogállamiság-misszió, az EUJUST LEX misszióvezetője, Stephen WHITE megbízatását ezért a Politikai és Biztonsági Bizottság a misszió végéig meghosszabbítja.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot az Európai Unió integrált iraki jogállamiság-missziója, az EUJUST LEX misszió végéig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. június 13-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         F. J. KUGLITSCH

      (1)  HL L 62., 2005.3.9., 37. o. A 2006/413/KKBP közös állásponttal (HL L 163., 2006.6.15., 17. o.) módosított és meghosszabbított közös álláspont.

      (2)  HL L 72., 2005.3.18., 29. o.


title: A Tanács határozata (1999. július 19.) az egykori Jugoszláviába irányuló fegyverkivitelről szóló 96/184/KKBP közös álláspont módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0481

Hivatalos Lap L 188 , 21/07/1999 o. 0003 - 0003

		A Tanács határozata(1999. július 19.)az egykori Jugoszláviába irányuló fegyverkivitelről szóló 96/184/KKBP közös álláspont módosításáról(1999/481/KKBP)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 15. cikkére,mivel:(1) A Tanács 1996. február 26-án elfogadta az egykori Jugoszláviába irányuló fegyverkivitelről szóló 96/184/KKBP közös álláspontot [1], amelyet a 98/498/KKBP tanácsi határozat [2] módosított.(2) Ezt a közös álláspontot a boszniai nemzetközi katonai jelenlét változásainak, elsődlegesen a Stabilizációs Erők (SFOR) telepítésének megfelelően naprakész állapotba kell hozni.(3) A boszniai és hercegovinai béke és stabilizáció megteremtése érdekében a kiskaliberű fegyverek a rendőri erők részére történő szállításának nem szükséges a tilalom hatálya alá tartoznia,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 96/184/KKBP közös álláspont a következőképpen módosul:1. A (2) bekezdés i. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:"i. az SFOR állomásozása, valamint egyéb műveletek – ideértve az IPTF-et is – időszaka alatt a fegyverekre, lőszerekre és katonai felszerelésekre vonatkozó, Boszniával és Hercegovinával, Horvátországgal és a Jugoszláv Szövetségi Köztársasággal szembeni EU embargót [3] fenn kell tartani.Ez az embargó nem vonatkozik az aknamentesítéshez szükséges berendezések szállítására és a kiskaliberű fegyverek boszniai és hercegovinai rendőri erőknek történő szállítására. A tagállamok tájékoztatják a Tanácsot ezekről a szállításokról;"2. A (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:"(3) Ezt a közös álláspontot az SFOR állomásozásának befejezése előtt újra meg kell vizsgálni."2. cikkEz a határozat elfogadásának napján lép hatályba.3. cikkEzt a határozatot a Hivatalos Lapban ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1999. július 19-én.a Tanács részérőlaz elnökT. Halonen[1] HL L 58., 1996.3.7., 1. o.[2] HL L 225., 1998.8.12., 1. o.[3] A fent említett tilalom az emberélet kioltására alkalmas fegyverekre és azok lőszereire, a fegyvertalapzatokra, nem fegyver jellegű talapzatokra és az 1991. július 8-i és 9-i EK embargós listán felsorolt kiegészítő felszerelésekre vonatkozik. Az embargó vonatkozik a tartalék alkatrészekre, javításokra, a katonai technológia átadására és az embargó életbe léptetése előtt megkötött szerződésekre is.--------------------------------------------------


title: 2012/606/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/313

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2012/606/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésére, a közös vállalkozás válaszaival együtt, (1)

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 71/2008/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás pénzügyi szabályzatára, amelyet igazgatótanácsa 2008. november 7-i határozatával fogadott el,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás pénzügyi szabályzatáról szóló 2/2011. számú, 2011. február 8-án kiadott számvevőszéki véleményre,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0115/2012),

               1.

               mentesítést ad a Tiszta Égbolt közös vállalkozás ügyvezető igazgatója számára a közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tiszta Égbolt közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 368., 2011.12.16., 8. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 30., 2008.2.4., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/314

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2012. május 10.)
   a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésére, a közös vállalkozás válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 71/2008/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás pénzügyi szabályzatára, amelyet igazgatótanácsa 2008. november 7-i határozatával fogadott el,

               —

               tekintettel a Tiszta Égbolt közös vállalkozás pénzügyi szabályzatáról szóló 2/2011. számú, 2011. február 8-án kiadott számvevőszéki véleményre,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0115/2012),

               A.

               mivel a Tiszta Égbolt közös vállalkozást („közös vállalkozás”) 2007 decemberében azért hozták létre tíz évre, hogy felgyorsítsa a környezetbarát légi közlekedési technológiák kifejlesztését, hitelesítését és demonstrációját az Európai Unióban, hogy azok a lehető leghamarabb rendelkezésre álljanak;

               B.

               mivel a közös vállalkozás 2009 novemberében kezdte meg önálló működését;

               C.

               mivel a Számvevőszék megállapítja, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

               D.

               mivel a közös vállalkozáshoz az Unió a tízéves időszak alatt – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 800 000 000 EUR-val járul hozzá;

               E.

               mivel a közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetése 168 553 053 EUR-t tett ki;

      Költségvetési és pénzgazdálkodás

               1.

               nyugtázza, hogy a közös vállalkozás 2010-es költségvetésének szerkezete és bemutatása nem volt összhangban sem a közös vállalkozást létrehozó 71/2008/EK rendelet követelményeivel, sem a közös vállalkozás pénzügyi szabályzatával; a közös vállalkozás válasza alapján tudomásul veszi, hogy a költségvetés szerkezetét és tagolását a 2011. évi költségvetésben átdolgozták; felhívja a Számvevőszéket, hogy biztosítsa a mentesítésért felelős hatóságot arról, hogy a közös vállalkozás költségvetésének szerkezete és tagolása mostanra teljes mértékben megfelel a 71/2008/EK alapító rendeletnek és a közös vállalkozás pénzügyi szabályzatának;

               2.

               megjegyzi, hogy a közös vállalkozás végleges költségvetése 168 000 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzatot és 129 000 000 EUR kifizetési előirányzatot tartalmazott;

               3.

               a közös vállalkozás végleges éves beszámolója alapján kiemeli, hogy míg a kötelezettségvállalási előirányzatok kihasználtsági aránya 96 % volt, addig a kifizetési előirányzatok esetében ez az arány csupán 58 %-nak felelt meg; aggodalommal jegyzi meg, hogy ez tükrözi azt, hogy az eredeti tervhez képest jelentős késedelmek voltak tapasztalhatók a tevékenységek megvalósításában;

               4.

               aggasztja a közös vállalkozás 2010. pénzügyi évre szóló költségvetése végrehajtásának alacsony mértéke, és sajnálja, hogy az év végén 53 000 000 EUR-s készpénzegyenleg állt rendelkezésre, ami a rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok 41 %-ának felel meg;

      Belső ellenőrzési rendszerek

               5.

               a számvevőszéki jelentés alapján nyugtázza, hogy a közös vállalkozás 2010 során nem alkalmazta teljes körűen a belső ellenőrzési és pénzügyi információs rendszereit, és további munkára van szükség különösen a költségigénylések validálására szolgáló előzetes kontrolleljárások kialakítása terén; sürgeti a közös vállalkozást, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket belső ellenőrzési és pénzügyi információs rendszereinek végleges kialakítására;

               6.

               az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a közös vállalkozás az integrált technológiademonstrációs rendszerére vonatkozó ellenőrzési listát hozott létre, a benyújtott költségtérítési igények minőségének javítása, és az igények egyes vonatkozásaihoz kötődő szükséges jelentéstétel tisztázása érdekében;

               7.

               nyugtázza, hogy a Közös Vállalkozás nem fogadta el a költségigénylést azokban az esetekben, amikor egy tag vagy egy társult tag elmulasztotta, hogy a támogatási szerződésekben szereplő feladatmeghatározásnak megfelelően benyújtsa a szükséges könyvvizsgálói igazolást; a végleges beszámoló alapján nyugtázza különösen azt, hogy a közös vállalkozás 2010-ben a tagok által 2008-as és 2009-es projektek végrehajtásához kötődően benyújtott költségigényléseket validált, és hogy egyes költségek támogathatóságának értékelése a költségigénylések mintegy 11 %-ának visszautasítását eredményezte; elégedetten állapítja meg, hogy a közös vállalkozás behajtotta a túlfizetett előfinanszírozást;

               8.

               nyugtázza, hogy a Számvevőszék megállapítása szerint a költségigénylések validálása során négy esetben a közös vállalkozás nem vette figyelembe a könyvvizsgálói igazolásokban megfogalmazott kivételeket; ezért felszólítja a közös vállalkozást, hogy az alapul szolgáló költségigénylések validálása során megfelelően vegye figyelembe a könyvvizsgálói igazolásokban megfogalmazott kivételeket;

               9.

               az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a közös vállalkozás utólagos ellenőrzésekkel kapcsolatos stratégiát dolgozott ki, amelyet 2010 decemberében fogadtak el; felszólítja a közös vállalkozást, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a stratégia végrehajtásának mértékéről és az elért eredményekről; kéri a Számvevőszéket, hogy értékelje a stratégiát, és következtetéseiről tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;

               10.

               a közös vállalkozás éves tevékenységi jelentése alapján nyugtázza, hogy a közös vállalkozás az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozással és az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozással együtt közbeszerzési eljárást indított külső cégek által biztosított utólagos ellenőrzési szolgáltatásokra; nyugtázza, hogy az első utólagos ellenőrzésekre 2011 második negyedévében kellett sorra kerülniük, miután a nyertes pályázókkal aláírják a szerződést;

               11.

               tudomásul veszi a Számvevőszék azon észrevételét, mely szerint a közös vállalkozás számítástechnikai irányításának és gyakorlatának szintje a közös vállalkozás méretét és küldetését tekintve megfelelő; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a stratégiai IT tervezési és nyomonkövetési ciklus, a biztonsági szabályok és eljárások, a számítástechnikai kockázatok kezelése, valamint az üzletfolytonossági terv és a katasztrófaelhárítási terv területén a vonatkozó politikák és eljárások formalizálása tekintetében elmaradások vannak; felhívja a közös vállalkozást, hogy orvosolja a helyzetet, és készítsen erről a kérdésről naprakész jelentést a mentesítésért felelős hatóság számára;

               12.

               tudomásul veszi, hogy a közös vállalkozás könyvelője validálta a pénzügyi és számviteli rendszereket (ABAC és SAP); megállapítja ugyanakkor, hogy a mögöttes üzleti folyamatok validálására nem került sor, így pl. a költségigénylések validálásával kapcsolatos pénzügyi információkat biztosító rendszer validálása sem történt meg; felhívja a közös vállalkozást, hogy orvosolja a helyzetet, és készítsen erről a kérdésről naprakész jelentést a mentesítésért felelős hatóság számára;

               13.

               örömmel látja, hogy a közös vállalkozás átfogó stratégiai belső ellenőrzési tervet fogadott el a 2010–2012-es időszakra vonatkozóan; sajnálja azonban, hogy bizonyos kulcsfontosságú folyamatok – mint pl. a költségigénylések előzetes validálása, utólagos ellenőrzések – a tervek szerint csak 2011-ben kezdődtek el;

      Pályázati felhívások és projekttárgyalások

               14.

               a közös vállalkozás tájékoztatása alapján megállapítja, hogy a vállalkozás 2010-ben öt ajánlati felhívást tett közzé; megállapítja, hogy a felhívásokkal kapcsolatos statisztikák – amelyeknek a 6. mellékletben kellene szerepelniük – hiányoznak az éves tevékenységi jelentésből; sürgeti a közös vállalkozást e felhívások közzétételére;

               15.

               az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a közös vállalkozás három különböző megfigyelőt hívott meg 2010-ben az értékelési eljárás átláthatóságának biztosítása érdekében; a közös vállalkozás tájékoztatása alapján nyugtázza, hogy mindhárom megfigyelő számára teljes hozzáférést biztosítottak az értékelés valamennyi szakasza és a konszenzuskereső ülések tekintetében;

               16.

               felszólítja a közös vállalkozást, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot azokról az ellenőrzési mechanizmusokról, amelyeket azért hajt végre, hogy biztosítsa a szakértők és a megfigyelők teljes függetlenségét, és ezáltal csökkentse az összeférhetetlenségek előfordulásának kockázatát az ajánlatok értékelése során;

               17.

               hangsúlyozza, hogy a közös vállalkozás az éves tevékenységi jelentésében megemlítette, hogy a megfigyelők értékelő jelentései elérhetők a weboldalán; sajnálattal jelzi azonban, hogy ez nem így van, ezért felszólítja a közös vállalkozást, hogy haladéktalanul tegye közzé e jelentéseket;

      A szellemi tulajdon védelme

               18.

               hangsúlyozza, hogy a közös vállalkozás 2010 végéig még nem fejezte be azokat a belső eljárásokat, amelyek a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozóan a konzorcium- és támogatási megállapodásokban foglalt rendelkezések alkalmazását felügyelik;

      Teljesítmény

               19.

               nyugtázza, hogy a Bizottság 2010 végén végezte el a közös vállalkozás első időközi értékelését; tudomásul veszi, hogy az időközi értékelés az alábbi hibákat tárta fel:

                           —

                           az eredeti tervekhez képest jelentős késések felhalmozódása a közös vállalkozás belső eljárásainak és szabályzatának kialakítása és a csoportok létrehozatala terén tapasztalt nehézségek következtében,

                           —

                           az alulról felfelé építkező megközelítést használó munkaterv által 2010 júniusában azonosított, technikai jellegű késedelmek,

                           —

                           felkészületlenség – mind igazgatási, mint pedig technikai szinten – a közös vállalkozás elindításakor;

               20.

               megállapítja, hogy az első időközi értékelés 34 ajánlást tartalmaz a közös vállalkozás számára, és 8 ajánlást fogalmaz meg a közös vállalkozás igazgatótanácsa felé; kéri a közös vállalkozást, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az első időközi értékelés eredményei nyomán bevezetett intézkedésekről;

      Belső ellenőrzés

               21.

               tudomásul veszi, hogy a közös vállalkozás pénzügyi szabályzatába még nem került be a Bizottság belső ellenőrének az általános költségvetés egészével kapcsolatos hatáskörét meghatározó módosítás;

               22.

               megjegyzi azonban, hogy a Bizottság és a közös vállalkozás lépéseket tett a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata, illetve a közös vállalkozás belső ellenőrzési részlege által ellátandó operatív feladatok egyértelműbb meghatározása érdekében;

      A befogadói megállapodás hiánya

               23.

               megismétli, hogy a közös vállalkozásnak – a közös vállalkozást létrehozó 71/2008/EK rendelettel összhangban – sürgősen befogadói megállapodást kell kötnie Belgiummal a Belgium részéről nyújtandó irodahelyiségekről, kiváltságokról és mentességekről, valamint egyéb támogatásokról; tudomásul veszi a közös vállalkozás válaszát, miszerint a befogadói megállapodás tervezetét jóváhagyásra benyújtották a belga kormányhoz;

      A közös vállalkozásokra vonatkozó horizontális észrevételek

               24.

               hangsúlyozza, hogy a Bizottság eddig hét közös vállalkozást hozott létre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikke értelmében; megállapítja, hogy hat közös vállalkozás (IMI, Artemis, ENIAC, Clean Sky, FCH és ITER-F4E) a kutatás területén működik a Bizottság Kutatási és Innovációs Főigazgatósága, illetve Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatósága alatt, egy pedig a közlekedés területén az új légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) kialakításáért felel, és tevékenységeit a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság felügyeli;

               25.

               megjegyzi, hogy a közös vállalkozások számára a fennállásuk időtartamára szükségesnek ítélt indikatív források összege 21 793 000 000 EUR;

               26.

               megjegyzi, hogy a közös vállalkozások számára a fennállásuk időtartamára szükségesnek ítélt uniós hozzájárulás összege 11 489 000 000 EUR;

               27.

               megjegyzi, hogy a 2010-es pénzügyi évben a közös vállalkozások költségvetéséhez nyújtott uniós hozzájárulás teljes összege 505 000 000 EUR-t tett ki;

               28.

               felhívja az Európai Bizottságot, hogy az uniós pénzek felhasználásával kapcsolatos átláthatóság és egyértelműség biztosítása és az európai adófizetők bizalmának helyreállítása érdekében évente nyújtson összesített tájékoztatást a mentesítésért felelős hatóság számára az Unió általános költségvetéséből nyújtott teljes éves finanszírozásról, közös vállalkozásokra lebontva;

               29.

               üdvözli az Artemis közös vállalkozás arra irányuló kezdeményezését, hogy éves tevékenységi jelentésében információkkal szolgál a folyamatban lévő projektjeinek ellenőrzéséről és felülvizsgálatáról; úgy véli, hogy ezt a gyakorlatot a többi közös vállalkozásnak is követnie kellene;

               30.

               emlékeztet arra, hogy a közös vállalkozások a köz- és magánszféra közötti partnerségek, és következésképpen a köz- és magánérdekek szorosan összefonódnak egymással; úgy véli, hogy ilyen körülmények között az összeférhetetlenségek valószínűségét nem szabad figyelmen kívül hagyni, hanem megfelelően foglalkozni kell vele; ezért felhívja a közös vállalkozásokat, hogy tájékoztassák a mentesítésért felelős hatóságot a szervezetükön belül létező olyan ellenőrzési mechanizmusokról, amelyek lehetővé teszik az összeférhetetlenségek megfelelő kezelését és megelőzését;

               31.

               megállapítja, hogy a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás kivételével a közös vállalkozások viszonylag kis méretűek és földrajzilag koncentráltak; ezért úgy véli, hogy lehetőség szerint egyesíteniük kell erőforrásaikat;

               32.

               felhívja a Számvevőszéket, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az egyes közös vállalkozásokkal kapcsolatos, a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolóikról szóló jelentésekben foglalt megjegyzései nyomán tett lépésekről;

               33.

               felkéri a Számvevőszéket, hogy ésszerű időn belül készítsen különjelentést a Parlament számára arról, hogy milyen hozzáadott értéket képvisel a közös vállalkozások létrehozása az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok hatékony végrehajtása szempontjából; továbbá megjegyzi, hogy e jelentésnek tartalmaznia kell egy értékelést a közös vállalkozások létrehozásának eredményességére vonatkozóan.

      (1)  HL C 368., 2011.12.16., 8. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 30., 2008.2.4., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: 2014/682/EU: A Tanács határozata ( 2014. szeptember 25. ) a Régiók Bizottsága egy bolgár póttagjának kinevezéséről

text:
               30.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 284/47

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. szeptember 25.)
   a Régiók Bizottsága egy bolgár póttagjának kinevezéséről

      (2014/682/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a bolgár kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2). A Tanács 2012. július 10-én a 2012/403/EU határozattal (3) Kornelia MARINOVA-t a Régiók Bizottsága póttagjává nevezte ki a 2015. január 25-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Kornelia MARINOVA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Madlena BOJADZSIEVA, Chair of the Municipal Council of the Municipality of Teteven.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. GUIDI

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

      (3)  A Tanács 2012. július 10-i 2012/403/EU határozata a Régiók Bizottsága hat bolgár tagjának és nyolc bolgár póttagjának kinevezéséről (HL L 188., 2012.7.18., 16. o.).


title: 2014/816/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2014. október 22. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Spanyolország „EGF/2014/004 ES/Comunidad Valenciana metal” referenciaszámú kérelme)

text:
               20.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 333/19

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. október 22.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Spanyolország „EGF/2014/004 ES/Comunidad Valenciana metal” referenciaszámú kérelme)

      (2014/816/EU)

   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy az 546/2009/EK rendelet (4) értelmében a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető egyéni vállalkozóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

               (2)

               Az EGAA éves maximális összege az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR.

               (3)

               Spanyolország Valenciai Közösség (ES52) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 25. ágazatban (Fémfeldolgozási termék gyártása, kivéve gépek és berendezések) működő 142 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2014. március 25-én kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevétele iránt, amelyet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében előírt módon további információkkal egészített ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)

               Az EGAA-t tehát a Spanyolország által benyújtott kérelem alapján igénybe kell venni 1 019 184 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2014. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 1 019 184 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

      Kelt Strasbourgban, 2014. október 22-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

      (2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

      (3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

      (4)  HL L 167., 2009.6.29., 26. o.


title: A Tanács (EU) 2016/1001 határozata (2016. június 20.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás II. mellékletének 15. cikkére vonatkozó magyarázó megjegyzések tekintetében az Európai Unió nevében az EU–Közép-Amerika Társulási Tanácsban képviselendő álláspontról

text:
               22.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 164/15

         A TANÁCS (EU) 2016/1001 HATÁROZATA
   (2016. június 20.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás II. mellékletének 15. cikkére vonatkozó magyarázó megjegyzések tekintetében az Európai Unió nevében az EU–Közép-Amerika Társulási Tanácsban képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodást (1) (a továbbiakban: megállapodás) a felek 2011. március 22-én parafálták és 2012. június 29-én írták alá. A megállapodás 353. cikkének (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a megállapodás IV. része 2013. augusztus 1. óta az Unió, Nicaragua, Honduras és Panama között, 2013. október 1. óta az említett felek, valamint Salvador és Costa Rica között, 2013. december 1. óta pedig egyrészről az Unió, Nicaragua, Honduras, Panama, Salvador és Costa Rica, másrészről Guatemala között ideiglenesen alkalmazandó.

               (2)

               A megállapodás II. mellékletének 37. cikke értelmében a feleknek a megállapodás 123. cikkével összhangban létrehozott, a vámüggyel, a kereskedelmi könnyítésekkel és a származási szabályokkal foglalkozó albizottság (a továbbiakban: albizottság) keretében meg kell állapodniuk a II. melléklet értelmezésével, alkalmazásával és kezelésével kapcsolatos „magyarázó megjegyzésekről”, majd azokat jóváhagyásra a társulási tanács elé kell terjeszteniük.

               (3)

               2015. június 1-jén és 2-án tartott ülésén az albizottság egyezségre jutott a megállapodás II. mellékletének 15. cikkére vonatkozó, az EUR.1 szállítási bizonyítvány kitöltésével és nyomtatásával kapcsolatos magyarázó megjegyzésekről (a továbbiakban: magyarázó megjegyzések).

               (4)

               Tekintve, hogy a megállapodás II. mellékletének 3. függelékében szereplő EUR.1 szállítási bizonyítvány csupán mintául szolgál, előfordulhatnak kisebb eltérések a különböző hatóságok által nyomtatott okmányok között. Annak érdekében, hogy ezek az eltérések ne okozhassanak nehézségeket az EUR.1 szállítási bizonyítványok elfogadását illetően, továbbá hogy biztosított legyen a felek illetékes hatóságai általi egységes értelmezés, indokolt útmutatást adni az EUR.1 szállítási bizonyítvány tartalmával és nyomtatásával kapcsolatos követelményekről. Az Unió nevében a társulási tanácsban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A megállapodás II. mellékletének 15. cikkére vonatkozó, az EUR.1 szállítási bizonyítványokkal kapcsolatos magyarázó megjegyzések tekintetében az Unió nevében a társulási tanácsban képviselendő álláspont a társulási tanács e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.
   (2)   Az Uniót a társulási tanácsban képviselő személyek a társulási tanács határozattervezetének kisebb technikai javításait a Tanács külön határozata nélkül is jóváhagyhatják.
   2. cikk
   A társulási tanács határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2016. június 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  HL L 346., 2012.12.15., 3. o.

      TERVEZET
      AZ EU–KÖZÉP-AMERIKA TÁRSULÁSI TANÁCS XX/2016 HATÁROZATA
      (…)
      a megállapodás II. mellékletének (A „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről) 15. cikkére vonatkozó, az EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal kapcsolatos magyarázó megjegyzések megállapításáról
      AZ EU–KÖZÉP-AMERIKA TÁRSULÁSI TANÁCS,
      tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak II. melléklete 37. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A megállapodás II. melléklete meghatározza a „származó termék” fogalmát és az igazgatási együttműködés módszereit.

                  (2)

                  A megállapodás II. mellékletének 37. cikke értelmében a Feleknek a vámüggyel, a kereskedelmi könnyítésekkel és a származási szabályokkal foglalkozó albizottság keretében meg kell állapodniuk a II. melléklet értelmezésével, alkalmazásával és kezelésével kapcsolatos magyarázó megjegyzésekről, majd azokat jóváhagyásra a társulási tanács elé kell terjeszteniük.

                  (3)

                  Tekintve, hogy a megállapodás II. mellékletének 3. függelékében szereplő EUR.1 szállítási bizonyítvány csupán mintául szolgál, előfordulhatnak kisebb eltérések a különböző hatóságok által nyomtatott okmányok között. Egyértelművé kell tenni, hogy ezek az eltérések nem vonhatják maguk után a bizonyítványok elutasítását.

                  (4)

                  Ezenkívül annak érdekében, hogy ezek az eltérések ne okozhassanak nehézségeket az EUR.1 szállítási bizonyítványok elfogadását illetően, továbbá hogy biztosított legyen a Felek illetékes hatóságai általi egységes értelmezés, indokolt útmutatást adni az EUR.1 szállítási bizonyítvány tartalmával és nyomtatásával kapcsolatos követelményekről,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      Egyetlen cikk
      A Társulási Tanács jóváhagyja az e határozat mellékletében szereplő, a megállapodás II. mellékletére (A „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről) vonatkozó, az EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal kapcsolatos magyarázó megjegyzéseket.
      Ez a határozat az elfogadása napját követő napon lép hatályba.

         Kelt …,

               a Társulási Tanács részéről,

               a KA Fél részéről,

               az EU Fél részéről,

      MELLÉKLET

         MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

         15. cikk – EUR.1 szállítási bizonyítvány: formanyomtatványok és kitöltési útmutató

         Az EUR.1 szállítási bizonyítvány sorszáma

      Az EUR.1 szállítási bizonyítványt az azonosítás megkönnyítése érdekében sorszámmal kell ellátni. A sorszámot általában egy vagy több betűjel és számok alkotják.

         Az EUR.1 szállítási bizonyítvány formanyomtatványai

      Azok az EUR.1 szállítási bizonyítványok, amelyek szövege a kiállító hatóságtól függően eltér a megállapodás II. mellékletének (A „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről) 3. függelékében (EUR.1 szállítási bizonyítvány és az EUR.1 szállítási bizonyítvány iránti kérelem mintája) foglalt mintától, elfogadhatók származási igazolásként, amennyiben:

                  a)

                  az eltérések nem módosítják az egyes rovatokban megadandó információkat; valamint

                  b)

                  a Felek illetékes hatóságai az Európai Bizottságon keresztül eljuttatták egymásnak a bizonyítvány eltérő mintapéldányait, és értesítették e megállapodás IV. részének koordinátorait.

         1. rovat: Exportőr

      Teljes körűen ismertetni kell az áruk exportőrének adatait (név, jelenlegi pontos cím, valamint a kivitel kiindulási országa).

         2. rovat: Az alábbiak közötti preferenciális kereskedelemben használt bizonyítvány:

      Tüntesse fel a következők közül a megfelelőket:
      Közép-Amerika; Európai Unió vagy EU (1); Ceuta; Melilla; Andorra vagy AD; San Marino vagy SM.

         3. rovat: Címzett

      E rovat kitöltése nem kötelező. A rovat kitöltése esetén a címzett következő adatait kell megadni: név, jelenlegi pontos cím és az áruk rendeltetési országa.

         4. rovat: Származási ország, országcsoport vagy terület

      Tüntesse fel az áruk származási országát, országcsoportját vagy területét:
      Közép-Amerika; Európai Unió vagy EU (1); Ceuta; Melilla; Andorra vagy AD; San Marino vagy SM.

         5. rovat: Rendeltetési ország, országcsoport vagy terület

      Tüntesse fel azt az országot, országcsoportot vagy az importáló fél azon területét, ahová a termékeket szállítani fogják:
      Közép-Amerika; Európai Unió vagy EU (1); Ceuta; Melilla; Andorra vagy AD; San Marino vagy SM.

         6. rovat: Szállítási adatok

      E rovat kitöltése nem kötelező. A rovat kitöltése esetén a szállítóeszköz és a légifuvarlevél vagy a hajóraklevél számát, valamint az adott fuvarozási vállalatok nevét kell feltüntetni.

         7. rovat: Megjegyzések

      Ezt a rovatot az alábbiak szerint kell kitölteni:

                  1.

                  Abban az esetben, ha a bizonyítvány kiállítására a megállapodás II. mellékletének 16. cikke szerint, az áruk kivitelét követően kerül sor, a következőt kell feltüntetni a rovatban a megállapodásban meghatározott nyelvek valamelyikén: „KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL”. Ezenkívül a II. melléklet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott esetben e rovatban kell feltüntetni a technikai okok miatt a behozatalkor el nem fogadott EUR.1 szállítási bizonyítvány számát („EUR.1 sz.: …”).

                  2.

                  A bizonyítványról a megállapodás II. mellékletének 17. cikke alapján kiállított másodlat esetében a következőket kell feltüntetni a rovatban a megállapodásban meghatározott nyelvek valamelyikén: „MÁSODLAT”, valamint az eredeti EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállításának dátuma.

                  3.

                  A Bolívia, Ecuador, Kolumbia, Peru vagy Venezuela viszonylatában alkalmazott származási kumuláció esetében a következőt kell feltüntetni a rovatban: „kumuláció (az ország neve) viszonylatában”, a II. melléklet 3. cikkének megfelelően.

                  4.

                  Amennyiben egy termékre vámkontingenshez kötött származási szabályok vannak érvényben, a következőt kell feltüntetni a rovatban: „Származó termék a II. melléklet (A »származó termékek« fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről) 2A. függelékének megfelelően”.

                  5.

                  Egyéb olyan esetekben, amelyekben hasznosnak bizonyulhat pontosítani az EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal kapcsolatos információkat.

         8. rovat: Tételszám; jelek és számok; a csomagok száma és fajtája; árumegnevezés

      Adja meg az árumegnevezést a számlában szereplő leírásnak megfelelően (tételszám vagy tételsorszám; jelek és számok; a csomagok mennyisége és fajtája – rakodólapok, ládák, dobozok, zacskók, tekercsek, végek, hordók, vászonzsákok stb.). Az árukról általános leírás is adható, amennyiben az kapcsolódik a számlán szereplő konkrét leíráshoz, és egyértelmű kapcsolat áll fenn a behozatali okmány és az EUR.1 szállítási bizonyítvány között. Ebben az esetben a számla számát fel kell tüntetni e rovatban. A tarifális besorolást minden esetben legalább a Harmonizált Rendszer szerinti vámtarifaszám (négy számjegyű kód) szintjén meg kell adni.
      Ha az áruk nincsenek csomagolva, tüntesse fel az árucikkek számát vagy – adott esetben – az „Ömlesztve” jelölést.
      Közvetlenül az áruk leírása előtt – üres sorok vagy helyek kihagyása nélkül – fel kell tüntetni a tételszámot vagy a tételsorszámot. A bizonyítványban megjelölt termékek között szintén nem maradhatnak üres helyek. Ha a rovat nincs teljesen kitöltve, a leírás utolsó sora alatt egy vízszintes vonalat kell húzni, az üresen hagyott helyet pedig átlós vonallal át kell húzni oly módon, hogy a rovatban utólag ne lehessen további bejegyzéseket tenni.

         9. rovat: Bruttó tömeg (kg) vagy más mértékegység (liter, m3 stb.)

      A 8. rovatban felsorolt összes termékre vagy külön-külön minden egyes tételre (HR-vámtarifaszám) vonatkozóan adja meg a bruttó tömeget (kg) vagy a valamely más mértékegységben (liter, m3 stb.) kifejezett mennyiséget.

         10. rovat: Számlák

      E rovat kitöltése nem kötelező. A rovat kitöltése esetén tüntesse fel a számla (számlák) keltét és számát.

         11. rovat: Az illetékes hatóság vagy vámhatóság jóváhagyása

      Ezt a rovatot az egyes országok gyakorlatának megfelelően a bizonyítványt kiállító illetékes hatóság vagy vámhatóság tölti ki.

         12. rovat: Az exportőr nyilatkozata

      Ezt a rovatot az exportőr vagy annak meghatalmazott képviselője tölti ki. A rovatnak tartalmaznia kell a bizonyítvány kiállításának helyét és időpontját, valamint az exportőrnek vagy meghatalmazott képviselőjének az aláírását.
      Az exportőr vagy annak meghatalmazott képviselője saját kezűleg is aláírhatja az EUR.1 bizonyítványt, vagy a Fél lehetőséget adhat a bizonyítvány digitális aláírására.

         13. rovat: Ellenőrzés iránti kérelem; valamint 14. rovat: Az ellenőrzés eredménye

      Ezeket a rovatokat az egyes országok gyakorlatának megfelelően a vámhatóság vagy az illetékes hatóság tölti ki megerősítés céljából.

         (1)  Lásd a „Melléklet az EUR.1 szállítási bizonyítvány kitöltési útmutatójához” című szakaszt.

      MELLÉKLET AZ EUR.1 SZÁLLÍTÁSI BIZONYÍTVÁNY KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓJÁHOZ

         EGYÉRTELMŰEN AZ UNIÓRA UTALÓ KIFEJEZÉSEK

                  Nyelv

                  EU

                  Európai Unió (EU)

                  BG

                  EC

                  Европейски съюз (ЕС)

                  CS

                  EU

                  Evropská unie

                  DA

                  EU

                  Den Europæiske Union

                  DE

                  EU

                  Europäische Union

                  EL

                  EE

                  Ευρωπαϊκή Ένωση

                  EN

                  EU

                  European Union

                  ES

                  UE

                  Unión Europea

                  ET

                  EL

                  Euroopa Liit

                  FI

                  EU

                  Euroopan unioni

                  FR

                  UE

                  Union européenne

                  HR

                  EU

                  Europska unija

                  HU

                  EU

                  Európai Unió

                  IT

                  UE

                  Unione europea

                  LT

                  ES

                  Europos Sąjunga

                  LV

                  ES

                  Eiropas Savienība

                  MT

                  UE

                  Unjoni Ewropea

                  NL

                  EU

                  Europese Unie

                  PL

                  UE

                  Unia Europejska

                  PT

                  UE

                  União Europeia

                  RO

                  UE

                  Uniunea Europeană

                  SK

                  EÚ

                  Európska únia

                  SL

                  EU

                  Evropska unija

                  SV

                  EU

                  Europeiska unionen