title: 2008/143/EK: A Tanács határozata ( 2008. január 28. ) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               21.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/23

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2008. január 28.)
   az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás megkötéséről
   (2008/143/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Tanács 1998. február 12-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy kezdjen tárgyalásokat az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás), és e célból tárgyalási irányelveket állapított meg.

               (2)

               E tárgyalások sikeresnek bizonyultak, és a megállapodást a Bizottság 2001. december 12-én parafálta.

               (3)

               A megállapodást, annak későbbi megkötésére is figyelemmel, 2002. december 6-án Brüsszelben írták alá.

               (4)

               2005. szeptember 5-én Pekingben a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából a megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv aláírására került sor.

               (5)

               A 2005-ös csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése értelmében Bulgáriának és Romániának a Tanács és a Kínai Népköztársaság között kötendő jegyzőkönyvvel csatlakoznia kell a megállapodáshoz.

               (6)

               A szükséges alkotmányos és intézményi eljárások befejeződtek, ezért a megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz (2).
   2. cikk
   A megállapodás 15. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést az Európai Közösség és tagállamai nevében a Tanács elnöke küldi meg.

      Kelt Brüsszelben, 2008. január 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. RUPEL

      (1)  A 2003. szeptember 2-i vélemény (HL C 76. E, 2004.3.25., 102. o.).

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 25. oldalát.
    ---documentbreak---

               21.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/25

         FORDÍTÁS
   MEGÁLLAPODÁS
   egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között a tengeri szállításról
   A BELGA KIRÁLYSÁG,
   A DÁN KIRÁLYSÁG,
   A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
   A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   ÍRORSZÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
   A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
   A FINN KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÉD KIRÁLYSÁG,
   NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
   mint az Európai Közösséget létrehozó szerződés részes felei (a továbbiakban: „a Közösség tagállamai”), és
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
   a továbbiakban „Közösség”,
   egyrészről, és
   A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA,
   a továbbiakban „Kína”,
   másrészről,
   FIGYELEMBE VÉVE az Európai Gazdasági Közösség és a Kínai Népköztársaság között 1985 májusában megkötött kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodást,
   FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint Kína között a tengeri szállítás területén meglévő kapcsolatok fontosságát,
   HITET TÉVE AMELLETT, hogy a Felek között a nemzetközi tengeri szállítás terén való együttműködés előnyös a Kína, valamint a Közösség és tagállamai közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok fejlesztése szempontjából,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a nemzetközi tengeri szállítás területén az egyenlőség és a kölcsönös előny elve alapján tovább erősítsék és egységesítsék a kapcsolatokat,
   FELISMERVE a tengeri szállítási szolgáltatások fontosságát és törekedve a szállítási lánc hatékonyságának növelése érdekében a tengeri szakaszt tartalmazó kombinált szállítás további ösztönzésére,
   FELISMERVE a rugalmas és piacorientált megközelítés továbbfejlesztésének fontosságát, valamint mindkét fél gazdasági szereplői számára a saját nemzetközi teherszállítási szolgáltatásaik ellenőrzéséből és működtetéséből származó előnyöket a hatékony nemzetközi tengeri szállítási rendszer összefüggésében,
   FIGYELEMBE VÉVE a Közösség tagállamai és Kína között meglévő kétoldalú tengeri megállapodásokat,
   TÁMOGATVA a Kereskedelmi Világszervezet keretében a tengeri szállítási szolgáltatásokkal kapcsolatosan zajló többoldalú tárgyalásokat,
   A BELGA KIRÁLYSÁG:
   Isabelle DURANT
   miniszterelnök-helyettest és mobilitási és szállítási minisztert,
   A DÁN KIRÁLYSÁG:
   Bendt BENDTSEN
   gazdasági, kereskedelmi és ipari minisztert,
   A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG:
   Manfred STOLPE
   közlekedési, építés- és lakásügyi szövetségi minisztert,
   Wilhelm SCHÖNFELDER
   nagykövetet, a Németországi Szövetségi Köztársaság állandó képviselőjét,
   A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG:
   Georgios ANOMERITIS
   kereskedelmi flottákért felelős minisztert,
   A SPANYOL KIRÁLYSÁG:
   Francisco ÁLVAREZ-CASCOS FERNÁNDEZ
   fejlesztési minisztert,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG:
   Pierre SELLAL
   nagykövetet, a Francia Köztársaság állandó képviselőjét,
   ÍRORSZÁG:
   Peter GUNNING-ot,
   Írország helyettes állandó képviselőjét,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG:
   Pietro LUNARDI
   infrastruktúráért és közlekedésért felelős minisztert,
   A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG:
   Henri GRETHEN
   gazdasági minisztert, közlekedési minisztert,
   A HOLLAND KIRÁLYSÁG:
   Roelf Hendrik de BOER
   közlekedési, hírközlési és közművekért felelős minisztert,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG:
   Mathias REICHHOLD
   szövetségi közlekedési, innovációs és technológiaügyi minisztert,
   A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG:
   Luís Francisco VALENTE DE OLIVEIRA
   közművekért felelős, közlekedési és lakásügyi minisztert,
   A FINN KÖZTÁRSASÁG:
   Kimmo SASI
   közlekedési és hírközlési minisztert,
   A SVÉD KIRÁLYSÁG:
   Ulrica MESSING
   hírközlési minisztert,
   NAGY BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA:
   David JAMIESON
   közlekedésért felelős parlamenti államtitkárt,
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG:
   Bendt BENDTSEN-t,
   a Dán Királyság gazdasági, kereskedelmi és ipari miniszterét,
   az Európai Unió Tanácsának hivatalvezetőjét,
   Loyola de PALACIO-t,
   az Európai Közösségek Bizottságának alelnökét,
   A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA:
   Chunxian ZHANG-t,
   a Kínai Népköztársaság hírközlési miniszterét,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Cél
   E megállapodás célja a Felek gazdasági szereplői érdekében azon feltételek javítása, amelyek mellett a Kína felé és felől, a Közösség felé és felől, valamint egyrészről a Közösség, illetve Kína felé és felől, másrészről harmadik országok felé és felől irányuló tengeri teherszállítási műveleteket végrehajtják. A megállapodás alapja a tengeri szállítási szolgáltatások szabad nyújtásának elve, a rakományokhoz és a harmadik országok kikötői közötti árufuvarozáshoz való szabad hozzáférésnek az elve, valamint a kereskedelmi jelenléttel kapcsolatosan a kikötőkhöz és a kiegészítő szolgáltatásokhoz való korlátlan hozzáférés, illetve azok igénybevétele esetén a hazai vállalatokéval megegyező bánásmód elve. A megállapodás hatálya alá tartozik a háztól házig történő szolgáltatások minden vonatkozása.
   2. cikk
   Hatály
   (1)   E megállapodás Kínának és a Közösség tagállamainak a kikötői közötti nemzetközi tengeri teherszállításra és logisztikai szolgáltatásokra – beleértve a tengeri szakaszt tartalmazó kombinált műveleteket –, valamint a Közösség tagállamainak a kikötői közötti nemzetközi tengeri teherszállításra vonatkozik. A megállapodás vonatkozik a harmadik országok kikötői közötti árufuvarozásra, illetve olyan berendezések – például üres konténerek – mozgatására Kína kikötői vagy a Közösség valamely tagállamának a kikötői között, amelyeket nem fizetés ellenében szállítanak.
   Amennyiben az egyik Fél hajói a másik Fél egyik kikötőjéből egy másikba, illetve a Közösség valamely tagállamának egyik kikötőjéből egy másikba hajóznak külföldre szánt rakomány berakodása vagy külföldről érkező rakomány kirakodása céljából, azt a nemzetközi tengeri szállítás részének kell tekinteni.
   E megállapodás nem vonatkozik a Kína kikötői közötti, illetve a Közösség bármely tagállamának kikötői közötti belföldi szállításra.
   (2)   E megállapodás nem érinti a Kína és a Közösség tagállamai között megkötött olyan kétoldalú tengeri megállapodások alkalmazását, amelyek kívül esnek ezen megállapodás hatályán.
   (3)   E megállapodás nem érinti harmadik Felek hajóinak a teher- és utasszállítási tevékenységek folytatásához való jogát a Felek kikötői, illetve valamelyik Fél és egy harmadik Fél kikötői között.
   3. cikk
   Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               „nemzetközi tengeri teherszállítás és logisztikai szolgáltatások”: nemzetközi tengeri teherszállítási szolgáltatások nyújtása, és az ehhez kapcsolódó árukezelési, tárolási és raktározási szolgáltatások, vámkezelési szolgáltatások, konténerállomás és lerakat szolgáltatások a kikötő területén és a szárazföldön egyaránt, kereskedelmi hajózási képviseletek és szállítmányozási szolgáltatások;

               b)

               „kombinált szállítási műveletek”: több – köztük tengeri – szállítási mód igénybevételével történő áruszállítás, amelyet egyetlen okmány kísér;

               c)

               „kereskedelmi hajózási képviseletek”: olyan tevékenységeket jelent, amelyek során az ügynök az adott földrajzi területen egy vagy több hajójárat, vagy hajózási társaság üzleti érdekeit képviseli az alábbi célokból:

                           —

                           a tengeri szállítás és a kapcsolódó szolgáltatások forgalomba hozatala és értékesítése az árajánlat megadásától a számlázásig, a társaságok nevében hajórakjegy kibocsátása, szerződés kötése a szükséges kapcsolódó szolgáltatásokról, okmányok elkészítése, üzleti információk rendelkezésre bocsátása,

                           —

                           eljárás a társaságok nevében, a hajó kikötésének megszervezése vagy szükség esetén a rakományok átvétele;

               d)

               „szállítmányozási szolgáltatások”: olyan tevékenység, amelynek során a szolgáltató a fuvaroztató nevében megszervezi és felügyeli a szállítmányt, szerződést köt a kapcsolódó szolgáltatásokról, elkészíti az okmányokat és megadja a szükséges üzleti információkat;

               e)

               „hajózási társaság” olyan társaság, amely megfelel az alábbi feltételeknek:

                           i.

                           Kína, a Közösség, vagy a Közösség valamely tagállama közjogával vagy magánjogával összhangban jött létre;

                           ii.

                           a létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése, vagy gazdasági tevékenységének székhelye Kínában, illetve a Közösségben található;

                           iii.

                           nemzetközi hajózási szolgáltatást nyújt a tulajdonában lévő vagy általa üzemeltetett hajókkal.

                     A Közösség valamely tagállama vagy Kína állampolgárai által ellenőrzött, a Közösségen vagy Kínán kívül letelepedett hajózási társaságok szintén kedvezményezettjei ezen megállapodás rendelkezéseinek, amennyiben hajóikat a szóban forgó tagállamban, illetve Kínában a vonatkozó jogszabályokkal összhangban tartják nyilván;

               f)

               „leányvállalat”: egy hajózási társaság tulajdonában lévő, jogi személyiséggel rendelkező társaság;

               g)

               „fióktelep”: az üzleti tevékenység folytatásának egy hajózási társaság tulajdonában lévő és jogi személyiséggel nem rendelkező helye;

               h)

               „képviseleti iroda”: az egyik Félnek a másik Fél területén letelepedett hajózási társaságának a képviseleti irodája;

               i)

               „hajó”: valamely Fél hajólajstromozási hivatalában annak a Félnek a lobogója alatt Kína, a Közösség, illetve valamely tagállamának a törvényeivel összhangban lajstromba vett és a nemzetközi tengeri szállításban részt vevő kereskedelmi hajó, beleértve a harmadik országok lobogója alatt hajózó, de Kína vagy a Közösség valamely tagállama hajózási társasága tulajdonában lévő, vagy általa üzemeltetett hajókat. Ez a kifejezés azonban nem terjed ki a hadihajókra és más, nem kereskedelmi hajókra.

         4. cikk
   Szolgáltatásnyújtás
   (1)   Minden Fél a másik Fél lobogója alatt hajózó, illetve a másik Fél állampolgárai vagy társaságai által üzemeltetett hajókat a saját hajóival összehasonlítva továbbra is megkülönböztetésmentes bánásmódban részesíti a kikötőkbe való bejutás, az említett kikötők infrastruktúrájának és kiegészítő tengeri szolgáltatásainak használata, valamint a kapcsolódó díjak és terhek, vámalakiságok, továbbá a kikötőhely kijelölése, valamint a be- és kirakodási létesítmények tekintetében.
   (2)   A Felek vállalják, hogy hatékonyan alkalmazzák a nemzetközi tengerhajózási piachoz és forgalomhoz való megkülönböztetésmentes és kereskedelmi alapon történő korlátlan hozzáférés elvét.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdés elveinek alkalmazása során a Felek:

               a)

               nem vezetnek be rakománymegosztásra vonatkozó záradékokat a tengeri szállítási szolgáltatásokról harmadik országokkal kötendő jövőbeli megállapodásokban, és ésszerű határidőn belül hatályon kívül helyezik az előző kétoldalú megállapodásokban esetlegesen már létező ilyen rendelkezéseket;

               b)

               e megállapodás hatálybalépésével eltörölnek minden olyan egyoldalú igazgatási, technikai és egyéb intézkedést, amely a nemzetközi tengeri szállításban közvetve korlátozó vagy megkülönböztető hatást fejthetne ki a szolgáltatások szabad nyújtására;

               c)

               e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően tartózkodnak az olyan igazgatási, technikai és jogi intézkedések végrehajtásától, amelyek megkülönböztető hatást fejthetnek ki a másik Fél állampolgárai vagy társaságai ellen a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében.

         (4)   Mindegyik Fél lehetővé teszi a másik Fél hajózási társaságai számára az első Félben nyilvántartásba vett hajózási társaságok által nyújtott bekötő szolgáltatásokhoz való – megkülönböztetésmentesen és az érintett társaságok által elfogadott feltételek mellett történő – hozzáférést és azok használatát a Kína kikötői vagy a Közösség valamely tagállamának a kikötői között történő nemzetközi teherfuvarozás tekintetében.
   5. cikk
   Kereskedelmi jelenlét
   A nemzetközi tengeri teherszállítási és logisztikai szolgáltatások nyújtására irányuló tevékenységek tekintetében – ideértve a háztól házig történő kombinált szállítási műveleteket – mindkét Fél engedélyezi a másik Fél hajózási társaságainak, hogy százszázalékos tulajdonukban lévő vagy közös beruházásban megvalósuló leányvállalatokat, fióktelepeket vagy képviseleti irodákat hozzanak létre, valamint hogy a leányvállalatok és fióktelepek gazdasági tevékenységet folytassanak a vonatkozó törvényekkel és rendelkezésekkel összhangban. Az ilyen tevékenységek különösen a következők:

               1.

               rakomány felkutatása és helyfoglalás;

               2.

               a hajórakjegy – beleértve a nemzetközi tengeri szállításban általánosan elfogadott közvetlen hajórakjegyet is – elkészítése, megerősítése, kezelése és kiadása; a fuvarokmányokkal és vámokmányokkal kapcsolatos dokumentáció elkészítése;

               3.

               a szolgáltatási szerződésekből vagy díjszabásokból következő fuvardíj és egyéb költségek megállapítása, beszedése és átutalása;

               4.

               szolgáltatási szerződések megtárgyalása és megkötése;

               5.

               a közúti vagy vasúti szállítással, az árukezeléssel és egyéb vonatkozó kiegészítő szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződések aláírása;

               6.

               a díjszabás megállapítása és közzététele;

               7.

               a szolgáltatással kapcsolatos marketingtevékenységek folytatása;

               8.

               a gazdasági tevékenységhez szükséges berendezések birtoklása;

               9.

               üzleti információk rendelkezésre bocsátása bármilyen eszközzel – beleértve a számítógépes információs rendszereket és az elektronikus adatcserét –, a távközléssel kapcsolatos minden megkülönböztetésmentes korlátozás betartása mellett;

               10.

               közös vállalkozások létrehozása egyéb, helyben letelepedett kereskedelmi hajózási képviseletekkel az olyan kapcsolódó tevékenységek folytatása érdekében, mint például a hajók kikötésének megszervezése vagy rakományok átvétele szállítás céljából.

         6. cikk
   Átláthatóság
   (1)   Minden Fél – előzetes konzultáció és megfelelő előzetes bejelentés után – haladéktalanul közzétesz minden olyan általános alkalmazású, idevonatkozó intézkedést, amely e megállapodás működésére vonatkozik, vagy hatással van arra.
   (2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett közzététel nem valósítható meg, ezt az információt más módon kell nyilvánosan hozzáférhetővé tenni.
   (3)   Minden Fél haladéktalanul válaszol a másik Félnek minden, az (1) bekezdés szerinti általános alkalmazású intézkedéseivel kapcsolatosan meghatározott információra vonatkozó kérdésére.
   7. cikk
   Nemzeti szabályozás
   (1)   A Felek gondoskodnak róla, hogy ésszerű, objektív és részrehajlás nélkül kezeljenek minden olyan általános alkalmazású intézkedést, amely a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatásokat érinti.
   (2)   Azokban az esetekben, amikor engedélyre van szükség, az adott fél illetékes hatóságai a nemzeti törvények és rendelkezések értelmében teljesnek ítélt kérelem benyújtását követően ésszerű határidőn belül tájékoztatják a kérelmezőt a kérelemmel kapcsolatos határozatról. A kérelmező kérésére az adott Fél illetékes hatóságai – indokolatlan késedelem nélkül – tájékoztatást nyújtanak a kérelem állapotával kapcsolatban.
   (3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a műszaki szabványokra, valamint az engedélyezési követelményekre és eljárásokra vonatkozó intézkedések ne korlátozzák szükségtelenül a kereskedelmet, a követelményeknek objektív, megkülönböztetésmentes, előre megállapított és átlátható feltételeken kell alapulniuk, mint például a szolgáltatás nyújtására való képesség; az engedélyezési eljárások pedig ne tartalmazzanak a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó korlátozást vagy akadályt.
   8. cikk
   Kulcsfontosságú személyzet
   Az egyik Fél hajózási társaságainak a másik Fél területén letelepedett, százszázalékos tulajdonukban lévő vagy közös beruházásban megvalósuló leányvállalatainak, fióktelepeinek és képviseleti irodáinak – a fogadó országban érvényes jogszabályokkal összhangban – jogukban áll a kulcsfontosságú személyzetet az állampolgárságukra való tekintet nélkül alkalmazni. A Felek megkönnyítik a külföldi alkalmazottak számára a munka megkezdésére vonatkozó engedélyek és vízumok megszerzését.
   9. cikk
   Fizetési műveletek és tőkemozgás
   (1)   Az egyik Fél állampolgárainak vagy társaságainak a másik Fél területén végzett nemzetközi tengeri szállításból és kombinált műveletekből származó bevételeinek kifizetésére szabadon átváltható valutában kerülhet sor.
   (2)   Az egyik Félnek a másik Fél területén letelepedett hajózási társaságai leányvállalatainak, fióktelepeinek és képviseleti irodáinak gazdasági tevékenységéből származó bevételeinek és kiadásainak kifizetésére a fogadó ország pénznemében kerülhet sor. A helyi illetékeknek a fent említett hajózási társaságok, leányvállalatok, fióktelepek vagy képviseleti irodák által történő kifizetése után fennmaradó összeg szabadon külföldre utalható a banknak az átutalás napján érvényes átváltási árfolyamán.
   10. cikk
   Tengerészeti együttműködés
   A Felek tengerészeti ágazatuk fejlesztésének elősegítése céljából arra ösztönzik az illetékes hatóságaikat, hajózási társaságaikat, kikötőiket, az érintett kutatási intézményeiket, egyetemeiket és főiskoláikat, hogy működjenek együtt többek között az alábbi területeken:

               1.

               a tevékenységeikkel kapcsolatos eszmecsere a nemzetközi tengerészeti szervezetek keretében;

               2.

               kidolgozzák és tökéletesítik a tengeri szállítással és piacgazdálkodással kapcsolatos jogszabályokat;

               3.

               a Felek kikötőinek és flottáinak hatékony kihasználása révén a nemzetközi tengeri kereskedelem számára elősegítik a hatékony szállítási szolgáltatást;

               4.

               garantálják a hajózás biztonságát és megelőzik a tenger szennyezését;

               5.

               előmozdítják a tengerészeti oktatást és szakképzést, különösen a tengerészek képzését illetően;

               6.

               személyzetet, tudományos információkat és technológiát cserélnek;

               7.

               fokozzák a kalózkodás és a terrorizmus leküzdésére irányuló erőfeszítéseiket.

         11. cikk
   Konzultáció és a jogviták rendezése
   (1)   A Felek kidolgozzák a megfelelő eljárásokat ezen megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítására.
   (2)   Amennyiben a Felek között bármilyen jogvita merül fel e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban, az illetékes hatóságaik mindent megtesznek a jogvita barátságos konzultáció útján történő megoldása érdekében. Abban az esetben, ha nem sikerül megállapodásra jutniuk, a jogvita rendezésére diplomáciai úton kerül sor.
   12. cikk
   Módosítás
   E megállapodás a Felek között létrejött írásbeli megállapodás útján módosítható, és a módosítás a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásokkal összhangban lép hatályba.
   13. cikk
   Területi hatály
   Ezt a megállapodást egyrészről azokra a területekre kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazzák, az abban meghatározott feltételek szerint, másrészről pedig Kína területére.
   14. cikk
   Hiteles szöveg
   Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, valamint kínai nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
   15. cikk
   Időtartam és hatálybalépés
   (1)   Ez a megállapodás ötéves időtartamra jön létre. Évente hallgatólagosan meg kell hosszabbítani, kivéve ha valamelyik Fél a lejárat dátuma előtt hat hónappal írásban felmondja azt.
   (2)   E megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.
   E megállapodás az azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik egymást az első bekezdésben említett eljárások befejezéséről.
   (3)   Amennyiben bizonyos kérdések tekintetében ezen megállapodás kedvezőtlenebb, mint a Közösség egyes tagállamai és Kína között meglévő kétoldalú megállapodások, akkor a kedvezőbb rendelkezések az irányadók, a Közösség kötelezettségeinek a sérelme nélkül, és az Európai Közösséget létrehozó szerződés figyelembevételével. E megállapodás rendelkezései a Közösség tagállamai és Kína között megkötött előző kétoldalú megállapodások rendelkezései helyére lépnek, ha az utóbbi rendelkezések ellentmondanak az előbbieknek – az előző mondatban említett helyzet kivételével –, illetve megegyeznek azokkal. A meglévő kétoldalú megállapodások azon rendelkezései továbbra is érvényben maradnak, amelyek nem tartoznak e megállapodás hatálya alá.

      EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
      TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
      ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten dieses Abkommen unterzeichnet.
      ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία.
      IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.
      EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leur signature sur le présent accord.
      IN FEDE DI CHE i Plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.
      TEN BLIJKE WAARVAN de, hiertoe naar behoren gemachtigde, ondergetekenden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben gesteld.
      EM FÉ DO QUE, os abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no presente Acordo.
      TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
      TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

      Hecho en Bruselas, el seis de diciembre del dos mil dos.
      Udfærdiget i Bruxelles den sjette december to tusind og to.
      Geschehen zu Brüssel am sechsten Dezember zweitausendzwei.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις έξι Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δύο.
      Done at Brussels on the sixth day of December in the year two thousand and two.
      Fait à Bruxelles, le six décembre deux mille deux.
      Fatto a Bruxelles, addì sei dicembre duemiladue.
      Gedaan te Brussel, de zesde december tweeduizendtwee.
      Feito em Bruxelas, em seis de Dezembro de dois mil e dois.
      Tehty Brysselissä kuudentena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksi.
      Som skedde i Bryssel den sjätte december tjugohundratvå.

         Pour le Royaume de Belgique
         Voor het Koninkrijk België
         Für das Königreich Belgien

         Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
         Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
         Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la Republique française

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Per la Repubblica italiana

         Pour le Grand-Duché de Luxembourg

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         Pela República Portuguesa

         Suomen tasavallan puolesta

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         Por la Comunidad Europea
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Voor de Europese Gemeenschap
         Pela Comunidade Europeia
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1565 határozata (2017. szeptember 13.) a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról

text:
               20.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 242/14

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/1565 HATÁROZATA
   (2017. szeptember 13.)
   a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió (a továbbiakban: az Unió) és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolatok továbbra is az európai szomszédságpolitika (ENP) és a keleti partnerség keretén belül fejlődnek. A Moldovai Köztársaság 2009-ben csatlakozott a keleti partnerséghez, majd ezt az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásra irányuló tárgyalás követte. E megállapodást (2) (a továbbiakban: társulási megállapodás) – amely mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség fokozatos bevezetéséről is rendelkezik – 2014. június 27-én írták alá és 2016. július 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               A Moldovai Köztársaság gazdaságára jelentős hatást gyakorolt a 2014. novemberi választásoktól 2016 januárjáig tartó időszak politikai instabilitása, egy banki csalással kapcsolatos botrány, a régió gyenge gazdasági teljesítménye, valamint az Oroszország által bevezetett behozatali tilalmak. E helyzet közrejátszott abban, hogy az elmúlt év során recesszió állt be, nőtt a kereskedelmi hiány, valamint jelentősen visszaestek a valutatartalékok.

               (3)

               Azt követően, hogy 2016 elején új kormány lépett hivatalba és kinevezték a Moldovai Nemzeti Bank új elnökét, a hatóságok megújult elkötelezettségről adtak tanúbizonyságot a szükséges politikai reformok továbbvitele, valamint az országban a pénzügyi szektor és az államháztartási gazdálkodás terén jelentkező irányítási kihívások kezelése tekintetében.

               (4)

               Az új reformtörekvés támogatása érdekében az Unió és a Moldovai Köztársaság – a Külügyi Tanács 2016. február 15-i következtetéseit követően – a prioritásként kezelendő reformokról szóló ütemtervben egyezett meg. A Moldovai Köztársaság jelentős előrelépéseket ért el az ütemterv teljesítése terén.

               (5)

               A politikai átmenettel és a gazdasági nehézségekkel összefüggésben a Moldovai Köztársaság hatóságai és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2016 júliusában hároméves, kibővített hiteleszközből (Extended Credit Facility) és kibővített finanszírozási eszközből (Extended Fund Facility) álló, 178,7 millió USD összegű konstrukcióról (a továbbiakban: ECF/EFF) állapodott meg. Az IMF igazgatótanácsa 2016. november 7-én jóváhagyta a megállapodást. Ezen IMF-program értelmében a Moldovai Köztársaság hatóságainak gyors előrelépéseket kell tenniük a pénzügyi szektor irányítása és felügyelete tekintetében, meg kell erősíteniük a makrogazdasági és pénzügyi stabilitást biztosító szakpolitikákat, valamint ösztönözniük kell a fenntartható és inkluzív növekedést.

               (6)

               A romló gazdasági helyzetre és kilátásokra való tekintettel a Moldovai Köztársaság 2015 augusztusában makroszintű pénzügyi támogatást kért az Uniótól, és e kérését 2016 márciusában megismételte.

               (7)

               Az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) keretében az Unió Moldovai Köztársaságra vonatkozó indikatív előirányzata 610–746 millió EUR, amely költségvetési támogatást és technikai segítségnyújtást is magában foglal. Az uniós költségvetés-támogatások folyósítását azonban 2015 elején felfüggesztették, és újraindításuk feltételeként az új IMF-program jóváhagyását és a költségvetés-támogatás valamennyi feltételének teljesítését határozták meg.

               (8)

               Mivel a Moldovai Köztársaság az európai szomszédságpolitikához tartozó ország, uniós makroszintű pénzügyi támogatásra jogosultnak tekintendő.

               (9)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatás formájában nyújtott rendkívüli pénzügyi eszköznek kell lennie, amelynek célja a kedvezményezett azonnali külső finanszírozási szükségletének kielégítése és egy olyan – hathatós és azonnal érvényesülő kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmazó – szakpolitikai program végrehajtásának támogatása, amelyet a fizetési mérleg helyzetének rövid időn belüli javítására dolgoztak ki.

               (10)

               Tekintettel arra, hogy a Moldovai Köztársaság az IMF és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokat beszámítva is jelentős külső finanszírozási réssel szembesül, a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás a jelenlegi kivételes körülmények között megfelelő válasznak tekinthető a Moldovai Köztársaság azon kérésére, hogy az IMF-programhoz kapcsolódva az Unió is támogassa a gazdasági stabilizációt. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hozzájárul a Moldovai Köztársaság gazdasági stabilizációjához és strukturálisreform-programjához, és kiegészíti az IMF pénzügyi megállapodása keretében rendelkezésre bocsátott forrásokat.

               (11)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak a Moldovai Köztársaság fenntartható külső finanszírozási helyzetének helyreállítására kell irányulnia, hozzájárulva az ország nagyobb politikai és makrogazdasági stabilitásához, a gazdasági és pénzügyi irányítás megerősítéséhez – beleértve a banki csalások alapos, eredményorientált kivizsgálását – valamint a jó energiaügyi irányítás és az igazságszolgáltatás politikai függetlenségének megerősítéséhez.

               (12)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás várhatóan párhuzamosan zajlik az ENI által finanszírozott költségvetés-támogatási műveletek folyósításának végrehajtásával.

               (13)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegét a Moldovai Köztársaság fennmaradó külső finanszírozási igényének teljes körű számszerű értékelése alapján kell meghatározni, figyelembe véve, hogy az ország mennyiben képes saját forrásokból – különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokból – finanszírozni magát. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie az IMF és a Világbank programjait és forrásait. A támogatás összegének meghatározásakor továbbá figyelembe kell venni a multilaterális donoroktól várható pénzügyi hozzájárulást, az Unió és a más donorok közötti méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét, az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek korábbi, a Moldovai Köztársaság általi felhasználását és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

               (14)

               Tekintettel a Moldovai Köztársaság fennálló külső finanszírozási igényére, az egy főre eső jövedelem és a szegénységi mutatók alapján mért gazdasági fejlettségi szintjére, a saját forrásokból történő finanszírozási képességére és különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokra, valamint az adósságállomány fenntarthatóságának elemzése alapján megállapított visszafizetési képességre, a támogatás egy részét vissza nem térítendő támogatás formájában kell nyújtani.

               (15)

               A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés területeinek alapelveivel és célkitűzéseivel, az említett területekre vonatkozóan elfogadott intézkedésekkel, valamint az egyéb vonatkozó uniós szakpolitikákkal.

               (16)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak elő kell mozdítania a Moldovai Köztársasággal kapcsolatos uniós külpolitikát. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során a Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak (a továbbiakban: EKSZ) mindvégig szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét.

               (17)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia az Unióval közösen vallott értékekkel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a jó kormányzással, a számonkérhető, átlátható és érdemeken alapuló közszolgálattal, a független igazságszolgáltatással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a média szabadságával, függetlenségével és sokszínűségével, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelem elveivel összefüggésben a Moldovai Köztársaság által tett kötelezettségvállalások teljesítéséhez.

               (18)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának és mindhárom részlet folyósításának előfeltételéül kell szabni, hogy a Moldovai Köztársaság tartsa tiszteletben a hatékony demokratikus mechanizmusokat – többek között a többpárti parlamentáris rendszert – és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. Emellett az uniós makroszintű pénzügyi támogatás sajátos célkitűzése, hogy megerősítse a Moldovai Köztársaságban az államháztartás-irányítási rendszerek hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát, biztosítsa a korrupció és a pénzmosás elleni hatékony küzdelmet, megerősítse a Moldovai Köztársaságban a pénzügyi és banki ágazat irányítását és felügyeletét, javítsa az energiaágazat irányítását, továbbá előmozdítsa a fenntartható és inkluzív növekedést, a munkahelyteremtést, a kedvező üzleti környezetet és az államháztartási konszolidációt. A Moldovai Köztársaság számára nyújtott uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak a társulási megállapodás és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtását támogató intézkedéseket is tartalmaznia kell. Ezen egyedi célkitűzések megfelelő értékelésének biztosítása érdekében fontos azok ellenőrizhető és mérhető módon történő meghatározása. A Bizottságnak és az EKSZ-nek rendszeresen nyomon kell követnie az előfeltétel teljesülését és az említett célkitűzések megvalósulását. Az előfeltétel és célkitűzések nemteljesülése esetén vagy amennyiben a társulási megállapodás céljait és elveit nem tartják tiszteletben, a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását.

               (19)

               Az Unió makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából a Moldovai Köztársaságnak megfelelő intézkedéseket kell végrehajtania a támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében. A Moldovai Köztársaságnak rendszeresen tájékoztatnia kell a Bizottságot a makroszintű pénzügyi támogatás teljesen átlátható, és az uniós pénzügyi szabályozásnak szigorúan megfelelő végrehajtásáról. Ezen túlmenően rendelkezni kell a Bizottság által végrehajtandó ellenőrzésekről és az Európai Számvevőszék által végzendő pénzügyi ellenőrzésekről.

               (20)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása nem érinti az Európai Parlament és a Tanács mint költségvetési hatóság hatásköreit.

               (21)

               A vissza nem térítendő támogatások formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek és a hitelek formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal.

               (22)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács figyelemmel kísérhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat.

               (23)

               E határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni.

               (24)

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást az egyetértési megállapodásba foglalandó feltételekhez kell kötni. Ezeket a feltételeket hozzá kell kapcsolni mindhárom részlet folyósításához. A végrehajtás egységes feltételeinek biztosítása és a hatékonyság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e feltételeket a 182/2011/EU rendelettel összhangban a tagállamok képviselőiből álló bizottság felügyelete alatt tárgyalja meg a Moldovai Köztársaság hatóságaival. Az említett rendelet értelmében általános szabályként a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni a rendeletben meghatározottaktól eltérő esetekben. Tekintettel a 90 millió EUR összeghatárnál nagyobb mértékű támogatás potenciálisan jelentős hatásaira, az említett értékhatár feletti műveletekre helyénvaló a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazni. Figyelembe véve a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegét, a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az egyetértési megállapodás elfogadására, valamint a támogatás csökkentésére, felfüggesztésére és megszüntetésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A Moldovai Köztársaság gazdasági stabilizációjának és érdemi reformtervének támogatása céljából az Unió legfeljebb 100 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást (a továbbiakban: uniós makroszintű pénzügyi támogatás) nyújt a Moldovai Köztársaságnak. Ebből a maximális összegből legfeljebb 60 millió EUR hitel formájában, és legfeljebb 40 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtandó. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátásának feltétele az adott évi uniós költségvetésnek az Európai Parlament és a Tanács általi jóváhagyása. A támogatás hozzájárul a Moldovai Köztársaság IMF-programban meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó finanszírozási szükségleteinek fedezéséhez.
   (2)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hitelelemének finanszírozása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a szükséges források biztosítása céljából az Unió nevében a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől hitelt vegyen fel, és a pénzt a Moldovai Köztársaságnak továbbhitelezze. A hitel maximális átlagos futamideje 15 év.
   (3)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság oly módon irányítja, hogy az összeegyeztethető legyen az IMF és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodásokkal és egyetértési megállapodásokkal, valamint az ENP keretében létrejött, mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglaló társulási megállapodásban a gazdasági reformok tekintetében meghatározott legfontosabb elvekkel és célkitűzésekkel.
   A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az uniós makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos fejleményekről, ideértve annak folyósításait is, valamint kellő időben ezen intézmények rendelkezésére bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.
   (4)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 3. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.
   (5)   Abban az esetben, ha a Moldovai Köztársaság finanszírozási igénye az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken a kezdeti előrejelzésekhez képest, a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében csökkenti, felfüggeszti vagy megszünteti a támogatást.
   2. cikk
   (1)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a Moldovai Köztársaság tiszteletben tartsa a tényleges demokratikus mechanizmusokat – többek között a többpárti parlamentáris rendszert – és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását.
   (2)   A Bizottság és az EKSZ az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa alatt nyomon követi az (1) bekezdésben meghatározott előfeltétel teljesülését.
   (3)   E cikk (1) és (2) bekezdését a 2010/427/EU tanácsi határozattal (4) összhangban kell alkalmazni.
   3. cikk
   (1)   A Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében megállapodik a Moldovai Köztársaság hatóságaival az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó, a strukturális reformokra és a rendezett államháztartásra összpontosító, pontosan meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről, amelyeket az e feltételek teljesítésére vonatkozó időkeretet is tartalmazó egyetértési megállapodásba (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) kell foglalni. Az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és egyetértési megállapodásokkal, köztük a Moldovai Köztársaság által az IMF támogatásával végrehajtott makrogazdasági kiigazítási és strukturálisreform-programokkal.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett feltételek különösen a Moldovai Köztársaság államháztartás-irányítási rendszerei hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítását célozzák, többek között az uniós makroszintű pénzügyi támogatás felhasználása tekintetében. A szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló és méltányos kereskedelem fejlesztése, valamint az Unió külpolitikájával összefüggő más prioritások terén elért előrelépést is. Az említett célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket a Bizottság rendszeresen nyomon követi.
   (3)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a Moldovai Köztársaság hatóságai között megkötendő, vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban illetve hitelmegállapodásban kell meghatározni.
   (4)   A Bizottság rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a 4. cikk (3) bekezdésében előírt feltételek, ideértve azt is, hogy a Moldovai Köztársaság gazdaságpolitikája összhangban van-e az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal, és szükség esetén az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.
   4. cikk
   (1)   A (3) bekezdésben említett feltételektől függően a Bizottság az uniós makroszintű pénzügyi támogatást hitelt és vissza nem térítendő támogatást egyaránt tartalmazó három részletben bocsátja rendelkezésre. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodásban határozzák meg.
   (2)   A hitel formájában nyújtott uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegeire szükség esetén a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) összhangban tartalékot kell képezni.
   (3)   A Bizottság az összes alábbi feltétel teljesítésétől függően dönt a részletek folyósításáról:

               a)

               a 2. cikkben foglalt előfeltétel;

               b)

               a nem elővigyázatossági jellegű IMF-hitelkeret által támogatott, erőteljes kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmazó szakpolitikai program végrehajtása terén elért, tartósan kielégítő eredmény; valamint

               c)

               az egyetértési megállapodásban szereplő gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek kielégítő teljesítése.

         (4)   A második részlet folyósítására elvileg legkorábban három hónappal az első részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor. A harmadik részlet folyósítására főszabály szerint legkorábban három hónappal a második részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor.
   (5)   Amennyiben a (3) bekezdésben említett feltételek nem teljesülnek, a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ilyen esetekben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy a megszüntetés okairól.
   (6)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Moldovai Köztársaság Nemzeti Bankja részére kell folyósítani. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó rendelkezésektől függően – ideértve a fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítését is – az uniós pénzeszközöket a Moldovai Köztársaság Pénzügyminisztériuma, mint végső kedvezményezett számára is át lehet átutalni.
   5. cikk
   (1)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hiteleleméhez kapcsolódó hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Unió ennek során nem lehet érintett a futamidők átalakításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban vagy más kereskedelmi kockázatban.
   (2)   Ha a körülmények megengedik és amennyiben a Moldovai Köztársaság kéri, a Bizottság megteheti a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést, és hogy ehhez a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő rendelkezés kapcsolódjon.
   (3)   Amennyiben a körülmények megengedik a hitel kamatlábának csökkentését és a Moldovai Köztársaság kéri, a Bizottság dönthet úgy, hogy részben vagy egészben refinanszírozza eredeti kölcsöneit vagy átalakíthatja a vonatkozó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) és a (4) bekezdéssel összhangban kell végrehajtani és azok nem eredményezhetik az érintett felvett hitelek futamidejének meghosszabbítását, illetve a refinanszírozás vagy az átalakítás napján fennálló tőketartozás összegének növekedését.
   (4)   Az e határozat szerinti hitelfelvételi és hitelnyújtási műveletek kapcsán az Unió részéről felmerülő összes költséget a Moldovai Köztársaság viseli.
   (5)   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a (2) és a (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.
   6. cikk
   (1)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) és a Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletével (7) összhangban történik.
   (2)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása közvetlen irányítással történik.
   (3)   A Moldovai Köztársaság hatóságaival kötendő hitelmegállapodásnak és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásnak rendelkeznie kell a következőkről:

               a)

               annak biztosítása, hogy a Moldovai Köztársaság rendszeresen ellenőrizze az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megtegye a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerülése érdekében, és szükség esetén jogi lépéseket tegyen az e határozat alapján nyújtott, jogellenesen felhasznált pénzeszközök visszafizettetése érdekében;

               b)

               az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása, különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó egyedi intézkedések előírása, összhangban a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (8), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (9), valamint a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10);

               c)

               a Bizottságnak – az Európai Csalás Elleni Hivatalt is beleértve – vagy képviselőinek kifejezett felhatalmazása ellenőrzések, ezen belül helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatására;

               d)

               a Bizottság és a Számvevőszék kifejezett felhatalmazása arra, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama alatt és azt követően is ellenőrzéseket – többek között dokumentum-ellenőrzéseket és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket – hajtsanak végre;

               e)

               annak biztosítása, hogy amennyiben megállapítást nyer, hogy a Moldovai Köztársaság az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciós cselekményt követett el, illetve más olyan jogellenes tevékenységet folytatott, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az Uniónak jogában álljon a hitel lejárat előtti visszafizettetése és/vagy a vissza nem térítendő támogatás teljes összegének visszafizettetése.

         (4)   Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása előtt a Bizottság – működési értékelés révén – értékeli a Moldovai Köztársaság támogatás szempontjából releváns pénzügyi szabályai, az adminisztratív eljárások, valamint a külső és a belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.
   7. cikk
   (1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
   (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
   8. cikk
   (1)   A Bizottság minden év június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e határozat előző évi végrehajtásáról, valamint a végrehajtás értékeléséről. Ez a jelentés:

               a)

               megvizsgálja az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért eredményeket;

               b)

               értékeli a Moldovai Köztársaság gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 3. cikk (1) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést;

               c)

               bemutatja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, a Moldovai Köztársaság aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletei folyósítására vonatkozó határozatai közötti összefüggést.

         (2)   Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli a lezárt uniós makroszintű pénzügyi támogatási műveletek eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy ezek milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.
   9. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Strasbourgban, 2017. szeptember 13-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         A. TAJANI

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MAASIKAS

      (1)  Az Európai Parlament 2017. július 4-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. július 17-i határozata.

      (2)  Társulási megállapodás egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság között (HL L 260., 2014.8.30., 4. o.).

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

      (4)  A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).

      (5)  A Tanács 480/2009/EK, Euratom rendelete (2009. május 25.) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

      (7)  A Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. október 29.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

      (8)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

      (9)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

      Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata
      A Moldovai Köztársaság választási rendszerének megváltoztatására irányuló kezdeményezések fényében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozza, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a kedvezményezett ország tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat, ideértve a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint biztosítsa az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat a makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa alatt ellenőrzi ezen előfeltétel teljesülését, és ezért a lehető legnagyobb figyelemmel kíséri, hogy a Moldovai Köztársaság hatóságai figyelembe veszik-e az érintett nemzetközi partnerek (különösen a Velencei Bizottság és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala) ajánlásait.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 791/2004/EK határozata (2004. április 21.) az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató, illetve meghatározott tevékenységeket előmozdító közösségi cselekvési program létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0791

Hivatalos Lap L 138 , 30/04/2004 o. 0031 - 0039

		Az Európai Parlament és a Tanács 791/2004/EK határozata(2004. április 21.)az oktatás és a képzés terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató, illetve meghatározott tevékenységeket előmozdító közösségi cselekvési program létrehozásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére, valamint 150. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [1],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak [2] megfelelően,mivel:(1) A Szerződés előírja, hogy a Közösségnek a tagállamok tevékenységének támogatásával és kiegészítésével hozzá kell járulnia a minőségi oktatás fejlesztéséhez, továbbá olyan szakképzési politikát kell folytatnia, amely támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységét, valamint erősítenie kell a harmadik országokkal való együttműködést.(2) A 2001. december 14–15-i Európai Tanács következtetéseihez csatolt laekeni nyilatkozat leszögezi, hogy az Európai Unió egyik alapvető megoldandó feladata az, hogy miként lehet a polgárokat közelebb hozni az európai gondolathoz és az európai intézményekhez.(3) A Tanács által 2002. június 14-én elfogadott, az oktatási és képzési rendszerek céljainak megvalósításáról szóló részletes munkaprogram [3] olyan tevékenységi programot állapít meg, amelyhez közösségi szintű támogatásra van szükség.(4) Az Európai Unió 1998. december 10-i – az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 50. évfordulója alkalmából Bécsben tett – nyilatkozata leszögezi, hogy az Európai Uniónak tovább kell fejlesztenie az együttműködést az emberi jogok terén, például oktatással és képzéssel kapcsolatos tevékenységek formájában, más érintett intézményekkel együttműködésben, továbbá gondoskodnia kell arról, hogy az emberi jogok és a demokratizálódás tárgyában 15 európai egyetem által szervezett európai posztgraduális képzési program folytatódjon.(5) Az 1999. június 4-i kölni Európai Tanács a következtetéseiben kijelentette, hogy az emberi jogok és a demokratizálódás tárgyában szervezett európai posztgraduális képzési program működőképességének és folyamatosságának erősítéséhez "fokozott figyelmet kell szentelni a költségvetési biztonság kérdésének".(6) A 2003-as költségvetési évben és az azt megelőző költségvetési években az Európai Unió általános költségvetésének A-3010., A-3011., A-3012., A-3013., A-3014., A-3017., A-3022., A-3027., A-3044., B3-1000. és B3-304. tétele hasznosnak bizonyult az oktatás és a képzés terén.(7) Általános európai érdekű célokat szolgálnak a következő intézmények: a College of Europe, amely a jog-, a közgazdaság-, a politika-, a társadalom- és a bölcsészettudományok terén európai dimenziójú posztgraduális képzést nyújt; az Európai Egyetemi Intézet, amely a felsőoktatás és a kutatás révén járul hozzá az európai kulturális és tudományos örökség gyarapodásához; az Európai Közigazgatási Intézet, amely az európai integráció keretében tagállami és európai uniós köztisztviselők képzését végzi; a trieri Európai Jogi Akadémia, amely az európai jogra szakosodott jogászok és jogalkalmazók számára nyújt egyetemi szintű képzést; az Európai Egyetemközi Központ az Emberi Jogokért és a Demokratizálódásért, ahol az emberi jogok és a demokratizálódás tárgyában európai posztgraduális képzés, alapképzésen túli szakmai gyakorlat szervezése és más, emberi jogokat és demokratizálódást előmozdító oktatás, szakképzés és kutatás folyik; a Különleges Nevelési Igényűek Oktatásának Fejlesztését Támogató Európai Ügynökség, amely a különleges nevelési igényű tanulók oktatása minőségének javításán és e téren a fenntartható európai együttműködésen munkálkodik; valamint az Európai Szakképzés Nemzetközi Központja, ahol az európaizálódás, a globalizáció, a föderalizmus, a regionalizmus és a mai társadalmi struktúrák átalakulása témakörében folyik oktatás, képzés és kutatás.(8) Fokozott igény van arra, – különösen a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet [4] elfogadását követően, amely növeli a nemzeti bíróságok hatáskörét a Szerződés e rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében –, hogy a tagállami bírák a közösségi jog alkalmazására irányuló képzésben részesüljenek, továbbá arra, hogy az ilyen képzést a Közösség támogassa.(9) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet [5] (a továbbiakban: költségvetési rendelet) alapján az említett meglévő támogatások szabályozására egy alap-jogiaktus megalkotása szükséges.(10) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a költségvetési rendelet elfogadásakor vállalták, hogy elérik azt a célkitűzést, hogy ez az alap-jogiaktus a 2004-es költségvetési évtől kezdődően lépjen hatályba; a Bizottság vállalta, hogy a végrehajtás során figyelembe veszi a költségvetésben foglalt megjegyzéseket.(11) A Közösség pénzügyi támogatását a korábbi években elnyerő intézmények számára – a költségvetési rendeletre és annak végrehajtási szabályaira is figyelemmel – biztosítani kell a finanszírozás megfelelő stabilitását és folyamatosságát.(12) Rendelkezést kell hozni arról, hogy a program földrajzi hatóköre a csatlakozó tagállamokra, és lehetőleg, bizonyos tevékenységek esetében, az EFTA/EGT-országokra és a tagjelölt országokra is kiterjedjen.(13) Az állami forrásokból származó, nem közösségi eredetű támogatásnak összhangban kell lennie a Szerződés 87. és 88. cikkével.(14) Ez a határozat a program teljes időtartamára pénzügyi keretet állapít meg, amely – az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás [6] 33. pontja értelmében – az éves költségvetési eljárás során a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapot jelent.(15) Az e határozat alapján nyújtott valamennyi támogatásnak szigorúan meg kell felelnie a szubszidiaritás és az arányosság elvének,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:1. cikkA program célja és a program által támogatott tevékenységek(1) Ez a határozat közösségi cselekvési programot hoz létre az oktatás és a képzés terén (a továbbiakban: a program) olyan szervezetek és tevékenységeik támogatása érdekében, amelyek célja az Európa építéséhez szükséges ismeretek bővítése és elmélyítése, illetve a közös oktatási és képzési politika céljai elérésének előmozdítása, a Közösségen belül és kívül egyaránt.(2) A program általános célja az oktatás és képzés terén működő szervezetek által végzett tevékenységek támogatása.A program hatókörébe a következő tevékenységek tartoznak:a) olyan, európai vagy nemzetközi szinten működő szervezetek folyamatban lévő munkaprogramja, amelyek az oktatás és képzés terén valamilyen általános európai érdekű célt szolgálnak, illetve az Európai Unió oktatási és képzési politikájának részét képező célkitűzés megvalósítására törekednek;b) olyan meghatározott tevékenységek, amelyek előmozdítják az Európai Unió oktatás és képzés terén folytatott munkáját, tájékoztatást nyújtanak az európai integrációval, illetve az Európai Unió nemzetközi kapcsolatainak céljaival kapcsolatban, vagy támogatják és nemzeti szintre ültetik át a közösségi fellépést.E tevékenységeknek mindenekelőtt hozzá kell járulniuk – vagy alkalmasnak kell lenniük arra, hogy hozzájáruljanak – az oktatás és képzés terén megvalósuló közösségi együttműködési politika és tevékenységek fejlesztéséhez és végrehajtásához.(3) A program 2004. január 1-jén kezdődik és 2006. december 31-én ér véget.2. cikkRészvétel a programbanEgy szervezet akkor jogosult támogatásra, ha megfelel a mellékletben említett követelményeknek, és a következő jellemzőkkel rendelkezik:a) olyan független, nyereségszerzésre nem törekvő, jogi személyiséggel rendelkező szervezet, amely elsősorban az oktatás és képzés terén működik, és közérdekű célra jött létre;b) jogszerű megalapítása óta több mint két év telt el, és a legutóbbi két évre vonatkozó éves beszámolóját bejegyzett könyvvizsgáló hitelesítette;c) tevékenységei összhangban vannak az oktatás és képzés terén megvalósuló közösségi cselekvés elveivel, és a mellékletben meghatározott prioritásokat figyelembe véve folynak.Kivételes körülmények között a Bizottság az első bekezdés b) pontja alól eltérést tehet lehetővé, amennyiben e kivétel nem sérti a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét.3. cikkHarmadik országok részvételeA program keretében megvalósuló tevékenységekben részt vehetnek azok a szervezetek, amelyek székhelye:a) olyan csatlakozó államban található, amely 2003. április 16-án írta alá a csatlakozási szerződést;b) valamely EFTA/EGT-országban található, az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban;c) Romániában, illetve Bulgáriában található; a részvétel feltételeit az európai megállapodásokkal, azok kiegészítő jegyzőkönyveivel és az érintett Társulási Tanácsok határozataival összhangban kell megállapítani;d) Törökországban található, a részvétel feltételeit az Európai Közösség és a Török Köztársaság között létrejött, a Török Köztársaság közösségi programokban való részvételének általános elveiről szóló, 2002. február 26-i keretmegállapodással [7] összhangban kell megállapítani.4. cikkA kedvezményezettek kiválasztásaA programban a következő két csoportba tartozó kedvezményezettek vehetnek részt:a) 1. csoport: olyan, a melléklet 2. pontjában név szerint felsorolt kedvezményezettek, amelyek részére a működési támogatásokat közvetlenül ítélik oda;b) 2. csoport: a következők részesülnek támogatásban: az oktatás vagy képzés terén működő európai szövetségek, a felsőoktatásban az európai integrációval kapcsolatos tevékenységek, beleértve a "Jean Monnet" tanszékeket is, az európai oktatási és képzési rendszerek jövőbeni céljainak eléréséhez hozzájáruló tevékenységek, a tagállami bírák európai jogi képzése és az igazságügyi együttműködés terén működő szervezetek. A kedvezményezetteket pályázat útján választják ki, a mellékletben megállapított általános feltételekkel összhangban.5. cikkA támogatások odaítéléseA program különböző elemeinek keretében nyújtandó támogatásokat a melléklet vonatkozó részében meghatározott rendelkezésekkel összhangban kell odaítélni.6. cikkPénzügyi rendelkezések(1) A program végrehajtásának pénzügyi kerete az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott időtartamra 77 millió euró.(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi terv keretein belül a költségvetési hatóság engedélyezi.7. cikkVégrehajtásEnnek a programnak a mellékletben megállapított rendelkezésekkel összhangban történő végrehajtásáért a Bizottság felelős.8. cikkNyomon követés és értékelés(1) A Bizottság legkésőbb 2007. december 31-én jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program céljainak teljesítéséről.Az említett jelentést többek között egy, legkésőbb 2006 végéig rendelkezésre bocsátandó külső értékelésről szóló jelentésre kell alapozni, amelyben – az 1. cikkben és a mellékletben meghatározott célkitűzések elérése szempontjából – fel kell mérni legalább a program általános helytállóságát és koherenciáját, megvalósításának hatékonyságát (az elemek előkészítése, kiválasztása, végrehajtása), továbbá a különböző elemek együttes és egyedi hatékonyságát.A Bizottság továbbá évente is küld jelentést az Európai Parlament és a Tanács részére a program végrehajtásáról.(2) A program 2007. január 1-jétől történő folytatásáról a Szerződéssel összhangban az Európai Parlament és a Tanács dönt.9. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Strasbourgban, 2004. április 21-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökD. Roche[1] HL C 32., 2004.2.5., 52. o.[2] Az Európai Parlament 2003. november 6-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2003. december 22-i közös álláspontja (HL 72. E, 2004.3.23., 19. o.), az Európai Parlament 2004. március 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2004. március 30-i határozata.[3] HL C 142., 2002.6.14., 1. o.[4] HL L 1., 2003.1.4., 1. o.[5] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[6] HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A legutóbb a 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított megállapodás.[7] HL L 61., 2002.3.2., 29. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. BEVEZETÉSAz 1. cikkben meghatározott célkitűzéseket az e mellékletben meghatározott elemek segítségével kell megvalósítani.Ez a melléklet két fő programelemtípust tartalmaz:- az első típus, vagyis az 1. és a 2. elem, célja az oktatás és képzés terén európai szinten működő, meghatározott intézmények, illetve kiválasztott szövetségek támogatása,- a második típus, vagyis a 3. elem, célja olyan konkrét tevékenységek vagy projektek támogatása, amelyek az európai integrációra helyezik a hangsúlyt (3A. elem), vagy az Európai Unió oktatási és képzési politikáját az e téren szervezett közösségi programokon kívül támogatják (3B. elem), vagy az európai jogi képzést ösztönzik, különösen a tagállami bírák ilyen irányú képzését (3C. elem).2. A TÁMOGATOTT TEVÉKENYSÉGEK VÉGREHAJTÁSAA program keretében közösségi támogatásra jogosult szervezetek a következő területek egyikén fejtik ki tevékenységüket:1.programelem: az oktatás és képzés terén működő, meghatározott intézmények támogatásaE programelem keretében a következő, általános európai érdekű célokat szolgáló és az alábbi tevékenységi körrel rendelkező intézmények egyes működési és igazgatási költségeihez nyújtható támogatás:- a College of Europe (bruges-i és natolini intézete) a jog-, a közgazdaság-, a politika-, a társadalom- és a bölcsészettudományok terén szervezett európai dimenziójú posztgraduális tanulmányok tekintetében,- a Firenzében működő Európai Egyetemi Intézet, a felsőoktatás és a kutatás révén az európai kulturális és tudományos örökség gyarapodásához való hozzájárulása tekintetében,- a Maastrichtban működő Európai Közigazgatási Intézet, az európai integrációs feladatok végzésére felkészítő, tagállami és európai uniós köztisztviselőknek szóló képzés tekintetében,- a Trierben működő Európai Jogi Akadémia, az európai jogra szakosodott jogászok és jogalkalmazók számára szervezett, egyetemi szintű továbbképzés tekintetében,- az Európai Egyetemközi Központ az Emberi Jogokért és a Demokratizálódásért, az emberi jogok és a demokratizálódás tárgyában szervezett európai posztgraduális képzés, alapképzésen túli szakmai gyakorlat szervezése és más, emberi jogokat és demokratizálódást előmozdító oktatás, szakképzés és kutatás tekintetében,- a Különleges Nevelési Igényűek Oktatásának Fejlesztését Támogató Európai Ügynökség, a különleges nevelési igényű tanulók esetében az oktatás minőségének javítása tekintetében, valamint e téren széleskörű és hosszú távú európai együttműködés megteremtése tekintetében,- az Európai Szakképzés Nemzetközi Központja, a következő témakörökbeli tanulmányok készítése, oktatás, képzés és kutatás tekintetében: az európai és a világméretű egység megteremtése, a föderalizmus, a regionalizmus és a mai társadalmak struktúráinak változása a globális föderalizmus szemszögéből.A Bizottság akkor ítélhet oda támogatást a fent említett intézményeknek, ha az utóbbiak megfelelő munkatervet és költségvetést nyújtottak be hozzá. A támogatásokat – a Bizottsággal kötött partnerségi keretmegállapodás alapján – évenként vagy meghosszabbítással lehet odaítélni.Az e programelem keretében odaítélt támogatásokra nem alkalmazható a költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdése szerinti fokozatos csökkentés elve.Az e programelem keretében támogatott intézmények tevékenységeire az Európai Unión belül és kívül egyaránt sor kerülhet.Az 1. programelemre szánt források mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 65 %-át, de el kell érnie annak 58 %-át.2.programelem: Az oktatás vagy képzés terén működő európai szövetségek támogatásaE programelem keretében olyan, az oktatás és képzés terén működő európai szövetségek egyes működési és igazgatási költségeihez nyújtható támogatás, amelyek megfelelnek a következő minimumkritériumoknak:- a költségvetési rendelet végrehajtási szabályait megállapító 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet [1] 162. cikke értelmében általános európai érdeket szolgáló célt képviselő szervként működnek,- az oktatás és képzés terén európai szintű tevékenységet végeznek, és alapító okiratukban megállapított, világos és jól körülhatárolt céljuk van,- az Európai Unió legalább tizenkét tagállamában vannak tagjaik,- nemzeti, regionális vagy helyi szövetségekből állnak,- az Európai Unió valamely tagállamában rendelkeznek székhellyel és jogi státusszal,- tevékenységük nagyobb részét az Európai Unió tagállamaiban, az Európai Gazdasági Térséghez tartozó országokban és/vagy a tagjelölt országokban végzik.E programelem keretében a támogatásokat az egy vagy több közzétett pályázati felhívásra benyújtott pályázatok kiválasztását követően ítélik oda. A közösségi támogatás legfeljebb az érintett szövetség jóváhagyott munkatervében meghatározott támogatható költségek 75 %-át fedezheti. A támogatásokat – a Bizottsággal kötött partnerségi keretmegállapodás alapján – évenként vagy meghosszabbítással lehet odaítélni.Az e programelem keretében odaítélt támogatásokra nem alkalmazható a költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdése szerinti fokozatos csökkentés elve.A 2. programelemre szánt források mértéke nem haladhatja meg e program teljes költségvetésének 4 %-át.3A. programelem: a felsőoktatásban az európai integrációhoz kapcsolódó tevékenységek – köztük a "Jean Monnet" tanszékek – támogatásaEz a programelem az Európai Unió felsőoktatás terén megvalósuló fellépését előmozdító tevékenységekhez kapcsolódik, a felsőoktatás köreiben fokozza az európai integrációra és az Unió nemzetközi kapcsolataiban követett céljaira vonatkozó tájékozottságot, valamint támogatja, illetve nemzeti szintre ülteti át a közösségi fellépést.Az e programelem keretében támogatott tevékenységekre az Európai Unión belül és kívül egyaránt sor kerülhet.A határozat 2. cikkével összhangban ez elsősorban a következőkhöz kapcsolódik:- egyetemi európai integrációs tanulmányok megszervezése,- az európai integrációra szakosodott oktatók nemzeti szövetségeinek létrehozása és támogatása,- az európai integráció folyamatára vonatkozó elemzések és eszmecserék ösztönzése,- tudományos kutatások – köztük fiatal tudósok kutatásainak – ösztönzése az EU prioritásai közé tartozó témakörökben, mint például Európa jövője, vagy az emberek, illetve kultúrák közötti párbeszéd kérdése.E programelem keretében a támogatásokat az egy vagy több közzétett pályázati felhívásra benyújtott pályázatok kiválasztását követően ítélik oda. A közösségi támogatás legfeljebb az e programelem keretében támogatásra kiválasztott tevékenységek támogatható költségeinek 75 %-át fedezi.A 3A. programelemre fordítható források mértéke nem haladhatja meg a programra fordítható teljes költségvetés 24 %-át, de el kell érnie annak 20 %-át.3B. programelem: Az európai oktatási és képzési rendszerek jövőbeni céljainak elérését elősegítő tevékenységek támogatásaA 3B. programelem az Európai Tanács által az európai oktatási és képzési rendszerekre vonatkozóan 2010-re kitűzött alábbi három célkitűzés [2] megvalósulásával összefüggő támogatási, végrehajtási, ismeretterjesztési és promóciós tevékenységekhez kapcsolódik:- az oktatási és képzési rendszerek minőségének és hatékonyságának javítása az Európai Unióban,- az oktatási és képzési rendszerekbe való bejutás megkönnyítése mindenki számára,- az oktatási és képzési rendszerek nyitása a világ felé,valamint a fentiekhez kapcsolódó 13 kisebb célkitűzés. E tevékenységek alapulhatnak a 2010-ig terjedő időszakot felölelő előretekintő megközelítéseken, továbbá e tevékenységeknek mind Európán belüli, mind pedig Európának a világban betöltött szerepével összefüggő aspektusaik lehetnek.E programelem keretében olyan tevékenységtípusok támogatandók, amelyek keretében – különösen a partnerek általi értékelések, a "jó gyakorlat" cseréje, az információcsere, valamint az indikátorok és mérföldkövek (benchmarks) meghatározása révén – bevezetik az oktatásban és a képzésben a nyitott koordinációs módszert.Ezek a tevékenységek különösen a következők:- a konkrét jövőbeni célok elérésével foglalkozó tanulmányok, vizsgálatok és kutatások támogatása,- a célokhoz kapcsolódó részletes munkaprogram végrehajtását támogató szakértői találkozók, szemináriumok, konferenciák és tanulmányi látogatások,- az oktatással és képzéssel foglalkozók körében a tájékozottság növelését célzó tájékoztatási tevékenységek és kiadványok előkészítése és megvalósítása, illetve elkészítése, beleértve azokat a tevékenységeket, amelyek célja az Európai Unió e területeken történő fellépésének előmozdítása, valamint az európai oktatási és képzési rendszerek minőségének, egyetemes hozzáférhetőségének és a világ felé való nyitottságának a javítása,- a civil társadalomnak az oktatás és képzés terén nemzeti vagy európai szinten tevékenykedő szereplői bevonásával a közösségi fellépést támogató különböző tevékenységek.E programelem végrehajtása az egy vagy több pályázati felhívásra benyújtott pályázatok kiválasztását követően odaítélt támogatások révén történik.Olyan intézmények részesülhetnek támogatásban, amelyek székhelye az Európai Unió valamely tagállamában, az Európai Gazdasági Térséghez tartozó valamely országban vagy valamely tagjelölt országban található. A harmadik célkitűzéshez (az oktatási és képzési rendszerek nyitása a világ felé) kapcsolódó tevékenységek esetén kivételesen olyan intézmények számára is nyújtható támogatás, amelyek székhelye más, harmadik országban található.Főszabály szerint a közösségi támogatás mértéke nem haladhatja meg a kiválasztott pályázatok támogatható költségeinek 75 %-át.A 3B. programelemre szánt források mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 14 %-át, de el kell érnie annak 9 %-át.3C. programelem: A tagállami bírák európai jogi képzésének támogatásaE programelem keretében az igazságügyi együttműködésben részt vevő szervezetek által vállalt tevékenységekhez, valamint más, az európai jogi képzés előmozdítására irányuló, különösen a tagállami bírák ilyen irányú képzésével összefüggő tevékenységekhez nyújtható támogatás.E programelem keretében a tagállamokban, az Európai Gazdasági Térség országaiban és a tagjelölt országokban folyó tevékenységek támogathatók.E programelem keretében a támogatásokat az egy vagy több közzétett pályázati felhívásra benyújtott pályázatok kiválasztását követően ítélik oda. Főszabály szerint a közösségi támogatás nem haladhatja meg a jóváhagyott munkatervben meghatározott tevékenység támogatható költségeinek 75 %-át.A 3C. programelemre szánt források mértéke nem haladhatja meg e program teljes költségvetésének 4 %-át.3. ÁTLÁTHATÓSÁGA program bármely elemének keretében támogatásban részesülő kedvezményezett köteles a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhető helyen – így például egy internetes honlapon vagy egy éves jelentésben – feltüntetni, hogy az Európai Unió költségvetéséből támogatásban részesült.4. A TÁMOGATÁSI KÉRELMEK ELBÍRÁLÁSÁRA VONATKOZÓ SZEMPONTOKA pályázati felhívásra benyújtott, támogatás iránti kérelmek elbírálása a következő szempontok szerint történik:- a program és a konkrét programelem céljainak való megfelelés,- a pályázati felhívásban meghatározott prioritásoknak, illetve egyéb szempontoknak való megfelelés,- a pályázat minősége,- a pályázat valószínűsíthető hatása az oktatásra és/vagy a képzésre európai szinten.5. TÁMOGATHATÓ KIADÁSOKA Bizottság a program egyes elemei keretében nyújtandó támogatás összegének megállapításakor az egységköltségek közzétett táblázatain alapuló átalányfinanszírozást is alkalmazhat.A 2004-ben odaítélt támogatások esetében a kiadások támogathatóságának időszaka már 2004. január 1-jén megkezdődhet, amennyiben a kiadások keletkezése nem előzi meg a támogatási kérelem benyújtásának időpontját vagy a kedvezményezett költségvetési évének kezdetét.Olyan kedvezményezettek esetében, amelyeknél a költségvetési év március 1-je előtt kezdődik, a 2004. év folyamán kivételt lehet tenni az alól – a költségvetési rendelet 112. cikkének (2) bekezdésében említett – kötelezettség alól, amely szerint a támogatási megállapodást a kedvezményezett költségvetési évének kezdetétől számított első négy hónapon belül alá kell írni. Ebben az esetben a támogatási megállapodást legkésőbb 2004. június 30-ig kell aláírni.6. A PROGRAM IRÁNYÍTÁSAA költség-haszon elemzés fényében a Bizottság dönthet úgy, hogy a költségvetési rendelet 55. cikkével összhangban a program irányításával kapcsolatos valamennyi feladatot vagy e feladatok egy részét egy végrehajtó hivatalra ruházza. Fordulhat továbbá szakértőkhöz, és fordíthat kiadásokat közhatalom gyakorlását magában nem foglaló technikai, illetve adminisztratív támogatásra is, amelyre eseti szolgáltatási szerződések keretében ad megbízást. Továbbá a program megvalósításának várható megkönnyítése céljából finanszírozhatja tanulmányok készítését és szervezhet szakértői találkozókat, valamint vállalkozhat a program céljai eléréséhez közvetlenül kapcsolódó tájékoztatási, kiadói és terjesztési tevékenységre.7. ELLENŐRZÉS ÉS AUDIT7.1. A működési támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követően öt évig a Bizottság rendelkezésére tart minden, a támogatás évében keletkezett kiadást igazoló bizonylatot, beleértve a könyvvizsgáló által ellenőrzött pénzügyi kimutatást. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy a partnerek, illetve tagok birtokában lévő bizonylatok szükség esetén a Bizottság rendelkezésére álljanak.7.2. A Bizottság közvetlenül saját személyzete révén vagy más, általa kiválasztott, minősített külső szervezet révén ellenőrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a megállapodás időtartama alatt, illetve a zárókifizetést követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések megállapításai nyomán a Bizottság szükség szerint a visszafizetésről határozhat.7.3. A Bizottság munkatársainak és más, a Bizottság által felhatalmazott külső személyzetnek joguk van ahhoz, hogy a kedvezményezett helyiségeibe beléphessenek, és az említett ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz, beleértve az elektronikus formában létező információt is, hozzáférhessenek.7.4. A Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) – különösen a hozzáférés vonatkozásában – azonos jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.7.5. Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és más szabálytalansággal szembeni védelme érdekében a Bizottság e program keretében – a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel [3] összhangban – helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet. Szükség esetén az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat végez, amelyekre az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [4] irányadó.[1] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.[2] Az európai oktatási és képzési rendszerek célkitűzéseinek megvalósítására vonatkozó részletes munkaprogram (HL C 142., 2002.6.14., 1. o.)[3] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.[4] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.--------------------------------------------------


title: 2004/654/EK: A Tanács határozata (2004. május 27.) a Kultúra Európai Fővárosa 2007. évi eseménysorozatról

text:
               24.9.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 299/19

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. május 27.)
   a Kultúra Európai Fővárosa 2007. évi eseménysorozatról
   (2004/654/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a Kultúra Európai Fővárosa eseménysorozat 2005–2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának megállapításáról szóló, 1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére és 4. cikkére,
   tekintettel a választótestület 2004. áprilisi jelentésére, melyet a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az 1419/1999/EK határozat 2. cikke (2) bekezdésével összhangban benyújtott,
   tekintettel a Bizottság 2004. április 30-i ajánlására,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az 1419/1999/EK határozat 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban Luxembourgot kijelölték a „Kultúra Európai Fővárosa 2007” címre.
   2. cikk
   Az 1419/1999/EK határozat 4. cikkével összhangban Nagyszebent kijelölték a „Kultúra Európai Fővárosa 2007” címre.
   3. cikk
   A kijelölt két város megtesz minden szükséges intézkedést az 1419/1999/EK határozat 1. és 5. cikkének hatékony végrehajtása érdekében.

      Kelt Brüsszelben, , 2004. május 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. O'DONOGHUE

      (1)  HL L 166., 1999.7.1., 1. o.


title: 2012/475/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2012. augusztus 2. ) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezet elfogadásával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2011/25 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2012/17)

text:
               15.8.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 218/19

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2012. augusztus 2.)
   az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezet elfogadásával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2011/25 határozat hatályon kívül helyezéséről
   (EKB/2012/17)
   (2012/475/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére és 12.1. cikkére, 18. cikkére, és 34.1. cikke második francia bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezet elfogadásával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló, 2011. december 14-i EKB/2011/25 határozatot (1) fel kell váltani az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről és az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról szóló, 2012. augusztus 2-i EKB/2012/18 iránymutatással (2) annak lehetővé tétele érdekében, hogy a nemzeti központi bankok további, megerősített hitelezéstámogató intézkedéseket hajthassanak végre a szerződő feleikre vonatkozó szerződéses és szabályozói kereten belül.

               (2)

               Az EKB/2011/25 határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EKB/2011/25 határozat hatályon kívül helyezése
   (1)   Az EKB/2011/25 határozat 2012. szeptember 14-én hatályát veszti.
   (2)   A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozásokat az EKB/2012/18 iránymutatásra történő hivatkozásként kell értelmezni.
   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadását követő két nap elteltével lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. augusztus 2-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 341., 2011.12.22., 65. o.

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 20. oldalát.


title: 2012/387/EU: A Tanács határozata ( 2012. július 16. ) az AKCS-EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Bissau-guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló 2011/492/EU határozattal megállapított megfelelő intézkedések időbeli hatályának meghosszabbításáról és az említett határozat módosításáról

text:
               17.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. július 16.)
   az AKCS-EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Bissau-guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló 2011/492/EU határozattal megállapított megfelelő intézkedések időbeli hatályának meghosszabbításáról és az említett határozat módosításáról
   (2012/387/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (1) és Ouagadougouban, 2010. június 22-én módosított (2) partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: AKCS–-EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, a meghozandó intézkedések és az AKCS–EK partnerségi megállapodás (3) alkalmazásával kapcsolatos belső megállapodásra, különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke szerinti konzultációk Bissau-guineai Köztársasággal a 2011/492/EU tanácsi határozattal (4) lezárásra kerültek, és az említett határozat mellékletében meghatározott megfelelő intézkedéseket meghozták.

               (2)

               2012. április 12-én a fegyveres erők egyes egységei államcsínyt hajtottak végre, amikor is az elnökválasztás második fordulójának kampányidőszaka kezdődött volna, Bacai Sanhá elnök januárban bekövetkezett halálát követően.

               (3)

               Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikkében hivatkozott alapvető elemeket továbbra is megsértik és a Bissau-guineai Köztársaságban kialakult jelenlegi helyzetben nem biztosított az emberi jogok, a demokratikus alapelvek sem a jogállamiság tiszteletben tartása.

               (4)

               A 2011/492/EU határozatot ezért módosítani kell a megfelelő intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/492/EU határozat hatálya 12 hónappal meghosszabbodik. E célból a 2011/492/EU határozat 3. cikke második bekezdésében a „2012. július 19-én” szövegrész helyébe a „2013. július 19-én” szövegrész lép.
   2. cikk
   Az e határozat mellékletét képező levelet meg kell küldeni a Bissau-guineai Köztársaság hatóságainak.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. ALETRARIS

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (2)  Megállapodás a Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt és Luxembourgban 2005. június 25-én első alkalommal módosított partnerségi megállapodás második alkalommal történő módosításáról (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.).

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

      (4)  HL L 203., 2011.8.6., 2. o.

      MELLÉKLET
      Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke keretében, Brüsszelben, 2011. március 29-én lefolytatott konzultációkat követően az Európai Unió 2011. július 18-án a 2011/492/EU tanácsi határozattal megfelelő intézkedések elfogadásáról döntött, ideértve az Unióval való együttműködés fokozatos újrafelvételét szolgáló, kölcsönös kötelezettségvállalások rendszerét.
      Tizenkét hónappal a fenti határozat elfogadása után az Európai Unió úgy véli, hogy nem történt jelentős előrelépés, és a 2012. április 12-i, a fegyveres erők általi államcsíny jelentős visszalépés a folyamatban. Az Európai Unió ezért úgy dönt, hogy a 2011/492/EU határozatának hatályát 2013. július 19-ig meghosszabbítja.
      Az Európai Unió emlékeztet a 2012. április 23-án a Bissau-guineai Köztársaságról elfogadott tanácsi következtetésekre és ismételten hangsúlyozni kívánja, hogy nagy fontosságot tulajdonít a Bissau-guineai Köztársasággal folytatandó jövőbeni együttműködésnek, továbbá megerősíti, hogy a 2012. május 18-i 2048 (2012) sz. ENSZ biztonsági tanácsi határozatnak megfelelően tovább kívánja kísérni a Bissau-guineai Köztársaságot az alkotmányos rend visszaállítása és egy olyan helyzet felé, amelyben a teljes körű együttműködés folytatása lehetségessé válik.
      Az Európai Unió támogatja a nemzetközi partnerek együttes erőfreszítéseit annak érdekében, hogy a Bissau-guineai Köztársaságban helyreálljon a stabilitás, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása.

         Tisztelettel:

               a Tanács részéről

               az elnök

            C. ASHTON

               a Bizottság részéről

               biztos

            A. PIEBALGS


title: A Tanács (EU) 2016/243 határozata (2016. február 12.) az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               20.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 45/12

         A TANÁCS (EU) 2016/243 HATÁROZATA
   (2016. február 12.)
   az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak Európai Unió nevében történő aláírásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2013. július 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozása során az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen a Kereskedelmi Világszervezet bizonyos egyéb tagjaival.

               (2)

               A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveket követve folytatta le.

               (3)

               E tárgyalások lezárultak, és az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság között az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) 2015. október 7-én parafálták.

               (4)

               A megállapodást alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és Kínai Népköztársaság között az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan levélváltás formájában kötött megállapodásnak (a továbbiakban: megállapodás) az Európai Unió nevében való aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a megállapodás (1) megkötését.
   2. cikk
   A Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

            a Tanács részéről

            elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  A megállapodás szövege a határozattal együtt kerül közzétételre a megkötésekor.