title: A Tanács (EU) 2015/541 határozata ( 2015. március 24. ) az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Bissau-guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló 2011/492/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               1.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/13

         A TANÁCS (EU) 2015/541 HATÁROZATA
   (2015. március 24.)
   az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Bissau-guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló 2011/492/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (1), módosított (2) partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EU partnerségi megállapodás végrehajtása érdekében meghozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (3) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 2011/492/EU tanácsi határozattal (4) lezárultak az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke szerinti konzultációk a Bissau-guineai Köztársasággal és meghozták az említett határozat mellékletében meghatározott megfelelő intézkedéseket.

               (2)

               Az említett megfelelő intézkedéseket a 2012/387/EU tanácsi határozat (5)2013. július 19-ig, majd ezt követően a 2013/385/EU tanácsi határozat (6)2014. július 19-ig meghosszabbította. A 2011/492/EU tanácsi határozat alkalmazási időszakát a 2014/467/EU tanácsi határozat (7) egy évvel, 2015. július 19-ig meghosszabbította, a megfelelő intézkedések alkalmazását viszont felfüggesztette.

               (3)

               2014. április 13-án és május 18-án békés, szabad és hiteles parlamenti és elnökválasztást tartottak Bissau-Guineában, és az országban visszaállították az alkotmányos rendet.

               (4)

               Az ország fejlődéséhez és stabilitásához szükséges reformok végrehajtása mellett elkötelezett, inkluzív kormány alakult, valamint biztató előrehaladást tettek a 2011/492/EU tanácsi határozatban foglalt, 96. cikk szerinti kötelezettségvállalások végrehajtása tekintetében.

               (5)

               Bissau-Guinea továbbra is instabil, és az ország reformprogramjának és fejlesztési menetrendjének végrehajtása érdekében a demokratikusan megválasztott hatóságok a nemzetközi partnerek támogatására szorulnak.

               (6)

               Annak érdekében, hogy az Unió a nemzetközi partnerekkel együtt támogassa a nemzeti hatóságokat arra irányuló, folyamatban lévő erőfeszítéseikben, hogy stabilizálják és megszilárdítsák a demokratikus intézményeket és előmozdítsák Bissau-Guinea társadalmi-gazdasági fejlődését, a 2011/492/EU tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/492/EU tanácsi határozat hatályát veszti.
   2. cikk
   Az e határozat mellékletét képező levelet meg kell küldeni a bissau-guineai hatóságok részére.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. március 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. RINKĒVIČS

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (2)  Megállapodás a Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt és Luxembourgban 2005. június 25-én első alkalommal módosított partnerségi megállapodás második alkalommal történő módosításáról (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.).

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o., amelyet a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása érdekében meghozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló, 2000. szeptember 18-i belső megállapodás módosításáról szóló belső megállapodás (HL L 247., 2006.9.9., 48. o.) módosított.

      (4)  A Tanács 2011/492/EU határozata (2011. július 18.) az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Bissau-guineai Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról (HL L 203., 2011.8.6., 2. o.).

      (5)  A Tanács 2012/387/EU határozata (2012. július 16.) a 2011/492/EU határozattal megállapított megfelelő intézkedések időbeli hatályának meghosszabbításáról (HL L 187., 2012.7.17., 1. o.).

      (6)  A Tanács 2013/385/EU határozata (2013. július 15.) a 2011/492/EU határozat megfelelő intézkedései alkalmazási időszakának kiterjesztéséről (HL L 194., 2013.7.17., 6. o.).

      (7)  A Tanács 2014/467/EU határozata (2014. július 14.) a 2011/492/EU tanácsi határozat alkalmazási időszakának meghosszabbításáról és megfelelő intézkedéseinek felfüggesztéséről (HL L 212., 2014.7.18., 12. o.).

      MELLÉKLET

         Az Unió bissau-guineai hatóságoknak szóló levele

      A Bissau-guineai Köztársaság Elnöke,
      A Bissau-guineai Köztársaság Miniszterelnöke,
      Tisztelt Uraim!
      Az Európai Unió igen biztatónak tartja a Bissau-Guinea által az elmúlt évben elért eredményeket. Az ország túljutott a válságon, amikor 2014 áprilisában és májusában békés és hiteles általános választásokat tartott, és demokratikusan megválasztott hatóságokat, többek között olyan inkluzív kormányt hozott létre, amely véleményünk szerint elkötelezett az ország újjáépítése, demokratikus intézményeinek megerősítése, valamint a társadalmi-politikai stabilitás és a gazdasági fejlődés irányába való elmozdulás mellett.
      Tekintettel arra, hogy az alkotmányos rendet visszaállították, és Bissau-Guinea előrehaladást ért el a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti kötelezettségvállalásai teljesítése felé, továbbá arra, hogy Önök vállalták, hogy a szükséges reformok véghezvitelével és megfelelő intézkedések foganatosításával végrehajtják a kötelezettségvállalásokat, örömmel tájékoztatjuk Önöket, hogy hatályon kívül helyeztük azokat az intézkedéseket, amelyek 2011 óta korlátozták az Unió és Bissau-Guinea közötti fejlesztési együttműködés hatályát. Ezért teljes körűen újrakezdjük az Önök országával folytatott együttműködést.
      Mivel Bissau-Guinea előtt még mindig sok politikai és társadalmi-gazdasági kihívás áll, arra bátorítjuk Önöket, hogy maradjanak egységesek és folytassák a demokratikus intézmények megerősítésére irányuló munkát, ténylegesen reformálják meg a biztonsági ágazatot, erősítsék meg a jogállamiságot, küzdjenek a korrupció, a büntetlenség és a kábítószer-kereskedelem ellen, valamint mozdítsák elő a fenntartható fejlődést. Az Unió Önök mellett áll és támogatja az Önök valamennyi ez irányú erőfeszítését.
      A Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti megfelelő intézkedések megszüntetése lehetővé teszi számunkra, hogy támogassuk Önöket a 2015. március 25-én Brüsszelben tartandó Bissau-Guinea kerekasztal megszervezésében és maradéktalanul hozzájáruljunk annak sikeréhez.
      Ezen túlmenően folytatjuk az Önök kormányával a 11. Európai Fejlesztési Alap konzultációs és előkészítő szakaszát azzal a céllal, hogy a lehető leghamarabb aláírjuk a nemzeti indikatív programot, amely támogatni fogja Önöket ambiciózus reformprogramjuk végrehajtásában.
      Végül nemcsak az elé tekintünk várakozással, hogy a fejlesztés révén teljes körűen helyreállítsuk a Bissau-Guineával folytatott együttműködést, hanem az elé is, hogy megerősítsük a Cotonoui Megállapodás 8. cikke szerinti politikai párbeszédünket.

         Tisztelettel:

               a Tanács részéről

            F. MOGHERINI

               az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője

               a Bizottság részéről

            N. MIMICA

               biztos


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2017/935 határozata (2016. november 16.) a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok elfogadásával kapcsolatos hatáskör-átruházásról és a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelmények értékeléséről (EKB/2016/42)

text:
               1.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 141/21

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/935 HATÁROZATA
   (2016. november 16.)
   a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok elfogadásával kapcsolatos hatáskör-átruházásról és a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelmények értékeléséről (EKB/2016/42)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a felügyeleti feladatokhoz kapcsolódó jogi eszközök tekintetében a döntéshozatali hatáskörök átruházásának általános keretéről szóló, 2016. november 16-i (EU) 2017/933 európai központi banki határozatra (EKB/2016/40) (2) és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) a jelentős felügyelt szervezetek tekintetében hatáskörrel rendelkező hatóságként az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontjával és a 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) (3) 93. és 94. cikkével összhangban felel annak biztosításáért, hogy e szervezetek vezető testületeinek tagjai megfeleljenek a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelményeknek.

               (2)

               A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 91. cikke előírja, hogy: a) a felügyelt szervezetek vezető testületei tagjainak mindenkor kellően jó hírnévvel kell rendelkezniük, továbbá feladataik ellátásához elegendő ismeret, készség és tapasztalat birtokában kell lenniük, valamint a vezető testületnek az intézmény tevékenységeinek megértéséhez megfelelő kollektív tudással, készségekkel és tapasztalattal kell rendelkeznie; b) a vezető testület minden tagjának elegendő időt kell fordítania az intézménynél vállalt funkciói ellátására, és – figyelemmel az egyéni körülményekre és az intézmény tevékenységeinek jellegére, körére és összetettségére – a vezető testület valamely tagja által egy időben betölthető igazgatói tisztségek száma egy meghatározott számot nem léphet túl; c) a vezető testület minden egyes tagjának tisztességesen, befolyásolástól mentesen és önállóan kell cselekednie; és d) a felügyelt szervezetek a vezető testület vonatkozásában alkalmazzanak a sokszínűséget előmozdító politikát.

               (3)

               Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban az EKB-nak felügyeleti feladatainak ellátásakor a teljes vonatkozó uniós joganyagot, és az irányelvek formájában megjelenő uniós joganyag esetében az azokat átültető nemzeti jogszabályokat is alkalmaznia kell. Az EKB-ra vonatkoznak az Európai Bankhatóság (EBH) által kidolgozott és az Európai Bizottság által az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 10–15. cikkével összhangban elfogadott szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardok is. Az EKB-nak törekednie kell arra, hogy megfeleljen az EBH által az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelően kidolgozott iránymutatásoknak és ajánlásoknak, valamint az EBH által az említett rendeletnek megfelelően kidolgozott európai felügyeleti kódexnek.

               (4)

               Az Európai Bankhatóság EBA/GL/2012/06 iránymutatása (6) szerint egy adott tag alkalmasságának értékelésekor a jó üzleti hírnév és a tapasztalat kritériumának értékelésén túl a vezető testület működéséhez szükséges további fontos kritériumok értékelését is el kell végezni. Az értékelésnek ki kell terjednie a tagok esetleges összeférhetetlenségére, az arra való képességükre, hogy elegendő időt fordítsanak a funkció ellátására, arra, hogy a tagok képesek-e feladataikat függetlenül, más személyek illetéktelen befolyásától mentesen ellátni, a vezető testület általános összetételére, valamint a szükséges kollektív ismeretekre és szakértelemre. Ez nem érinti az intézmény vállalatirányítási rendszere végrehajtásának a 2013/36/EU irányelv 88. cikke alkalmazásában történő értékelését.

               (5)

               A 2013/36/EU irányelv 91. cikkét végrehajtó nemzeti jogon túlmenően az EKB szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatainak biztosítaniuk kell minden más alkalmazandó nemzeti jogszabályban meghatározott követelményeknek való megfelelést is. Ezért annak értékelését, hogy valamely döntés elfogadható-e hatáskörátruházás révén, az alkalmazandó jogszabályokban meghatározott szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelmények teljesítése értékelésének sérelme nélkül kell végezni.

               (6)

               Az EKB-nak hatáskörrel rendelkező hatóságként minden évben jelentős számú szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatot kell elfogadnia. A döntéshozatali folyamat megkönnyítésére az ilyen döntések elfogadásával kapcsolatban hatáskör-átruházási határozatot kell elfogadni. Az Európai Unió Bírósága elismerte, hogy a hatáskör-átruházásra szükség lehet ahhoz, hogy valamely intézmény képes legyen elfogadni a feladatai ellátásához szükséges jelentős számú döntést. A Bíróság hasonlóképpen elismerte azt, hogy valamennyi intézményrendszer lényegi elveként biztosítani kell a döntéshozó szervek működőképességét (7).

               (7)

               A döntéshozatali hatáskörök átruházásának korlátozottnak és arányosnak kell lennie, és a hatáskör-átruházás terjedelmét egyértelműen meg kell határozni.

               (8)

               Az (EU) 2017/933 határozat (EKB/2016/40) meghatározza a felügyeleti vonatkozású hatáskör-átruházási határozatok elfogadásakor követendő eljárást, és azon személyek körét, akikre döntéshozatali hatáskör átruházható. Az említett határozat nem érinti az EKB felügyeleti feladatainak ellátását, és nem sérti a felügyeleti testület arra vonatkozó hatáskörét, hogy a Kormányzótanács részére teljesen kidolgozott határozattervezeteket nyújtson be.

               (9)

               Amennyiben a felhatalmazáson alapuló határozat e határozatban megállapított kritériumai nem teljesülnek, a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatokat az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésében és az EKB/2004/2 határozat (8) 13 g. cikkében meghatározott, kifogásról való lemondáson alapuló eljárással összhangban kell elfogadni.

               (10)

               Ha valamely tagot úgy tekintenek, hogy nem teljesíti a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelményeket, a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatot nem felhatalmazáson alapuló határozat útján, hanem a kifogásról való lemondáson alapuló eljárás szerint kell elfogadni. Ezért a kifogásról való lemondáson alapuló eljárásra elegendő időt kell hagyni olyan esetekben, amikor nem határozható meg előre, hogy felhatalmazáson alapuló határozat elfogadható-e. Emiatt, ha valamely illetékes nemzeti hatóság nem nyújtja be az EKB-hoz a felhatalmazáson alapuló határozat tervezetét a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozat elfogadására az alkalmazandó nemzeti jogszabály szerint irányadó határidő letelte előtt 20 munkanappal, a határozatot a kifogásról való lemondáson alapuló eljárás szerint kell elfogadni. Emellett, ha a szervezeti egységek vezetőinek az illetékes nemzeti hatóság által adott információk elégtelensége vagy az értékelés összetettsége miatt aggályaik vannak a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelmények tag általi teljesítésével kapcsolatban, újfent a kifogásról való lemondáson alapuló eljárást kell alkalmazni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
   1.   „szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelmények”: azok a követelmények, amelyeket a jelentős felügyelt szervezetek vezető testületei tagjainak a 2013/36/EU irányelv 91. cikke és bármely más alkalmazandó jog értelmében mindenkor teljesíteniük kell;
   2.   „szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozat”: az EKB azt kimondó határozata, hogy egy magánszemély megfelel-e a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelményeknek;
   3.   „alkalmazandó jog”: az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében vett, vonatkozó uniós joganyag, valamint nemzeti jog, amely a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelmények értékelésében jelentőséghez jut;
   4.   „mechanizmusban részt vevő tagállam”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott, a mechanizmusban részt vevő tagállam;
   5.   „jelentős felügyelt szervezet”: a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 16. pontjában meghatározott jelentős felügyelt szervezet;
   6.   „felügyelt szervezet”: a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 20. pontjában meghatározott felügyelt szervezet;
   7.   „jelentős felügyelt csoport”: a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 22. pontjában meghatározott jelentős felügyelt csoport;
   8.   „felhatalmazáson alapuló határozat”: az (EU) 2017/933 határozat (EKB/2016/40) szerint a Kormányzótanács általi hatáskör-átruházás alapján elfogadott határozat;
   9.   „vezető testület”: a 2013/36/EU irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 7. pontjában meghatározott vezető testület, az irányelv 3. cikke (2) bekezdésével együtt;
   10.   „tag”: a vezető testületbe tagként jelölt vagy kinevezett személy, illetve adott esetben az alkalmazandó joggal összhangban meghatározott kulcsfontosságú pozícióba jelölt vagy kinevezett személy;
   11.   „szervezeti egységek vezetői”: az EKB azon szervezeti egységeinek vezetői, akikre a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok közös elfogadására vonatkozó hatáskör átruházásra került;
   12.   „illetékes nemzeti hatóság”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikke 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóság;
   13.   „kifogásról való lemondáson alapuló eljárás”: az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésében meghatározott, és az EKB/2004/2 határozat 13 g. cikkében részletesen szabályozott eljárás;
   14.   „útmutató a szakmai alkalmasság és üzleti megbízhatóság értékeléséhez”: az ezen a címen elfogadott, és időről-időre a kifogásról való lemondáson alapuló eljárás szerint módosított, és az EKB weboldalán közzétett dokumentum, amely útmutatást tartalmaz az alkalmasság és megbízhatóság értékelésének mikéntjéről;
   15.   „hitelintézet”: az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet.
   2. cikk
   Felhatalmazás a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok meghozatalára
   (1)   Az (EU) 2017/933 határozat (EKB/2016/40) 4. cikkével összhangban a Kormányzótanács ezennel átruházza a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok meghozatalára vonatkozó hatáskört azon szervezeti egységek vezetőire, akiket az Igazgatóság az említett határozat 5. cikkével összhangban kijelöl.
   (2)   A szervezeti egységek vezetői a felhatalmazáson alapuló határozatokat ezzel a határozattal és az alkalmazandó joggal összhangban fogadják el.
   3. cikk
   A hatáskörátruházás terjedelme
   (1)   A szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok nem fogadhatóak el felhatalmazáson alapuló határozat révén, ha az érintett felügyelt szervezet az alábbiak valamelyike:

               a)

               a jelentős felügyelt csoport a konszolidációnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokon belüli legmagasabb szintjén levő felügyelt szervezet;

               b)

               jelentős felügyelt csoporton belül a legnagyobb teljes eszközértékkel rendelkező hitelintézet, ha ez a szervezet eltér az a) pontban említett szervezettől;

               c)

               olyan jelentős felügyelt szervezet, amely nem képezi jelentős felügyelt csoport részét.

         (2)   A szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok nem fogadhatóak el felhatalmazáson alapuló határozat révén, ha a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozat:

               a)

               azt mondja ki, hogy a tag nem felel meg a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelményeknek; vagy

               b)

               feltételeket tartalmaz, kivéve, ha ezek a feltételek annak biztosításához szükségesek, hogy a tag teljesítse a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelményeket, valamint a feltételekről írásbeli megállapodás született.

         (3)   A szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok nem fogadhatóak el felhatalmazáson alapuló határozat révén, ha az EKB-hoz benyújtott információk szerint:

               a)

               a tag ellen bírósági szakban büntetőeljárás van folyamatban vagy első fokon vagy jogerősen bűncselekmény miatt elítélték; vagy

               b)

               a tag ellen a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok vagy szabályozói rendelkezések be nem tartása miatt vizsgálat vagy végrehajtási cselekmény folyt vagy folyik, illetve a taggal szemben közigazgatási szankciót alkalmaznak vagy alkalmaztak.

         (4)   A szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok nem fogadhatóak el felhatalmazáson alapuló határozat révén, ha:

               a)

               az illetékes nemzeti hatóság nem nyújtja be az EKB-hoz a felhatalmazáson alapuló határozat tervezetét a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozat elfogadására az alkalmazandó nemzeti jogszabály szerint irányadó határidő eltelte előtt 20 munkanappal, vagy

               b)

               az információk elégtelensége vagy az értékelés összetettsége miatt a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatot a kifogásról való lemondáson alapuló eljárás szerint kell elfogadni.

         (5)   Amennyiben az (1)–(4) bekezdés szerint a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatok nem fogadhatóak el felhatalmazáson alapuló határozat révén, azokat az alkalmazandó joggal és a kifogásról való lemondáson alapuló eljárással összhangban kell elfogadni.
   (6)   A (2)–(4) bekezdés alkalmazásában, ha a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelmények értékelése a vezető testület több tagját érinti, és a határozat egy vagy több tag tekintetében nem fogadható el felhatalmazáson alapuló határozat révén, az értékelés eredményeként két szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó határozatot kell elfogadni. Az egyik határozatot az alkalmazandó joggal és a kifogásról való lemondáson alapuló eljárással összhangban kell elfogadni, a másikat pedig felhatalmazáson alapuló határozat révén.
   4. cikk
   A szakmai alkalmasság és üzleti megbízhatóság értékelése
   A szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelmények értékelését az alkalmazandó joggal összhangban, az útmutató a szakmai alkalmasság és üzleti megbízhatóság értékeléséhez c. dokumentum (értékelési kritériumokról szóló fejezetének) figyelembevételével kell lefolytatni, és annak a következő kritériumokra kell kiterjednie:

               a)

               Szakmai tapasztalat. A tagnak a feladatai ellátásához szükséges, elegendő ismeretekkel, készségekkel és tapasztalattal kell rendelkeznie.

               b)

               Jó hírnév. A tagnak a felügyelt szervezet megbízható és prudens irányításának biztosítása érdekében mindenkor kellően jó hírnévvel kell rendelkeznie. Az arányosság elve nem vonatkozik a jó hírnév értékelésére.

               c)

               Esetleges összeférhetetlenség és függetlenség. A tagnak képesnek kell lennie a független eljárásra. Az esetleges összeférhetetlenség és függetlenség értékelése kiterjed a felügyelt szervezet összeférhetetlenség feltárására, mérséklésére, kezelésére vagy megelőzésére vonatkozó irányítási gyakorlatának értékelésére is.

               d)

               Időráfordítás. A tagnak képesnek kell lennie arra, hogy elegendő időt szenteljen a felügyelt szervezetbeli feladatai ellátására. Az értékelést több tényező is befolyásolhatja, így a tag által betöltött igazgatói tisztségek száma, a felügyelt szervezet tevékenységeinek jellege, léptéke és összetettsége, és egyéb releváns kötelezettségvállalások.

               e)

               Kollektív alkalmasság. A szakmai alkalmasság és üzleti megbízhatóság első értékelésekor értékelni kell a tag kollektív alkalmassági követelménynek való megfelelését, figyelembe véve a felügyelt szervezet irányításának folyamatos felügyeletét, illetve a vezető testület különösen összetétele és kollektív alkalmassági igényei vonatkozásában végzett önértékelését.

         5. cikk
   Átmeneti rendelkezés
   Ez a határozat nem vonatkozik a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó azon határozat iránti javaslatokra, amelyeket az illetékes nemzeti hatóságok e határozat hatálybalépése előtt benyújtottak az EKB-hoz.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. november 16-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 14. oldalát.

      (3)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

      (6)  Az Európai Bankhatóság EBA/GL/2012/06 iránymutatása (2012. november 22.) a vezető testületi tagok és a kulcsfontosságú feladatot ellátó személyek alkalmasságának értékeléséről.

      (7)  A Bíróság 1986. szeptember 23-i AKZO Chemie BV és AKZO Chemie UK Ltd kontra Bizottság ítélete, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, 37. pont, és a 2005. május 26-i Carmine Salvatore Tralli kontra EKB ítélete, C301/02, ECLI:EU:C:2005:306, 59. pont.

      (8)  EKB/2004/2 határozat (2004. február 19.) az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 80., 2004.3.18., 33. o.).

      (9)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).


title: A Tanács (KKBP) 2017/915 határozata (2017. május 29.) a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtásának támogatása érdekében végzett uniós tájékoztatási tevékenységekről

text:
               30.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 139/38

         A TANÁCS (KKBP) 2017/915 HATÁROZATA
   (2017. május 29.)
   a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtásának támogatása érdekében végzett uniós tájékoztatási tevékenységekről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az ENSZ Közgyűlése 2013. április 2-án elfogadta a Fegyverkereskedelmi Szerződést. A Fegyverkereskedelmi Szerződést ezt követően 2013. június 3-án nyitották meg aláírásra, és az 2014. december 24-én lépett hatályba. Az összes tagállam részes fele a Fegyverkereskedelmi Szerződésnek.

               (2)

               A Fegyverkereskedelmi Szerződés célja, hogy a lehető legmagasabb szintű egységes nemzetközi előírásokat állapítsa meg a hagyományos fegyverek legális kereskedelmének szabályozására vonatkozóan, valamint hogy megelőzze és felszámolja a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmét, továbbá hogy megelőzze e fegyverek illetéktelenek kezére juttatását. A legnagyobb kihívást a Fegyverkereskedelmi Szerződés részes államok általi hatékony végrehajtásának biztosítása, valamint a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tétele jelenti, szem előtt tartva, hogy a nemzetközi fegyverkereskedelem szabályozása lényegéből fakadóan globális törekvést jelent. E kihívások megoldásának segítése érdekében a Tanács 2013. december 16-án elfogadta a 2013/768/KKBP határozatot (1), amellyel a Fegyverkereskedelmi Szerződéshez kapcsolódó tevékenységekkel bővítette az exportellenőrzések területéhez kapcsolódó uniós segítségnyújtási portfóliót.

               (3)

               A 2013/768/KKBP határozat keretében végrehajtott tevékenységek tizenhat kedvezményezett országra irányultak, és a nemzeti fegyvertranszfer-ellenőrzési rendszereknek a Fegyverkereskedelmi Szerződésben előírt létrehozása és fejlesztése szempontjából releváns területek széles körét fedték le. Az együttműködés ígéretesen megindult több olyan országgal, amelyekkel az Unió korábban semmilyen más, az exportellenőrzés területéhez kapcsolódó segítségnyújtási tevékenységet nem folytatott, ami jól tükrözi a Fegyverkereskedelmi Szerződés globális jellegét. Következésképpen tanácsos nyomon követni az utóbbi országok által elért eredményeket, hogy biztosítani lehessen a folyamatos előrehaladást, valamint hogy ösztönözni lehessen ezeket a kedvezményezett országokat arra, hogy maguk is folytassanak regionális tájékoztatási tevékenységeket.

               (4)

               A 2013/768/KKBP határozat szerinti kedvezményezett országokra irányuló tevékenységek folytatása mellett tanácsos igényorientált szemléletet alkalmazni, amelynek keretében a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtása terén azonosított szükségletekkel rendelkező országok kérésére is aktiválni lehetne segítségnyújtási tevékenységeket. Ez a szemlélet méltányos és eredményes gyakorlatnak bizonyult az olyan országok számára biztosítandó segítségnyújtás terén, amelyek az uniós segítségnyújtás iránti kérelmeik révén kinyilvánították elkötelezettségüket és felelősségvállalásukat a Fegyverkereskedelmi Szerződés iránt. E határozat ezért meghatározott számú olyan tevékenységet is megtart, amelyek kérés alapján állnak majd rendelkezésre.

               (5)

               A (KKBP) 2015/2309 tanácsi határozat (2) kedvezményezett országai között több olyan ország is megtalálható, amelyek az Unió közeli keleti és déli szomszédságában helyezkednek el. Az Unió továbbá hosszú ideje nyújt segítséget a kettős felhasználású termékek exportellenőrzése kapcsán, mégpedig a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköze révén; ez a segítségnyújtás a kettős felhasználású termékek kivitelére vonatkozó hatékony ellenőrzés bevezetésére és végrehajtására szolgáló jogi keretrendszer és intézményi kapacitások fejlesztéséhez kapcsolódik. A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközön és a 2006/419/KKBP tanácsi együttes fellépésen (3), a 2008/368/KKBP tanácsi együttes fellépésen (4) és a 2013/391/KKBP tanácsi határozaton (5) keresztül az Unió az ENSZ Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) 1540 (2004) sz. határozat nak végrehajtását is támogatja, mely határozat hathatós ellenőrzéseket ír elő a tömegpusztító fegyverekhez kapcsolódó termékek transzfere területén.
               Ily módon az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat végrehajtása céljából kidolgozott ellenőrzések, valamint a kettős felhasználású termékek kivitelének ellenőrzésével kapcsolatos uniós segítségnyújtási programok keretében kidolgozott ellenőrzések a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatékony végrehajtásához szükséges átfogó kapacitáshoz is hozzájárulnak, hiszen a kettős felhasználású termékek kivitelének ellenőrzésére, valamint a hagyományos fegyverek kivitelének ellenőrzésére vonatkozó jogszabályok és közigazgatási eljárások, illetve az ezen ellenőrzésért felelős szervek között sok esetben átfedések figyelhetők meg. Éppen ezért alapvető fontosságú biztosítani a kettős felhasználású termékek exportellenőrzése kapcsán folytatott tevékenységek és a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtását támogató tevékenységek közötti szoros koordinációt.

               (6)

               Az e határozatban előírt tevékenységek összességében magas száma indokolttá teszi két végrehajtó ügynökség alkalmazását, hogy ezáltal hatékony munkateher-elosztást lehessen biztosítani. A Tanács és a Bizottság a német Szövetségi Gazdasági és Exportellenőrzési Hivatalt (BAFA) bízta meg az exportellenőrzés területéhez kapcsolódó korábbi projektek végrehajtásával. A BAFA ennek megfelelően széles körű ismeretekre és szakértelemre tett szert ezen a területen. Az Expertise France a kettős felhasználású termékekhez kapcsolódó, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében finanszírozott uniós partnerközi (P2P) projektekért felel. Az Expertise France az e határozat végrehajtásában betöltött szerepe révén segíteni fogja a megfelelő koordináció biztosítását a kettős felhasználású termékekhez kapcsolódó projektekkel,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A Fegyverkereskedelmi Szerződés hatékony végrehajtásának és egyetemessé tételének támogatása céljából az Unió vállalja, hogy intézkedéseket hoz azzal a céllal, hogy:

               a)

               több állam számára támogatást biztosítson fegyvertranszfer-ellenőrzési rendszereik megerősítéséhez, hogy ezáltal azok hatékonyan hajthassák végre a Fegyverkereskedelmi Szerződést;

               b)

               nemzeti és regionális szinten növelje az érintett nemzeti és regionális hatóságok és a civil társadalmi szereplők tájékozottságát és szerepvállalását a Fegyverkereskedelmi Szerződést illetően.

         (2)   Az (1) bekezdésben említett célok elérése érdekében az Unió az alábbi projekttevékenységeket hajtja végre:

               a)

               segíti a kedvezményezett országokat abban, hogy kidolgozzák, naprakésszé tegyék, illetve adott esetben végrehajtsák azokat az idevágó jogalkotási és közigazgatási intézkedéseket, amelyek célja egy, a fegyvertranszfer ellenőrzésére szolgáló hatékony rendszer kialakítása és fejlesztése a Fegyverkereskedelmi Szerződés követelményeivel összhangban;

               b)

               a fegyvertranszfer-ellenőrzések megfelelő végrehajtásának és betartatásának biztosítása érdekében megerősíti a kedvezményezett országok engedélyeket kiállító és végrehajtásban részt vevő tisztviselőinek szakértelmét és képességeit, különösen a legjobb gyakorlatok megosztása, képzések, valamint a releváns információforrásokhoz való hozzáférés biztosítása révén;

               c)

               a Fegyverkereskedelmi Szerződés átláthatósági követelményeire építve előmozdítja a nemzetközi fegyverkereskedelem átláthatóságát;

               d)

               elősegíti, hogy a kedvezményezett országok és azok szomszédjai tartósan betartsák a Fegyverkereskedelmi Szerződés előírásait, mégpedig azoknak az érintett nemzeti és regionális érdekelt feleknek – köztük a nemzeti parlamenteknek, az illetékes regionális szervezeteknek és a civil társadalom képviselőinek – a bevonásával, amelyeknek hosszú távon érdekük fűződik ahhoz, hogy figyelemmel kísérjék a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatékony végrehajtását.

         Az e bekezdésben említett projekttevékenységek részletes ismertetése a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekttevékenységek technikai végrehajtását a BAFA és az Expertise France szervezi meg.
   (3)   A BAFA és az Expertise France e feladatát a főképviselő felelőssége mellett végzi. A főképviselő e célból megköti a szükséges megállapodásokat a BAFA-val és az Expertise France-szal.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekttevékenységek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 7 178 924,36 EUR. A projekt teljes becsült költségvetése 8 368 151,36 EUR. E becsült költségvetés referenciaösszeg által nem fedezett részének a biztosítása a Németországi Szövetségi Köztársaság kormányával és az Expertise France-szal társfinanszírozásban történik.
   (2)   Az (1) bekezdésben foglalt referenciaösszegből finanszírozott kiadásokat az Unió költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. A Bizottság e célból megköti a szükséges finanszírozási megállapodásokat a BAFA-val és az Expertise France-szal. A finanszírozási megállapodásokban rendelkezni kell arról, hogy a BAFA-nak és az Expertise France-nak biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságához mérten.
   (4)   A Bizottság törekszik arra, hogy e határozat hatálybalépését követően a lehető leghamarabb megkösse a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodásokat. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ennek során felmerülő esetleges nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   (1)   A főképviselő a végrehajtó ügynökségek által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik a Tanács által végzett értékelés alapját.
   (2)   A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekttevékenységek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodások megkötését követő 36 hónap elteltével – vagy ha a határozat elfogadását követő hat hónapon belül nem került sor a finanszírozási megállapodások megkötésére, akkor ezen hat hónapos időtartam elteltével – hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. CARDONA

      (1)  A Tanács 2013/768/KKBP határozata (2013. december 16.) az Európai Biztonsági Stratégia keretében a fegyverkereskedelmi szerződés végrehajtásának támogatása céljával végzett uniós tevékenységekről (HL L 341., 2013.12.18., 56. o.).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2015/2309 határozata (2015. december 10.) a fegyverkivitel hatékony ellenőrzésének előmozdításáról (HL L 326., 2015.12.11., 56. o.).

      (3)  A Tanács 2006/419/KKBP együttes fellépése (2006. június 12.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében az ENSZ BT 1540 (2004) határozata végrehajtása érdekében (HL L 165., 2006.6.17., 30. o.).

      (4)  A Tanács 2008/368/KKBP együttes fellépése (2008. május 14.) a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében az ENSZ BT 1540 (2004) sz. határozata végrehajtásának támogatása céljából (HL L 127., 2008.5.15., 78. o.).

      (5)  A Tanács 2013/391/KKBP határozata (2013. július 22.) a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásáról szóló 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat gyakorlati megvalósításának támogatásáról (HL L 198., 2013.7.23., 40. o.).

      MELLÉKLET
      1.   Az uniós támogatás háttere és indokai
      Ez a határozat a Fegyverkereskedelmi Szerződés létrejöttéhez vezető ENSZ-folyamatot támogató és a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatékony végrehajtását és egyetemessé tételét előmozdító korábbi tanácsi határozatokra épül (1). Az ENSZ Közgyűlése 2013. április 2-án fogadta el a Fegyverkereskedelmi Szerződést, és az 2014. december 24-én lépett hatályba.
      A Fegyverkereskedelmi Szerződés tárgya „a lehető legmagasabb közös, nemzetközi követelmények megállapítása a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmének szabályozása vagy szabályozásának javítása céljából”, valamint „a hagyományos fegyverek illegális kereskedelmének megakadályozása és felszámolása, továbbá azok illetéktelen kezekbe jutásának megakadályozása”. Célja pedig a „hozzájárulás a nemzetközi és regionális békéhez, biztonsághoz és stabilitáshoz; az emberek szenvedésének csökkentése; valamint a Részes Államok közötti együttműködés, az átláthatóság és a felelős cselekvés elősegítése a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmében, ezáltal a Részes Államok közötti bizalom építése”. A Fegyverkereskedelmi Szerződés tárgya és célja ezért összeegyeztethető az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében megállapított átfogó kül- és biztonságpolitikai céljaival.
      A 2013-ban elfogadott Fegyverkereskedelmi Szerződést illetően a fő feladatot jelenleg annak hatékony végrehajtása és egyetemessé tétele jelenti.
      E feladat teljesítése szempontjából alapvető fontosságú az exportellenőrzések területéhez kapcsolódó segítségnyújtás és tájékoztatás, ezért azok e határozat központi elemét alkotják. Ami az exportellenőrzéssel kapcsolatos segítségnyújtást illeti, ez a határozat konkrét partnerországokra irányul, de nyitva hagyja a lehetőséget arra, hogy ez irányú kérés esetén új országok számára is segítséget lehessen biztosítani.
      A kilenc konkrét partnerországot (Szenegál, Burkina Faso, Ghána, Fülöp-szigetek, Grúzia, Peru, Jamaica, Kolumbia és Costa Rica) illetően e határozat előirányozza a 2013/768/KKBP határozat keretében finanszírozott végrehajtás-támogatási tevékenységek első szakaszában megkezdett együttműködés továbbfejlesztését.
      Ami a kedvezményezett országok általi segítségkérés körét illeti, e határozat a 2013/768/KKBP határozat keretében végzettekkel megegyező bevált tevékenységeken alapul, nevezetesen a következőkön:

                  —

                  olyan testre szabott segítségnyújtási programok, amelyek személyre szabott és széles körű segítséget biztosítanak a kedvezményezett országok számára a Fegyverkereskedelmi Szerződés követelményeinek teljesítéséhez. A segítségnyújtás kidolgozásához egy, a kedvezményezett országokkal közösen elfogadandó segítségnyújtási ütemterv fog alapul szolgálni, amely meghatározza a cselekvési prioritásokat, biztosítja a helyi szerepvállalást, és adott esetben rögzíti a Fegyverkereskedelmi Szerződés megerősítése iránti kötelezettségvállalást;

                  —

                  olyan ad hoc segítségnyújtási tevékenységek, amelyek a korlátozottabb és körülhatároltabb szükségletekkel bíró kedvezményezett országokra irányulnak. Ezek az ad hoc segítségnyújtási tevékenységek lehetővé teszik majd az Unió számára, hogy rugalmas és igényorientált módon reagáljon a segítségnyújtás iránti megkeresésekre.

            Végezetül ami a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tételének feladatát illeti, e határozat magában foglal egy olyan regionális tájékoztatási komponenst, amely a kilenc konkrét partnerországra épül, és amelyben a leginkább érintett regionális szervezetek is részt vesznek. A Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tételének támogatásában ezenfelül fontos szerepet töltenek be a Fegyverkereskedelmi Szerződés részes államai éves konferenciájának keretében megvalósuló tájékoztatási tevékenységek.
      Ez a határozat következésképpen átfogó segítségnyújtási és tájékoztatási tevékenységeket irányoz elő, így segítve a hatékony végrehajtás és az egyetemessé tétel feladatának teljesítését. E határozat a 2013/768/KKBP határozat keretében finanszírozott korábbi szakasz eredményeire és tanulságaira épít, és tanúbizonyságot tesz arról, hogy az Unió és annak tagállamai továbbra is elkötelezetten támogatják a Fegyverkereskedelmi Szerződést.
      2.   Általános célkitűzések
      E határozat központi célkitűzése a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tételének előmozdítása, valamint az, hogy bizonyos államokat támogasson a fegyvertranszfer-ellenőrzési rendszereik megerősítésében, hogy ezáltal azok hatékonyan hajthassák végre a Fegyverkereskedelmi Szerződést. Az uniós fellépés konkrétan a következőkre fog irányulni:

                  a)

                  megerősíti a kedvezményezett országok fegyvertranszfer-ellenőrzési kapacitásait és szakértelmét;

                  b)

                  növeli a Fegyverkereskedelmi Szerződés hosszú távú hatékony végrehajtásában érdekelt érintett feleknek, mint például az illetékes regionális szervezeteknek, a nemzeti parlamenteknek és a civil társadalom képviselőinek a tájékozottságát és szerepvállalását;

                  c)

                  a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tételének és hatékony végrehajtásának támogatása céljából az Unió további országokkal fog kapcsolatba lépni.

            3.   A projekttevékenységek leírása
      3.1.   A 2013/768/KKBP határozottal létrehozott szakértői pool megerősítése
      3.1.1.   A projekt célja
      A 2013/768/KKBP határozottal létrehozott szakértői pool pontosan meghatározott, kompetens és megbízható forrást biztosított a segítségnyújtási tevékenységek megfelelő támogatásához. A tapasztalatok tükrében bővíteni kell ezt az állományt, ami a szakértők számát, a lefedett szakterületek változatosságát, illetve az alkalmazott szakértők típusát illeti, például a szakértői poolba nem kormányzati szakértőket is be kell vonni; emellett szorgalmazni kell a hosszabb távú közreműködésüket a kedvezményezett országokban; valamint a szakértői poolon belül ki kell alakítani egy oktatóképző komponenst.
      3.1.2.   A projekt leírása
      A végrehajtó ügynökségek azon fognak munkálkodni, hogy kibővítsék a szakértői poolt, és ennek során – amennyire csak lehetséges – biztosítani fogják a földrajzilag arányos képviseletet és azt, hogy az állomány minél több szakterületet fedjen le. Ennek keretében mindenekelőtt az olyan országok szakértőinek részvételét kell szorgalmazniuk, amelyek a közelmúltban sikerrel alakították ki nemzeti fegyvertranszfer-ellenőrzési rendszereiket, a nemzetközi segítségnyújtással kialakított rendszereket is beleértve. A végrehajtó ügynökségeknek rendszeresen jelentést kell tenniük a hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportnak (COARM) a szakértői poolról, annak összetételéről, valamint arról, hogy az képes-e megbirkózni az e határozat által előirányzott tevékenységekkel járó munkaterheléssel. A COARM szükség esetén korrekciós intézkedések foganatosításáról határozhat.
      A szakértői pool révén rendelkezésre álló átfogó szakmai tudásnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a nemzeti fegyvertranszfer-ellenőrzési rendszereket azok minden aspektusa tekintetében lefedje, ideértve különösen a jogi, engedélyezési, vámügyi/bűnüldözési, tájékoztatási, büntetőjogi/szankcionálási, illetve jelentéstételi/átláthatósági szempontokat.
      3.1.2.1.   Szakértők
      A végrehajtó ügynökségek gondoskodni fognak arról, hogy a szakértők felvételére tisztességes és átlátható eljárások keretében kerüljön sor, az uniós szakértőket illetően pedig maradéktalanul igénybe fogják venni a tájékoztatásért felelős szakértők uniós adatbázisát, amelyet a COARM kezel és aktualizál.
      3.1.2.2.   Szakértői találkozók
      Az e határozat érvényességi ideje alatt a végrehajtó ügynökségek kettő–kettő, azaz összesen négy kétnapos szakértői találkozót fognak tartani. E találkozók célja mindenekelőtt az, hogy:

                  —

                  a szakértők közös álláspontra jussanak egymással a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtásának támogatásához kapcsolódó kihívásokat és válaszintézkedéseket illetően;

                  —

                  azokon a résztvevők adott esetben közös segédanyagokat (úgymint kézikönyvet és iránymutatásokat) dolgozzanak ki a szakértők általi segítségnyújtáshoz, így biztosítva a szakértői tanácsadás egységességét;

                  —

                  azokon a résztvevők értékeljék az alább ismertetett oktatóképző komponenst (lásd: 3.1.2.3. pont) és szükség esetén módosításokról határozzanak azzal kapcsolatban.

            Két találkozót – a legelső találkozót is beleértve – Brüsszelben kell megtartani. A másik két találkozóra a végrehajtó egység székhelyén fog sor kerülni. Az egyes találkozókra legfeljebb 40 szakértő kap majd meghívást, a földrajzi egyensúly elve alapján és figyelembe véve az alább ismertetett oktatóképző komponens (lásd: 3.1.2.3. pont) szükségleteit.
      3.1.2.3.   Oktatóképző komponens
      Az oktatóképző komponens célja, hogy segítséget nyújtson a kedvezményezett országok bizonyos számú szakértőjének annak érdekében történő képzéséhez, hogy azok a későbbiekben hatékonyan képezhessék ki saját kollégáikat. A végrehajtó ügynökségek lehetőség szerint reklámozni fogják az oktatóképző komponenst és az e határozat szerinti kedvezményezett országokban végrehajtott segítségnyújtási tevékenységek megkezdésekor kiválasztják a majdani oktatókat. Ezeket a tisztviselőket ezt követően nyilvántartásba veszik a szakértői pool adatbázisában és meghívják őket a 3.1.2.2. pontban említett szakértői találkozókra.
      Az oktatóképző komponensre közvetlenül a kétnapos szakértői találkozók után, egy e célra kijelölt harmadik napon kerül majd sor. Az oktatóképzésen jövőbeli oktatók vesznek részt, és azt a szakértői poolból érkező, megfelelő számú szakértő tartja.
      Szorgalmazzák, hogy az oktatóképző szakértők és a jövőbeli oktatók az éves szakértői találkozók és az azokhoz kapcsolódó kiegészítő oktatóképző komponensek között is lépjenek kapcsolatba egymással, illetve adott esetben extra oktatóképzést is be lehetne ütemezni a kedvezményezett országokban közvetlenül a tervezett segítségnyújtási tevékenységek után (például erre a célra kijelölt, a 3.2.3.1. pontban említett félnapos szakmai műhelyek formájában).
      Az egyes oktatóképzéseken legfeljebb 15 jövőbeli oktató vesz majd részt.
      Az oktatóképző komponensért az a végrehajtó ügynökség felel, amely azt a szakértői találkozót rendezi, amelyhez az adott oktatóképző komponens kapcsolódik.
      3.2.   További segítségnyújtás a hosszú távú partnerországoknak
      3.2.1.   Hosszú távú partnerországok
      Szenegál, Burkina Faso, Ghána, Fülöp-szigetek, Grúzia, Peru, Jamaica, Kolumbia, Costa Rica.
      E hosszú távú partnerországokkal a végrehajtó ügynökségek foglalkoznak majd az alábbiak szerint:

                  —

                  BAFA: Ghána; Grúzia; Peru; Jamaica; Kolumbia; Costa Rica

                  —

                  Expertise France: Szenegál; Burkina Faso; Fülöp-szigetek

            3.2.2.   A projekt célja
      A 2013/768/KKBP határozat lehetővé tette, hogy az Unió a 3.2.1. pontban említett kilenc partnerországgal együttműködést kezdeményezzen egy kiindulópontként szolgáló ütemterv alapján. Az ütemterv teljes vagy részleges teljesítése nyomán pedig újabb kihívások merültek fel, melyeket a Fegyverkereskedelmi Szerződés teljesebb körű végrehajtása érdekében kezelni kell. Ezért a rendelkezésre álló tevékenységek összesített számát adják meg és allokálják azt a kedvezményezett országok igényei, érdekei és felvevőkapacitása szerint.
      3.2.3.   A projekt leírása
      3.2.3.1.   Szakmai műhelyek az egyes országokban
      Összesen 45 kétnapos szakmai műhely kerül megszervezésre a kedvezményezett országokban a kilenc hosszú távú partnerország számára, a 2013/768/KKBP határozat keretében elvégzett munka és elért eredmények nyomon követéseként.
      3.2.3.2.   Tanulmányutak a tagállamokba
      A kedvezményezett országokban folyó tevékenységek kiegészítéseként legfeljebb kilenc háromnapos tanulmányúton vehetnek részt az uniós tagállamok megfelelő hatóságainál a hosszú távú partnerországok kormánytisztviselői, valamint engedélyeket kiállító és a végrehajtásban részt vevő tisztviselői. A tanulmányutak megszervezése a tanulmányúton részt vevő hosszú távú partnerországgal foglalkozó végrehajtó ügynökség feladata lesz (lásd: 3.2.1. pont).
      A magas képzési potenciál miatt a tanulmányutakon elvben a kedvezményezett országok jövendő oktatóinak – azaz a kedvezményezett országoknak a 3.1.2.3. pontban említett oktatóképző komponensben részt vevő tisztviselőinek – kellene részt venniük.
      3.3.   Regionális tájékoztatási tevékenységek
      3.3.1.   A projekt célja
      A kilenc azonosított kedvezményezett ország pozitív szerepet játszhat a regionális tájékoztatási tevékenységekben azzal, hogy a velük közvetlenül szomszédos országokkal további kapcsolatot tartanak fenn a fegyvertranszferrel kapcsolatos kérdéseket és a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtását illetően. Ezzel hosszú távon ösztönözni lehetne a dél–dél együttműködést.
      Ezért e határozat lehetőséget ad az említett országoknak, hogy együttesen vagy egyenként szubregionális szakmai műhelyeket tartsanak a kapacitásuktól függően legfeljebb három, velük szomszédos ország számára.
      3.3.2.   A projekt leírása
      Legfeljebb 12 kétnapos szakmai műhely regionális tájékoztatási tevékenységek céljából. A szervező országokkal való eltérő megállapodás hiányában a szakmai műhelyekre az alábbiak szerint kerül sor:

                  —

                  Szenegál, Burkina Faso, Ghána: legfeljebb három szakmai műhely legfeljebb 3 ECOWAS-ország számára, adott esetben az ECOWAS bizottságával együttműködésben, rotációs rendszerben, ha a szóban forgó három szervező ország másként nem határoz;

                  —

                  Peru, Costa Rica és Kolumbia: legfeljebb három szakmai műhely legfeljebb 3 UNLIREC-ország számára, adott esetben az UNLIREC-kel együttműködésben, rotációs rendszerben, ha a szóban forgó három szervező ország másként nem határoz;

                  —

                  Fülöp-szigetek, Grúzia, Jamaica: országonként legfeljebb két szakmai műhely legfeljebb három, velük szomszédos ország számára. Grúzia és a Fülöp-szigetek ad otthont a CBRN kiválósági központok regionális titkárságának, és ez elősegítheti a szinergiákat az exportellenőrzéssel kapcsolatos projektekkel, illetve a meghívandó országok azonosítását és a velük való kapcsolatot.

            Minden meghívott szomszédos országból legfeljebb tíz tisztviselőt hívnak meg.
      Az Expertise France foglalkozik majd a Szenegált, Burkina Fasót, Ghánát és a Fülöp-szigeteket érintő szakmai műhelyekkel, a BAFA pedig a Perut, Costa Ricát, Kolumbiát, Grúziát és Jamaicát érintő szakmai műhelyekkel.
      3.4.   Ütemterv-alapú segítségnyújtási programok
      3.4.1.   A projekt célja
      A testre szabott segítségnyújtási programok és az azokhoz kapcsolódó ütemtervek célja, hogy megerősítsék a kedvezményezett országoknak a Fegyverkereskedelmi Szerződés követelményeinek való átfogó és tartós megfelelési képességét. Az ütemterv kiszámíthatóvá teszi az új kedvezményezett ország számára a tervezett segítségnyújtást, és felvázolja, hogy milyen javulások várhatók transzferelellenőrzési kapacitásai tekintetében. A kedvezményezett országok az ezen határozat elfogadását követően segítségnyújtást kérő országok.
      3.4.2.   A projekt leírása
      A nemzeti segítségnyújtási programok létrehozására legfeljebb kilenc kedvezményezett ország viszonylatában kerül sor.
      A testre szabott segítségnyújtási programokat a következő lépések mentén kell kidolgozni:

                  a)

                  a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtására irányuló segítségnyújtás iránti megkeresés. A megkeresést a lehető legteljesebb mértékben indokolni kell, és abban meg kell jelölni, hogy mely konkrét területen van szükség a segítségnyújtásra. A megkereső országnak adott esetben hivatkoznia kell a múltbeli, illetve a folyamatban lévő, más felektől kapott segítségnyújtásra is (lásd még alább a 6. pontot), és tájékoztatással kell szolgálnia a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtására irányuló nemzeti stratégiájáról;

                  b)

                  a megkeresés indokoltságának mértéke, valamint a 4. pontban foglalt kritériumok alapján a főképviselő a COARM-mal és a végrehajtó ügynökséggel egyeztetve dönt a megkereső ország támogathatóságáról;

                  c)

                  a segítségnyújtás iránti megkeresés pozitív elbírálása esetén a végrehajtó ügynökség szakértői értékelő látogatást szervez a helyszínre. A látogatást a végrehajtó ügynökség és a segítséget kérő harmadik ország közötti szoros egyeztetés alapján kell megszervezni, és résztvevőinek a szakértői pool leginkább érintett szakértői közül kell kikerülniük.
                  A szakértői értékelő látogatás előkészítéseképpen – ha lehetséges – sor kerülhet kérdőív készítésére, valamint a meglévő információk összesítésére is; a látogatás során előzetes értékelés készül a segítséget kérő ország szükségleteiről és prioritásairól. Ez lehetővé fogja tenni mindenekelőtt annak tisztázását a segítséget kérő országgal, hogy ténylegesen milyen követelményeket kell teljesíteni a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatékony végrehajtásához, valamint e követelmények egybevetését az adott országban rendelkezésre álló erőforrásokkal. E kezdeti szakértői értékelő látogatás során találkozásra kerül sor az összes érintett belföldi szervvel és érdekelt féllel, és meghatározásra kerül, hogy melyek az e kérdés tekintetében motivált és megbízható helyi partnerek;

                  d)

                  a végrehajtó ügynökség a szakértői értékelő látogatás eredményei alapján elkészíti a segítségnyújtási ütemterv tervezetét. A segítségnyújtási ütemterv elkészítése során a végrehajtó ügynökség figyelembe veszi a Fegyverkereskedelmi Szerződéshez kapcsolódóan esetleg a Fegyverkereskedelmi Szerződés önkéntes alapján, az ENSZ-nek a fegyverekre vonatkozó szabályozás kapcsán való együttműködést támogató finanszírozási alapján (UNSCAR) keresztül, vagy más szervezetek által nyújtott segítséget is (lásd még alább a 6. pontot). Amennyiben a segítséget kérő ország már kidolgozta a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtására irányuló nemzeti stratégiáját, a végrehajtási ügynökség arról is gondoskodik, hogy a segítségnyújtási ütemterv összhangban legyen e nemzeti végrehajtási stratégiával;

                  e)

                  a segítségnyújtási ütemterv tervezetét a megfelelő hatóság általi jóváhagyása céljából a kedvezményezett ország is megkapja. Az ütemterv a kedvezményezett országra szabottan készül, azonosítva a segítségnyújtás prioritásait;

                  f)

                  az ütemterv végrehajtására a szakértői poolból kikerülő érintett szakértők, valamint az esettől függően más érintettek bevonásával kerül sor. A végrehajtó ügynökségnek lehetősége lesz az értékelési folyamat megszervezését és/vagy végrehajtását, illetve a segítségnyújtási ütemterv kidolgozását adott esetben külső szakértő(k)nek delegálni. Ezt a folyamatot a végrehajtó ügynökség felügyeli.
                  A segítségnyújtási eszközök körébe fognak tartozni mindenekelőtt a jogi szakvélemények, a képzések, a szakmai műhelyek, valamint a webes alapú eszközök és az információs források – például az uniós P2P tájékoztató webportál és az uniós P2P hírlevél – használatának népszerűsítése. A segítségnyújtási eszközöket a végrehajtó ügynökség a szakértői értékelő látogatás alkalmával azonosított pontos szükségleteknek és prioritásoknak megfelelően, valamint az ütemterv szerint választja ki.

            3.4.3.   Az ütemtervek földrajzi lebontása
      Figyelembe véve a 2013/768/KKBP határozat keretében már végrehajtott tevékenységeket és azok utókövetésének kívánatos voltát, a kilenc ütemterv végrehajtására az alábbiak szerint kerül sor (a felelős végrehajtó ügynökség zárójelben szerepel):

                  —

                  Észak-, Közép- és Nyugat-Afrika: 5 (Expertise France)

                  —

                  Dél- és Kelet-Afrika: 1 (BAFA)

                  —

                  Délkelet-Ázsia: 2 (BAFA)

                  —

                  Közel-kelet és az Öböl-menti országok, valamint Közép-Ázsia: 1 (Expertise France)

            Az ENSZ gyakorlatának megfelelően a végrehajtó ügynökségekkel kötött szerződések pontosan meghatározzák, hogy a fenti földrajzi régiókba tartozó mely harmadik országok tartoznak a végrehajtó ügynökségekhez.
      3.5.   Ad hoc jellegű segítségnyújtási szakmai műhelyek
      3.5.1.   A projekt célja
      Az ad hoc jellegű segítségnyújtási szakmai műhelyek célja a kedvezményezett országokban a Fegyverkereskedelmi Szerződés követelményeinek való megfelelés biztosítására szolgáló fegyvertranszfer-ellenőrzési kapacitások célzott és releváns módon való megerősítése. Ezen ad hoc jellegű segítségnyújtási tevékenységek lehetővé teszik az Unió számára, hogy rugalmas és igényorientált módon reagáljon azokra a segítségnyújtás iránti megkeresésekre, amelyek a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtása szempontjából lényeges konkrét szükségleteket neveznek meg. A szóban forgó segítségnyújtási tevékenységek keretében vagy külön-külön egy-egy kedvezményezett országgal foglalkoznak majd, vagy egyszerre több, hasonló igényekkel rendelkező országgal.
      3.5.2.   A projekt leírása
      Legfeljebb 14 kétnapos szakmai műhely megrendezésére kerül sor olyan célirányos segítségnyújtás iránti megkeresésekre, illetve olyan szándékjelzésekre reagálva, amelyek valamely fegyvertranszfer-ellenőrzési rendszer egy vagy több konkrét területének a fejlesztésére irányulnak.
      Az említett szakmai műhelyek személyre szabott segítséget nyújtanak majd, a kérelmező ország vagy országok által felvetett konkrét kérdés(ek)re reagálva. Megrendezésükre a kedvezményezett országokban kerül sor, és a szakmai tudnivalókat a szakértői poolból kikerülő szakértők osztják meg a résztvevőkkel.
      A COARM-mal konzultálva a főképviselő dönt a segítségnyújtás iránti megkeresésekre adandó válaszról. A főképviselő általi értékeléshez alapul szolgálnak különösen a 4. pontban foglalt kritériumok, a megkeresés megfogalmazásának pontossága, az, hogy a megkereső ország abban hogyan azonosítja a szóban forgó szemponto(ka)t, továbbá a földrajzi egyensúly figyelembevétele.
      3.5.3.   Az ad hoc jellegű segítségnyújtási szakmai műhelyek földrajzi lebontása
      A 14 ad hoc jellegű segítségnyújtási szakmai műhely végrehajtására az alábbiak szerint kerül sor (a felelős végrehajtó ügynökség zárójelben szerepel):

                  —

                  Latin-Amerika: 3 (BAFA) és 1 (Expertise France)

                  —

                  Afrika: 3 (Expertise France)

                  —

                  Közép- és Délkelet-Ázsia: 2 (BAFA) és 1 (Expertise France)

                  —

                  Kelet-Európa és a Kaukázus: 2 (BAFA)

                  —

                  Az Öböl-menti országok és a Közel-Kelet: 2 (Expertise France)

            Az ENSZ gyakorlatának megfelelően a végrehajtó ügynökségekkel kötött szerződések pontosan meghatározzák, hogy a fenti földrajzi régiókba tartozó mely harmadik országok tartoznak a végrehajtó ügynökségekhez.
      3.6.   A Fegyverkereskedelmi Szerződéshez kapcsolódó segítségnyújtási tevékenységek kedvezményezett országainak zárókonferenciája
      3.6.1.   A projekt célja
      A konferencia célja, hogy javítsa a Fegyverkereskedelmi Szerződés hosszú távú hatékony végrehajtásában érdekelt érintett feleknek, mint például az illetékes regionális szervezeteknek, a nemzeti parlamenteknek és a civil társadalom képviselőinek a tájékozottságát és szerepvállalását.
      3.6.2.   A projekt leírása
      A projekt megvalósítására egy, az e határozat végrehajtásának vége közeledtével megszervezendő kétnapos konferencia formájában kerül sor, esetleg közvetlenül egy COARM-ülést követően. A végrehajtásért a BAFA felel. E konferencián a 3.2.1. pontban felsorolt 9 hosszú távú partnerországnak, valamint a 3.4. és a 3.5. pontban említett tevékenységek kedvezményezett országainak az érintett képviselői vesznek majd részt.
      A konferencia elősegíti majd a kedvezményezett országok tapasztalatainak megosztását, információval szolgál a Fegyverkereskedelmi Szerződés viszonylatában képviselt pozícióikról, valamint a Fegyverkereskedelmi Szerződés megerősítésével és végrehajtásával kapcsolatos helyzetükről, és lehetőséget kínál a releváns információknak a nemzeti parlamentek, regionális szervezetek és a civil társadalom képviselőivel való megosztására.
      A konferencián tehát célszerű jelen lenniük:

                  —

                  a kedvezményezett országok diplomáciai, valamint katonai/védelmi képviselőinek, és köztük is különösen a Fegyverkereskedelmi Szerződéssel kapcsolatos nemzeti szintű politikáért felelős hatóságok képviselőinek;

                  —

                  a kedvezményezett országok technikai és bűnüldözésért felelős képviselőinek, és köztük is különösen az engedélyezésért felelős hatóságok, a vámhatóságok és a bűnüldözés tisztviselőinek;

                  —

                  a segítségnyújtásban részt vevő nemzeti, regionális és nemzetközi szervezetek képviselőinek, valamint azon országok képviselőinek, amelyeknek szándékában áll stratégiai segítségnyújtással szolgálni vagy ilyen segítséget kérni a kereskedelemellenőrzés kapcsán;

                  —

                  a kapcsolódó nem kormányzati szervezetek, a szakértői csoportok, a nemzeti parlamentek és az ipar képviselőinek.

            A tervek szerint mintegy 80 fő vesz majd részt a konferencián. Helyszínét, valamint a meghívandó országok és szervezetek végleges listáját a főképviselő határozza majd meg a COARM-mal konzultálva, a végrehajtó ügynökség javaslata alapján.
      3.7.   A Fegyverkereskedelmi Szerződés részes államainak konferenciái alkalmával szervezett kísérőrendezvények
      3.7.1.   A projekt célja
      A Fegyverkereskedelmi Szerződés részes államainak éves konferenciái egyedülálló alkalmat jelentenek arra, hogy a Fegyverkereskedelmi Szerződéssel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó érintett tisztviselőkkel és érdekelt felekkel kapcsolatba lehessen lépni. Az uniós finanszírozású kísérőrendezvényeken lehetőség nyílik majd tájékoztatást adni a végrehajtást támogató uniós tevékenységekről, a jövőben esetlegesen segítséget kérő országok számára is, valamint terjeszteni a kedvezményezett országok által alkalmazott bevált gyakorlatokat.
      3.7.2.   A projekt leírása
      A program időtartama alatt három kísérőrendezvényre kerül sor, azaz évenként egyre a Fegyverkereskedelmi Szerződés részes államainak éves konferenciája alkalmával. A végrehajtásért az Expertise France felel. Az uniós finanszírozás fedezheti legfeljebb három, a kedvezményezett országokat képviselő szakértő/tisztviselő utazási költségeit.
      4.   A 3.4. és 3.5 pontban említett projekttevékenységek kedvezményezettjei
      A 3.4. és a 3.5. pontban említett projekttevékenységeknek olyan országok lehetnek a kedvezményezettjei, amelyek a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtása céljából segítséget kérnek; ezen országok kiválasztása többek között az alábbi kritériumok alapján történik:

                  —

                  a Fegyverkereskedelmi Szerződéshez való csatlakozásra vonatkozó politikai és jogi elkötelezettség foka, valamint az adott országra vonatkozó, a fegyverkereskedelemmel és a fegyverek transzferének ellenőrzésével kapcsolatos nemzetközi jogi eszközök végrehajtásának előrehaladottsága;

                  —

                  a segítségnyújtási tevékenységek eredményességének valószínűsége;

                  —

                  a kettős felhasználású termékek és a fegyverek transzferének ellenőrzése területére vonatkozó esetleges, már megkapott vagy tervezett segítségnyújtás értékelése;

                  —

                  az ország jelentősége a fegyverek világkereskedelme szempontjából;

                  —

                  az ország jelentősége az Unió biztonsági érdekei szempontjából;

                  —

                  a hivatalos fejlesztéstámogatásra (ODA) való jogosultság.

            5.   Végrehajtó ügynökségek
      Az ezen határozat keretében végzett tevékenységekből eredő munkaterhelés miatt észszerű a következő két illetékes végrehajtó ügynökséget alkalmazni: BAFA és Expertise France. Ezek szükség szerint partneri kapcsolatot alakítanak ki a tagállamok kivitel-ellenőrzési ügynökségeivel (illetve ezeknek delegálnak egyes feladatokat), a releváns regionális és nemzetközi szervezetekkel, elemzőközpontokkal, kutatóintézetekkel és nem kormányzati szervezetekkel.
      A Tanács és a Bizottság a BAFA-t az exportellenőrzéssel kapcsolatos számos korábbi projekt végrehajtásával bízta meg. A BAFA ennek megfelelően széles körű ismeretekre és szakértelemre tett szert ezen a területen. Az Expertise France a kettős felhasználású termékekhez kapcsolódó, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében finanszírozott uniós partnerközi (P2P) projektekért felel. Az Expertise France az e határozat végrehajtásában betöltött szerepe révén segíteni fogja a megfelelő koordináció biztosítását a kettős felhasználású termékekhez kapcsolódó projektekkel. Együtt véve a két végrehajtó ügynökség tehát bizonyított tapasztalattal, képesítéssel és megfelelő szakértelemmel rendelkezik a releváns uniós exportellenőrzési tevékenységek teljes körével kapcsolatban, mind a kettős felhasználású termékek, mind a fegyverexport-ellenőrzés területén.
      6.   Koordináció más kapcsolódó segítségnyújtási tevékenységekkel
      A végrehajtó ügynökségeknek kiemelt figyelmet kell fordítaniuk a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program és annak végrehajtás-támogató rendszere (PoA-ISS) keretében, továbbá az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat, valamint a Fegyverkereskedelmi Szerződés önkéntes alapja és az UNSCAR keretében a Fegyverkereskedelmi Szerződéshez kapcsolódóan folytatott tevékenységekre, illetve a kétoldalú segítségnyújtási tevékenységekre is. A végrehajtó ügynökségeknek a párhuzamos munka elkerülése és a lehető legnagyobb mértékű következetesség, valamint komplementaritás biztosítása érdekében szükség szerint kapcsolatot kell tartaniuk más támogatókkal is.
      A projekt céljai közé tartozik az is, hogy a kedvezményezett országok körében javítsa a déli országok közötti exportellenőrzési együttműködés támogatására alkalmas uniós eszközök ismertségét. Ezzel kapcsolatban a segítségnyújtási tevékenységek keretében tájékoztatást kell adni a rendelkezésre álló eszközökről – például az uniós CBRN kiválósági központok létrehozására irányuló kezdeményezésről és más uniós P2P-programokról – és ezeket elő kell mozdítani.
      7.   Az Unió szerepének ismertsége és a segítségnyújtási anyagok rendelkezésre állása
      A projekt keretében készült anyagok biztosítani fogják az Unió szerepének ismertségét, elsősorban az Európai Unió külső tevékenységére vonatkozó kommunikációs és láthatósági kézikönyv logója és ábrája révén, ideértve az „EU P2P exportellenőrzési program” logóját is. Az uniós delegációkat be kell vonni a harmadik országokban tartott rendezvényekbe, a politikai nyomon követés és az ismertség fokozása érdekében.
      Az ezen határozat keretében folytatott, a Fegyverkereskedelmi Szerződéssel kapcsolatos segítségnyújtási tevékenységek érdekében népszerűsíteni fogják az uniós P2P webportált (https://export-control.jrc.ec.europa.eu). A végrehajtó ügynökségeknek ezért a webportálon tájékoztatással kell szolgálniuk az általuk folytatott tevékenységekről, és a webportál használatára, illetve annak technikai erőforrásai igénybevételére kell bátorítaniuk az érdekelteket. Az ügynökségeknek a webportál népszerűsítése során biztosítaniuk kell az Unió szerepének ismertségét. Ezenfelül a tevékenységeket az uniós P2P hírlevelében is népszerűsíteni kell.
      8.   Hatásvizsgálat
      Az e határozatban előírt tevékenységek hatásairól – e tevékenységek lezárultával – technikai felmérést kell készíteni. A végrehajtó ügynökségek által nyújtott információk, illetve beszámolók alapján a hatásvizsgálatot a főképviselő végzi el a COARM-mal együttműködésben, valamint adott esetben a kedvezményezett országokhoz akkreditált uniós képviseletekkel és más érintett felekkel egyeztetve.
      Azon országok esetében, amelyek testre szabott segítségnyújtási programok kedvezményezettjei voltak, a hatásvizsgálatban különös figyelmet kell fordítani arra, hogy közülük hányan ratifikálták a Fegyverkereskedelmi Szerződést, valamint hogy hogyan fejlődtek fegyvertranszfer-ellenőrzési kapacitásaik. A kedvezményezett országok fegyvertranszfer-ellenőrzési kapacitásai ezen értékelésének ki kell terjednie mindenekelőtt a vonatkozó nemzeti szabályok előkészítésére és kibocsátására, a Fegyverkereskedelmi Szerződés jelentéstételi kötelezettségeinek teljesítésére, valamint a fegyvertranszfer-ellenőrzésért felelős illetékes szerv megfelelő hatáskörének biztosítására.
      9.   Jelentéstétel
      A végrehajtó ügynökségek rendszeresen – többek között az egyes tevékenységek befejezését követően – jelentést készítenek munkájukról. A jelentéseket legkésőbb hat héttel az adott tevékenység befejezését követően kell benyújtani a főképviselő részére.

         (1)  Lásd a 2009/1012/KKBP, a 2010/336/KKBP, a 2012/711/KKBP, a 2013/43/KKBP, és a 2013/768/KKBP határozatot.


title: 2004/537/EK, Euratom:A Tanács határozata (2004. június 29.) az Európai Unió Tanácsa főtitkárának, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének kinevezéséről

text:
               7.7.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 236/16

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. június 29.)
   az Európai Unió Tanácsa főtitkárának, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének kinevezéséről
   (2004/537/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió Tanácsa főtitkárának, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének – 2004. október 18-tól kezdődően, ötéves időtartamra – Javier SOLANA MADARIAGA-t nevezi ki.
   2. cikk
   E határozatot a Tanács elnöke továbbítja Javier SOLANA MADARIAGA részére.
   E határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. június 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. AHERN


title: A Bizottság határozata ( 2015. március 20. ) a Bizottság két képviselőjének és két póttagnak az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába történő kinevezéséről

text:
               21.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 95/20

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2015. március 20.)
   a Bizottság két képviselőjének és két póttagnak az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába történő kinevezéséről
   (2015/C 95/09)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 65. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság két képviselőjének és két póttagnak az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába történő kinevezéséről szóló 2010. december 14-i bizottsági határozat (2) 2010-ben kinevezte a Bizottság két képviselőjét és két póttagot az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába (a továbbiakban: Ügynökség).

               (2)

               A Bizottság szervezeti felépítésében időközben bekövetkezett változások miatt új határozatot kell elfogadni, amely a 2010. december 14-i bizottsági határozat helyébe lép, és ki kell nevezni a Bizottság két képviselőjét és két póttagot az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottságot az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsában képviselő tagoknak az alábbi pozíciót betöltő és az alábbi feladatköröket gyakorló személyek nevezhetők ki:

               (1)

               az Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóság részéről:

                           a)

                           tagként az Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóság főigazgatója;

                           b)

                           póttagként a gyógyszerekkel foglalkozó igazgatóság igazgatója, az Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóságra ruházott illetékességi körön belül;

               (2)

               a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság részéről:

                           a)

                           tagként a gyógyszerekkel foglalkozó igazgatóság igazgatója, a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóságra ruházott illetékességi körön belül;

                           b)

                           póttagként a gyógyszerekkel foglalkozó egység vezetője, a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóságra ruházott illetékességi körön belül.

         2. cikk
   Ez a határozat az 1. cikkben említett pozíciót, akár csak ideiglenes jelleggel is, a határozat elfogadásakor betöltő személyekre, vagy őket e pozíciókban követő személyekre alkalmazandó.
   3. cikk
   Az Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóság főigazgatója és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság főigazgatója tájékoztatja az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsát vagy ügyvezető igazgatóját az 1. cikkben említett pozíciókat betöltő személyek nevéről, illetve a pozíciókban bekövetkező változásokról.
   4. cikk
   A Bizottság két képviselőjének és két póttagnak az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába történő kinevezéséről szóló 2010. december 14-i bizottsági határozat hatályát veszti.
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. március 20-án.

            a Bizottság részéről

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL C 340., 2010.12.15., 17. o.


title: 2010/86/,Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2010. január 20. )

text:
               12.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 39/4

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. január 20.)
   (2010/86/EU, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 24. cikke harmadik bekezdésére, valamint 228. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
   tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatára (1),
   tekintettel eljárási szabályzatának 204. cikkére,
   tekintettel a pályázati felhívásra (2),
   tekintettel a 2010. január 20-i szavazás eredményére,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Nikiforos DIAMANDOUROST európai ombudsmanná választja meg.

      Kelt Strasbourgban, 2010. január 20-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

      (1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

      (2)  HL C 216., 2009.9.10., 7. o.


title: 2010/314/: A Tanács határozata ( 2010. május 10. ) az Európai Unió és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti „Genfi banánkereskedelmi megállapodás” , valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               9.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 141/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. május 10.)
   az Európai Unió és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti „Genfi banánkereskedelmi megállapodás”, valamint az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2010/314/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság 2001. április 11-én Ecuadorral és 2001. április 30-án az Amerikai Egyesült Államokkal kötött egyetértési megállapodást („egyetértési megállapodások”), amelyek meghatározták a Világkereskedelmi Szervezetben (WTO) az említett országok által kezdeményezett jogviták rendezésének eszközeit az Unióba történő banánbehozatal vámügyi elbánására vonatkozóan. Az egyetértési megállapodások a banánbehozatal vonatkozásában egy kizárólag vámalapú rendszer bevezetését tervezték. E célból 2004. július 12-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat a kötött vámtarifa módosításáról a banánbehozatalra vonatkozó, kizárólag vámalapú rendszer EU-vámtarifajegyzékbe történő bevezetésének céljából, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény („1994. évi GATT ”) XXVIII. cikke értelmében.

               (2)

               2004. március 22-én és 2007. január 29-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az 1994. évi GATT XXIV. cikkének (6) bekezdése értelmében tárgyalásokat kezdjen Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Lettország, Lengyelország, Litvánia, Magyarország, Málta, Szlovákia és Szlovénia, illetve Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása folyamán.

               (3)

               A tárgyalások 2009. december 15-én sikeresen lezárultak az EU és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodás („genfi megállapodás”) és az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás (az „EU–USA megállapodás”) parafálásával.

               (4)

               A Bizottság által tárgyalt megállapodások előírják az 1994. évi GATT XXIV. cikke (6) bekezdése és XXVIII. cikke értelmében az érintett országok követeléseinek rendezését. Ezenfelül végrehajtják az egyetértési megállapodásokat a kizárólag vámalapú rendszer kötelező alkalmazása révén, és megoldást nyújtanak minden, a banánbehozatali vámokra vonatkozó rendezetlen jogvitára, amelyeket ezért hivatalosan rendezni kell.

               (5)

               A két megállapodást az Unió nevében alá kell írni, figyelemmel egy későbbi időpontban történő megkötésükre.

               (6)

               Tekintettel arra, hogy a kezdeti vámcsökkentést mielőbb végre kell hajtani és a folyamatban lévő jogviták folytatását meg kell akadályozni, valamint biztosítani kell, hogy az Unió banánra vonatkozó, végleges piacrajutási kötelezettségvállalásai a következő, a mezőgazdasági termékeket érintő, többoldalú piacrajutási WTO-tárgyalások során nem lépik túl a genfi megállapodás (3), (6) és (7) bekezdésében, valamint az EU–USA megállapodás (2) bekezdésében, (3) bekezdésének a) és b) pontjában foglaltakat; mindkét megállapodás aláírásuk napjától kezdődően hatálybalépésük függvényében ideiglenesen alkalmazandó a genfi megállapodás (8) bekezdésének b) pontjával és az EU–USA megállapodás (6) bekezdésével összhangban,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap a következő megállapodásoknak az Unió nevében történő aláírására aláírásra jogosult személy(ek) kijelölésére:

               a)

               az Európai Unió és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela közötti genfi banánkereskedelmi megállapodás (a „genfi megállapodás”);

               b)

               az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti banánkereskedelmi megállapodás (az „EU–USA megállapodás”).

         A megállapodások szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   (1)   A genfi megállapodás (3), (6) és (7) bekezdése hatálybalépésének függvényében ideiglenesen alkalmazandó, a megállapodás (8) bekezdése b) pontjának megfelelően, a megállapodás aláírásának napjától kezdődően.
   (2)   Az EU–USA megállapodás (2) bekezdése, (3) bekezdésének a) és b) pontja hatálybalépésének függvényében ideiglenesen alkalmazandó a megállapodás (6) bekezdésének megfelelően, a megállapodás aláírásának napjától kezdődően.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. május 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

    ---documentbreak---

               9.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 141/3

         FORDÍTÁS
   GENFI BANÁNKERESKEDELMI MEGÁLLAPODÁS

               (1)

               Ezt a megállapodást az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Peru és Venezuela (a továbbiakban: a latin-amerikai legnagyobb kedvezmény elve által érintett banánszállítók) között, a 0803.00.19 HR-vámtarifaszám alá tartozó friss banánra vonatkozó (a plantain kivételével) (a továbbiakban: banán) uniós kereskedelmi rendszer szerkezete és működése, és az arra alkalmazandó feltételek tekintetében kötötték meg.

               (2)

               Figyelemmel az alábbi (3)–(8) bekezdés rendelkezéseire is, e megállapodás nem érinti a megállapodás aláíróira érvényes WTO-jogokat és -kötelezettségeket.

               (3)

               Az EU a következőkben állapodik meg:

                           a)

                           Az alábbi b) pont sérelme nélkül az EU a banánra vonatkozóan nem alkalmaz a következőknél magasabb vámokat: (1)

                                                   —

                                                2009. december 15-től2010. december 31-ig

                                       148 EUR/t

                                                   —

                                                2011. január 1.

                                       143 EUR/t

                                                   —

                                                2012. január 1.

                                       136 EUR/t

                                                   —

                                                2013. január 1.

                                       132 EUR/t

                                                   —

                                                2014. január 1.

                                       127 EUR/t

                                                   —

                                                2015. január 1.

                                       122 EUR/t

                                                   —

                                                2016. január 1.

                                       117 EUR/t

                                                   —

                                                2017. január 1.

                                       114 EUR/t

                           b)

                           Ha a dohai szabályokat (2)2013. december 31-ig nem állapítják meg, a fenti (3) bekezdés a) pontjából eredő vámcsökkentések bevezetését a dohai szabályok megállapításáig el kell halasztani. A késedelmi időszak semmilyen körülmények között nem haladhatja meg 2015. december 31-et. A késedelmi időtartam alatt alkalmazandó vámtarifa 132 EUR/t. A kétéves időszak lejárta, vagy közvetlenül a dohai szabályok megállapítását követően – attól függően, melyik következik be előbb – a vámtarifa mértéke 127 EUR/t lesz. A következő három évre, az adott év január 1-jétől érvényes vámtarifa nem lehet magasabb mint 122 EUR/t, 117 EUR/t, illetve 114 EUR/t.

                           c)

                           Az EU a banánbehozatalra vonatkozóan fenntartja a legnagyobb kedvezményes vámtarifán alapuló, kizárólag vámalapú rendszert (3).

               (4)

                           a)

                           A (3) bekezdésben előírt vámcsökkentések kötelezők az EU tekintetében. Ennek megfelelően e megállapodást a vámengedményekre vonatkozó listák módosítására és kiigazítására vonatkozó eljárásokról szóló, 1980. március 26-i határozattal (L/4962) összhangban igazolás (4) útján be kell építeni az EU WTO-listájába.

                           b)

                           E megállapodás hatálybalépésekor az EU elküldi a főigazgatónak igazolás céljából a banánra vonatkozó vámtarifajegyzéknek az e megállapodás szövegét magában foglaló tervezetét.

                           c)

                           E megállapodás felei megállapodnak abban, hogy nem emelnek kifogást a módosított jegyzék igazolása ellen, amennyiben az értesítés e megállapodást helyesen tartalmazza.

               (5)

               Az igazolást követően a WT/DS27; WT/DS361; WT/DS364; WT/DS16; WT/DS105; WT/DS158; WT/L/616; WT/L/625 számú, folyamatban lévő jogvitákat, továbbá a latin-amerikai legnagyobb kedvezmény elve által érintett banánforgalmazók által az 1994. évi GATT XXIV. és XXVIII. cikke szerinti eljárás alapján az EU banánkereskedelmi rendszerére tekintettel (beleértve a következőket: G/SECRET/22 0803.00.19 jogcím és G/SECRET/22/Add.1; G/SECRET/20 és G/SECRET/20/Add.1; továbbá G/SECRET/26) az adott időpontig benyújtott követeléseket rendezni kell (5). Az igazolás kiadását követő két héten belül az e megállapodásban érintett felek közösen értesítik a vitarendezési testületet, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találtak, amelynek keretében megállapodnak ezen jogviták rendezéséről (6).

               (6)

               A WTO-egyezményben foglalt jogaik sérelme nélkül, beleértve az (5) bekezdésben említett jogvitákból és követelésekből származó jogaikat is, a latin-amerikai legnagyobb kedvezmény elve által érintett banánforgalmazók továbbá vállalják, hogy 2009. december 15-től az igazolásig nem tesznek további lépéseket az (5) bekezdésében említett jogvitákkal és követelésekkel kapcsolatban, feltéve, hogy az EU betartja a (3) bekezdésben, valamint a (4) bekezdés b) és c) pontjában foglaltakat.

               (7)

               A latin-amerikai legnagyobb kedvezmény elve által érintett banánforgalmazók hozzájárulnak, hogy e megállapodás alkotja az EU végleges, a banánra vonatkozó piacrajutási kötelezettségvállalását, amelyet belefoglalnak a WTO-tárgyalások keretében (beleértve a dohai fordulót is) sikeresen lezárt következő, a mezőgazdasági termékeket érintő, többoldalú piacrajutási tárgyalások végső eredményeibe (7).

               (8)

                           a)

                           E megállapodás az azt a hónapot követő hónap első napján lép hatályba, amikor az utolsó aláíró értesítette a főigazgatót a szükséges eljárások befejezéséről. Minden aláíró fél köteles eljuttatni az értesítés másolatát a többi aláírónak.

                           b)

                           Az a) pont ellenére az aláírók megállapodnak abban, hogy a (3), (6) és (7) bekezdést ezen megállapodás aláírásának napjától ideiglenesen kell alkalmazni.

         Brazília részéről

         Costa Rica részéről

         Ecuador részéről

         az Európai Unió részéről

         Guatemala részéről

         Honduras részéről

         Kolumbia részéről

         Mexikó részéről

         Nicaragua részéről

         Panama részéről

         Peru részéről

         Venezuela részéről

      (1)  E megállapodás aláírását követően az EU a 2009. december 15-től az aláírás időpontjáig tartó időszakra visszamenőlegesen is a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott vámtarifákat alkalmazza. Az e rendelkezésben meghatározott összegen felül befizetett vámokat kérésre a hatáskörrel rendelkező vámhatóság visszatéríti.

      (2)  A dohai szabályok e megállapodás alkalmazásában azt jelentik, hogy a kereskedelmi tárgyalásokért felelős bizottságban megegyezésre jutottak a mezőgazdasági és a nem mezőgazdasági piacokhoz való hozzáférésről szóló tárgyalások ütemezésének folytatását illetően.

      (3)  Ez a rendelkezés nem értelmezendő úgy, hogy a banánra vonatkozóan olyan nem tarifális intézkedéseket engedélyez, amelyek nem állnak összhangban az EU-nak a WTO-megállapodásokból eredő kötelezettségeivel.

      (4)  Az igazolás időpontja az a nap, amikor a főigazgató igazolja, hogy az EU vámtarifajegyzékének módosításai a vámengedményekre vonatkozó listák módosítására és kiigazítására vonatkozó eljárásokról szóló, 1980. március 26-i határozattal (L/4962) összhangban (hivatkozás: WT/LET) lévő igazolásnak megfeleltek.

      (5)  A jogvita rendezésének időpontja az igazolás napja (hivatkozás: WT/LET).

      (6)  Az említett jogviták rendezése nem érinti a felek arra irányuló jogát, hogy a WTO vitarendezésről szóló megállapodása szerinti új jogvitát kezdeményezzenek, illetve az 1994. évi GATT XXIV. és XXVIII: cikkében foglalt eljárások szerinti jövőbeli jogaikat sem.

      (7)  Amennyiben az igazolási eljárás nem fejeződik be a WTO-tárgyalások keretében (beleértve a dohai fordulót is) a mezőgazdasági termékeket érintő, következő többoldalú piacrajutási tárgyalások lezárásáig, akkor e megállapodást be kell építeni az EU WTO-listájába abban az időpontban, amikor a jegyzék a tárgyalások eredményének részeként hatályba lép.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               9.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 141/6

         FORDÍTÁS
   BANÁNKERESKEDELMI MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között
   AZ EURÓPAI UNIÓ („EU”)
   és
   AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK („az Egyesült Államok”),
   EMLÉKEZTETVE az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a banánra vonatkozó 2001. április 11-i egyetértési megállapodásra (WT/DS27/59),
   TUDOMÁSUL VÉVE az EU és Brazília, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Panama, Peru, Mexikó, Nicaragua és Venezuela között 2010. május 31-én aláírt banánkereskedelmi megállapodást (Geneva Agreement on Trade in Bananas – GATB), amelynek másolatát a melléklet tartalmazza;
   TUDOMÁSUL VÉVE az Egyesült Államok és az Európai Bizottság között 2009. március 16-án és 18-án, valamint 2009. április 10-én és 17-én váltott kérdéseket és válaszokat;
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               (1)

               A GATB aláíróinak a GATB (5) bekezdésének első mondatában felsorolt, folyamatban lévő jogvitáinak és követeléseinek rendezését („a vitarendezés időpontja”) követően az Egyesült Államok és az EU közötti, az Európai Közösség – banánbehozatali, -értékesítési és -forgalmazási rendszer (WT/DS27) jogvitát („jogvita”) rendezni kell. Közvetlenül azt követően, hogy a Vitarendezési Testületnek a GATB (5) bekezdésében említett kölcsönösen elfogadható megoldásokról szóló utolsó értesítést is benyújtották, az Egyesült Államok és az EU „A vitarendezés szabályairól és eljárásáról szóló egyetértési megállapodás” (Understanding on Rules and Procedures Governing the Settlement of Disputes – DSU) 3. cikke (6) bekezdése alapján közösen értesíti a Vitarendezési Testületet arról, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találtak, amelynek keretében megegyeztek az említett jogviták rendezésében (1).

               (2)

               A WTO-egyezményben foglalt jogaik sérelme nélkül, beleértve a jogvitából fakadókat is, az Egyesült Államok és az EU vállalják, hogy e megállapodás parafálásának időpontjától a vitarendezés időpontjáig nem tesznek további lépéseket a jogvitával kapcsolatban, feltéve, hogy az EU betartja az alábbi 3. bekezdés a) és b) pontjában foglaltakat, valamint a GATB (3) bekezdése és a (4) bekezdés b) és c) pontja szerinti kötelezettségeit.

               (3)

               Az EU továbbá kötelezettséget vállal arra, hogy:

                           a)

                           a banánbehozatalra vonatkozóan a legnagyobb kedvezményes vámtarifán alapuló, kizárólag vámalapú rendszert alkalmaz, ezért nem alkalmaz a területére történő banánbehozatalt érintő intézkedéseket kontingensek, vámkontingensek, vagy a bármilyen forrásból származó banánra vonatkozó importengedélyezési rendszerek formájában (a kizárólag piacfigyelési célra alkalmazott automatikus engedélyezési rendszereken kívül); (2) és

                           b)

                           nem alkalmaz a banánforgalmazók között a forgalmazó feletti tulajdonjog vagy ellenőrzés, illetve a forgalmazott banán eredete alapján hátrányosan megkülönbözető intézkedést.

                     Az (1) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók, ha a vitarendezés időpontjától számítva az EU nem tartja be az e bekezdésben szereplő kötelezettségek valamelyikét.

               (4)

               A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) alkalmazandó szabályainak megfelelően az EU haladéktalanul értesíti a WTO-t minden olyan kétoldalú vagy regionális szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről, amely a banánkereskedelemre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (5)

               Az Egyesült Államok és az EU megállapodnak abban, hogy az ezen megállapodással kapcsolatos vagy abból fakadó kérdést érintően megfelelő időben értesítik egymást, illetve bármely fél kérésére konzultálnak egymással.

               (6)

               Az Egyesült Államok és az EU írásban értesítik egymást az e megállapodás hatályba lépéséhez szükséges belső eljárások befejezéséről. E megállapodás a) az előző mondatban említett utolsó értesítés időpontjában; vagy b) a GATB hatálybalépésének időpontjában lép hatályba, attól függően, melyik a későbbi időpont. A (2) bekezdés és a (3) bekezdés a) és b) pontja e megállapodás aláírásának időpontjától kezdődően ideiglenesen alkalmazandók.

            Az Európai Unió részéről

            Az Amerikai Egyesült Államok részéről

      (1)  Az említett jogvita rendezése nem érinti a felek arra irányuló jogát, hogy a DSU szerinti új jogvitát kezdeményezzen.

      (2)  E rendelkezés nem sérti az EU azon jogát, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény XXIV. cikkének megfelelő intézkedéseket alkalmazzon.