title: 2013/81/EU: A Bizottság határozata ( 2013. február 13. ) a Kazah Köztársaságból származó fehérfoszfor (más néven elemi vagy sárgafoszfor) behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

text:
               14.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 43/38

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2013. február 13.)
   a Kazah Köztársaságból származó fehérfoszfor (más néven elemi vagy sárgafoszfor) behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
   (2013/81/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 7. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

               (1)

               2011. december 17-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kazah Köztársaságból (a továbbiakban: Kazahsztán vagy érintett ország) származó fehérfoszfor (más néven elemi vagy sárgafoszfor) Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

               (2)

               Az eljárást a 2011. november 7-én az egyedüli uniós fehérfoszfor-termelő – így az uniós össztermelést képviselő – Thermphos International BV (a továbbiakban: panaszos) által benyújtott panasz alapján indították meg. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

         2.   AZ ELJÁRÁSBAN ÉRINTETT FELEK

               (3)

               A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, az érintett ország egyedüli ismert exportáló gyártóját, az analóg ország gyártóját, egyéb ismerten érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat és a Kazahsztánt képviselő feleket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.

               (4)

               Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgattak, aki bizonyította, hogy meghallgatását különleges okok indokolják. Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit a Bizottság megvizsgálta, és adott esetben figyelembe vette.

               (5)

               Annak érdekében, hogy a kazahsztáni exportáló gyártónak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a szóban forgó exportáló gyártónak. Továbbá a Bizottság formanyomtatványt küldött a kazahsztáni hatóságoknak is. Az egyedüli ismert kazahsztáni exportáló gyártó jelentkezett a Bizottságnál, és piacgazdasági elbánást kérelmezett.

               (6)

               A Bizottság kérdőívet küldött az érintett ország ismert exportáló gyártójának és a panaszosnak, amelyek visszaküldték a kitöltött kérdőívet.

               (7)

               A vizsgálatban potenciálisan érintett, független importőrök nyilvánvalóan nagy számára való tekintettel a dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavétel alkalmazását irányozta elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte valamennyi független importőrt, hogy jelentkezzen, és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat. Csupán hét vállalat bocsátotta rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat. Tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy az érintett termék importőrei/felhasználói. A Bizottság a nála jelentkező importőrök alacsony száma miatt úgy vélte, hogy nincs szükség mintavételre. Ezt követően a Bizottság az importőrök számára készült kérdőívet és a felhasználók számára készült kérdőívet is eljuttatta e felekhez. Továbbá 30 vállalat jelentkezett a Bizottságnál felhasználói minőségben, amelyekhez a Bizottság eljuttatta a felhasználók számára készült kérdőívet. Összesen öt vállalat töltötte ki mindkét kérdőívet; egy vállalat az importőrök számára, hét vállalat pedig a felhasználók számára készült kérdőívet. Megjegyzendő, hogy egy felhasználó a későbbiekben úgy döntött, hogy nem működik együtt.

               (8)

               A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből eredő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:

                           a)

                           Uniós gyártó:Thermphos International BV, Vlissingen, Hollandia

                           b)

                           Az érintett országbeli exportáló gyártó:Kazhposphate LLC, Almati, Kazah Köztársaság

                           c)

                           Importőr:Ciech SA, Varsó, Lengyelország

                           d)

                           Felhasználó:Zaklady Chemiczne Alwernia SA, Alwernia, Lengyelország

                           e)

                           Importőrök/felhasználók:Fosfa akciová společnost, Břeclav, Cseh KöztársaságICL-IP Bitterfeld GmbH, Bitterfeld, NémetországItalmatch Chemicals Spa, Genova, Olaszország

         3.   VIZSGÁLATI IDŐSZAK

               (9)

               A dömping és a kár vizsgálatakor a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakot (továbbiakban: vizsgálati időszak) vették figyelembe. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

         4.   IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK MEGHOZATALÁNAK MELLŐZÉSE

               (10)

               A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ideiglenes intézkedések meghozatala nem lenne megfelelő, tekintettel arra, hogy tovább kell elemezni az okozati összefüggés és az uniós érdek bizonyos vonatkozásait.

               (11)

               Valamennyi érdekelt fél kézhez kapott egy tájékoztató dokumentumot, amely tartalmazta az ideiglenes intézkedések meghozatalának mellőzése melletti döntést alátámasztó alapvető tényeket és megfontolásokat (a továbbiakban: a tájékoztató dokumentum). Számos érdekelt fél írásbeli beadványban ismertette a tájékoztató dokumentumban megfogalmazott megállapításokkal kapcsolatos véleményét. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

         5.   A FELEK JOGAI ÉS A BIZALMAS ADATOK

               (12)

               Mivel az uniós gazdasági ágazat ily módon mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokat a bizalmas információk védelme érdekében indexálni kellett, vagy tartományokba kellett sorolni. Továbbá ugyanezen okokból, mivel az uniós piacon egyetlen exportáló gyártó és korlátozott számú importőr található, a felhasználással, az érintett országból és más országokból behozott importmennyiséggel és az importárakkal kapcsolatos valamennyi adatot indexálni kellett. Hasonlóképpen, a felhasználók korlátozott száma miatt a legtöbb esetben nem lehetett tényleges adatokat szolgáltatni.

         B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

   1.   ÉRINTETT TERMÉK

               (13)

               Az érintett termék a Kazahsztánból származó, jelenleg az ex 2804 70 00 KN-kód alá sorolt fehérfoszfor, más néven elemi vagy sárgafoszfor (a továbbiakban: fehérfoszfor vagy érintett termék).

               (14)

               A fehérfoszfor a nyersfoszfátból nyert kémiai elem, amelynek felhasználási köre sokrétű. A fehérfoszfort nyersanyagként használják főként a gyógyszerek és a mezőgazdasági vegyszerek savmentes alkalmazásainál, a foszforsav és származékainak előállítására, amelyeket élelmiszerekben és mosószerekben használnak, továbbá a kohászatban használt foszforötvözetek előállítására. A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett terméknek csak egy típusa létezik.

         2.   HASONLÓ TERMÉK

               (15)

               A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat által az EU-ban előállított és értékesített fehérfoszfor, valamint az érintett országban előállított és az EU-ba exportált fehérfoszfor ugyanazokkal az alapvető fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk módja is megegyezik. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették. Az alábbi (14)–(17) preambulumbekezdésben kifejtett piacgazdasági elbánás megállapításának fényében, valamint amiatt, hogy nem használtak fel analóg piaci gyártóra vonatkozó adatokat, a hasonló termék analóg piacon való gyártását és értékesítését nem határozták meg.

         C.   DÖMPING

   1.   PIACGAZDASÁGI ELBÁNÁS

               (16)

               Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kazahsztánból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon exportáló gyártó esetében, amely az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek megfelel. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden összefoglalva a következők:

                           1. kritérium

                           —

                           a vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;

                           2. kritérium

                           —

                           a vállalat egyetlen átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyvelést vezet;

                           3. kritérium

                           —

                           a nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások;

                           4. kritérium

                           —

                           a csődre és tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak;

                           5. kritérium

                           —

                           a valutaváltás piaci árfolyamon történik.

               (17)

               Az egyedüli ismert kazahsztáni exportáló gyártó (a továbbiakban: exportáló gyártó) piacgazdasági elbánást kérelmezett, és benyújtotta az e célra szolgáló formanyomtatványt. A szolgáltatott információkat a Bizottság később a szóban forgó vállalat telephelyein ellenőrizte.

               (18)

               Az ellenőrzött bizonyítékok alapján megállapítást nyert, hogy a vállalat teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított valamennyi kritériumot, és piacgazdasági elbánásban részesülhet.

               (19)

               A Bizottság elküldte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításait az exportőr gyártónak, a kazah hatóságoknak és a panaszosnak, és lehetőséget biztosított számukra, hogy észrevételeket tegyenek.

               (20)

               A panaszos állítása szerint az exportáló gyártó és a kazah állam között kapcsolatok állnak fenn, és a vállalat nem tudott bizonyítékot szolgáltatni tényleges tőkerészesedéséről. A vizsgálat során azonban fény derült arra, hogy a kazahsztáni jogszabályok szerint korlátolt felelősségű társaságnak minősül, amelynek közvetlen tagja két magánvállalat. Az ellenőrzés rámutatott, hogy az állam sem közvetlen, sem közvetett módon nem volt a vállalat részese. A vizsgálat ezért megerősítette, hogy a vállalat teljesen magánkézben van. A panaszos ez irányú állításait ezért a Bizottság elutasította.

               (21)

               Azzal is érveltek, hogy a vállalat egy állami kézben lévő, illetve államilag támogatott céggel közös vállalkozás részese lenne, amely kiemelt hozzáférést jelentene az állami finanszírozáshoz. A vizsgálat ugyan megállapította, hogy létezik egy közös vállalkozás, azonban az a vizsgálati időszakban nem folytatott tevékenységet, és amúgy is kizárólag a kénsavra terjedt ki, amely a fehérfoszfortól különálló üzletágnak minősül. Az ilyen irányú állításokat ezért a Bizottság elutasította.

               (22)

               A cég fő döntéshozatali szervei, az igazgatótanács és felügyelőbizottság tagságának és működésének a vizsgálata azzal az eredménnyel zárult, hogy nem állapítottak meg állami beavatkozást.

               (23)

               A panaszos továbbá azt állította, hogy a cég előállítási költségei nem feleltek meg a valóságnak, és nem tükrözték a rendes piacgazdasági körülményeket, különösen ami az egyik fő nyersanyag, a nyersfoszfát bányászatának költségeit illeti. A vizsgálat feltárta, hogy a cég a nyersfoszfátot olyan kapcsolódó kazahsztáni bányákból nyerte, amelyek tekintetében kizárólagos kitermelési jogokkal rendelkezik. Ezeket a jogokat tisztességes értéken megállapított és elszámolt ár ellenében szerezték meg. A cég továbbá a társasági adót, az ásványkitermelési adót és más kapcsolódó költségeket ugyanazon a szinten teljesítette, mint bármely más kazahsztáni ásványkitermelő. Az e kötelezettségekkel kapcsolatos pénzügyi kötelezettségvállalás része volt a cég teljes működési költségeinek. Ezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem történt jelentős állami beavatkozás, és a nyersfoszfáttal kapcsolatos költségek megfeleltek a valóságnak. A panaszos ez irányú állításait ezért a Bizottság elutasította.

               (24)

               Az előállítás teljes költségének jelentős részét kitevő villamos energia nem kapcsolódó beszállítóktól származik. A vizsgálat rámutatott, hogy az átlag villamosenergia-ár a többi kazahsztáni ipari felhasználó által fizetett árnál alacsonyabb volt. A cég azonban az ország egyik legnagyobb villamosenergia-fogyasztója, és ez a gyakorlat nem bizonyult ellentétesnek a piacgazdaság elveivel. A panaszos állítása szerint a cég az állami tulajdonban lévő villamosenergia-szállítási hálózatok használata során preferenciális villamosenergia-szállítási költségekben részesült. A vizsgálat folyamán azonban ez az állítás nem igazolódott be. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem történt jelentős állami beavatkozás a villamosenergia-költségek tekintetében, és a panaszos ilyen irányú állításait elutasította.

               (25)

               Minden más fő nyersanyagot, mint a kokszot, a finom eloszlású foszfort, a kvarcitot, az elektródokat, uránium- és szilikátércet a nemzetközi piacon, főként Kínában és Oroszországban szereztek be, vagy helyben termeltek ki. A vizsgálat ezen anyagok beszerzése, illetve árképzése tekintetében nem tárt fel állami beavatkozást.

               (26)

               A panaszos további állítása szerint Kazahsztánban ugyan a vonatkozó jogszabályi keret érvényben volt, a kazahsztáni munkavállalók munka- és szociális jogait az állam a cég munkabéreire és munkaerőköltségre gyakorolt hatásával a gyakorlatban eltörölte. A vizsgálat rámutatott, hogy a munkaerőt a cég vezetősége szabadon vette fel és bocsátotta el, valamint minimálbéren fizetette meg. Bebizonyosodott, hogy a cég valamennyi vonatkozó kazah jogszabályt betartott, és minden egyes munkavállalóval egyéni munkaszerződést kötött. A vizsgálat ezért nem tárt fel állami beavatkozást, és a panaszos ez irányú állításait a Bizottság elutasította.

               (27)

               Végül, a panaszos állítása szerint a fehérfoszfort a kazahsztáni belföldi piacon nem értékesítették, ezért a belföldi piacon nagy valószínűséggel értékesítési korlátozások voltak érvényben. A cég működési engedélye azonban nem tartalmazott értékesítési korlátozást, sem a belföldi, sem az exportpiacra nézve. A belföldi értékesítés hiánya arra vezethető vissza, hogy Kazahsztánban a fehérfoszfor tekintetében sem kereslet, sem feldolgozási kapacitás nincs. A panaszos ez irányú állításait ezért a Bizottság elutasította.

               (28)

               A cég egy alapvető, évente független könyvvizsgáló cégek által a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (IFRS – International Financial Reporting Standards) megfelelően ellenőrzött számviteli nyilvántartás-sorozattal rendelkezett.

               (29)

               A cég számviteli nyilvántartásából kiderült, hogy kamatmentes kölcsönöket biztosított, amelyeket azonban a vizsgálati időszak alatt maradéktalanul visszafizettek. Maguk a kamatmentes kölcsönök egymáshoz kapcsolódó vagy akár egymástól független cégek között nem ellentétesek a nemzetközi számviteli standardokkal, azonban bizonyos feltételekhez kötöttek, mint a jelentéstételi kötelezettségek betartása és a kölcsönöknek a számviteli nyilvántartásban való feltüntetése. A vizsgálat e tekintetben nem tárt fel szabálytalanságokat, és a cég valamennyi számviteli kötelezettségnek eleget tett.

               (30)

               A cégre a hatályban lévő csődjogi és tulajdonjogi jogszabályok vonatkoztak, amelyeknek alkalmazása a jogbiztonságot és a cégek működésének stabilitását hivatott szolgálni. Semmi nem utalt arra, hogy ezeket a jogszabályokat nem lehetne a cég tekintetében alkalmazni és végrehajtani.

               (31)

               A valuta használatára és átváltására vonatkozó korlátozásokat a vizsgálat nem tárt fel. A cég valutatranzakciói piaci árfolyamon történtek, és a cég szabadon rendelkezett saját tőkéje felhasználásával.

         2.   RENDES ÉRTÉK

               (32)

               A cég piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelme tekintetében a fenti (14) preambulumbekezdésben említett megállapítások eredményeként a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján állapították meg.

               (33)

               A cég a vizsgálati időszak alatt nem értékesített fehérfoszfort a belföldi piacon, és Kazahsztánban nem létezett más fehérfoszfor-értékesítő vagy -gyártó. A rendes értéket ezért nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése szerint a belföldi értékesítési árak alapján megállapítani. Következésképpen a rendes értékeket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint, az érintett termék előállítási költsége alapján állapították meg, amelyhez hozzáadták az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség ésszerű összegét.

               (34)

               A vizsgálat megállapította, hogy a bejelentett előállítási költség nem tartalmazta a bányászati jogok értékcsökkenését, amelyet ezért hozzáadtak. E tekintetben az érintett termékkel kapcsolatos bányászati jogok „tisztességes érték” alapján megállapított éves értékcsökkentése megfelelőnek bizonyult.

               (35)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően az exportáló gyártó azt állította, hogy a költségeket az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vizsgálat alatt álló fél által nyilvántartott adatok alapján kellett volna kiszámítani. Mivel a bányászati jogok értékcsökkenését csak az exportáló gyártó Kazahsztánon kívüli székhelyű anyavállalatának számviteli nyilvántartása tüntette fel, és mivel e vállalatra nem terjedt ki a vizsgálat, az exportáló gyártó költségeinek meghatározását nem szabadott volna e vállalat nyilvántartásában rögzített adatokra alapozni.

               (36)

               Emlékeztetni kell arra, hogy mivel a nyersfoszfor-bánya Kazahsztánban található, és az exportáló gyártó fehérfoszfor-termelés céljából folytatott nyersfoszfor-bányászatot, az exportáló gyártó számviteli nyilvántartásában feltüntetett költségeknek valóban magukba kellett volna foglalniuk a bányászati jogok értékcsökkenését. Tehát az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint a vállalat nyilvántartási adatai nem tükrözték megfelelő módon a vizsgált termék előállításával és értékesítésével összefüggő költségeket. Így indokolt volt ennek megfelelően kiigazítani a bejelentett költségeket.

               (37)

               Az anyavállalat pénzügyi nyilvántartása a csoport egészének konszolidált pénzügyi beszámolója volt, azaz a kazahsztáni exportáló gyártó tevékenységeire vonatkozó adatokat is tartalmazta. A nyilvántartásban szereplő bányászati jogok a teljes bányászati tevékenységre vonatkoztak, beleértve az exportáló gyártó fehérfoszfor-termeléshez kapcsolódó bányászati tevékenységét is. Így indokoltnak minősült ez alapján kiigazítani a bejelentett előállítási költséget.

               (38)

               Az exportáló gyártó továbbá azt állította, hogy a nyilvántartott értékcsökkenés a vállalatcsoport valamennyi, különböző termékek – többek között a fehérfoszfor – előállításához kapcsolódó bányászati jogának teljes értékcsökkenését tüntette fel. A fehérfoszfor bejelentett előállítási költségeihez hozzáadott értékcsökkenési költség összegének azonban kizárólag a közvetlenül a fehérfoszfor előállításához kapcsolódó értékcsökkenésre kellene vonatkoznia. A Bizottság elfogadta ezt az érvet és az előállítási költséget ennek megfelelően kiigazította azáltal, hogy a teljes értékcsökkenési költséget a fehérfoszfor előállításához kapcsolódó tevékenységhez rendelte hozzá.

               (39)

               Az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontja szerint az azonos általános kategóriába tartozó termékek előállítására és értékesítésére a származási ország belföldi piacán alkalmazandó tényleges összegek alapján határozták meg, mivel a kazah belföldi piacon nem volt más fehérfoszfor-előállító. E tekintetben főként vegyipari termékeket, mint például a műtrágyákat és más fehérfoszfor-származékokat vettek figyelembe.

               (40)

               A tájékoztató dokumentum nyilvánosságra hozatalát követően az exportáló gyártó azt állította, hogy az „egyéb termékekhez” kapcsolódó nyereség meghatározásakor figyelembe vett összegek nem megfelelőek. Állításai szerint egyes termékek esetében a termelési folyamat, valamint az értékesítésre vonatkozó kereskedelmi feltételek jelentősen eltértek a fehérfoszforra vonatkozóaktól, így e termékek értékesítésekor magasabb volt a haszonkulcs. Amellett érvelt, hogy a rendes érték kiszámítására szolgáló haszonkulcs-meghatározáshoz a nyereség összegét az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint, azaz bármilyen más ésszerű módszer alapján kell megállapítani. E tekintetben azt állította, hogy a fehérfoszfor Unióba és más harmadik országokba irányuló exportértékesítéseiből származó nyereséget, vagy pedig e haszonkulcsok átlagát kellene figyelembe venni. Végül amellett érvelt, hogy amennyiben a fentiek egyike sem lenne elfogadható, az anyavállalat által a vizsgálati időszak alatt előállított és értékesített összes termék átlagos haszonkulcsát kellene figyelembe venni.

               (41)

               Az exportáló gyártó az „egyéb termékek” előállítására vonatkozó eltérő gyártási folyamatokra, valamint ezek értékesítésének eltérő kereskedelmi feltételeire vonatkozó információkat csak a vizsgálat igen késői szakaszában nyújtotta be, és nem mellékelt hozzá semmiféle alátámasztó bizonyítékot. Azt sem bizonyította, hogy ezek az állítólagos eltérések hatással voltak-e az értékesítési árakra és ebből következően a haszonkulcsokra, és amennyiben igen, ez milyen mértékű volt. Végül, az exportáló gyártó nem bizonyította, hogy az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontját alkalmazó fent javasolt módszerek közül bármelyik is pontosabb eredményhez vezetne, mint az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének b) pontján alapuló módszer. Nem fejtette ki, hogy mennyiben lennének az exportértékesítésekre vonatkozó értékesítési feltételek hasonlóak a belföldi piacon való értékesítésre vonatkozóakhoz, indokolva azt, hogy az exportértékesítések megfelelő referenciaértéket jelentenek a belföldi piacon való értékesítésekhez. Ezért ezeket az állításokat el kellett utasítani.

         3.   EXPORTÁR

               (42)

               Az Unióba irányuló valamennyi exportértékesítés közvetlenül történt független fogyasztók részére, az exportárak az érintett termékért a vizsgálati időszakban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

               (43)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően az exportáló gyártó azt állította, hogy az alkalmazott exportár nem volt helyes. Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az exportárat az exportáló gyártó által a vizsgálat során benyújtott, ellenőrzött információk alapján határozták meg, így ezeknek az adatoknak a kiigazítása nem indokolt. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani.

         4.   ÖSSZEHASONLÍTÁS

               (44)

               A számtanilag képzett rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi paritáson történt.

               (45)

               A gyártelepi rendes érték és az exportár méltányos összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint megfelelő kiigazításokat végeztek az árakat és összehasonlíthatóságukat érintő tényezők eltéréseinek a figyelembevétele céljából. Az érintett országban és az Unióban való szállítás költségei, a kezelési és járulékos költségek és a hitelköltségek tekintetében minden olyan esetben kiigazításokat végeztek, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.

         5.   DÖMPINGKÜLÖNBÖZETEK

               (46)

               Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a kazahsztáni exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlításával állapították meg.

               (47)

               Mivel az egyedüli együttműködő exportáló gyártó az érintett termék exportértékesítésének 100 %-át képviselte, az együttműködés maximális szintjére való tekintettel az egész országban alkalmazandó vám szintje megegyezett az együttműködő exportáló gyártóra vonatkozó vám szintjével.

               (48)

               A fenti módszertan alapján a dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           Kazphosphate LLC

                           10,5 %

                           Összes többi vállalat

                           10,5 %

         D.   A KÁR

   1.   AZ UNIÓS GYÁRTÁS ÉS AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

               (49)

               A panaszt a Thermphos International B.V. (a továbbiakban: a panaszos), a teljes uniós gyártást képviselő, egyedüli uniós fehérfoszfor-gyártó nyújtotta be.

               (50)

               Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért a panaszos alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

               (51)

               A tájékoztató dokumentum közzététele előtt a Thermphos International B.V kénytelen volt csődöt jelenteni, és ezt követően 2012. november 21-én a bredai körzeti bíróság elrendelte a vállalat felszámolását. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat megszüntette a fehérfoszfor termelését. Az uniós gazdasági ágazat az általa kiadott sajtóközleményben azonban azt jelezte, hogy elegendő fehérfoszfor-készletekkel rendelkezik ahhoz, hogy még néhány hónapig ellássa a származtatott termékeket előállító leányvállalatait. Eközben az uniós gazdasági ágazat felügyelet mellett üzemen kívül helyezi fehérfoszfor-gyártó egységeit. Ezzel párhuzamosan tárgyalások folynak egy esetleges felvásárlásról, amelynek következtében esetleg hamarosan újra elindulhat a fehérfoszfor-gyártás.

               (52)

               Számos érdekelt fél amellett érvelt, hogy a fenti fejleményre való tekintettel a vizsgálatot haladéktalanul be kell fejezni, mivel az uniós gazdasági ágazat már nem létezik. Ezekre az érvekre válaszul fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a teljes vizsgálati időszak alatt folytatott fehérfoszfor-gyártást, és a csődeljárás és az esetleges felvásárlásra irányuló tárgyalások lezárulása előtt nem állapítható meg egyértelműen, hogy a fehérfoszfor-gyártás valóban véglegesen megszűnik-e, vagy csak átmeneti jelleggel szünetel. Tehát még túl korai lenne levonni a következtetést, hogy az uniós gazdasági ágazat megszűnt. Így az eljárás ebből kifolyólag történő befejezésére irányuló kéréseket a Bizottság elutasította.

         2.   AZ ÉRINTETT UNIÓS PIAC MEGHATÁROZÁSA

               (53)

               Az uniós gazdasági ágazat vertikálisan integrált, és termelésének jelentős része saját felhasználásra szánták. A vizsgálat rámutatott, hogy az egyedüli uniós gyártó a fehérfoszfor-előállítás számottevő részét nyersanyagként használta fel különböző, a gyógyszeripari, mezőgazdasági, élelmiszer- és vegyipari ágazatokban felhasználásra kerülő származtatott termékek előállítására. A saját felhasználású fehérfoszfor nem került a szabad piacra, így nem volt kitéve az érintett termék behozatalával való közvetlen versenynek. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés a megállapítások szerint közvetlen versenyben állt az érintett termék behozatalával.

               (54)

               Annak megállapítása érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett-e, a Bizottság megfelelőnek tartotta, hogy bizonyos kármutatók elemzése céljából minden lehetséges esetben különbséget tegyen az uniós gazdasági ágazatnak egyrészről a szabad piacon, másrészről a kötött piacon történő értékesítései között.

               (55)

               A nyereségesség és a pénzforgalom terén az elemzés a szabad piaci szintre összpontosított, mivel a kötött piaci árak nem tükrözték a piaci árakat, amelyek hatással voltak a mutatókra. A beruházások megtérülése tekintetében nem volt mód elkülöníteni a szabad piacon értékesített és a kötött piacon értékesített termékekkel kapcsolatban tett beruházásokat, így a beruházások megtérülését a teljes piac szintjén vizsgálták. Az uniós piaci felhasználás, az értékesítési volumen, az értékesítési árak és a piaci részesedés elemzése és értékelése szintén a szabad piaci helyzetet figyelembe véve történt, mivel a szabad piacon a tranzakciókra a szállító szabad megválasztásával, rendes piaci körülmények között került sor. E mutatók alakulása tekintetében azonban a Bizottság a kötött piacot is figyelembe vette, valamint összehasonlítást végzett a szabad piacra jellemző adatokkal annak érdekében, hogy megállapítsa: változtat-e a kötött piac helyzete a pusztán a szabad piac elemzésére alapuló megállapításokon.

               (56)

               Megállapításra került azonban, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók vizsgálatakor a teljes tevékenységet figyelembe kell venni (az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználását is beleértve); ezek a mutatók a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a növekedés, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a bérek, a tőkebevonási képesség és a dömpingkülönbözet mértéke. Ennek az az oka, hogy ezekre a mutatókra a dömpingelt behozatal mindenképpen hatást gyakorol, függetlenül attól, hogy a terméket ugyanazon vállalaton vagy vállalatcsoporton belül dolgozzák-e fel, vagy a szabad piacon értékesítik. A továbbiakban a kötött és a szabad piacra együttesen „teljes piacként” hivatkozunk.

               (57)

               Az egyik érdekelt fél amellett érvelt, hogy a kármutatók elemzésének a teljes piacból kellene kiindulnia, mivel a szabad piacra alapuló elemzés nem tenné lehetővé a helyzet megbízható értékelését, tekintettel az uniós gazdasági ágazat sajátos helyzetére, azaz arra, hogy az a főként saját használatra való termelésre állt át, és így állítólag nem tekinthető az Unió szabad piacán működő valódi szállítónak.

               (58)

               Mint az (55) preambulumbekezdés a fentiekben említi, az elemzés csak a nyereségesség és a pénzforgalom tekintetében összpontosított a szabad piacra. Ennek oka az volt, hogy a kötött piaci árak nem tükrözték az ezekre a mutatókra hatást gyakorló piaci árakat. Továbbá azért összpontosított a vizsgálat a szabad piacra, mert a kötött piac értékesítései nem álltak versenyben a szabad piacon értékesített termékekkel, a dömpingelt behozatalt is beleértve. Az érdekelt fél nem fejtette ki, hogy miért lenne ennek ellenére több értelme a kötött piacra is kiterjedő elemzésnek. Az összes többi mutató tekintetében lehetőség szerint az elemzés egyfelől megvizsgálta a teljes piacon folytatott tevékenységeket, másfelől pedig egymástól elkülönítve is vizsgálta a szabad és a kötött piacon folyó tevékenységeket. Tehát a Bizottság az uniós gazdasági ágazat valamennyi piacon folytatott tevékenységét lehetőség szerint megfelelő módon figyelembe vette, így ezt a kérést elutasította.

               (59)

               Ezenfelül ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy a Bizottság a kármutatók alakulásának vizsgálatakor a helyzetet a vizsgált időszak kezdetén és végén jellemző helyzetet vetette össze, és nem vizsgálta a teljes időszak folyamán a pontos tendenciákat. A Bizottság gyakorlata az, hogy a kármutatókat a figyelembe vett időszak tekintetében értékeli a kármutatókat, és adott esetben leírja a kármutatók alakulása során tapasztalt esetleges ingadozásokat. Erre a jelen vizsgálat esetében is sor került. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.

         3.   UNIÓS FELHASZNÁLÁS

               (60)

               Az uniós felhasználás meghatározása a teljes piacon a következőképpen történt: a fehérfoszfor behozott összmennyiségét (az Eurostat adatai, valamint az exportáló gyártó és az együttműködő importőrök/felhasználók által az érintett országból származó import tekintetében megadott, ellenőrzött adatokon alapuló források alapján) hozzáadták az uniós gazdasági ágazat uniós piacon értékesített összmennyiségéhez és az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználásra szánt termelési mennyiségéhez. A szabad piaci felhasználást pedig úgy határozták meg, hogy ebből levonták az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználásra szánt termelési mennyiségét.

               (61)

               Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a KN-kód vörösfoszfor behozatalára is vonatkozott. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy a figyelembe vett időszakban az érintett országból nem hoztak be vörösfoszfort. Továbbá a vörösfoszfor más harmadik országokból történő behozatala is korlátozottan volt bizonyított. E korlátozott bizonyíték alapján nem történt vörösfoszfor-behozatal, illetve ha igen, az minimálisnak bizonyult.

               (62)

               Az érdekelt feleknek eljuttatott tájékoztató dokumentum téves módon az uniós gazdasági ágazat Kazahsztánból származó behozatalát is belefoglalta a kötött felhasználású mennyiségbe, ez az alábbi táblázatban így levonásra került. Ez nem befolyásolta a szabad piaci uniós felhasználás tendenciáit.

               (63)

               Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                  1.   táblázat

                  Az uniós felhasználás

                           Index 2008 = 100

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Teljes piac

                           100

                           74

                           96

                           103

                           Kötött piac

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Szabad piac

                           100

                           54

                           91

                           98

                                          Forrás:

                                       az Eurostat adatai és az érdekelt felektől kapott információk (a kérdőívek alapján).

               (64)

               A figyelembe vett időszakban – bizonyos mértékű ingadozás mellett – a felhasználás a teljes uniós piacon 3 %-kal nőtt, míg a kötött piacon 17 %-kal csökkent, a vizsgált időszak során tapasztalt bizonyos fokú ingadozás mellett, a szabad piacon pedig 2008 és a vizsgálati időszak között 2 %-kal csökkent a fogyasztás.

         4.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
   4.1.   Mennyiség és piaci részesedés

               (65)

               Az érintett országból származó behozatal a mennyiséget és a piaci részesedést tekintve a következőképpen alakult:

                  2.   táblázat

                  Kazahsztánból származó behozatal

                           Index (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Kazahsztánból származó behozatali mennyiség

                           100

                           57

                           108

                           132

                           A szabad piacból kivett részesedés

                           100

                           107

                           120

                           136

                                          Forrás:

                                       az Eurostat adatai és az érdekelt felektől kapott információk (a kérdőívek alapján).

               (66)

               A figyelembe vett időszakban az érintett országból származó uniós behozatal 32 %-kal nőtt. Ez ahhoz vezetett, hogy ugyanezen időszak alatt a szabad piaci részesedés 36 %-kal nőtt. A vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó a szabad piacon jelentős piaci részesedéssel rendelkezett.

               (67)

               Számos érdekelt fél azt állította, hogy az érintett termék behozatalának mennyisége a vizsgálati időszak után jelentősen csökkent, és a kárelemzésben figyelembe kellene venni ezt a fejleményt. Ez az állítás alaptalannak bizonyult, mivel a rendelkezésre álló információk szerint a vizsgálati időszakot követően a vizsgálati időszak folyamán tapasztalt szinthez képest nem változott a behozatal mennyisége. Továbbá az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat rendszerint nem lehet figyelembe venni. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

         4.2.   A behozott termékek ára és az áralákínálás

               (68)

               Az érintett országból származó behozatal átlagárai a szabad piacon a következőképpen alakultak:

                  3.   táblázat

                  A Kazahsztánból származó behozatali ár

                           Index (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Importárak

                           100

                           84

                           75

                           81

                                          Forrás:

                                       Forrás: az Eurostat adatai és az exportáló gyártótól kapott információk (a kérdőívek alapján).

               (69)

               Noha a vizsgálati időszakban 2010-hez viszonyítva áremelkedés tapasztalható, az érintett országból származó behozatal átlagárai összességében 19 %-kal csökkentek 2008 és a vizsgálati időszak között.

               (70)

               Az áralákínálás elemzése céljából az uniós gazdasági ágazat által a szabad piacon kiszabott átlagárakat összehasonlították az érintett ország átlagos importáraival. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó eladási árait szükség szerint kiigazították gyártelepi árszintre, vagyis kizárták azokból az uniós szállítási költségeket és levonták az engedményeket és a visszatérítéseket. Az együttműködő exportáló gyártó által kiszabott importárakat, az engedményeket figyelmen kívül hagyva, szükség szerint CIF uniós határparitásra igazították ki, megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket.

               (71)

               Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszakban az exportáló gyártótól importált érintett terméket olyan árakon értékesítették az Unióban, amelyek alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Az alákínálás átlagos mértéke az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 30–40 % között volt, az együttműködő exportáló gyártó által benyújtott, ellenőrzött adatok alapján. Az áralákínáláshoz az uniós piacot jellemző kedvezőtlen ártendenciák és jelentős árcsökkenés is társult.

         5.   AZ UNIÓS ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
   5.1.   Általános megjegyzések

               (72)

               Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta valamennyi gazdasági tényező és index értékelését, amely 2008 és a vizsgálati időszak vége között az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggött.

               (73)

               Több érdekelt fél állítása szerint a 2008-as év nem volt megfelelő referenciaév, mivel az uniós gazdasági ágazat kivételesen sikeres évének számított. A tájékoztató dokumentumot követően egyes érdekelt felek azt állították, hogy 2007-et kellett volna a kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálatának kiindulási pontjaként tekinteni. Megjegyzendő, hogy a 2008-as év nem csupán az uniós gazdasági ágazat, hanem az egész foszfátágazat számára nyereséges volt. Továbbá a gazdasági válság miatt 2009 is kivételesnek számított, 2007-ben pedig a kazahsztáni exportáló gyártó és az uniós gazdasági ágazat kapcsolatban állt egymással, azaz e két év nem lett volna megfelelőbb kiindulási pont a kárelemzés szempontjából. Mindenesetre a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt rendkívüli körülményeket adott esetben az okozati összefüggések elemzésének vonatkozó részei számításba veszik. Emiatt ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

         5.1.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (74)

               Az alábbi táblázat az uniós gazdasági ágazat teljes piaci össztermelésének, termelési kapacitásának és kapacitáskihasználásának alakulását ismerteti:

                  4.   táblázat

                  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

                           Index (2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Termelés

                           100

                           55

                           68

                           75

                           Termelési kapacitás

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Kapacitáskihasználás

                           100

                           55

                           68

                           75

                                          Forrás:

                                       a kérdőívekre adott, ellenőrzött válasz.

               (75)

               Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak alatt 25 %-kal csökkent. Míg 2008 és 2009 között a termelés 45 %-kal csökkent, 2009 után a vizsgálati időszakig javult a helyzet, bár a termelés a vizsgálati időszak során nem érte el a 2008-as szintet. Mivel a gyártási kapacitás állandó maradt, a gyártás csökkenése a kapacitáskihasználás jelentős csökkenéséhez vezetett, 2008 és a vizsgálati időszak között ez 25 %-ot jelentett.

         5.1.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

               (76)

               Az alábbi számok az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségeket és a piaci részesedést jelölik, a teljes, a kötött és a szabad piac szerinti bontásban.

                  5.   táblázat

                  Értékesítési volumen és piaci részesedés

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Értékesítési volumen a teljes piacon

                           100

                           84

                           83

                           83

                           Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a teljes piacon (%-ban)

                           100

                           114

                           86

                           80

                           Értékesítési volumen a kötött piacon

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a kötött piacon (%-ban)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Értékesítési volumen a szabad piacon

                           100

                           37

                           47

                           36

                           Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a szabad piacon (%-ban)

                           100

                           69

                           52

                           37

                                          Forrás:

                                       a kérdőívekre adott, ellenőrzött válasz.

               (77)

               Összességében az értékesítések 17 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. E visszaesés a szabad piacon még nagyobb volt: 64 % 2008 és a vizsgálati időszak között. A kötött piac ezzel ellentétes tendenciát követett, és ugyanezen idő alatt 17 %-kal nőtt az értékesítések mennyisége. Az értékesített mennyiségekben tapasztalható visszaesés a piaci részesedésen is meglátszott, amely a teljes piac tekintetében 20 %-kal, a szabad piac tekintetében 63 %-kal visszaesett 2008 és a vizsgálati időszak között. Mivel a kötött piacot az egyedüli uniós gyártótól származó fehérfoszfor teszi ki, a piaci részesedés nem változott, és e körülmények között nem minősül releváns mutatónak.

         5.1.3.   Növekedés

               (78)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás a szabad piacon kismértékben, 2 %-kal csökkent, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése jelentősen, 64 %-kal, illetve 63 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban. A kötött piac ezzel ellentétes tendenciát követett, és ugyanezen idő alatt 17 %-kal nőtt az értékesítések mennyisége. A figyelembe vett időszakban ugyanakkor a Kazah Köztársaságból származó behozatal 32 %-kal nőtt. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanazon időszak alatt jelentős mértékben csökkent.

         5.1.4.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

               (79)

               Az alábbi táblázat az uniós gazdasági ágazat teljes piaci foglalkoztatásának, termelékenységének és béreinek alakulását ismerteti:

                  6.   táblázat

                  Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Foglalkoztatottak száma

                           100

                           101

                           98

                           93

                           Termelékenység (tonna/alkalmazott)

                           100

                           55

                           69

                           81

                           Éves bérek

                           100

                           95

                           103

                           106

                                          Forrás:

                                       a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz.

               (80)

               A foglalkoztatás 2008 és a vizsgálati időszak közötti enyhe visszaesése mellett a bérek enyhén emelkedtek. A figyelembe vett időszakban az egy főre jutó össztermelékenység 19 %-kal csökkent. A (74)–(75) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ez a termelés csökkenését követte.

         5.1.5.   A tényleges dömpingkülönbözet mértéke

               (81)

               Amint a fenti (48) preambulumbekezdésben kifejtésre került, a dömpingkülönbözetek meghaladták a de minimis szintet. Továbbá, ha a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát is figyelembe vesszük, a tényleges dömpingkülönbözetek hatásai nem tekinthetők elhanyagolhatónak.

         5.1.6.   Készletek

               (82)

               Az alábbi számok az uniós gazdasági ágazat készleteinek alakulását mutatják a teljes piacon, a figyelembe vett időszakban:

                  7.   táblázat

                  Készletek

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Készletek

                           100

                           26

                           17

                           48

                                          Forrás:

                                       a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz.

               (83)

               A vizsgálati időszakban a készletek körülbelül a gyártási volumen 12 %-át tették ki. A figyelembe vett időszakban a készletek 52 %-kal csökkentek. Ez a mutató azonban nem tekinthető jelentőségteljesnek ebben az ágazatban, mivel az ágazat főként megrendelésre gyárt, és kevés terméket tart raktáron. A készletek említett csökkenését a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat visszaesését követő alacsonyabb aktivitás tükrében kell vizsgálni.

         5.1.7.   Értékesítési árak

               (84)

               A következő táblázat az uniós gazdasági ágazat árainak alakulását mutatja be, különbséget téve a kötött és a szabad piac között.

                  8.   táblázat

                  Értékesítési árak

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Átlagos értékesítési egységár a kötött piacon

                           100

                           90

                           67

                           78

                           Átlagos értékesítési egységár a szabad piacon

                           100

                           86

                           75

                           83

                                          Forrás:

                                       a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz.

               (85)

               Az értékesítési árak mindkét piacon visszaestek, bár a kötött piacon (– 22 %) látványosabb volt a csökkenés, mint a szabad piacon (– 17 %).

         5.1.8.   Nyereségesség, pénzforgalom, tőkebevonási képesség, beruházások és a beruházások megtérülése

      9.   táblázat

      Nyereségesség és pénzforgalom

               (Index 2008 = 100)

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Nyereségesség a szabad piacon

               100

               85

               73

               75

               Pénzforgalom a szabad piacon

               100

               56

               54

               52

                              Forrás:

                           a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz.

               (86)

               A hasonló termék szabad piaci nyereségességének megállapítása úgy történt, hogy a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi, az uniós szabad piacon történő értékesítésének adózás előtti nettó hasznát a hasonló értékesítések forgalmának százalékában fejezték ki.

               (87)

               A figyelembe vett időszakban a szabad piacon jelentős mértékben csökkent a nyereségesség, és veszteségességbe ment át. 2008 és a vizsgálati időszak között a nyereségességet csökkenő tendencia jellemezte. Bár 2010-hez képest a vizsgálati időszakban némiképp növekedett, a nyereségesség továbbra is negatív maradt.

               (88)

               A pénzforgalom 2008 és a vizsgálati időszak között szintén folyamatos negatív tendenciát követett, és a figyelembe vett időszak alatt 48 %-kal esett vissza.

               (89)

               A tőkebevonási képességet a teljes piac tekintetében elemezték és rámutattak, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, amely az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.

               (90)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a nyereségességet és a pénzforgalmat nem csupán a szabad piac szintjén, hanem a teljes piac szintjén is vizsgálni kellene, mivel a kizárólag a szabad piac szintjére korlátozódó kárfelmérés nem lenne teljes, figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat azon sajátosságát, hogy értékesítéseinek többsége kötött felhasználásra irányul.

               (91)

               Az (55) és (58) preambulumbekezdésben említettek szerint fel kell hívni a figyelmet arra, hogy tekintettel arra, hogy a kötött piac árai csupán belső elszámolóárak, a kötött piac szintjére összpontosító elemzés nem lett volna érdemleges a kárelemzés céljából, mivel nem tükrözné a Kazahsztánból származó behozatallal való verseny helyét képező szabad piacot jellemző árakat. Továbbá az uniós gazdasági ágazat kötött piaci tevékenységeinek hatását az okozati összefüggések elemzésének vonatkozó részei számításba veszik, közelebbről a (135)–(136) preambulumbekezdés tárgyalja. Ezért ezt az érvet elutasították.

               (92)

               Az alábbi számok az uniós gazdasági ágazat beruházásainak alakulását mutatják a teljes piacon, a figyelembe vett időszakban:

                  10.   táblázat

                  Beruházások és a beruházások megtérülése

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Beruházások

                           100

                           98

                           79

                           69

                           A beruházások megtérülése a teljes piacon

                           100

                           20

                           19

                           15

                                          Forrás:

                                       a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz.

               (93)

               Amint azt a fenti táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat 31 %-kal csökkentette a hasonló termékkel kapcsolatos beruházásait. Mindez a gazdasági ágazat visszaesésével volt összefüggésben. A beruházások főként a szabályozási követelményeknek való megfelelésre, valamint a gyártási technológia hatékonyságnövelés céljából eszközölt fejlesztésére és fenntartására irányultak.

               (94)

               A fehérfoszfor tekintetében a beruházások megtérülése 2008 és a vizsgálati időszak között ugyanezt a negatív tendenciát követte.

         5.1.9.   A kárra vonatkozó következtetések

               (95)

               Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutatott. A figyelembe vett időszakban a szabad piacon a viszonylag stabil felhasználás mellett az össztermelés 25 %-kal csökkent. Ugyanekkor az uniós gazdasági ágazat teljes piaci részesedésének 20 %-át, szabad piaci részesedésének 63 %-át elvesztette. A kapacitáskihasználás 25 %-kal csökkent.

               (96)

               A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 17 %-kal esett vissza. A szabad piacon az értékesített mennyiségeket illetően még inkább csökkenő a tendencia: 64 % a figyelembe vett időszak alatt.

               (97)

               Ahogyan az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségek csökkentek, az árak is visszaestek, 17 %-kal. A helyzet a kötött piacon is hasonló volt, ahol az árak a figyelembe vett időszakban 22 %-kal csökkentek. Az értékesített mennyiségek visszaesése és az árcsökkenés hatottak a profitszintekre, és veszteségekhez vezettek.

               (98)

               Több érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat teljesítménye a 2009-es gazdasági válságból történő kilábalás után jónak minősült. Különösen azt állították, hogy bizonyos kármutatók, nevezetesen az uniós belföldi és exportértékesítés volumene és árai, az áruk költségei és a beruházások, továbbá a termelés és a kapacitáskihasználás alakulásából nem tűnik ki jelentős kár. A jelenlegi vizsgálat eredményei ezeket az állításokat nem támasztják alá: az eredmények ugyan nem valamennyi kármutatóra kiterjedően, ám a fő kármutatók tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutatnak, még 2009 után is.

               (99)

               Néhány fél állítása szerint a figyelembe vett időszak alatt az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése is csökkenő tendenciát mutatott, és a kazah foszforipar kapacitását túlbecsülték. Hasonlóképpen e vizsgálat eredményei nem támasztották alá ezeket az állításokat sem: az eredmények szerint a Kazahsztánból származó behozatal a volumene és a piaci részesedés tekintetében folyamatosan nőtt. Hasonlóképpen a kazahsztáni exportáló gyártó termelési kapacitását a cég által benyújtott, ellenőrzött adatok alapján állapították meg.

               (100)

               A fentiek alapján a vizsgálat megerősítette, hogy az uniós piacra történő dömpingelt behozatal folytatódása esetén valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat veszteségei miatt a fehérfoszfor valamennyi számottevő uniós termelése tartósan megszűnne. Ezt a jelek szerint a vizsgálati időszakot követő fejlemények igazolják, mivel az uniós gazdasági ágazat csődöt jelentett és felszámolás alatt áll.

               (101)

               A fent említett körülmények alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

         E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   1.   BEVEZETÉS

               (102)

               A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, nehogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

         2.   A DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA

               (103)

               A vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszakban a Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal drasztikusan megnőtt, és a szabad piaci részesedés 36 %-os növekedéséhez vezetett. A dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése között egyértelmű időbeni összefüggés állt fenn. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a dömpingelt behozatal folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. A figyelembe vett időszak alatt a dömpingelt behozatal árai 19 %-kal csökkentek és az áralákínálás fokozásához vezettek. E mellett az árakra nehezedő nyomás mellett az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait emelni. Ennek következtében nem tudták fedezni a költségek emelkedését, mint ezt az alábbi táblázat bemutatja. Ráadásul az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítéseinek nyereségessége drasztikusan visszaesett.

                  11.   táblázat

                  Termelési költség (uniós gazdasági ágazat)

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Termelési költség (EUR/tonna)

                           100

                           105

                           103

                           112

                                          Forrás:

                                       a kérdőívekre adott ellenőrzött válasz.

               (104)

               Több érdekelt fél állítása szerint a Kazahsztánból származó behozatal csupán a felhasználás alakulását követte, és ezáltal nem befolyásolta a fehérfoszfor piaci helyzetét. Azonban a vizsgálat során megállapított, a behozatalra és a felhasználásra vonatkozó számadatok egyike sem támasztotta alá ezeket az állításokat, éppen ellenkezőleg, a számadatok alapján a figyelembe vett időszakban a szabad piacon a felhasználás ugyan enyhén visszaesett, ezalatt a Kazahsztánból származó behozatal megnőtt, azaz ugyanazon időszakban ellentétes tendenciát követett. A Kazahsztánból származó behozatal növekedése az uniós gazdasági ágazat visszaesésével egyidejűleg zajlott. Emiatt ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

               (105)

               A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kazahsztánból származó, az uniós gazdasági ágazat árai alá folyamatosan alákínáló dömpingelt behozatal meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett.

         3.   TOVÁBBI TÉNYEZŐK HATÁSA
   3.1.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

               (106)

               Az alábbi táblázat az egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja.
               12.   táblázat

                  Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok és azok piaci részesedése

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Importvolumen
                           Kínai Népköztársaság

                           100

                           58

                           118

                           89

                           Átlagos egységár
                           Kínai Népköztársaság

                           100

                           62

                           54

                           68

                           Importvolumen
                           Vietnami Szocialista Köztársaság

                           100

                           671

                           363

                           470

                           Átlagos egységár, Vietnami Szocialista Köztársaság

                           100

                           92

                           73

                           74

                           A Kínai Népköztársaságból származó behozatal teljes piaci részesedése (tonna)

                           100

                           96

                           150

                           102

                           A Vietnami Szocialista Köztársaságból származó behozatal teljes piaci részesedése (tonna)

                           100

                           1 120

                           459

                           540

                                          Forrás:

                                       az Eurostat adatai és az érdekelt felektől kapott információk (a kérdőívek alapján).

               (107)

               A fehérfoszfor piaca rendkívül koncentrált, mivel világszerte csak kevés előállító működik. A vizsgálat során gyűjtött információk rámutattak, hogy a fehérfoszfor vezető előállítója a Kínai Népköztársaság. 2008-ban, a figyelembe vett időszak kezdetén a Kínai Népköztársaság 100 %-os kiviteli vámot vezetett be a fehérfoszforra, az akkor érvényben lévő 20 %-os kiviteli vámon felül. Ennek eredményeképpen a Kínai Népköztársaságból származó behozatal jelentős mértékben visszaesett, és a figyelembe vett időszak alatt az importmennyiségek alacsonyak maradtak, a kiviteli vámnak a vizsgálati időszak alatti, 20 %-ra való csökkenése mellett.

               (108)

               A Vietnami Szocialista Köztársaságból (a továbbiakban: Vietnam) származó behozatal a figyelembe vett időszak alatt viszonylag alacsony importvolument képviselt.

               (109)

               Megjegyzendő, hogy a Kínai Népköztársaságból és Vietnamból származó behozatal átlagos egységnyi importárai az uniós gazdasági ágazat átlagos egységáraival egy árkategóriába sorolhatók.

               (110)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós piac áraira nehezedő nyomás oka a Kínai Népköztársaságból származó fehérfoszfor-behozatal volt. A rendelkezésre álló adatok azonban nem erősítik meg ezt az állítást, mivel a Kínai Népköztársaságból származó behozatal volumene 2008 és a vizsgálati időszak között csökkent (egy 2010-es csúcsérték mellett), és a Kínai Népköztársaságból származó behozatal importárai a figyelembe vett időszak során végig az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival megegyező vagy azt meghaladó szinten voltak. Az is megállapítható, hogy a Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése 2008 és a vizsgálati időszak között viszonylag stabil volt (2010-ben csúcsértéket érve el), ellentétben a Kazahsztánból származó behozatal piaci részesedésével, amely fokozatosan emelkedett, 2008 és a vizsgálati időszak között összesen 36 %-kal. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.

         3.2.   Az uniós gazdasági ágazat termelési költségeinek alakulása

               (111)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően ugyanezen fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat előállítási egységköltségének növekedését külön károkként kellene kezelni. Érvelése szerint a fő nyersanyag árának általános csökkenése ellenére az egységköltség nőtt. A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat egységköltségének növekedését valójában a méretgazdaságosság romlása okozta, amelyet az idézett elő, hogy a Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal következtében csökkent az értékesítés a szabad piacon, majd ezért csökkent a termelési volumen. Az egységköltség emelkedése tehát nem külön károknak tekintendő, hanem a dömpingelt behozatal következményének. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.

         3.3.   Az exportáló gyártóval kötött preferenciális megállapodás

               (112)

               Néhány érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az uniós gazdasági ágazat és az együttműködő exportáló gyártó közötti kapcsolat megszűnése és az abból következő preferenciális szállítói megállapodás megszűnése okozta, amelynek következtében az uniós gazdasági ágazatnak az exportáló gyártó közvetlen behozatalával kellett felvennie a versenyt. E felek szerint a preferenciális megállapodás ellensúlyozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem rendelkezett közvetlen hozzáféréssel a fő nyersanyaghoz, azaz a nyersfoszfáthoz.

               (113)

               Más felek azt állították, hogy a preferenciális megállapodás megszűnésére tekintettel az uniós gazdasági ágazat által a korábban vele kapcsolatban álló vállalkozással összefüggő állítólagos múltbeli beruházásai hozzájárultak az elszenvedett kárhoz, mivel a preferenciális megállapodás megszűnésével az uniós gazdasági ágazat nem részesülhetett e beruházások előnyeiből.

               (114)

               A vizsgálat ténylegesen rámutatott, hogy 2003 és 2007 között az uniós gazdasági ágazat és az együttműködő exportáló gyártó ugyanahhoz a tulajdonoshoz tartozott, azután pedig 2008-ig a két fél között preferenciális értékesítési megállapodás volt érvényben.

               (115)

               Az érintett felek nem szolgáltattak semmiféle alátámasztó bizonyítékot az uniós gazdasági ágazat által a kazahsztáni exportáló gyártó tevékenységeire irányuló állítólagos beruházások szintjéről. A vizsgálat továbbá nem tárt fel semmiféle közvetlen kapcsolatot az uniós gazdasági ágazat által tett esetleges múltbeli beruházások és a vizsgálati időszak alatt elszenvedett jelentős kár között. A rendelkezésre álló információk nem igazolták, hogy milyen mértékben járulhattak hozzá az állítólagos beruházások az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetéhez, ha egyáltalán volt ebben szerepük. Ezért ezt az érvet a Bizottság megalapozatlannak ítélte és elutasította.

               (116)

               Ami a közös tulajdonosi szerkezet megszűnését illeti, ez önmagában nem tekinthető kárt okozó tényezőnek. A közös tulajdonosi szerkezet megszűnése csupán annyit jelentett, hogy a kazahsztáni exportáló gyártó az érintett terméket közvetlenül exportálhatta az Európai Unióban működő független vevők számára. Ez ugyanakkor nem jelentette azt, hogy ezt kárt okozó dömpingáron teheti meg. Ez utóbbi okoz kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

         3.4.   A fő nyersanyaghoz való hozzáférés

               (117)

               Több érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár a költségekre vonatkozó versenyképességi hiányra vezethető vissza, mivel az ágazatnak nem volt közvetlen nyersfoszfát-hozzáférése, amely a fehérfoszfát előállításához szükséges fő nyersanyagok egyike, miközben a kazahsztáni együttműködő exportáló gyártó székhelye nyersfoszfátbányák mellett található, és a gyártó kizárólagos kitermelési jogokkal rendelkezik. Érveléseik szerint a nyersfoszfát szállítási költségei, valamint az iszap (a fehérfoszfor-termelés hulladéka) tárolási költségei jelentősek, mivel nem állnak rendelkezésre természetes iszaptárolók.

               (118)

               A vizsgálat ugyan rámutatott, hogy a nyersfoszfát költsége valóban jelentős, ez az egyetlen tényező azonban nem magyarázza az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét. Az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár még akkor is jelentősnek bizonyulna, ha a kár felmérése során figyelembe vennénk a nyersfoszfát költségkülönbözetét az Unióra és az együttműködő exportáló gyártóra nézve.

               (119)

               A vizsgálat rámutatott, hogy a nyersfoszfát szállítási költsége az uniós gazdasági ágazatra nézve ugyan jelentős mértékű, ez magában azonban nem eredményezi azt, hogy a fehérfoszfor Unióban történő előállítása versenyképtelenné válna. A kárkülönbözet még akkor is számottevő lenne, ha az uniós gazdasági ágazat előállítási költségeinél a nyersfoszfát szállítási költségeit is figyelembe vennék.

               (120)

               Ami a természetes iszaptárolás hiányára vonatkozó állítást illeti, a vizsgálat megerősíti, hogy nem találtak arra irányuló bizonyítékot, hogy ez hátrányosan érintette volna az uniós gazdasági ágazatot, mivel az iszapot újra tudta hasznosítani azáltal, hogy visszajuttatta a fehérfoszfor előállítási folyamatába.

               (121)

               Összefoglalva a vizsgálat megállapította, hogy még akkor is, ha figyelembe vesszük az együttműködő exportáló gyártó költségelőnyét, ez nem magyarázza az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét, amelyre a nyersfoszfát kitermelésével kapcsolatos árkülönbség legfeljebb részleges hatást gyakorolhatott. Ezt a megállapítást az a tény is alátámasztja, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított, fehérfoszfort tartalmazó származékos termékek tekintetében a nyereségességi adatok sokkal jobbak.

               (122)

               Ebből kifolyólag a Bizottság megállapította, hogy a nyersanyaghoz való hozzáférés és ennek a költségekre gyakorolt hatása ugyan bizonyos mértékben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez, mindazonáltal nem volt olyan jelentős, hogy cáfolná a Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.

         3.5.   Az uniós gazdasági ágazat termelési eredményei és az érintett termék behozatala az ágazat által

               (123)

               Több érdekelt fél azt állította, hogy 2010-es éves jelentése szerint az uniós gazdasági ágazat 2010-ben és 2011 első felében súlyos technikai problémákkal nézett szembe, amelyek negatív hatással voltak a termelési szintre – ez vezetett az érintett termék Kazahsztánból történő behozatalához. Azzal is érveltek, hogy az ágazatot sújtó kár e behozatal eredménye, és ezért a kárt az ágazat önmagának okozta. A vizsgálat rámutatott, hogy a súlyos technikai problémák, amelyekkel az uniós gazdasági ágazat 2010-ben és 2011 első felében szembesült, nem gyakoroltak jelentős hatást az ágazat helyzetére, mivel nem vezettek a termelés beszüntetéséhez, továbbá nem eredményeztek olyan helyzetet sem, hogy az ágazat ne tudta volna a szabad piacon a vevők fehérfoszforra irányuló ellátási keresletét saját termeléséből kielégíteni. Továbbá a vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat Kazahsztánból importált, és hogy ezek az importok az uniós össztermeléshez viszonyítva kiegészítő jellegűek voltak, mennyiségük pedig korlátozott volt. Továbbá a vizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a behozott mennyiségből bármennyit is értékesített volna a szabad piacon. Az is megjegyzendő, hogy a 2010-es igazgatói jelentést az uniós gazdasági ágazat valamennyi vállalati tevékenységére vonatkozó konszolidált éves pénzügyi beszámolójához csatolták, azaz nem csupán a fehérfoszfor termelésére vonatkozott.

               (124)

               Emiatt a vizsgálat azt állapította meg, hogy a figyelembe vett időszak bizonyos szakaszában az uniós gazdasági ágazat által tapasztalt technikai nehézségek és az érintett termék korlátozott behozatala által kiváltott hatás nem gyakorolt számottevő hatást (vagy egyáltalán nem volt hatással) az uniós gazdasági ágazat helyzetére a szabad piacra szánt fehérfoszfor tekintetében, és nem volt olyan mértékű, hogy cáfolná az okozati összefüggést. Az érdekelt felek erre vonatkozó érveit a Bizottság elutasította.

         3.6.   Az uniós gazdasági ágazat új termelési folyamata

               (125)

               Néhány érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat jelentős összegeket fektetett be új gyártási technológiákba, amelynek következtében technikai nehézségek és környezetvédelmi problémák léptek fel, és ezek okozták az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kárt.

               (126)

               A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat olyan új termelési folyamat fejlesztésébe fektetett be, amely a nyersfoszfátot hulladékokból nyert foszfáttal helyettesíti. Azonban amint az a (92) preambulumbekezdésben a 10. táblázatban említésre került, a vizsgálat során kiderült, hogy a figyelembe vett időszakban a fehérfoszforral kapcsolatos beruházások csökkentek. Az új technológiába való beruházás ezért nem játszhatott jelentős szerepet az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásában. Továbbá a vizsgálat nem tárt fel semmiféle bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az új technológiák valóban technikai nehézségeket és környezetvédelmi problémákat okoztak volna, és az érintett érdekelt felek állításaikat nem támasztották alá tényszerű adatokkal. A felek ez irányú állításait ezért a Bizottság elutasította.

         3.7.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

               (127)

               Néhány érdekelt fél állítása szerint a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat exportértékesítései jelentősen visszaestek, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot sújtó kárt.

               (128)

               A vizsgálat rámutatott, hogy az exportértékesítések az uniós össztermelésnek csak egy alacsony százalékát tették ki, és az uniós gazdasági ágazat átfogó helyzetére csak nagyon korlátozott hatást gyakorolhattak.

               (129)

               Ezek alapján a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének hatása nem cáfolta meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést. A felek ez irányú állításait ezért a Bizottság elutasította.

         3.8.   A pénzügyi és gazdasági válság hatása

               (130)

               Egy érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár a gazdasági válságra, valamint az Unióban a kereslet csökkenésére vezethető vissza.

               (131)

               Amint azonban azt a fenti preambulumbekezdések is említik, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás visszaesése a szabad piacon a figyelembe vett időszak alatt csak 2 %-nak felelt meg. A gazdasági válság és a felhasználás velejáró visszaesése tehát nem minősíthető jelentős tényezőnek az értékesített mennyiségek rohamos csökkenése tekintetében, amelyről a (76) és az azt követő preambulumbekezdésekben volt szó. A piaci árak 2008 és 2010 között visszaestek, az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak visszaesése azonban folytatódott, és 2009 után még nagyobb visszaesés volt rájuk jellemző, mivel az ágazat arra törekedett, hogy igazodni tudjon a Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal alacsony áraihoz. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.

               (132)

               Ezek alapján a Bizottság megállapította, hogy a pénzügyi és gazdasági válság átfogó hatása nem cáfolta meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.

         3.9.   A szállító megválasztása a fogyasztó által

               (133)

               Felmerült az az állítás, miszerint az uniós gazdasági ágazatot sújtó kárt az okozta, hogy a fogyasztók beszállítót kívántak váltani, többek között a környezetvédelmi és biztonsági előírásoknak való állítólagos meg nem felelés miatt. Bizonyítékot erre azonban nem szolgáltattak, és a vizsgálat nem tárt fel olyan ténybeli körülményeket, melyek ezen állításokat megerősítenék. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálat kimutatta, hogy főként árvezérelt piacról van szó, és más megfontolások nem játszanak mérvadó szerepet.

               (134)

               Ezen indokok alapján a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

         3.10.   Az értékesítések hatása a kötött piacon

               (135)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően egy érdekelt fél azt állította, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat a kötött piacra helyezte át tevékenységének fő súlyát, forrásait és pénzforgalmát főként ezen piac tevékenységeire irányította. Az érdekelt fél ezért azt állította, hogy a szabad piacon elszenvedett veszteség és az ebből fakadó kár e helyzetből eredt, és nem a dömpingelt behozatal okozta azt.

               (136)

               A vizsgálat nem támasztotta alá a fenti állításokat, mivel például a beruházások mindkét piacon csökkentek, és nem találtak arra mutató bizonyítékot, hogy a figyelembe vett időszak alatt készpénzt vagy egyéb forrásokat helyeztek volna át a szabad piacról a kötött piacra. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani.

         3.11.   A környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés

               (137)

               Felmerült az az állítás, miszerint az uniós gazdasági ágazatot sújtó kárt az EU szigorú környezetvédelmi előírásainak való megfelelésből fakadó jogi kötelezettségek okozták. Továbbá a tájékoztató dokumentum közzétételét követően néhány fél azt állította, hogy a környezetvédelmi előírások be nem tartásának következményét – azaz az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak folyamán a holland hatóságoknak fizetendő állítólagos jelentős bírságok hatását – is meg kellene vizsgálni.

               (138)

               A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat a teljes figyelembe vett időszakban beruházásokat eszközölt abból a célból, hogy megfeleljen a környezetvédelmi előírásoknak, és csökkentse a dioxinkibocsátást. Azonban ahogy a 10. táblázat is szemlélteti, a beruházások a figyelembe vett időszakban összességükben csökkentek. Továbbá bebizonyosodott e beruházásoknak az évek alatti értékcsökkenése, valamint az is, hogy csak csekély hatással voltak az éves pénzügyi eredményekre. Megjegyzendő, hogy míg 2008-ban a beruházások mértéke jelentősen magasabb volt, mint a vizsgálati időszakban, abban az évben az uniós gazdasági ágazat nyereségesnek bizonyult. Az uniós gazdasági ágazat negatív kárhelyzete ezért nem vezethető vissza a környezetvédelmi előírásoknak való megfeleléssel kapcsolatos beruházásokra.

               (139)

               Ami a környezetvédelmi előírások be nem tartásáért állítólagosan kirótt bírságokat illeti, a vizsgálat feltárta, hogy ugyan az uniós gazdasági ágazatra egy alkalommal valóban bírságot vetettek ki a holland hatóságok, e bírság összege nem volt olyan jelentős, mint azt az érintett felek állították, és kifizetése csak a vizsgálati időszak után volt esedékes, tehát ez semmiképpen nem lehetett hatással az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetére a vizsgálati időszak alatt.

               (140)

               A fentiek alapján az erre vonatkozó érveket a Bizottság elutasította.

         3.12.   Vezetőségi döntések 2009-ben

               (141)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően felmerült az az érv, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt egy 2009-es vezetőségi döntés okozta, amely az osztaléknak a részvényesek közötti szétosztására irányult, és ennek következtében kellett az uniós gazdasági ágazatnak állítólag hosszú távú hiteleket visszafizetnie a bankoknak, ami jelentősen gyengítette pénzügyi erejét.

               (142)

               Ezek az állítások az uniós gazdasági ágazat holdingtársaságának 2009-es, nem csupán a foszforral kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó konszolidált éves pénzügyi beszámolójában található információkon alapultak. Emellett az érdekelt felek által levont következtetések olyan feltételezéseken alapultak, amelyek nem feltétlenül tükrözték a 2009-es helyzet objektív értékelését. A vizsgálat nem mutatott rá, hogy a 2009-ben hozott vezetőségi döntések szokatlanok vagy elővigyázatlanok lettek volna, mivel ugyanezen kimutatások azt is mutatják például, hogy ugyanezen időszak alatt az általában nehéz piaci helyzet ellenére a vállalat felhalmozott eredménye magas volt. Tehát nem állapítható meg, hogy az érintett felek állításainak megfelelően az ekkor hozott döntések jelentős negatív hatást gyakoroltak volna a vállalat pénzügyi erejére, valamint a fehérfoszforral kapcsolatos tevékenységei tekintetében a vizsgálati időszak alatt hatással lettek volna az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetére. Ezen indokok alapján a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

         3.13.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (143)

               A vizsgálat megállapította, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal között. A kár más lehetséges okait is elemezték, mint például az egyéb országokból történő behozatalt, az uniós gazdasági ágazat termelési költségének alakulását, a termelési eredményeket, az új termelési folyamatot, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményét és importjait, a pénzügyi és gazdasági válság hatását, a szállítók fogyasztók által történő megválasztását, a kötött piacon való értékesítések hatását, a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelést és meg nem felelést, valamint a vezetői döntéseket, de egyik sem cáfolta meg Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. A vizsgálat mindazonáltal rámutatott, hogy bár egyes egyéb tényezők – pl. a fő nyersanyaghoz való hozzáférés – bizonyos fokig hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez, a Kazahsztánból származó behozatal mégis jelentős szerepet játszott az uniós gazdasági ágazatot sújtó kárban. Tehát mint fent már említettük, ezek nem cáfolták a behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó kár közötti okozati összefüggést.

               (144)

               Több érdekelt fél azt állította, hogy az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat csődöt jelentett, bár az értékesítéseknek csak korlátozott mennyisége áll versenyben a Kazahsztánból származó behozatallal, azt támasztja alá, hogy ez a behozatal nem lehetett az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár oka. Azonban a Bizottság minden lehetséges egyéb tényezőt elemzett, és mint a (106)–(142) preambulumbekezdés kifejti, ezek egyike sem cáfolta a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot érő kár közötti okozati kapcsolatot. Arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat vertikálisan integrált, a dömpingelt behozatal árleszorító hatása kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazat származékos piacát is. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.

               (145)

               A fenti elemzés alapján, amely megfelelően azonosította és elkülönítette a dömpingelt behozatal káros hatásaitól valamennyi ismert tényezőnek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását, a Bizottság azt a végleges következtetést vonta le, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között.

         F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

   1.   ELŐZETES MEGJEGYZÉS

               (146)

               A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján azt kellene megállapítani, hogy ebben a konkrét esetben a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálná az Unió érdekét. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazatnak és az érintett termék felhasználóinak érdekeit. A benyújtott bizonyítékok alapján a Bizottság annak a következményeit is mérlegelte, ha nem hoz intézkedéseket.

         2.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT ÉRDEKE

               (147)

               A fenti elemzés rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kazahsztánból származó dömpingelt behozatal miatt szenvedett jelentős kárt, amely nagymértékben alákínált az uniós piaci áraknak. A figyelembe vett időszak alatt a legtöbb kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott. Az uniós gazdasági ágazat jelentős mértékű piaci részesedést vesztett, és az ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat – mint pl. a pénzforgalom, a beruházások megtérülése és a nyereségesség – komoly negatív hatás érte. A vizsgálati időszakot követően folytatódott a negatív tendencia, és ennek következtében az uniós gazdasági ágazat csődöt kényszerült jelenteni. Tárgyalások folynak egy esetleges felvásárlásról, amely a termelés újrakezdését célozza a közeljövőben.

               (148)

               A fehérfoszfort világszerte számos alkalmazás fontos nyersanyagaként használják, mint pl. a gyógyszerek és a mezőgazdasági vegyszerek, az élelmiszerekhez és a mosószerekhez felhasznált foszforsav és származékainak előállítása, valamint a kohászatban használt foszforötvözetek előállítása esetében. Tekintettel arra, hogy a fehérfoszfort egyéb harmadik országokban korlátozott számú gyártó állítja elő, valamint arra, hogy a fehérfoszfor számos, az Unióban gyártott, származtatott termék nyersanyaga, a Bizottság úgy vélte, hogy az Unión belüli termelési kapacitás az Unió érdekét szolgálja.

               (149)

               A dömpingellenes vámok kivetése várhatóan megszünteti a bizonyítást nyert tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot és lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy javítsa életképességi kilátásait. Az intézkedések bevezetése továbbá lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fokozza méretgazdaságosságát azáltal, hogy nagyobb mennyiségeket értékesít, továbbá hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésnek legalább egy részét visszanyerje; mindez pozitív hatást gyakorol majd kilátásaira. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat az 1970-es évek óta termelt és értékesített fehérfoszfort annak ellenére, hogy a nyersanyaghoz való hozzáférés tekintetében természetes előnyöket élvező, harmadik országokból származó behozatal versenyhelyzetet jelentett számára. Több érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tekinthető komoly szállítónak, tekintettel jelenlegi helyzetére (csődeljárás), valamint arra, hogy az uniós gazdasági ágazat egyébként is a tőle fehérfoszfort vásárló vállalkozások versenytársaként lép fel a származékos piacon. Erre az érvre reagálva fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzete nem feltétlenül jelenti a termelés tartós leállását, mivel még folyamatban vannak a tárgyalások a fehérfoszfor-termelés újbóli beindítását célzó felvásárlásra. Ezenfelül a vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatnak méretgazdaságosságának javításához és életképességének megőrzéséhez szüksége van a szabad piaci értékesítésekre. Mindezen okok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat az Unió szabad piacán komoly szállító lehet.

               (150)

               Az uniós gazdasági ágazat továbbá alternatív nyersanyagforrások felkutatására irányuló erőfeszítéseket tett és új, a foszfor újrahasznosítására irányuló technológiába, az úgynevezett „bölcsőtől bölcsőig”, azaz életciklus-alapú megközelítésbe eszközölt befektetéseket. Ez a módszer, annak ellenére, hogy még a kezdeti fázisában jár, fontos elemnek bizonyulhatna az uniós gazdasági ágazat hosszú távú életképességének biztosítására. Sikeressége esetén lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az uniós piacon belül új, másodlagos nyersanyagforráshoz jusson, és a nyersfoszfát behozatala tekintetében esetleges túlzott kiszolgáltatottságát csökkentse.

               (151)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően több érdekelt fél kétségbe vonta, hogy az uniós érdek elemzése szempontjából jelentősége lenne az új technológia kifejlesztésének. E felek megkérdőjelezték, hogy a dömpingellenes intézkedések elmaradása esetén megszűnne az uniós gazdasági ágazat, és amellett érveltek, hogy az említett technológiába való befektetések valószínűleg folytatódnának. Azt is állították, hogy a „bölcsőtől bölcsőig” kezdeményezés nem egyedülálló, és az Unióban számos más vállalkozás is befektetéseket eszközöl a foszfor újrahasznosítására irányuló alternatív, állítólag gazdaságilag életképesebb technológiákba. Végül állításaik szerint a „bölcsőtől bölcsőig” technológia főként az uniós gazdasági ágazat kötött piacát látná el, így a felhasználók nem részesülnének annak előnyeiből.

               (152)

               Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy úgy tűnik, a vizsgálati eljárást követő fejlemények (csődeljárás) nem támasztják alá a fenti állításokat. Az is megjegyzendő, hogy még ha nem is egyedülálló „a bölcsőtől bölcsőig” megközelítés, akkor is fontos tényező abban, hogy az Unió kevésbé függjön az elsődleges nyersanyagok behozatalától és közvetve a harmadik országokból származó fehérfoszfor-behozataltól, és ha ez sikerrel jár, az valamennyi felhasználó javát szolgálja. Végül pedig a vizsgálati dokumentumokban nincs olyan bizonyíték, amelyből megállapítható volna, hogy a „bölcsőtől bölcsőig” megközelítés nem lenne gazdaságilag életképes.

               (153)

               Másfelől az intézkedések elmaradása esetén az uniós gazdasági ágazat életképességi kilátásai a szabad piacon jóval problematikusabbá válnának, és igen valószínűleg a termelés tartós megszüntetésére kényszerülne. Következésképpen valószínűleg megszűnne az uniós gazdasági ágazat szabad piacra irányuló termelése. Ennek következtében az Unió teljes mértékben a fehérfoszfor korlátozott számú termelőitől származó, harmadik országokból történő behozatalra lenne utalva, holott a fehérfoszfor számos, az Unióban előállított származtatott alkalmazás alapja.

               (154)

               A vizsgálat a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazat kötött piacára gyakorolt hatást is figyelembe vette. A vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések bevezetése kiigazítaná a dömpingelt behozatal által az értékesítési piacon okozott versenyhátrányt.

               (155)

               Másrészről az intézkedések bevezetésének hiányában, amennyiben az uniós gazdasági ágazatnak tartósan meg kellene szüntetnie a termelést, az ágazat várhatóan nehézségekbe ütközne a származtatott termékek előállításához szükséges fehérfoszfor nagy mennyiségeinek beszerzése tekintetében. Több érdekelt fél szerint az uniós gazdasági ágazat érdekének elemzésében csak a szabad piacra irányuló értékesítésekkel kellene foglalkozni.Ennek az érvnek a megválaszolásakor fel kell hívni a figyelmet arra, hogy – mint azt az (53) preambulumbekezdés leírja – az uniós gazdasági ágazat vertikálisan integrált, és termelésének jelentős része valóban saját felhasználású. A szabad és a kötött felhasználású értékesítések aránya azonban nem állandó paraméter, és az utóbbi időszak fejleményei azt bizonyították, hogy a fehérfoszfor szabad piaci értékesítései nélkül nem biztos, hogy fenntartható a kötött felhasználás.

               (156)

               A Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy a Kazahsztánból származó érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

         3.   A FELHASZNÁLÓK ÉRDEKEI
   3.1.   Általános megjegyzések

               (157)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítést követően több mint harminc fél jelentkezett a Bizottságnál, és fejezte ki az eljárással kapcsolatos érdekeltségét. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az érdekelt felek főként felhasználók voltak; néhányan közülük az érintett terméket saját maguk is importálták.

               (158)

               Tizenegy vállalat jelentkezett a Bizottságnál felhasználói minőségben, és töltött ki kérdőívet. E vállalatok az érintett termék vizsgálati időszakban történő behozatalának túlnyomó részét, valamint a teljes uniós fogyasztás jelentős hányadát képviselték. E fogyasztók a származtatott termékek szinte teljes skáláját képviselték. Ezért reprezentatív csoportnak minősülnek, amely alkalmas az érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések hatásának értékelésére az érintett termék felhasználásával előállított késztermékeik kereskedelme tekintetében.

               (159)

               A többi vállalat az érintett terméket közvetlenül használja fel, vagy olyan származtatott termékeket használ, amelyeknek az érintett termék fontos alkotórésze. Mivel a felhasználók főként alap- vagy köztes termékeket gyártanak az érintett termék felhasználásával, amelyeket más felhasználók a továbbiakban kész származtatott termékekké alakítanak, a Bizottság megfelelőnek tartotta, hogy minden olyan vállalatnak, amely jelentkezett nála, lehetőséget nyújtson észrevételek megtételére és információk szolgáltatására, még akkor is, ha e vállalatok nem minősültek közvetlen felhasználóknak.

         3.2.   A felhasználókra gyakorolt hatás

   3.2.1.   Általános megjegyzések

               (160)

               Az érintett termék felhasználói tekintetében alapvetően két szegmens különböztethető meg: savszármazékok (nevezetesen a foszforsav előállítása) és nem savszármazékok (mint például a foszfor-pentaszulfid, a foszfor-triklorid, a vörösfoszfor és az égésgátlók). Továbbá a származtatott termékek felhasználóit is figyelembe vették.

         3.2.2.   A savszármazékok szegmense

               (161)

               A savszármazékok szegmense főként a termikus foszforsavat és annak élelmiszer-adalékanyagokban megtalálható származékait foglalja magába. Az összforgalomhoz viszonyítva az érintett terméknek e szegmens késztermékeiben megtalálható aránya magas. Továbbá az érintett termék ára a késztermék árához viszonyítva bizonyítottan számottevő. Ez arra vezethető vissza, hogy a fő nyersanyagon, a fehérfoszforon kívül e felhasználók termelési folyamata során csak korlátozott mértékű további összetevőre van szükség.

               (162)

               A fentiek alapján az intézkedések bevezetése várhatóan nagy hatással lesz e szegmens felhasználóira. Bár a vizsgálat szerint e szegmens felhasználói a vizsgálati időszak folyamán jelentős nyereségekre tettek szert, nyereségességük 2008 és a vizsgálati időszak között komoly ingadozást mutatott, és a vizsgálati időszak előtti években jóval alacsonyabb szintet mutatott. Emellett az állítások szerint a vám nem hárítható át vevőikre. A fentiekre való tekintettel a dömpingellenes vám várhatóan valóban jelentős hatást gyakorolhat a savszármazékok szegmensében működő felhasználók nyereségességére, és akár veszteségessé is teheti őket, végül fennmaradásukat is veszélyeztetve.

               (163)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően egy felhasználó azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított termék tisztább a savszármazékok szegmensében általában használt terméknél. A Kazahsztánból behozott érintett termék kevésbé tiszta és megfelelőbb a savszármazékok szegmensében való felhasználáshoz. Az uniós gazdasági ágazatot tehát nem tartották a szegmens alternatív szállítójának.

               (164)

               Ezt az érvet az eljárás nagyon kései szakaszában közölték csak. Az érintett fél a fenti állításokat semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá. Továbbá nem vitatták, hogy – mint azt a (13)–(17) preambulumbekezdés megállapította – az uniós gazdasági ágazat által az EU-ban előállított és értékesített fehérfoszfor, valamint az érintett országban előállított és az EU-ba exportált fehérfoszfor ugyanazokkal az alapvető fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk módja is megegyezik. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.

         3.2.3.   A nem savszármazékokból álló szegmens

               (165)

               A nem savszármazékok szegmense különböző alkalmazásokhoz tartozó termékek széles skáláját foglalja magában, mint például az égésgátlókat, a víztisztítást, gépjárműkenőanyag-adalékokat, gyógyszereket és mezőgazdasági vegyszereket. Az érintett termék ára a késztermék teljes árához viszonyítva jelentősen eltér e felhasználók esetében, az előállított származtatási terméktől függően.

               (166)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően egyes felhasználók részletesebb lebontást nyújtottak be költségeikről, különösen arról, hogy az érintett termék költsége milyen arányt képvisel összköltségükben. A kérdőívben megadott adatok összesítése azt mutatta, hogy a fehérfoszfor költségének aránya a késztermékek költségeiben kevesebb mint 5 % és mintegy 30 % között mozgott. A közzététel után kapott információk azonban azt jelezték, hogy egyes terméktípusok esetében ez az arány lényegesen magasabb lehet.

               (167)

               E szegmens felhasználói szélesebb beszállítói lehetőségekkel rendelkeztek, és nem kizárólag Kazahsztánból szerezték be a fehérfoszfort.

               (168)

               E szegmens felhasználói szélesebb termékskálát állítottak elő, és a fehérfoszfort tartalmazó késztermékeknek a teljes kereskedelmükhöz viszonyított jelentősége ezért kevesebb mint 5 %-tól több mint 75 %-ig terjed. A fehérfoszfort tartalmazó késztermék nyereségessége változó volt, és akár több mint 10 %-ot is elért. Általában megfigyelhető volt, hogy a kevésbé nyereséges vállalatok esetében a fehérfoszfort tartalmazó termékeknek a teljes üzleti tevékenység forgalmához viszonyított jelentősége alacsony mértékű. Ebből következik, hogy ilyen esetekben az intézkedések bevezetése várhatóan korlátozott hatású lesz, bár nem lesz elhanyagolható, feltételezve, hogy az adott szegmens felhasználói az áremelkedést nem tudják a származtatott termékeik fogyasztóira hárítani, és hogy Kazahsztán lesz az egyedüli szállítójuk.

         3.2.4.   Továbbfelhasználók

               (169)

               A továbbfelhasználókra nézve a vám hatása tovább gyengül, mivel a termelési költségekre csupán csekély hatást gyakorol. A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő továbbfelhasználók haszonkulcsa meghaladta a 15 %-ot. Továbbá abból kifolyólag, hogy a közvetlen felhasználók állításuk szerint nem tudnák az áremelkedést a származtatott termékeik fogyasztóira hárítani, az sem biztos, hogy bármilyen hatás bekövetkezik.

               (170)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően egy továbbfelhasználó azt állította, hogy a (169) preambulumbekezdés következtetéseivel ellentétben hatással lenne rájuk a dömpingellenes vám kivetése, mivel szállítóik továbbhárítanák rájuk a költség emelkedését. Ez a vállalkozás azonban nem támasztotta alá ezt az állítást semmilyen adattal, így ezt az érvet a Bizottság elutasította.

               (171)

               Ezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok a továbbfelhasználók nyereségességére csak nagyon korlátozott hatást gyakorolnának, ha egyáltalán lenne ilyen hatásuk.

         3.2.5.   A származékos piacra jellemző verseny

               (172)

               Számos felhasználó állítása szerint az intézkedések bevezetése azzal járna, hogy a Kínai Népköztársaságból behozott származékos termékek importja tekintetében elveszítenék versenyképességüket. E tekintetben azonban nem szolgáltattak bizonyítékokat.

               (173)

               E tekintetben fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a dömpingellenes vámok célja az, hogy helyreálljanak a fehérfoszfor uniós piacán az egyenlő versenyfeltételek. Nem állt rendelkezésre bizonyíték annak alátámasztására, hogy a fehérfoszfor-származékok Kínai Népköztársaságból származó behozatala jelentősen növekedett volna az elmúlt évek során, vagy várható lenne jövőbeli növekedése. Emellett a vizsgálati dokumentumokban nincs bizonyíték arra vonatkozóan, hogy milyen feltételekkel vagy milyen árszint mellett kerülne sor ilyen behozatalra. Ennek alapján a Bizottság az érvet elutasította.

         3.2.6.   Foglalkoztatás

               (174)

               Egyes érdekelt felek az állították, hogy a felhasználó iparág egészében foglalkoztatottak száma meghaladja az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak számát, és ezért a dömpingellenes intézkedések bevezetése ellentétes lenne az általános uniós érdekkel.

               (175)

               Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az uniós érdek elemzése nem korlátozódik az uniós gazdasági ágazatban, illetve a felhasználói iparágban foglalkoztatottak számának egyszerű összehasonlítására. Az intézkedéseknek az általános uniós érdekkel ellentétesnek minősítéséhez tehát önmagában nem elégséges ok a felhasználó iparágban foglalkoztatott személyek jelentős száma. A vizsgálat ezzel szemben azt mérlegeli, hogy az intézkedések meghozatala vagy ennek elmaradása milyen hatással van egyrészt a felhasználók, másrészt az uniós gazdasági ágazat üzleti tevékenységeire és nyereségességére. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.

         3.2.7.   Következtetés

               (176)

               A fenti elemzés rámutatott, hogy az intézkedések bevezetése mindkét szegmensben hatást gyakorolna a felhasználókra, ám ennek mértéke a nem savszármazékok szegmensében kisebb lenne. A fehérfoszfor a savszármazékok szegmensének termelési költségeiben jelentős részt képvisel, tehát a vám komoly hatást gyakorolna a felhasználók költségeire és nyereségességére. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy e szegmensben a felhasználók fennmaradását veszélyeztetné az intézkedések esetleges bevezetése.

         4.   AZ EURÓPAI UNIÓ NYERSANYAG-POLITIKAI KEZDEMÉNYEZÉSE

               (177)

               Bizonyos érdekelt felek állítása szerint az intézkedések bevezetése ellentétes az Európai Unió nyersanyag-politikai kezdeményezésével (3), amelyet többek között a fenntartható nyersanyagellátás és az erőforrás-hatékonyság előmozdítása érdekében vezettek be. A nyersanyag-politikai kezdeményezés azonban nem korlátozza a dömpingellenes intézkedések bevezetését, melyek az egyenlő versenyfeltételek visszaállítására irányulnak, és a dömpingtevékenységek által eredményezett tisztességtelen verseny ellen lépnek fel.

               (178)

               Mindenesetre úgy tűnik, hogy egy fontos nyersanyag uniós gazdasági termelésének fenntartása egy olyan piacon, amelyen világszerte kevés gyártó van jelen, teljesen összhangban van az uniós piac fenntartható nyersanyag-ellátásával.

         5.   VERSENNYEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK

               (179)

               Bizonyos érdekelt felek állítása szerint az intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat erőfölénnyel való visszaéléséhez vezetne, mivel az uniós piacra más forrásokból származó ellátás nem juthatna be. Ezt az állítást azzal az érvvel támasztották alá, hogy a múltban az uniós gazdasági ágazat arra használta a kínai exportkorlátozások bevezetését, hogy az uniós piacon emelje árait. Az erőfölénnyel való visszaélés tekintetében azonban nem szolgáltattak tényszerű bizonyítékot.

               (180)

               A fenti preambulumbekezdésben foglaltak szerint emlékeztetni kell arra, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése jelentősen csökkent. Ezzel éppen ellenkezőleg a szabad piacon a jelenleg az uniós piac legjelentősebb szállítója szerepét betöltő exportáló gyártó piaci részesedése számottevően megnőtt.

               (181)

               Továbbá az e vizsgálat során kiszámított ár-alákínálási szintek ((71) preambulumbekezdés) magasabbaknak bizonyultak, mint a bizonyított dömping szintje (a fenti (48) preambulumbekezdés), amely rámutatott arra, hogy a Kazahsztánból származó behozatal árszintjei az alacsonyabb vám szabályának alkalmazásával a dömpingellenes intézkedések bevezetésével is valószínűleg az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradnak. Ezért nem valószínű, hogy az intézkedések következtében a behozatal megszűnne.

               (182)

               A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a Kínai Népköztársaságban érvényben lévő exportkorlátozások ellenére a fehérfoszfor Kínai Népköztársaságból és Vietnamból történő behozatala a figyelembe vett időszak egészére jellemző volt, és valószínűleg folytatódik.

               (183)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően számos érdekelt fél azt állította, hogy a vám kivetése emelné a felhasználók költségeit, miközben az uniós gazdasági ágazat származékos piacára (kötött felhasználás) nem gyakorolna ilyen mértékű hatást a vám. Ez versenyelőnyt biztosítana az uniós gazdasági ágazat számára a származékos piacon, és valószínűleg az uniós gazdasági ágazat erőfölényéhez vezetne az értékesítési piacon. Ugyanakkor, mint ezt már a fenti (181) preambulumbekezdés ismertette, az e vizsgálat során kiszámított ár-alákínálási szintek magasabbaknak bizonyultak, mint a bizonyított dömping szintje, amely rámutatott arra, hogy a Kazahsztánból származó behozatal árszintjei az alacsonyabb vám szabályának alkalmazásával a dömpingellenes intézkedések bevezetésével is valószínűleg az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradnak a szabad és a kötött piacon. Ennek következtében el kell utasítani azt az állítást, hogy az intézkedések bevezetése következtében az uniós gazdasági ágazat visszaélne erőfölényével a származékos piacon.

               (184)

               A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság arra következtet, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nem gyakorolna torzító hatást az uniós piacra.

         6.   A KAZAHSZTÁN ÉS AZ UNIÓ KÖZÖTTI KERESKEDELMI MÉRLEG

               (185)

               Az együttműködő exportáló gyártó állítása szerint az érintett termék előállításához szükséges, az Unióból származó berendezések és gépezetek fő importőre. Ezzel kapcsolatban azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése negatív hatással lenne az Unió és Kazahsztán közötti kereskedelmi mérlegre, mivel az együttműködő exportáló gyártó megszüntetné az említett berendezések Unióból származó importját.

               (186)

               A kereskedelemvédelmi intézkedések bevezetése a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megszüntetésére irányul, és nem függ össze az érintett termék előállításához szükséges gépezetek és berendezések beszerzésével. Következésképpen ezt az érvet e dömpingellenes vizsgálat keretében irrelevánsnak kell tekinteni.

         7.   ÁLTALÁNOS PREFERENCIARENDSZER

               (187)

               A tájékoztató dokumentum közzétételét követően számos érdekelt fél azt állította, hogy a felhasználókra gyakorolt hatás még jelentősebb lesz, mivel az érintett termék behozatalára az esetleges dömpingellenes vám mellett 2014. január 1-jétől a rendes vám is alkalmazandó.

               (188)

               Meg kell jegyezni, hogy az Európai Unió új, várhatóan 2014. január 1-jétől hatályba lépő általános preferenciarendszere értelmében Kazahsztán valóban nem fog már szerepelni a kedvezményezett országok között. Ezért 2014. január 1-jétől az említett körülmény fennállásáig a Kazahsztánból származó fehérfoszfor-behozatalra 5,5 %-os rendes vám alkalmazandó.

               (189)

               Az elemzés azonban nem vehet figyelembe jövőbeli fejleményeket, mivel előzetesen nem értékelhető, hogy pontosan milyen hatást gyakorolnának a behozatali árakra és mennyiségekre, és ezek alakulása miként hatna az uniós piacra. Tehát nem vonhatók le ez alapján határozott következtetések. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

         8.   AZ UNIÓS ÉRDEKRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS

               (190)

               Az intézkedések bevezetésének esetleges elmaradása komoly valószínűséggel ahhoz vezetne, hogy nem folytatódna az Unión belüli fehérfoszfor-termelés és származékos termékek uniós gazdasági ágazat általi gyártása. Másrészt, mint ezt egyes érdekelt felek is állítják, az intézkedések bevezetése nem biztos, hogy elegendő mértékben enyhítené az uniós gazdasági ágazat helyzetét, mivel a Kazahsztánból származó behozatal még vám kivetése mellett is versenyképesebb maradna az árak tekintetében az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinél, tehát az intézkedések nem garantálnák, hogy az uniós gazdasági ágazat képes legyen jelenlegi bizonytalan helyzetén úrrá lenni.

               (191)

               Ezzel szemben a vizsgálat azt állapította meg, hogy az intézkedések súlyos hatást gyakorolnának a savszármazékok szegmensének felhasználóira, és bizonyos esetekben életképességüket is veszélyeztetnék, mivel a felhasználók nem lennének képesek átvállalni a költségek emelkedését úgy, hogy közben megőrizzék versenyképességüket az értékesítési piacon. Ennek következtében esetleg a szegmens downstream termelői tevékenységük megszüntetésére kényszerülnének.

               (192)

               Ráadásul annak ellenére, hogy a vizsgálat eredménye szerint az intézkedések által gyakorolt hatás a nem savszármazékok szegmensében összességében véve kevésbé lenne számottevő, mint a savszármazékok szegmensében, a szegmens bizonyos felhasználóit – az általuk gyártott származtatott terméktől függően – jelentősebb hatás érné. Összességében véve a vám e szegmensre gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

               (193)

               Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az eljárás során a szükséges információkat nyújtó együttműködő felhasználók az érintett országból származó behozatal közel teljes mennyiségét, és a szabad piac fehérfoszfor-fogyasztásának igen magas hányadát képviselték. Határozottan ellenezték bármely dömpingellenes vám kivetését, tekintettel arra, hogy ez költségeik növekedéséhez vezetne, amelyet értékesítési áraikban bizonyítottan nem tudnának vagy nem teljes mértékben tudnának érvényesíteni, ami így gazdasági és pénzügyi helyzetük romlásához és tevékenységük esetleges megszűnéséhez vezetne.

               (194)

               Ennek főként az az oka, hogy a fehérfoszfor olyan forrás, amely szinte valamennyi válaszadó felhasználó szerint igen fontos nyersanyag termelési folyamatukban, és teljes termelési költségeikben jelentős arányt képvisel, mint ezt a (161) és a (166) preambulumbekezdés említette. Az esetleges dömpingellenes vám tehát közvetlen és jelentős hatást gyakorolna költségeikre, miközben a költségek emelkedését nem lehetne a downstream ágazatokra áthárítani.

               (195)

               Mint ezt a fenti (190) preambulumbekezdés említette, továbbra is kétséges, hogy a dömpingellenes vám kivetése az uniós gazdasági ágazat hasznára válna-e. Ennek oka az, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenleg átmeneti helyzetben van és jövőbeli sorsa bizonytalan, továbbá az, hogy a Kazahsztánból származó behozatal árai igen nagy valószínűséggel még a dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén is jelentősen az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradnak. Tekintettel e körülményekre, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az esetleges dömpingellenes vám downstream ágazatokra gyakorolt valószínű negatív hatása nagyobb mértékű lenne, mint a vám uniós gazdasági ágazatra gyakorolt várható pozitív hatása.

               (196)

               A fentiek alapján mindent összevetve a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések felhasználókra gyakorolt negatív hatása jelentősebb, mint az uniós gazdasági ágazat számára biztosított általános haszon. Ezért ebben az esetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó megállapítás ellenére egyértelműen az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét.

         G.   JAVASLAT AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSÉRE

               (197)

               Figyelembe véve a dömping, a kár, az okozati összefüggések és az Unió érdeke tekintetében levont következtetéseket, az alaprendelet 9. és 21. cikkének megfelelően az eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.

               (198)

               Valamennyi érintett felet tájékoztatták a végleges megállapításokról és az eljárás megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőséget kaptak arra, hogy megtegyék észrevételeiket. Észrevételeiket a Bizottság figyelembe vette, de azok nem befolyásolták a fenti következtetéseket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Kazah Köztársaságból származó fehérfoszfor (más néven elemi vagy sárgafoszfor) behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást a Bizottság megszünteti.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. február 13-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL C 369., 2011.12.17., 19. o.

      (3)  COM(2008) 699 végleges.