title: 2007/471/EK: A Tanács határozata ( 2007. június 12. ) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Cseh Köztársaságban, az Észt Köztársaságban, a Lett Köztársaságban, a Litván Köztársaságban, a Magyar Köztársaságban, a Máltai Köztársaságban, a Lengyel Köztársaságban, a Szlovén Köztársaságban és a Szlovák Köztársaságban történő alkalmazásáról

text:
               7.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/46

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. június 12.)
   a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Cseh Köztársaságban, az Észt Köztársaságban, a Lett Köztársaságban, a Litván Köztársaságban, a Magyar Köztársaságban, a Máltai Köztársaságban, a Lengyel Köztársaságban, a Szlovén Köztársaságban és a Szlovák Köztársaságban történő alkalmazásáról
   (2007/471/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmányra (a továbbiakban: a 2003-as csatlakozási okmány) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               A 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit, amelyeket az okmány I. melléklete nem említ, az említett jogi eszköz értelmében csak akkor kell valamely új tagállamban alkalmazni, ha a Tanács így határoz annak megvizsgálását követően, hogy az új tagállam teljesíti-e a vívmányok alkalmazásához szükséges feltételeket.

               (2)

               A Tanács megvizsgálta, hogy a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság (a továbbiakban: az érintett tagállamok) biztosítja-e a kielégítő szintű adatvédelmet a következő lépésekkel:
               Egy részletes kérdőívet juttattak el az érintett tagállamok számára, amelyek válaszait rögzítették és a Schengent értékelő és végrehajtását felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló végrehajtó bizottsági határozatban (1) (SCH/Com-ex (98) 26. def.) foglalt, az adatvédelemmel kapcsolatos schengeni értékelési eljárásokkal összhangban valamennyi érintett tagállamban ellenőrzési és értékelési látogatásra került sor.

               (3)

               A Tanács 2006. december 5-én arra a következtetésre jutott, hogy a Cseh Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság és a Szlovén Köztársaság teljesítette az e területre vonatkozó feltételeket. A Tanács 2007. június 11-én arra a következtetésre jutott, hogy az Észt Köztársaság és a Szlovák Köztársaság teljesítette a feltételeket e téren. Ebből következően ki lehet tűzni azt az időpontot, amelytől a Schengeni Információs Rendszerre (SIS) vonatkozó schengeni vívmányok az említett tagállamokban is alkalmazhatók.

               (4)

               E határozat hatálybalépésének lehetővé kell tennie valós SIS-adatoknak az érintett tagállamok számára történő továbbítását. Ezen adatok konkrét felhasználása folytán a Tanácsnak az SCH/Com-ex (98) 26. def. határozatban foglalt, idevonatkozó schengeni értékelési eljárásokon keresztül lehetősége nyílik arra, hogy ellenőrizze a SIS-re vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseinek helyes alkalmazását az érintett tagállamokban. A értékelések elvégzését követően a Tanácsnak határoznia kell a határellenőrzésnek az érintett tagállamokkal közös belső határoknál való megszüntetéséről.

               (5)

               Külön tanácsi határozatot kell hozni a határellenőrzésnek a belső határokon való megszüntetésére vonatkozó időpont meghatározásáról. A határozatban meghatározott, a határellenőrzés megszüntetésére vonatkozó időpontig bizonyos korlátozásokat kell alkalmazni a SIS használatára.

               (6)

               Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (2) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek e megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK határozat (3) 1. cikkének G. pontjában említett terület alá tartoznak,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   A SIS-re vonatkozó, az 1. mellékletben említett schengeni vívmányok rendelkezéseit a Cseh Köztársaságra, az Észt Köztársaságra, a Lett Köztársaságra, a Litván Köztársaságra, a Magyar Köztársaságra, a Máltai Köztársaságra, a Lengyel Köztársaságra, a Szlovén Köztársaságra és a Szlovák Köztársaságra az egymás közötti és a Belga Királysággal, a Dán Királysággal, a Németországi Szövetségi Köztársasággal, a Görög Köztársasággal, a Spanyol Királysággal, a Francia Köztársasággal, az Olasz Köztársasággal, a Luxemburgi Nagyhercegséggel, a Holland Királysággal, az Osztrák Köztársasággal, a Portugál Köztársasággal, a Finn Köztársasággal és a Svéd Királysággal, valamint az Izlandi Köztársasággal és a Norvég Királysággal fenntartott kapcsolataikban 2007. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
   (2)   A SIS-re vonatkozó, a 2. mellékletben említett schengeni vívmányok rendelkezéseit a Cseh Köztársaságra, az Észt Köztársaságra, a Lett Köztársaságra, a Litván Köztársaságra, a Magyar Köztársaságra, a Máltai Köztársaságra, a Lengyel Köztársaságra, a Szlovén Köztársaságra és a Szlovák Köztársaságra az egymás közötti és a Belga Királysággal, a Dán Királysággal, a Németországi Szövetségi Köztársasággal, a Görög Köztársasággal, a Spanyol Királysággal, a Francia Köztársasággal, az Olasz Köztársasággal, a Luxemburgi Nagyhercegséggel, a Holland Királysággal, az Osztrák Köztársasággal, a Portugál Köztársasággal, a Finn Köztársasággal és a Svéd Királysággal, valamint az Izlandi Köztársasággal és a Norvég Királysággal fenntartott kapcsolataikban az említett rendelkezésekben meghatározott időponttól kell alkalmazni.
   (3)   2007. július 7-től valós SIS-adatok továbbíthatók az érintett tagállamok számára.
   2007. szeptember 1-jétől, a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel, az érintett tagállamok – azokhoz a tagállamokhoz hasonlóan, amelyek vonatkozásában már alkalmazzák a schengeni vívmányokat – képesek lesznek adatokat bevinni a SIS-be és használni a SIS-adatokat.
   (4)   A határellenőrzésnek az érintett tagállamokkal közös belső határokon való megszüntetésének időpontjáig az említett tagállamok:

               a)

               nem kötelesek a területükre történő beutazást megtagadni vagy harmadik államok olyan állampolgárait kiutasítani, akikkel szemben egy másik tagállam a SIS-ben a beutazás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzést adott ki;

               b)

               tartózkodnak a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, az 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (4) (a továbbiakban: a Schengeni Egyezmény) 96. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó adatok bevitelétől.

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2007. június 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         W. SCHÄUBLE

      (1)  HL L 239., 2000.9.22., 138. o.

      (2)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

      (3)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

      (4)  HL L 239., 2000.9.22., 19. o. A legutóbb az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.) módosított egyezmény.

      I. MELLÉKLET
      A SIS-re vonatkozó azon schengeni vívmányok rendelkezéseinek jegyzéke, amelyeket a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése szerint az érintett tagállamokra kell alkalmazni

                  1.

                  A Schengeni Egyezmény rendelkezéseinek tekintetében:
                  a Schengeni Egyezmény 64. cikke és 92–119. cikke.

                  2.

                  A SIS-re vonatkozó egyéb rendelkezések:

                              a)

                              a Schengeni Egyezmény alapján létrehozott Végrehajtó Bizottság következő határozatainak rendelkezései tekintetében:
                              a SIS központi részére vonatkozó pénzügyi szabályzat módosításáról szóló, 1997. december 15-i végrehajtó bizottsági határozat (1) (SCH/Com-ex (97) 35);

                              b)

                              a Schengeni Egyezmény alapján létrehozott Végrehajtó Bizottság következő nyilatkozatainak rendelkezései tekintetében:

                                          i.

                                          a Végrehajtó Bizottság 1996. április 18-i nyilatkozata az idegen fogalmának meghatározásáról (SCH/Com-ex (96) decl. 5) (2);

                                          ii.

                                          a Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i nyilatkozata a SIS szerkezetéről (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev.) (3);

                              c)

                              egyéb eszközök:

                                          i.

                                          a „Sisnet” elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítéséről és működtetéséről a Tanács főtitkárhelyettese által egyes tagállamok nevében kötött szerződéseknek a főtitkárhelyettes által történő igazgatására vonatkozó költségvetési szempontok pénzügyi szabályozásának megállapításáról szóló, 2000. március 27-i 2000/265/EK tanácsi határozat (4);

                                          ii.

                                          a SIRENE kézikönyv (5);

                                          iii.

                                          a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről szóló, 2004. április 29-i 871/2004/EK tanácsi rendelet (6), és minden későbbi, az új funkciók alkalmazásának időpontjára vonatkozó határozat;

                                          iv.

                                          néhány új funkciónak – többek között a terrorizmus elleni küzdelemnek – a Schengeni Információs Rendszerbe történő bevezetéséről szóló, 2005. február 24-i 2005/211/IB tanácsi határozat (7), és minden későbbi, az új funkciók alkalmazásának időpontjára vonatkozó határozat;

                                          v.

                                          az Európai Parlament és a Tanács 2005. július 6-i 1160/2005/EK rendelete a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménynek a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatok Schengeni Információs Rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos módosításáról (8);

                                          vi.

                                          a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 5. cikke (4) bekezdésének a) pontja és a II. címének rendelkezései, valamint a Schengeni Információs Rendszerre (SIS) vonatkozó mellékletei.

         (1)  HL L 239., 2000.9.22., 444. o. A 2007/472/EK tanácsi határozattal (lásd e Hivatalos Lap 50 oldalát) módosított határozat.

         (2)  HL L 239., 2000.9.22., 458. o.

         (3)  HL L 239., 2000.9.22., 459. o.

         (4)  HL L 85., 2000.4.6., 12. o. A legutóbb a 2007/155/EK határozattal (HL L 68., 2007.3.8., 5. o). módosított határozat.

         (5)  A SIRENE kézikönyv egyes részei megjelentek: HL C 38., 2003.2.17., 1. o. A kézikönyvet a 2006/757/EK bizottsági határozat (HL L 317., 2006.11.16., 1. o.) és a 2006/758/EK bizottsági határozat (HL L 317., 2006.11.16., 41. o.) módosította.

         (6)  HL L 162., 2004.4.30., 29. o.

         (7)  HL L 68., 2005.3.15., 44. o.

         (8)  HL L 191., 2005.7.22., 18. o.

         (9)  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.

      II. MELLÉKLET
      A SIS-re vonatkozó azon schengeni vívmányok rendelkezéseinek jegyzéke, amelyeket a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése szerint az érintett tagállamokra a rendelkezésekben meghatározott időponttól kezdődően kell alkalmazni

                  1.

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1986/2006/EK rendelete a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről (1).

                  2.

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1987/2006/EK rendelete a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (2).

                  3.

                  A Tanács 2007. …-i 2007/…/EK határozata a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (3).

         (1)  HL L 381., 2006.12.28., 1. o.

         (2)  HL L 381., 2006.12.28., 4. o.

         (3)  Lásd a 14914/06 tanácsi dokumentumot. A határozatot a Hivatalos Lapban még nem tették közzé, de 2007. június 12-én elfogadták, kivéve bolgár és román nyelven (az elfogadás várható időpontja e nyelveken 2007. július 10.).


title: 2005/930/EK: A Tanács határozata ( 2005. december 21. ) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról és a 2005/848/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               23.12.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/64

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. december 21.)
   a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról és a 2005/848/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2005/930/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005. november 29-én elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról és a 2005/722/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2005/848/EK határozatot (2).

               (2)

               Határozat született arról, hogy el kell fogadni azon személyek, csoportok és szervezetek naprakésszé tett listáját, akikre, illetve amelyekre a 2580/2001/EK rendelet vonatkozik,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lista helyébe a következő lép:

      „1.   Személyek

                  1.

                  ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza; más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed; más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  2.

                  ABOUD, Maisi (más néven »a svájci Abderrahmane«), született: 1964.10.17., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  3.

                  AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN; más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

                  4.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

                  5.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

                  6.

                  ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  7.

                  ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  8.

                  ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  9.

                  ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  10.

                  ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour; más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon; libanoni állampolgár

                  11.

                  DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  12.

                  DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  13.

                  EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya, Szaúd-Arábia; szaúdi állampolgár

                  14.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  15.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED; más néven SA-ID; más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár

                  16.

                  LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  17.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem; más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith; más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555

                  18.

                  MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  19.

                  MUGHNIYAH, Imad Fa’iz (más néven MUGHNIYAH, Imad Fayiz), a Hezbollah magas beosztású hírszerző tisztje, született: 1962.12.7., Tayr Dibba, Libanon, útlevélszám: 432298 (Libanon)

                  20.

                  NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  21.

                  RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  22.

                  SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  23.

                  SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  24.

                  SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

                  25.

                  SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt vezetője), született: 1939.2.08., Cabugao, Fülöp-szigetek

                  26.

                  TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) (az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja)

            2.   Csoportok és szervezetek

                  1.

                  Abu Nidal Szervezet (ANO) (más néven Fatah-Forradalmi Tanács, Arab Forradalmi Brigádok, Fekete Szeptember és Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete)

                  2.

                  Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja

                  3.

                  Al-Aqsa e.V.

                  4.

                  Al-Takfir és al-Hidzsra

                  5.

                  Aum Shinrikyo (más néven AUM, más néven Aum Legfelsőbb Igazság, más néven Aleph)

                  6.

                  Babbar Khalsa

                  7.

                  Az Új Néphadsereget (NPA) is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt, Fülöp-szigetek, Sison Jose Maria C.-hez kapcsolódva (más néven Armando Liwanag; más néven Joma, az NPA-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Párt vezetője)

                  8.

                  Gama’a al-Islamiyya (Iszlám Csoport) (más néven Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

                  9.

                  Nagy Iszlám Keleti Harci Front (Great Islamic Eastern Warriors Front – IBDA-C)

                  10.

                  Hamász (ide tartozik a Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

                  11.

                  Hezb-i-Mudzsahedin (HM)

                  12.

                  Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért (Holy Land Foundation for Relief and Development)

                  13.

                  Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége (International Sikh Youth Federation – ISYF)

                  14.

                  Kahane Chai (Kach)

                  15.

                  Khaliszán Zindabad Erő (Khalisan Zindabad Force – KZF)

                  16.

                  Kurd Munkáspárt (PKK), (más néven KADEK; más néven KONGRA-GEL)

                  17.

                  Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet (MEK vagy MKO) [az Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács (National Council of Resistance of Iran – NCRI) kivételével], (más néven az Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (NLA, a MEK katonai szárnya), Iráni Népi Mudzsaheddin (PMOI), Muzulmán Iráni Diákok Társasága)

                  18.

                  Nemzeti Felszabadítási Hadsereg (Ejército de Liberación Nacional)

                  19.

                  Palesztin Felszabadítási Front (Palestine Liberation Front – PLF)

                  20.

                  Palesztin Iszlám Dzsihád (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

                  21.

                  Népi Front Palesztina Felszabadításért – PFLP

                  22.

                  Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság (más néven PFLP-General Command, más néven PFLP-GC)

                  23.

                  Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia – FARC)

                  24.

                  Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt (DHKP/C) (más néven Devrimci Sol (Forradalmi Baloldal), Dev Sol)

                  25.

                  Fényes Ösvény (Sendero Luminoso – SL)

                  26.

                  Stichting Al Aqsa (más néven Stichting Al Aqsa Nederland, más néven Al Aqsa Nederland)

                  27.

                  Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők (Autodefensas Unidas de Colombia – AUC)”

   2. cikk
   A 2005/848/EK határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   Ez a határozat kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. december 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. BRADSHAW

      (1)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o. A legutóbb az 1957/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 314., 2005.11.30., 16. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 314., 2005.11.30., 46. o.


               21.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 224/38

         P8_TA(2014)0002
   A Bizottság elnökének megválasztása
   Az Európai Parlament 2014. július 15-i határozata a Bizottság elnökének megválasztásáról (2014/2058(INS))
   (2016/C 224/11)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke (7) bekezdésének első albekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

               —

               tekintettel a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 11. nyilatkozatra,

               —

               tekintettel a 2014. június 27-i 2014/414/EU európai tanácsi határozatra (1), amely Jean-Claude Junckert javasolja a Bizottság elnökének,

               —

               tekintettel Jean-Claude Juncker a 2014. július 15-i plenáris ülésen tett nyilatkozatára és politikai irányvonalainak ismertetésére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

               1.

               Megválasztja Jean-Claude Junckert a Bizottság elnökének a 2014. november 1-től2019. október 31-ig tartó időszakra;

               2.

               Utasítja elnökét, hogy kérje fel a Tanácsot és Jean-Claude Junckert, hogy közös megegyezéssel tegyenek javaslatot a Bizottság tagjaivá kinevezni kívánt jelöltek személyére,

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és a Bizottság megválasztott elnökének.

      (1)  HL L 192., 2014.7.1., 52. o.


title: 2008/497/EK, Euratom: Az Európai Parlament határozata (2007. április 24.) az Európai Unió 2005. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, I. szakasz - Európai Parlament

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, I. szakasz – Európai Parlament
   (2008/497/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségeknek a 2005. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolóira – I. kötet (SEC(2006)0915 – C6-0465/2006) (2),
   tekintettel a 2005. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentés I. szakaszára – Európai Parlament (3),
   tekintettel a belső ellenőr 2005. évre vonatkozó éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló 2005. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére és az intézmények arra adott válaszaira (4),
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke szerint kiadott, az elszámolások megbízhatóságát és az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra (5),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikke (10) bekezdésére és 275. cikkére, valamint az Euratom Szerződés 179a. cikkére,
   tekintettel a Tanács 2002. június 25-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendeletére (6) és különösen annak 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlament költségvetése végrehajtásának belső szabályzata 13. cikkére (7),
   tekintettel a költségvetési rendelet 147. cikke (1) bekezdésére, amely valamennyi közösségi intézmény számára előírja az Európai Parlament mentesítési határozatát kísérő észrevételeknek megfelelő minden helyénvaló intézkedés megtételét,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, 74. cikkének (3) bekezdésére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság jelentésére (A6-0094/2007),

               A.

               mivel a Számvevőszék vizsgálata nem fedett fel lényeges hibát (10.4. bekezdés);

               B.

               mivel a Számvevőszék a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek állandó hiányosságaira mutatott rá (10.5 – 10.10. bekezdés);

               C.

               mivel a Parlament válaszaiban felvázolta a Számvevőszék által észrevételezett hiányosságok felszámolása érdekében hozott intézkedéseket;

               D.

               mivel a Parlament eljárási szabályzatát 2002. október 23-án úgy módosították, hogy a mentesítést az elnöknek, és ne a főtitkárnak adja meg;

               1.

               megadja a mentesítést elnökének az Európai Parlament 2005. pénzügyi évre vonatkozó költségvetése végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               az alábbi állásfoglalásban fejti ki észrevételeit;

               3.

               utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak, valamint az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) történő közzétételéről.

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  DV/614096EN.doc.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (5)  HL C 264., 2006.10.31., 140. o.

      (6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390, 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (7)  PE 349.540/Bur/ann/def.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/3

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2007. április 24.)
   a határozat szerves részét képező, az európai unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetése végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló észrevételekkel, I. szakasz – Európai Parlament
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségeknek a 2005. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. Kötet (SEC(2006)0915 – C6-0465/2006) (2),
   tekintettel a 2005. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentésre, I. szakasz – Európai Parlament (3),
   tekintettel a belső ellenőr 2005. évre vonatkozó éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló, 2005. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére és az intézmények válaszaira (4),
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke szerint kiadott, az elszámolások megbízhatóságát és az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra (5),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikke (10) bekezdésére és 275. cikkére, valamint az Euratom Szerződés 179a. cikkére,
   tekintettel a Tanács 2002. június 25-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendeletére (6) és különösen annak 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlament költségvetése végrehajtásának belső szabályzata 13. cikkére (7),
   tekintettel a költségvetési rendelet 147. cikke (1) bekezdésére, amely valamennyi közösségi intézmény számára előírja az Európai Parlament mentesítési határozatát kísérő észrevételeknek megfelelő minden helyénvaló intézkedés megtételét,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, 74. cikkének (3) bekezdésére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság jelentésére (A6-0094/2007),

               A.

               mivel a Számvevőszék vizsgálata nem fedett fel lényeges hibát (10.4. bekezdés);

               B.

               mivel a Számvevőszék a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek állandó hiányosságaira mutatott rá (10.5 – 10.10. bekezdés);

               C.

               mivel a Parlament válaszában felvázolta a Számvevőszék által észrevételezett hiányosságok felszámolása érdekében hozott intézkedéseket;

               D.

               mivel a Parlament eljárási szabályzatát 2002. október 23-án oly módon módosították, hogy a mentesítést az elnöknek és ne a főtitkárnak adja meg;

               E.

               mivel a 2004. pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló 2006. szeptember 26-i állásfoglalását (8) nyomon kell követni, és az ajánlásai végrehajtásában elért előrehaladást értékelni kell;

               F.

               mivel az európai parlamenti képviselők 2005. szeptember 28-i statútuma (9), a Tanács 2005. július 19-i egyetértését követően, a 2009-ben kezdődő parlamenti ülésszak első napján lép hatályba;

               G.

               mivel az Elnökség 2006. szeptember 25-én elfogadta parlamenti asszisztensekről szóló kódexet (10);

         Az Európai Parlament beszámolója, különösen az ingatlanpolitikára összpontosítva

               1.

               megjegyzi, hogy 2005-ben a Parlament összesen 112 393 557 EUR bevételhez jutott (2004: 117 409 824 EUR);

               2.

               tudomásul veszi azokat az összegeket, amelyekkel a Parlament elszámolását a 2005-ös költségvetési évben lezárták:

                           (EUR-ban)

                           Előirányzatok felhasználása

                           2005-ös pénzügyi év előirányzatai

                           A 2004-es pénzügyi évről áthozott előirányzatok

                           2005. évi előirányzatok

                           Célhoz kötött bevételek előirányzatai

                           Költségvetési rendelet 9. cikk (1) bekezdése és 9- cikk (4) bekezdése

                           Rendelkezésre álló előirányzatok

                           1 264 024 722 (100 %)

                           31 412 881 (100 %)

                           281 461 344 (100 %)

                           Vállalt kötelezettségek

                           1 249 096 468 (98,82 %)

                           —

                           Teljesített kifizetések

                           941 932 832 (75,40 %)

                           29 679 028 (94,48 %)

                           259 853 230 (92,32 %)

                           2006. évre átvitt előirányzatok

                           Költségvetési rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdése

                           307 163 636

                           Költségvetési rendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 9. cikkének (5) bekezdése

                           200 000

                           Törölt előirányzatok

                           14 728 254

                           —

                           21 608 114 (7,68 %)

                           2005. december 31-i mérleg: 1 520 822 777

               3.

               megállapítja, hogy 2005-ben a Parlament költségvetésében szereplő előirányzatok 98,82 %-át – 1,18 %-os törlési arány mellett – lekötötték, és az előző évekhez hasonlóan a költségvetés végrehajtása során nagyon magas szintet értek el;

               4.

               emlékeztet azonban arra, hogy a teljesítés ilyen magas szintje részben az 1992 óta következetes „átcsoportosítási” gyakorlatnak tulajdonítható, mivel az év végén esetlegesen rendelkezésre álló előirányzatokat az épületekre vonatkozó költségvetési sorokra, különösen tőke-előtörlesztésre csoportosítják át a jövőbeni kamatfizetések csökkentése érdekében; ebben az összefüggésben 2005 végén egy átcsoportosítás révén 124 144 556 EUR-t (az előirányzatok mintegy 10 %-a) bocsátottak rendelkezésre; ebből az összegből

                           —

                           75,7 millió EUR-t a „Winston Churchill” (WIC) és a Salvador de Madariaga (SDM) strasbourgi épületek megvásárlására használtak fel,

                           —

                           a brüsszeli D4 és D5 épületek után járó éves bérleti díjfizetések idő előtti teljesítésére 46,2 millió EUR-t csoportosítottak át,

                           —

                           2,3 millió EUR-t a vallettai Európa Házra tartalékoltak;

                     ezen kívül szokásos átutalásokkal a Parlament a Bizottsággal közösen megvásárolta a koppenhágai (10,6 millió EUR), illetve a hágai (7,4 millió EUR) Európa Házat;

               5.

               emlékezteti illetékes testületeit arra a határozatára, amely szerint „...az épületekre vonatkozó visszafizetéseket... a költségvetési stratégia keretén belül kell megállapítani” (11); ezért kritikával illeti illetékes testületeit azért, mert folyamatosan elmulasztják a Parlament ingatlanpolitikáját a jövőbeni beszerzésekre tekintettel kielégítő pontossággal a költségvetésben megjeleníteni (2005-re, 2006-re és 2007-re az „ingatlanbeszerzés” költségvetési sorában csak formálisan szerepeltetnek bejegyzéseket);

               6.

               megismétli igényét, hogy az Európai Parlament költségvetése végrehajtására vonatkozó belső szabályzat 16. cikkét módosítsák olyan módon, hogy a Parlament költségvetésére lényeges pénzügyi kihatással lévő ingatlanprojekteket a Költségvetési Bizottság egyetértésétől tegyék függővé;

               7.

               ismételten felhívást intéz a költségvetési hatósághoz, hogy készítsen költségvetési előrejelzéseket, biztosítva, hogy a költségvetés-tervezetben szereplő összegek a Parlament különféle politikáinak valós igényeit tükrözzék; felkéri a felhatalmazott engedélyezésre jogosult tisztviselőket, hogy világosan közöljék az éves tevékenységekről szóló beszámolóikban az elfogadott éves előirányzatokat, a vállalt kötelezettségeket, a teljesített kifizetéseket és a fel nem használt összegeket; továbbá felhívást intéz a felhatalmazott engedélyezésre jogosult tisztviselőkhöz, hogy indokolják meg – ami bizonyos mértékben már meg is történt –, hogy a költségvetési előirányzatokat miért nem használták fel teljes mértékben;

               8.

               tudatában van annak, hogy a Számvevőszék a közeljövőben különjelentést tesz közzé az intézményépítés politikájáról; felhívja illetékes bizottságait, hogy e jelentés alapján készítsenek saját kezdeményezésű jelentéseket; úgy véli továbbá, hogy ennek a bizottságnak – ha így dönt – jogosulttá kell válnia, hogy bármilyen speciális számvevőszéki jelentéssel kapcsolatban előzetes engedélyezés nélkül saját kezdeményezésű jelentéseket készítsen, illetve nem tartozik az ilyen jelentések vonatkozásában megállapított kvóták alá;

               9.

               sajnálattal tölti el, hogy az Európai Parlament tájékoztatási irodáinak költségvetési tétele továbbra is differenciálatlan marad, és kifejezi azon kívánságát, hogy az összes tájékoztatási iroda felülvizsgálata olyan legjobb gyakorlatokhoz vezessen, amelyek számításba veszik a költség-haszon arányt is;

         A Számvevőszék 2005. pénzügyi évre vonatkozó megjegyzései

               10.

               üdvözli, hogy a Számvevőszék vizsgálata nem fedett fel semmilyen lényeges hibát (10.4. bekezdés);

               11.

               tudomásul veszi a Számvevőszéknek a bérszámfejtésre vonatkozó új számítógépes alkalmazás vonatkozásában tett észrevételeit, valamint az illetékes parlamenti szolgálat válaszát, amely aláhúzza, hogy 2006 márciusa óta szisztematikus utólagos ellenőrzési mechanizmusok működnek;

               12.

               tudomásul veszi a Számvevőszék kritikáját az alkalmazottak három szokásos munkahely közötti utazására vonatkozó átalánydíjas költségtérítésére vonatkozóan; elfogadja azonban, hogy a parlamenti adminisztráció szándéka az volt, hogy egyensúlyt hozzon létre a szabályozási keret előírásai, valamint az intézmény adott munkahelyi környezetének igényei között; felkéri a Számvevőszéket, hogy kísérje figyelemmel az átalánydíjas rendszer működését és figyelmeztesse a mentesítésért felelős hatóságot, ha a visszaélés bármilyen jelét tapasztalja;

               13.

               tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék az európai parlamenti képviselők költségtérítései kifizetéséhez kapcsolódóan a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek hiányosságaira mutatott rá (10.9. bekezdés); aggasztónak tartja, hogy 2006 közepéig a szolgáltatóknak mindössze 54 %-a és a kifizető ügynököknek mindössze 29 %-a adott be a 2004. július és 2005. június közötti időszakra vonatkozó számlát; megjegyzi, hogy a képviselők parlamenti költségtérítéseinek belső ellenőrzését a 2006. évi mentesítési eljárás előtt időben véglegesítik;

         A belső ellenőr éves jelentése

               14.

               tudomásul veszi, hogy 2005-ben a Belső Ellenőrzési Szolgálat 7 jelentést véglegesített: a belső ellenőr éves jelentését, a főigazgatóságok Belső Ellenőrzési Keretrendszere (BEK) áttekintésére vonatkozó nyomon követő vizsgálatról szóló jelentéseket, a beszerzési folyamatról szóló jelentést, valamint két parlamenti tájékoztató hivatalról szóló jelentést (valamint elfogadott két jelentést az európai ombudsmanról is);

               15.

               üdvözli, hogy a belső ellenőr nemcsak a Parlament mentesítési ügyekben illetékes előadójának támogatására állt készen, hanem arra is, hogy most először személyesen mutassa be hivatalosan a 2005. évi éves jelentésének megállapításait a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságnak, ezzel biztosítva, hogy jelentés nemcsak belső vezetési eszköz, hanem az éves mentesítés során fontos hivatkozási ponttá is vált;

               16.

               aláhúzza, hogy a vizsgálatok megerősítették, hogy az intézmény még mindig a belső ellenőrzés két alapvetően eltérő koncepciója közötti átmenet fázisában van, és több időre lesz szükség a Belső Ellenőrzési Keretrendszer (BEK) valamennyi főosztályon történő teljes körű végrehajtásához;

               17.

               üdvözli, hogy a belső ellenőr 2005-ben munkáját a beszerzési folyamatra, valamint a BEK-nek a 2003-ban és 2004-ben bekövetkezett felülvizsgálatából adódó egyeztetett intézkedési tervek nyomon követésére összpontosította;

               18.

               a beszerzések területén a legfontosabb megállapítások a következők:

                           —

                           ésszerű módon meg kell győződni arról, hogy a pályázat megfelel a kiírás alapjául szolgáló igényeknek, szabályszerű, költséghatékony és átlátható,

                           —

                           világos és átfogó pályázati dokumentációt kell biztosítani,

                           —

                           megfelelő kizárási, kiválasztási és szerződés-odaítélési feltételeket kell meghatározni,

                           —

                           az ajánlattevőkkel való kapcsolattartás során biztosítani kell az időszerűséget, az egyenlő bánásmódot és az átláthatóságot,

                           —

                           biztosítani kell, hogy a felbontó bizottság átlátható és következetes határozatokat hozzon,

                           —

                           a pályázatok értékelését a bejelentett feltételekre kell alapozni,

                           —

                           a szerződések odaítélése során teljes körű eseménynaplót kell vezetni,

                           —

                           a szerződéses rendelkezéseknek összhangban kell állniuk az ajánlattételre vonatkozó előírásokkal,

                           —

                           e célok eléréséhez megfelelő ellenőrzési mechanizmusokra van szükség a beszerzési folyamat korai kritikus szakaszában,

                           —

                           javítani kell a beszerzésekre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások előzetes igazolásának hatékonyságát;

               19.

               felkéri a Számvevőszéket, hogy legkésőbb a 2008-as költségvetési évben mérje fel, hogy a közbeszerzés terén e célok milyen terjedelemben teljesültek;

               20.

               megismétli, hogy az engedélyezésre jogosult felhatalmazott tisztviselők által bevezetett BEK-ek ellenőrzési céljai a következők: az alkalmazandó jogszabályoknak, szabályzatoknak és gyakorlatnak való megfelelőség, a vezetői információ és nyilvántartások megbízhatósága, valamint a műveletek gazdaságossága, hatékonysága és hatásossága;

               21.

               emlékeztet továbbá arra, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek 22 minimális normát kell teljesíteniük ahhoz, hogy az ellenőrzési célokat megvalósíthassák; ezek a normák öt ellenőrzési kategóriára csoportosíthatók: ellenőrzési környezet, teljesítmény- és kockázatkezelés, információ és kommunikáció, ellenőrzési tevékenységek és figyelemmel kísérés (könyvvizsgálat és értékelés);

               22.

               az alábbiakat húzza alá a BEK területén (a Belső Ellenőrzési Szolgálat 454 intézkedést egyeztetett az engedélyezésre jogosult főosztályokkal 2003/2004-ben, és végrehajtotta a nyomonkövetési eljárásokat annak megállapítására, hogy ezeket megfelelően valósították-e meg; ez idáig 341 intézkedés státusát igazolták):

                           —

                           a költségvetési tranzakciók kezelésére használt számítógépes rendszer felülvizsgálatából adódó 37 intézkedés közül 2005 végéig mindössze hármat nem vezettek még be, és további kilencet csak részlegesen valósítottak meg,

                           —

                           a belső ellenőrzés minimális normáinak, illetve az ellenőrzési céloknak való megfelelés mértékének áttekintéséből adódó 304 intézkedés közül 150-et teljes körűen, 86-ot részlegesen valósítottak meg, míg további 68 megállapítás tekintetében a főosztályok nem hoztak intézkedést,

                           —

                           valamennyi további, még meg nem valósított intézkedésre a Belső Ellenőrzési Szolgálat módosított ütemtervet egyeztetett az engedélyezésre jogosult főosztályokkal, amelyek vizsgálatát 2007-ben végzik majd el;

               23.

               sajnálatát fejezi ki, hogy a képviselők parlamenti költségtérítéseinek vizsgálata nem készül el időben a 2005. évi mentesítési eljárásra vonatkozóan; felhívja illetékes bizottságát, hogy egy későbbi időpontban fordítson megfelelő figyelmet e vizsgálat megállapításaira;

         Az Európai Parlament pénzgazdálkodása

               24.

               megjegyzi, hogy a pénzgazdálkodásnak a 2005. évi beszámolót kísérő elemzése hasznos megállapításokat tartalmaz a vizsgált év legfontosabb pénzügyi eseményeiről;

               25.

               rámutat arra, hogy a parlamenti gazdálkodási tevékenység egy része 2005-ben még mindig a költségvetési rendelet új előírásaihoz való igazodást, az új ellenőrzési rendszerek, módszertanok és munkamódszerek létrehozását, oktatási programok megtervezését, valamint az új felelősségi körök megállapítását szolgálta;

               26.

               megjegyzi, hogy az új költségvetési rendelet feltételeinek egy olyan intézményben történő alkalmazásával kapcsolatos kezdeti tapasztalatok, mint a Parlament, amelynek adminisztratív költségvetést kell kezelnie, bizonyos esetekben azt jelzik, hogy igen bonyolult rendszerek és pénzügyi területek jöttek létre;

               27.

               megjegyzi, hogy néhány főigazgatóság változatlanul kitart azon véleménye mellett, hogy a költségvetési rendeletek és azok végrehajtási szabályainak bizonyos rendelkezései az általános belső ellenőrzési folyamat túlzott bürokratizálásához vezetnek, és indokolatlanuk megterhelik a vezetést;

               28.

               megjegyzi, hogy a korábbi Pénzügyi Ellenőrzési Igazgatóságon 18 alkalmazott (a 20 fős teljes létszámból) látott el ellenőrzési feladatokat, míg az új költségvetési rendelet által bevezetett új struktúrában ezekkel a feladatokkal a különféle főigazgatóságokon 44 alkalmazottat bíztak meg; ehhez még hozzá kell számítani a Belső Ellenőrzési Szolgálatnál dolgozó 10 könyvvizsgálót (a 12 fős teljes létszámból);

               29.

               újra megerősíti a 2006. szeptember 26-i, a 2005. április 12-i (12), a 2004. április 21-i (13) és a 2003. április 8-i (14) állásfoglalásában kifejtett véleményét, hogy „a mentesítési eljárás hatókörének nemcsak a Parlament főtitkára és igazgatása gazdálkodási tevékenységeire kell kiterjednie, hanem irányító testületeinek, vagyis elnökének, elnökségének, valamint az Elnökök Értekezletének a határozataira is”;

               30.

               hangsúlyozza, hogy a Parlament nem a főtitkárnak, hanem az elnöknek ad mentesítést, mivel végtére is a választott képviselők, nem pedig a köztisztviselők felelősek politikailag a költségvetés előkészítéséért és végrehajtásáért; ezért felhívja az elnököt és a költségvetési ellenőrzésért felelős elnökhelyettest, hogy szükség esetén vegyenek részt a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság jövőbeli ülésein és egyezzenek meg ezzel a bizottsággal a megfelelő keretekről annak érdekében, hogy a mentesítési eljárás során a politikai párbeszéd gyümölcsöző legyen;

               31.

               üdvözli, hogy az Elnökség tárgyalásokat kezdeményezett a költségvetési és a mentesítési hatósággal való kapcsolatairól annak érdekében, hogy pontosítsa a parlamenti képviselők irányító testületeihez kapcsolódó politikai felelősség pontos gyakorlati jelentését a hatáskörök gyakorlása, illetve a lényeges pénzügyi következményekkel járó döntéshozatal tekintetében; arra ösztönzi az újonnan megválasztott elnökséget, hogy ezeket a tárgyalásokat a lehető leggyorsabban folytassa le, az érintett bizottságoknak ebbe a vitába való bevonásával;

               32.

               üdvözli, hogy a főtitkár elkészített egy rövid és könnyen értelmezhető dokumentumot, amelyben elmagyarázza a 2004. és a 2005. évi költségvetést, amely a Parlament honlapján is rendelkezésre áll;

         A főigazgatók tevékenységéről szóló jelentések

               33.

               rámutat, hogy a Parlament főtitkára a főigazgatók 2005. évi tevékenységéről szóló jelentéseket a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságnak 2006. április 10-én továbbította; ezzel összefüggésben a főtitkár mint engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelentette, hogy kellően meggyőződött arról, hogy a Parlament költségvetését a helyes pénzgazdálkodás elveivel összhangban hajtották végre, és a bevezetett ellenőrzési keretrendszer megfelelő garanciákkal szolgál az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére;

               34.

               üdvözli, hogy valamennyi főigazgató fenntartások nélküli igazoló nyilatkozatot bocsátott ki főosztályuk pénzügyi tranzakcióira vonatkozóan;

               35.

               értékeli azt a fejlődést, amelyet az éves tevékenységi jelentések bemutatási módjának és szerkezetének harmonizálásában elértek; kitart azonban azon véleménye mellett, hogy még javítani lehetne e dokumentumok érthetőségét és összehasonlíthatóságát; felkéri szolgálatait, hogy e jelentésekbe vegyenek fel egyoldalas vezetői összegzést, amely közli a kapott előirányzatokat, a vállalt kötelezettséget, a teljesített kifizetéseket és az el nem költött összegek felhasználását (például: maradvány, átvitel, átcsoportosítás stb.), valamint az előző pénzügyi év fő eseményeit;

               36.

               megjegyzi, hogy a tevékenységi jelentések következtetései az alábbi általános problémákra mutatnak rá:

                           —

                           a belső ellenőrzési keretrendszer gyakorlatba történő átültetése több időt igényel, mint azt eredetileg feltételezték,

                           —

                           a költségvetés végrehajtásának megvalósítása az új költségvetési rendelet alapján,

                           —

                           politikai igények rövid határidőre történő végrehajtása,

                           —

                           új alkalmazottak felvétele és integrálása;

         Beszerzés

               37.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet (15) végrehajtási szabályzatának 54. és 119. cikke szerint, az intézmények a költségvetési hatóságnak jelentést küldenek a tárgyalásos eljárásokról, illetve a közbeszerzési irányelvek hatálya alá nem tartozó szerződésekről; a hivatalos lapban közzéteszik az 50 000 EUR-t meghaladó, de az említett irányelvek szerinti küszöbértéket el nem érő szerződések vállalkozóinak listáját, a 13 800 EUR és 50 000 EUR közötti értékű szerződéseket pedig az intézmények honlapján teszik közzé; ezen kívül 2003-ban a Parlament felhívást intézett a főtitkárához, hogy évente számoljon be a megkötött szerződésekről (16);

               38.

               tudomásul veszi, hogy az éves jelentés a 2005-ben odaítélt, a 13 800 EUR vagy az azt meghaladó értékű szerződésekről az alábbi információt tartalmazza:

                           Szerződés típusa

                           Száma
                           [zárójelben 2004]

                           Százalék
                           [zárójelben 2004]

                           Összeg EUR-ban
                           [zárójelben 2004]

                           Százalék
                           [zárójelben 2004]

                           Szolgáltatások

                           199 (229)

                           64 % (58 %)

                           89 551 639
                           (180 927 304)

                           44 % (75 %)

                           Szállítások

                           53 (99)

                           17 % (25 %)

                           29 036 604
                           (26 500 867)

                           14 % (11 %)

                           Munkák

                           48 (60)

                           15 % (15 %)

                           13 763 856
                           (18 876 271)

                           7 % (8 %)

                           Épületek

                           12 (4)

                           4 % (2 %)

                           73 149 658
                           (15 593 025)

                           35 % (6 %)

                              Összesen

                           312 (392)

                           100 %

                           205 501 756
                           (241 897 467)

                           100 %

                           Eljárás típusa

                           Száma
                           [zárójelben 2004]

                           Százalék
                           [zárójelben 2004]

                           Összeg EUR-ban
                           [zárójelben 2004]

                           Százalék
                           [zárójelben 2004]

                           Átlagos összeg
                           [zárójelben 2004]

                           Nyílt

                           64 (95)

                           21 % (24 %)

                           94 187 176
                           (157 909 034)

                           71 % (70 %)

                           1 471 675
                           (1 662 200)

                           Meghívásos

                           112 (110)

                           37 % (28 %)

                           26 676 276
                           (39 897 441)

                           20 % (18 %)

                           238 181
                           (362 704)

                           Tárgyalásos

                           124 (183)

                           42 % (48 %)

                           11 488 646
                           (28 497 967)

                           9 % (12 %)

                           92 650
                           (155 727)

                              Összesen

                           300 (388)

                           100 %

                           132 352 098
                           (226 304 442)

                           100 %

                           441 174
                           (585 259)

               39.

               rámutat, hogy a 312 odaítélt szerződésből 147 értéke érte el az 50 000 EUR-t, miközben 165 értéke volt 13 800 és 50 000 EUR között; ezért kérdezi az igazgatást, hogy megfelelően hatékonynak tartja-e meglévő eljárásait az utóbbi típusú szerződések odaítélésére a módosított költségvetési rendelet alapján;

               40.

               emlékeztet arra, hogy a belső ellenőr elvégezte a beszerzési eljárás egész intézményre kiterjedő vizsgálatát; ajánlásai a fentiekben találhatók;

               41.

               üdvözli, hogy értékben a szerződések 91 %-át nyílt (71 %), vagy meghívásos (20 %) eljárásban ítélték oda;

               42.

               tudomásul veszi a főtitkár válaszát (17), amelyben felsorolja azokat a meghozott intézkedéseket, melyek célja a költségvetési rendelet 95. cikke szerinti szerződés-adatbázis létrehozása; elismeri ugyanakkor, hogy a módosított költségvetési rendelet most egy egységes központi adatbázist irányoz elő valamennyi intézmény számára, amit a Bizottság kezel;

         Képviselőcsoportok (beszámolók és eljárások áttekintése – 3701. költségvetési jogcím)

               43.

               emlékeztet arra, hogy a szabályzatnak a 3701. költségvetési jogcímhez tartozó előirányzatok felhasználásáról szóló 2.7.3. bekezdése (18) előírja, hogy az elnökség és a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság foglalkozzanak a képviselőcsoportok auditált éves beszámolójával, az eljárási szabályzatban rájuk ruházott jogköröknek megfelelően;

               44.

               megismétli, hogy a képviselőcsoportok maguk felelnek a Parlament költségvetéséből származó pénzeszközeik kezeléséért és felhasználásáért, valamint hogy a Parlament Belső Ellenőrzési Szolgálatának a hatásköre nem terjed ki azokra a feltételekre, amelyek szerint a 3701. költségvetési jogcím előirányzatait felhasználják;

               45.

               üdvözli, hogy a képviselőcsoportok közzétették belső pénzügyi szabályzataikat és 2005. évi beszámolóikat a Parlament honlapján;

               46.

               2005-ben a 3701. költségvetési jogcím alatt szereplő előirányzatokat az alábbiak szerint hajtották végre:

                           (ezer EUR-ban)

                           A költségvetésben rendelkezésre álló teljes összeg

                           61 973

                           Független képviselők

                           1 329

                           A képviselőcsoportok számára rendelkezésre álló összeg

                           60 644

                           Képviselő-csoport

                           A Parlament költségveté-séből előirányzott összeg

                           A csoportok saját, illetve átvett előirányzatai

                           Kiadás 2005-ben

                           Felhasználási arány

                           Az átcsoportosítás felső határa (19)

                           Átcsoportosítás 2006-ra

                           PPE-ED

                           17 282

                           4 510

                           15 066

                           69 %

                           8 641

                           6 727

                           PSE

                           13 107

                           5 447

                           11 679

                           63 %

                           6 554

                           6 554

                           ELDR/ALDE

                           5 783

                           2 251

                           4 354

                           54 %

                           2 892

                           2 892

                           Verts/ALE

                           2 712

                           777

                           2 448

                           71 %

                           1 356

                           1 040

                           GUE/NGL

                           2 726

                           1 223

                           2 735

                           69 %

                           1 363

                           1 214

                           UEN

                           1 672

                           284

                           1 525

                           78 %

                           836

                           430

                           IND/DEM

                           2 182

                           688

                           2 044

                           71 %

                           1 091

                           826

                           NI

                           1 110

                           219

                           986

                           74 %

                           555

                           260

                              Összesen

                           46 575

                           15 399

                           40 837

                           66 %

                           23 287

                           19 942

               47.

               tudomásul veszi, hogy a képviselőcsoportok külső könyvvizsgálói megerősítették, hogy a beszámolók megfelelnek a hatályos szabályoknak és a nemzetközi számviteli normáknak;

               48.

               tudomásul veszi, hogy 2006. július 3-án az elnökség jóváhagyta a képviselőcsoportok jelentéseit a költségvetés végrehajtásáról, illetve a könyvvizsgálói jelentéseket; ezzel összefüggésben a PSE képviselőcsoportja 322 107 EUR-t, illetve az ALDE képviselőcsoportja 788 845 EUR fel nem használt összeget térített vissza a Parlament költségvetésének, mivel ezeket az összegeket nem lehetett átvinni;

               49.

               megjegyzi, hogy a képviselőcsoportok átlagosan a rendelkezésükre álló előirányzatoknak csak 66 %-át használták fel (2004: 74 %);

         Európai szintű politikai pártok

               50.

               Tudomásul veszi a 2005. költségvetési év zárásához az alábbi beszámolókat:
               A 2005. évi költségvetés végrehajtása a megállapodás szerint

                           (EUR)

                           Párt (20)

                           Saját források

                           EP-támogatás összesen

                           Összes bevétel

                           Támogatás a támogatható kiadások százalékában (max. 75 %)

                           PPE

                           1 053 583,60

                           2 398 941,14

                           3 452 524,74

                           70,08 %

                           PSE

                           848 943,72

                           2 489 175,00

                           3 338 118,72

                           74,76 %

                           ELDR

                           358 234,17

                           819 562,69

                           1 177 796,86

                           70,10 %

                           EFGP

                           205 699,82

                           568 261,00

                           773 960,82

                           73,64 %

                           AEN

                           38 184,98

                           114 330,48

                           152 515,46

                           74,96 %

                           PDE

                           85 932,25

                           253 933,49

                           339 865,74

                           74,86 %

                           GE

                           121 956,00

                           365 868,00

                           487 824,00

                           69,49 %

                           EFA

                           84 530,51

                           217 906,00

                           302 436,51

                           72,05 %

                              Összesen

                           2 797 065,05

                           7 117 977,80

                           10 025 042,85

                           72,18 %

               51.

               aláhúzza, hogy a pártok külső könyvvizsgálói megerősítették, hogy a beszámolók összhangban álltak az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) 6., 7., 8., és 10. cikkének törvényi rendelkezéseivel, valamint a beszámolók valós képet adtak a politikai pártok pénzügyi helyzetéről a 2005. pénzügyi év zárásakor;

               52.

               észrevételezi azonban, hogy

                           —

                           az Európai Baloldal (GE) képviselőcsoportja túllépte ideiglenes költségvetését és 42 000 EUR veszteséget könyvelt el, amelyre meglévő tőkéje nem nyújt teljes mértékben fedezetet; ezért a pártnak lényegesen javítania kell belső ellenőrzési struktúráit, és azonnal fel kell tőkésítenie a pártot, hogy megfelelhessen 2005. évi kötelezettségeinek, illetve hogy megfelelő tartalékkal rendelkezzen a jövőre nézve,

                           —

                           a Nemzetek Európájáért Unió (AEN), valamint az Európai Demokraták (PDE) képviselőcsoportja költségvetésének teljesítése nem érte el ideiglenes költségvetésüket, amelynek folytán támogatásuk csökkent, és a túlzott kifizetés (110 669,52 EUR az AEN-től illetve 113 690,51 EUR a PDE-től) visszafizetésre került;

               53.

               rávilágít arra, hogy az európai szintű politikai pártok elérték, hogy a rendelkezésükre álló előirányzatokat nagymértékben hasznosítsák;

               54.

               ismételten hangsúlyozza javaslatainak fontosságát a 2004/2003/EK rendelet további javítása érdekében, amint azt 2006. március 23-i állásfoglalása (22) kifejti;

               55.

               üdvözli, hogy az európai szintű politikai pártok finanszírozása tekintetében az elnökség 2006. február 1-jei határozatát követően a következő javításokat lehetett elérni:

                           —

                           az adott évi támogatás alapján támogatható kiadások (n) az n+1 évben fizethetők ki,

                           —

                           az elnökség több éves indikatív költségvetést fogadott el a 2007–2009. évi időszakra;

               56.

               továbbra is meg van győződve arról, hogy az európai szintű politikai pártoknak engedélyezni kell megfelelő tartalékok létrehozását ahhoz, hogy alkalmazottaikkal és beszállítóikkal szembeni törvényes kötelezettségeiknek eleget tegyenek abban az esetben, ha a párt feloszlik; felkéri a Bizottságot, hogy a továbbiakban ne mulassza el tiszteletben tartani azt a 2006. november 21-i egyeztető eljárás során adott kötelezettségvállalását, amely szerint előterjeszti az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosítására tett javaslatát olyan alkalmas rendelkezések bevezetésével, amelyek a költségvetési rendelet 109. cikke szerinti no-profit szabályok alól mentesítik az éves tevékenysége alatt összegyűjtött saját forrásokat, különösen a hozzájárulást és a tagdíjakat olyan európai szintű politikai párt esetében, amely a 2004/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban túllépi a haszonélvező részéről elvárt 25 %-os költségviselést;

         A Parlament ingatlanpolitikája

               57.

               megállapítja, hogy a Parlament megalapozott politikája, hogy az általa használt ingatlanok tulajdonosává váljon; ennek következtében összesen 1 400 millió EUR összeget fektetett be ingatlanba 1995 és 2005 között, ezáltal saját számításai szerint 2006 végéig mintegy 700 millió EUR-t takarított meg a bérleti díjakban;

               58.

               felkéri a főtitkárt, hogy bocsássa az illetékes parlamenti bizottság rendelkezésére a Parlament három munkahelye fenntartásának költségeire vonatkozó részletes adatokat egészében és munkahelyenként – mivel a legutóbbi adatok a 2000-es évből származnak, amikor az Uniónak csupán 15 tagállama volt – így a Parlament alaposabb betekintést nyerhet a költségstruktúrába és azonosíthatja azokat a területeket, ahol megtakarításokat hajthat végre;

         Strasbourg

               59.

               megismétli, hogy a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság átfogóan vizsgálta a Winston Churchill (WIC), a Salvador de Madariaga (SDM), valamint az IPE III épületek vásárlását kísérő eseményeket a Parlamentnek a 2004. évi mentesítésre vonatkozó előkészületei során;

               60.

               aláhúzza, hogy amióta a Parlament e három épület tulajdonosává vált az elnökség 2006. október 23-i egyhangú határozata után, az adásvételi okirat pénzügyi és jogi rendelkezései az alábbiakat irányozták elő:

                           —

                           143 125 000 EUR eladási ár, amely az aláíráskor készpénzben fizetendő; a két telket egyenként 1 EUR jelképes áron ruházzák át,

                           —

                           a Parlament az okirat aláírásának dátumával szerzi meg az épületek tulajdonjogát,

                           —

                           az épületek renoválási munkálatait az eredetileg az SCI-Erasme-mal kötött megállapodás szerinti program alapján folytatják, és Strasbourg városa felelősségvállalása mellett fejezik be,

                           —

                           Strasbourg városa intézkedik az ehhez szükséges munkálatok finanszírozásáról és végrehajtásáról, hogy az IPE III épület „első kategóriás, a nyilvánosság számára hozzáférhető épületnek” minősüljön legkésőbb 2007. december 31-ig;

               61.

               tudomásul veszi, hogy az elnökség engedélyezte a három épületre a bérleti díj kifizetését a 2006. évre a keretmegállapodás aláírásáig (2006. szeptember 28.), összhangban a Jogi Szolgálat 2006. június 26-án kiadott szakvéleményével: 7 352 644,14 EUR a WIC- és az SDM-épületre, és 4 023 329,90 EUR az IPE III épületre;

               62.

               tudomásul veszi továbbá, hogy az adásvételi okirat úgy rendelkezik, hogy ha a Parlament az egész épületkomplexumot az Európai Unió intézményein vagy testületein kívüli harmadik félre ruházza át, a telek (telkek) tulajdonjoga 1 EUR jelképes áron visszaszáll Strasbourg városára; az épületek árát a Parlament és Strasbourg városa kölcsönös megállapodása határozza meg, vagy ennek hiányában azt szakértői becsléssel állapítják meg;

         Luxembourg

               63.

               tudomásul veszi a luxembourgi hatóságok és a Parlament közötti, a Konrad Adenauer-épület (KAD I és II) bővítéséről szóló keretmegállapodás elemeit; a keretmegállapodás kiterjed a földterületre, a Parlament azon jogára, hogy az épületek egészét vagy egy részét bérbe adja, valamint az épületek bármilyen vásárlója számára dologi jog megadásának feltételeire;

               64.

               tudomásul veszi továbbá, hogy a további vizsgálatok végrehajtásának, illetve a KAD felújítási munkálatai projektirányításának, illetve a munkálatokra vonatkozó szerződéseknek a költségeit 345 170 900 EUR-ra becsülték (2005. májusi érték);

               65.

               rávilágít arra, hogy kérni fogja a KAD-bővítés környezetvédelmi tanúsítását, az Ökoirányítási és Auditálási Rendszerrel (EMAS) összhangban;

         Brüsszel

               66.

               emlékeztet arra, hogy 2004. október 10-én hosszú távú bérleti szerződést írt alá az ingatlanfejlesztővel, dologi jogot ruházva rá a D4-D5 épületek építésére elővételi opcióval; a teljes költségvetés 325,2 millió EUR-t tesz ki; 192,6 millió EUR előlegfizetést teljesítettek;

               67.

               tudomásul veszi, hogy az elnökség 2005 júliusában jóváhagyta egy kulturális szolgáltató terület, valamint egy Európai Látogató Központ létrehozását a D4 épületben;

               68.

               hangsúlyozza, hogy a belga kormány – legutóbb Guy Verhofstadt miniszterelnök 2004. szeptember 28-i levelében – garantálta, hogy a földterület, illetve a földterület fejlesztésének költségeit visszatérítik a Parlamentnek és ez a szokásos eljárás, amelyet más európai intézmények esetében is alkalmaznak;

               69.

               sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a belga hatóságok ezidáig nem tartották be a földterület költségeivel kapcsolatos megállapodást, amelynek becsült összege 43 millió EUR, és vitatják a D4-D5 épület telekfejlesztési költségei után a Parlamentnek járó visszatérítés teljes összegét is, amelyet a Parlament szolgálatai 30,8 millió EUR-ra becsülnek;

               70.

               úgy véli, hogy a belga hatóságok által felajánlott 15 millió EUR elfogadhatatlan; álláspontja szerint a vasútállomást fedő tető burkolásának költségei – amely nyilvános közlekedési útvonal – elvben sem finanszírozhatók a Parlament költségvetéséből;

               71.

               támogatásáról biztosítja az Elnököt és az Elnökséget azoknak a vitáknak a megoldásában, amelyek a belga hatóságok és a Parlament között merültek fel a Parlament pénzügyi és intézményi érdekeinek védelmezése közben;

               72.

               ezért felhívja a belga kormányt, hogy tartsa tiszteletben az említett megállapodást;

               73.

               úgy véli, hogy a Parlament új épületeinek felépítése, és azt követően az épületek körüli építkezésekbe való beruházások hatással voltak a szomszédságra a lakhatás, forgalom, munka- és életfeltételek tekintetében, felhívja ezért a főtitkárt, hogy a helyi lakosok képviselőivel való szokásos tárgyalási politikát kövesse, és a következő kifizetés előtt megfelelő időpontban készítsen jelentést azokról az elért eredményekről, amelyekkel a helyi hatóságokkal együttműködve korlátozta a Parlament jelenlétéből eredő lehetséges negatív hatásokat;

         Önkéntes nyugdíjrendszer

               74.

               emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék éves jelentéseiben ismételten rámutatott – legutóbb 2005-ben (10.2. táblázat) – arra, hogy a Parlament kiegészítő nyugdíjszabályozására megfelelő jogalapot kell teremteni; emlékeztet továbbá arra, hogy emellett a Számvevőszék szerint egyértelmű szabályokat kell létrehozni az esetleges hiány fedezetére; megjegyzi azonban, hogy a Parlament jogi szolgálatának véleménye szerint az EK-Szerződés 199. cikkében (korábban az EGK-Szerződés 142. cikkében) meghatározott, az Európai Parlament szabályozási autonómiája alapján kellő jogalapja van a kiegészítő nyugdíjrendszernek, mivel az biztosítja az Európai Parlament számára azt a jogot, hogy a belső szervezeti ügyekben bármilyen intézkedést hozzon, továbbá ha a képviselői szabályzat hatályba lép, a szabályzat 27. cikke képezi majd a nyugdíjalap jogalapját;

               75.

               megjegyzi, hogy 2005 novemberében az önkéntes nyugdíjalapnak 475 tagja volt, akik az általános költségtérítésből közvetlenül levonva 948 EUR összegű havi járulékot fizettek, amely az összeg egyharmadát tette ki; ugyanakkor a Parlament minden tag után havonta 1 896 EUR járulékot fizetett;

               76.

               felhívja az önkéntes nyugdíjalap tagjait, hogy 2007. november végéig igazolják, hogy az általános költségtérítésből levont járulékaikat magánforrásból visszafizették; ellenkező esetben a nyugdíjalap tagjai eltitkolt járulékos jövedelem megszerzése vádjának tennék ki magukat;

               77.

               felhívja igazgatását, hogy 2008 januárjától ne folytassa a befizetéseket azok után a tagok után, akik nem igazolták, hogy az önkéntes nyugdíjalaphoz való személyes hozzájárulásukat magánforrásból visszatérítették;

               78.

               emlékezteti az Elnökséget és annak igazgatását, hogy 2007. március 30-a előtt terjesszen elő intézkedési javaslatokat, biztosítva, hogy a nyugdíjalap tagjai személyes befizetéseiket személyes jövedelemforrásuk közvetlen terhelésével teljesítsék (23);

               79.

               tudomásul veszi, hogy az önkéntes nyugdíjalap biztosításmatematikai hiányát, amely már öt éve fennáll, a 2004. évi 43 756 745 EUR-ról 2005-ben 28 875 471 EUR-ra csökkentette, és ezáltal a 2004. évi 76,8 %-ról 2005-re 86,1 %-ra javította az alap biztosításmatematikai finanszírozási pozícióját; aláhúzza azonban, hogy az elmúlt években a tőzsde meglehetősen változékonynak bizonyult, ezért nincs bizonyosság a tekintetben, hogy a nyugdíjalap biztosításmatematikai hiánya milyen irányban változik tovább;

               80.

               felhívja a nyugdíjalap befektetéskezelőjét, hogy az „alacsony kockázatú” befektetéseket preferálja, illetve tartsa tiszteletben a Parlament állásfoglalásaiban kinyilvánított etikus cégekben való befektetési normákat;

               81.

               megjegyzi, hogy 2006 januárja óta a tag a 60. életéve betöltése után 1 304 EUR összegű havi nyugdíjat vehet fel, mindössze ötévnyi járulékfizetés után;

               82.

               üdvözli, hogy az Elnökség munkacsoportot hozott létre az önkéntes nyugdíjalap pénzügyi helyzetének vizsgálatára független biztosításmatematikai vizsgálat alapján, és felkéri a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot, hogy rendszeresen tájékozódjon a munkacsoport eredményeiről;

               83.

               álláspontja szerint a Parlament és a nyugdíjalap közötti kapcsolatot szerződéses alapra kell helyezni, ha az Elnökség munkacsoportja befejezte a munkáját;

               84.

               álláspontja szerint, ha az európai parlamenti képviselők szabályzata hatályba lép az önkéntes nyugdíjalapnak a (2009 júniusáig megszerzett) jogosultságoknak való megfelelésre kell korlátoznia magát, ami azt jelenti, hogy sem az európai parlamenti képviselők, sem a nyugdíjalap tagjai nem teljesíthetnek további befizetéseket az alapba; felhívja az elnökséget, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket;

         Parlamenti asszisztensek az Európai Parlamentben

               85.

               üdvözli az Elnökség 2006. szeptember 25-i határozatát, amellyel elfogadta az Európai Parlament parlamenti asszisztenseinek kódexét, véleménye szerint valamennyi képviselőnek saját nyelvén meg kell kapnia a kódex saját példányát;

               86.

               a főtitkár által 2007. január 24-én rendelkezésre bocsátott adatok alapján megállapítja, hogy az akkreditált asszisztensek száma jelenleg 1 416, és közülük 433 szolgáltató (természetes személy), 583 rendelkezik közvetlen munkavállalási szerződéssel valamely képviselővel, és további 400-at szolgáltatón keresztül alkalmaznak; közülük mintegy 138 rendelkezik munkaszerződéssel a belga jog alapján (a munkaszerződéssel rendelkező akkreditált asszisztensek 14 %-a); 2005-ben 4 060 szerződés élt parlamenti asszisztensekkel (ideértve 1 673 munkavállalót és 2 387 szolgáltatót, akik közül 1 687 volt természetes és 700 jogi személy), valamint 492 gyakornokot fizettek a parlamenti költségtérítésből;

               87.

               ebben az összefüggésben aláhúzza a képviselők parlamenti költségtérítése vizsgálatának fontosságát, amely azonban az évnek csak a későbbi részében áll majd rendelkezésre, ezért felkéri a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot, hogy kövesse nyomon ezt a könyvvizsgálati jelentést, együtt korábbi, a képviselők költségtérítéseivel kapcsolatos észrevételeivel (24) a 2006. évi mentesítés kapcsán;

               88.

               tudomásul veszi, hogy az asszisztensek szabályzatának kidolgozásához tárgyalásokra van szükség a Bizottsággal és a Tanáccsal, és hogy az Elnökség konzultálni kíván a Jogi Bizottsággal is; felhívja ezért az újonnan megválasztott Elnökséget, hogy folytassa ezt a munkát annak érdekében, hogy az asszisztensek felvételét, munkafeltételeit, valamint társadalombiztosítási és adózási feltételeit szabályozzák;

               89.

               véleménye szerint – az e tárgyban folyamatban lévő vitára tekintettel – a képviselői asszisztensekkel foglalkozó parlamenti munkacsoport mandátumát ki kell terjeszteni;

         A Kioto-plusz terv az Európai Parlament számára

               90.

               emlékeztet néhány kulcsfontosságú adatra, amely tükrözi, hogy az Európai Parlamentnek milyen jelentős hatása van a környezetre (2004. évi adatok):

                                       —

                                       villamos áram költsége

                           6,2 millió EUR

                                       —

                                       fűtés és gáz

                           235 364 GJ/év

                                       —

                                       CO2-kibocsátás

                           11 245 t/év

                                       —

                                       papír/nyomda

                           70 523 doboz 2 500 db A4 lappal (846,3 t)

                                       —

                                       víz

                           167 830 m3 = 258 836 EUR

                                       —

                                       közönséges hulladék

                           2 098 t = 347 387 EUR

                                       —

                                       parkolás

                           5 156 parkolóhely

               91.

               felkéri a főtitkárt, hogy készítsen az illetékes parlamenti bizottság számára a Parlament három munkahelyének környezeti hatásairól és a kapcsolódó utazási követelményekről szóló átfogó és munkahelyekre bontott elemzést;

               92.

               üdvözli az Elnökség 2004. április 19-i határozatát, amellyel az Európai Parlamentben létrehozza a környezetgazdálkodási rendszert, összhangban az Ökoirányításai és Auditálási Rendszerről szóló rendelettel (EMAS-rendelet), amely kiváló eszközt biztosít a Parlament tevékenységei környezeti hatásainak kezelésére;

               93.

               üdvözli a környezeti hatások csökkentésére irányuló más kezdeményezéseket is, ilyen például a nyomdai átszervezés, az új és könnyebb konténerek bevezetése a dokumentumok szállítására, a kerékpárok rendelkezésre állása Brüsszelben és Luxemburgban, a videokonferenciák szervezése, illetve a festékpatronok újrahasznosítása;

               94.

               igen pozitív lépésként üdvözli az EMAS-regisztrációt; sajnálatát fejezi ki azonban, hogy az EMAS intézkedési terve csak nagyon szerény csökkentési célokat tűz ki (azaz 5 %-ot a fűtés és a légkondicionálás esetén), késői határidőket javasol (azaz 2011-et a világításra fordított energiafogyasztás csökkentésére), és egyszeri fejlesztésekkel foglalkozó különféle kutatócsoportokat hoz létre;

               95.

               rámutat, hogy az Európai Unió vezető szerepet játszik nemzetközi szinten a klímaváltozással kapcsolatos vitában; ezért úgy ítéli meg, hogy a Parlamentnek nemcsak az EU-nak a Kiotói Jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségei, hanem a klímaváltozással kapcsolatos saját állásfoglalásaiban meghatározott célok teljesítéséhez is aktívan kell hozzájárulnia, különösen a CO2-kibocsátás 2020-ig történő 30 %-os csökkentéséhez;

               96.

               felhívást intéz igazgatásához, hogy dolgozza ki a Kioto-plusz tervet, amely ambiciózusabb és átfogóbb intézkedési tervet határoz meg, mint az EMAS keretében előirányzott intézkedések, hogy bizonyítsa a közvélemény előtt, hogy maga is megkísérli azon célok megvalósítását, amelyek elérését másoktól várja;

               97.

               véleménye szerint a Kioto-plusz terv intézkedéseinek az alábbiakra kell kiterjednie:

                           —

                           garantálni kell, hogy a luxemburgi KAD-épület bővítése példamutató legyen azzal, hogy a legjobb környezeti gyakorlatot alkalmazza (például az esővíz visszanyerésére, tárolására és újrahasználatára irányuló rendszer telepítése, ökotechnológia alkalmazások az energiafogyasztás csökkentésére, modern technológia, például fejlett hőszigetelés alkalmazása vagy olyan légkondicionáló rendszer alkalmazása, amely elősegíti a hő visszanyerését vagy az „ingyen” hűtést, napelemek alkalmazása vízmelegítésre, illetve hőt és villamos áramot együttesen előállító egység lehetősége),

                           —

                           nem csupán az energiafogyasztás, hanem az energiaveszteség fő okaira vonatkozó tanulmány alapján integrált energiahatékonysági terv létrehozása; az energiaveszteség megjeleníthető az épületek termográfikai képeivel,

                           —

                           a villamos áram szállítójának megváltoztatása vagy a jelenlegi szállítóval fennálló szerződés újratárgyalásának megfontolása annak érdekében, hogy olyan társaságoktól vásároljunk energiát, amelyek a legkevésbé negatív hatást gyakorolják a környezetre,

                           —

                           a papírfelhasználás további csökkentése (ez 2004-ben 846 tonna volt),

                           —

                           a vízfogyasztás lényeges csökkentésének megkísérlése (úgy tűnik, hogy ez nem tartozik a jelenlegi EMAS intézkedési terv céljai közé),

                           —

                           a szolgálati gépkocsik CO2-kibocsátásának 130 gr/km-re csökkentése 2012-ig,

                           —

                           ha csak lehetséges, szolgálati gépkocsiként hibrid járművek használatának megfontolása,

                           —

                           tájékoztatási kampány szervezése a Parlamentben, amelynek során – a tisztviselők és más képviselők szállítási igényei és preferenciái alapján, amelyeket a felmérések már meghatároztak – bemutatják a Parlament mobilitási tervét, amely rámutat a fenntartható közlekedési eszközök (azaz gyaloglás, kerékpárhasználat, tömegközlekedési eszközök, gépkocsimegosztás, gépkocsi flottamegosztás stb.) használatának előnyeire, és ösztönzi azokat,

                           —

                           kapcsolatfelvétel a helyi és regionális tömegközlekedési szolgáltatókkal annak érdekében, hogy hatékonyabb tömegközlekedési hálózatot kínáljanak, és ezáltal a Parlament, illetve a többi intézmény alkalmazottai közül több ügyfelet vonzzanak magukhoz,

                           —

                           felkéri az Elnökséget, hogy állandó és jól látható tájékoztatási pontot hozzon létre a mobilitáskezelésről, ami tájékoztatást és segítséget nyújt az ügyfeleknek a fenntartható mobilitásról,

                           —

                           ösztönözni kell az informatikai berendezések és a videokonferenciák alkalmazását az utazások csökkentése érdekében,

                           —

                           meg kell kísérelni a nagy távolságból importált élelmiszerek értékesítésének csökkentését a parlamenti büfékben és éttermekben;

         Esélyegyenlőség az Európai Parlamentben

               98.

               úgy ítéli meg, hogy az esélyegyenlőségnek a Parlament személyzeti politikája integráns részét kell képeznie; ezért üdvözli a nemek közötti egyenlő bánásmódért felelős alelnök átfogó jelentését, amelyet az Elnökség 2006. november 29-én fogadott el; elvárja, hogy a jelentés következtetéseit teljes körűen megvalósítsák;

               99.

               rámutat arra, hogy a Parlament esélyegyenlőségi politikájának a pályázati eljárások szerves részét kell képeznie, és ezért azt megfelelő módon figyelembe kell venni a Parlamentnek szolgáltatásokat nyújtó társaságokkal történő szerződések megkötésekor;

               100.

               egyetért az elnökség által a nők vezetői szintű kinevezésére meghatározott célokkal; elégedetten veszi tudomásul, hogy a felső vezetői célokat csaknem sikerült teljesíteni;

               101.

               felhívja a figyelmet a középvezetői szinten folyamatosan tapasztalható egyensúlytalanságra; üdvözli a Személyzeti Főigazgatóság felmérését és az általa meghozott intézkedéseket; kéri azonban az egységvezetőként kinevezhető nők számára tervezett kísérleti képzési program értékelését;

               102.

               hangsúlyozza, hogy a jobb egyensúly a munka és a magánélet között elősegítheti az esélyegyenlőséget; ezért konkrétabb intézkedéseket kér, hogy rugalmasabb munkavállalási lehetőséget vezessenek be az alkalmazottak számára a meglévő törvényi rendelkezések kiegészítésére;

               103.

               tudomásul veszi a Személyzeti Főigazgatóság erőfeszítéseit, hogy javítsa az anyasági és/vagy szülői/családi szabadságon lévő munkavállalók, illetve részmunkaidős munkavállalók helyettesítésére irányuló igazgatási és költségvetési eljárásokat; felkéri az Elnökséget és a Költségvetési Bizottságot, hogy biztosítsák a szükséges költségvetési eszközöket az ilyen alkalmazottak rendszeres pótlására;

               104.

               üdvözli azokat az erőfeszítéseket, amelyek a Parlament elérhetővé tételére irányulnak fogyatékkal rendelkező személyek számára, legyenek azok képviselők, asszisztensek, alkalmazottak vagy állampolgárok; üdvözli az elnökség által a fogyatékkal élő személyek szakmai gyakorlatára vonatkozóan elfogadott kísérleti programját, mint pozitív intézkedést; figyelemmel kell lenni azonban arra, hogy a hosszú távú cél, hogy valamennyi emberi erőforrással kapcsolatos eljárásban a fogyatékosság teljes mértékben a politika középpontjába kerüljön;

               105.

               felhívást intéz a főtitkárhoz, hogy a Parlament személyzeti politikájában teljes mértékben vegye figyelembe a 2003. március 13-i, a nemek közötti esélyegyenlőség biztosítására irányuló állásfoglalását (25); javasolja az esélyegyenlőségi szempontok bevezetését a 2008. évi költségvetésben;

         A Parlament és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF)

               106.

               üdvözli, hogy a Parlament és az OLAF közötti együttműködést általában kielégítőnek tekintik, aggasztja azonban, hogy bizonyos nyomozások befejezéséhez igen hosszú időre van szükség;

               107.

               felkéri a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot, hogy hívja meg az OLAF igazgatóját a kölcsönös érdeklődésre számot tartó témák megvitatására 2007. július vége előtt;

               108.

               tudatában van annak, hogy a Parlament és a Tanács a közeljövőben megvitatja az Európai Parlament és a Tanács 1999. május 25-i, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendeletének felülvizsgálatát (26);

         „Tegyük magasabbra a mércét”– a parlamenti igazgatás reformja

               109.

               rámutat, hogy a Parlament titkárságának átszervezése a szakmaiság fokozása, a kiváló minőség és a szinergia biztosítása érdekében csaknem befejeződött; megállapítja, hogy az alábbi változtatásokat vezették be:

                           —

                           a korábbi Bizottsági és Delegációs Főigazgatóság kettéosztása, létrehozva a Belpolitikai Főigazgatóságot és a Külpolitikai Főigazgatóságot, figyelembe véve a jogalkotási terhek és a specializáció növekvő szintjét,

                           —

                           az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok javítása,

                           —

                           a korábbi Kutatási Főigazgatóság feloszlatása, és a parlamenti bizottsággal szorosan együttműködő szakpolitikai főosztályok formájában történő ismételt létrehozása,

                           —

                           a parlamenti bizottságok finanszírozása külső szakértői tanulmányok elkészítése, illetve független szakértők közreműködése érdekében,

                           —

                           a könyvtár használatának elősegítése,

                           —

                           az elsőbbséget élvező kérdésekkel kapcsolatos horizontális projektcsoportok létrehozása, valamint

                           —

                           a parlamenti szövegek minőségének javítása;

               110.

               üdvözli a reform végrehajtásával elért előrehaladást;

               111.

               ugyanakkor aláhúzza, hogy a külső tanulmányok tekintetében a vizsgálatok előírásait egyértelművé kell tenni, a pénzügyi kereteknek elegendőnek és a határidőknek reálisaknak kell lenniük ahhoz, hogy a kutatóintézetek értékes tanácsokat adhassanak;

         A tavalyi év mentesítésről szóló állásfoglalásának nyomon követése

               112.

               tudomásul veszi, hogy az Elnökség két alelnököt és két quaestort nevezett ki 2005. november 30-án annak érdekében, hogy a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozóan új szabályokat dolgozzanak ki a képviselői szabályzat alapján, amely 2009 júliusában lép hatályba; kéri, hogy a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság kapja meg a 2006. december 13-án elfogadott közbenső jelentés másolatát, valamint mindazon munkaanyagok másolatát, amelyeket a munkacsoport esetleg elkészít; aláhúzza, hogy a képviselőknek járó parlamenti költségtérítés vizsgálata igen értékes lesz a munkacsoport számára;

               113.

               megjegyzi, hogy az elnökségnek jelenleg nem áll szándékában a képviselők utazási költségtérítési szabályainak módosítása annak érdekében, hogy az arra igényt tartó képviselők számára csak a ténylegesen felmerült utazási költségeket térítsék meg; 27 képviselő fizette vissza a Parlamentnek az utazási költségtérítés egy részét (148 963,57 EUR-t) 2005-ben;

               114.

               megjegyzi, hogy az engedélyezésre jogosult felhatalmazott tisztviselők szisztematikusan áttekintették a Parlament hosszú ideje fennálló szerződéseit, és ez a vizsgálat nem fedett fel a Parlament pénzügyi érdekeire hátrányos helyzetet; üdvözli, hogy ezt a vizsgálatot a jövőben évente elvégzik, és megállapításait az éves tevékenységi beszámolókban közzéteszik;

               115.

               megjegyzi, hogy a 2004-es bővítéssel összefüggésben 984 tisztviselői állást hoztak létre: 489-et 2003-ban, 355-öt 2004-ben és 150-et 2005-ben; 2006. november végéig 518 tisztviselőt és 336 ideiglenes alkalmazottat vettek fel; ezen kívül 2006. november végéig 65 bolgár és 79 román szerződéses alkalmazottat vettek fel;

               116.

               tudomásul veszi az elektronikus aláírás rendszerének bevezetésével kapcsolatos jogi és szervezeti problémákat: jogi szempontból egyértelművé kell tenni, hogy miként lehet összeegyeztetni a projektet a plenáris ülésen módosítások előterjesztésére irányadó eljárási szabályzat rendelkezéseivel; szervezeti szempontból újra meg kell határozni a módosítások előterjesztésére és a parlamenti kérdésekre vonatkozó feltételeket;

               117.

               kérdezi, hogy a főtitkár miként kívánja a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodást végrehajtani;

               118.

               emlékeztet arra, hogy a Fegyelmi Bizottság befejezte munkáját az 1982-ben a pénztári állomány és az érintett számlák közötti 4 136 125 BEF-nek megfelelő különbözetért fennálló felelősség megállapítása tekintetében; felszólítja a főtitkárt, hogy tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot a fegyelmi eljárás eredményéről, illetve arról, hogy az összeget, beleértve annak kamatait is, behajtották-e.

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  DV/614096EN.doc.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (5)  HL C 263., 2006.10.31., 10. o.

      (6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390, 2006. 12. 30., 1. o.) módosított rendelet.

      (7)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (8)  HL L 177., 2007.7.6., 3. o.

      (9)  HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

      (10)  PE 377.686/BUR.

      (11)  Lásd a fent említett 2006. szeptember 26-i állásfoglalás (7) bekezdését.

      (12)  HL L 196., 2005.7.27., 28. o.

      (13)  HL L 330., 2004.11.4., 160. o.

      (14)  HL L 148., 2003.6.16., 62. o.

      (15)  A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

      (16)  A 2001. évi mentesítésről szóló állásfoglalás 90. bekezdése (HL L 148., 2003.6.16., 62. o.).

      (17)  A Költségvetési Ellenőrzési Bizottság elnökéhez intézett 2007. január 11-i levél (300319).

      (18)  2003. június 30-i elnökségi határozat.

      (19)  A 3701. költségvetési jogcímre vonatkozó végrehajtási rendelkezések szerint

      (20)  PPE: az Európai Néppárt és az Európai Demokraták képviselőcsoportja; PSE: az Európai Parlament Szocialista képviselőcsoportja; ELDR: a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoportja; EFPG: az Európai Zöld Pártok Szövetsége; AEN: a Nemzetek Európájáért Unió képviselőcsoportja; PDE: az Európai Demokraták képviselőcsoportja; GE: az Európai Baloldal képviselőcsoportja; EFA: az Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportja

      (21)  HL L 297., 2003.11.15., 1. o.

      (22)  HL C 292. E, 2006.12.1., 127. o.

      (23)  Lásd a fent említett 2006. szeptember 26-i állásfoglalás (88) bekezdését.

      (24)  Lásd a fent említett 2006. szeptember 26-i állásfoglalás (73) és (79) bekezdését.

      (25)  HL C 61. E, 2004.3.10., 384. o.

      (26)  HL L 136., 1999.5.31, 1. o.