title: Az Európai Parlament határozata (2009. április 23.) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               26.9.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/180

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2009. április 23.)
   az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2009/673/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2009. február 10-i ajánlására (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 13. cikkére,

               —

               tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0171/2009),

               1.

               mentesítést ad az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon közzétételükről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 278., 2008.10.31., 4. o.

      (2)  HL C 311., 2008.12.5., 64. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2009. április 23.)
   az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2009. február 10-i ajánlására (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 13. cikkére,

               —

               tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0171/2009),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2008. április 22-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának az Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában a Parlament többek között megjegyezte az Ügynökség éves jelentése alapján, hogy a személyzet egyharmada azonos nemzetiségű, és hogy az Ügynökség (éves jelentésében megfogalmazott) célja a személyzet egyensúlyának javítása és sokszínűségének bővítése,

               1.

               az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (az Ügynökség) a környezetvédelmi jogalkotás fontos forrásának tekinti valamennyi EU intézmény és politikai döntéshozatal számára; elégedetten állapítja meg, hogy az Ügynökség képes volt koordinálni az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatot, valamint segíteni az EU intézményeinek és a tagállamoknak a környezetvédelmi adatokkal és információval kapcsolatos tudásuk bővítésében;

               2.

               ösztönzi az Ügynökséget, hogy folytassa a kommunikációs módszereinek továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a média még nagyobb terjedelemben számoljon be tevékenységéről, és ily módon táplálja a nyilvános vitát a fontos környezetvédelmi kérdésekről, mint például az éghajlatváltozásról, a biológiai sokszínűségről és a természeti erőforrások kezeléséről;

               3.

               hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi programok hatását gyakran akadályozza az, hogy más közösségi jogszabályok és programok esetében nem kerül sor a környezeti hatások értékelésére; úgy véli, hogy az Ügynökség támogatni tudná a politikai döntéshozatalt, a környezeti hatáselemzés terén folytatott munkájának továbbfejlesztése révén;

               4.

               hangsúlyozza az Ügynökség szerepét az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának értékelése terén mind az EU-n belül, mind a jövőbeni tagállamokban;

               5.

               üdvözli az Ügynökségnek a munkatársai hivatalos útja során és a tevékenységében részt vevők által igénybe vett repülőutak éghajlatra gyakorolt hatásainak kompenzálását célzó kezdeményezését;

         Munkaerő-felvételi eljárások

               6.

               tudomásul veszi a Számvevőszék ellenőrzésének eredményeit, amelyek szerint két felvételi eljárás nem felelt meg az átláthatóság és a diszkriminációmentesség követelményének, mivel a kiválasztási kritériumokat nem teljesítő pályázókat a további értékelés során is figyelembe vették, a legjobb pályázók meghallgatásra való behívásának kritériumait pedig nem dokumentálták;

               7.

               tudomásul veszi az Ügynökség válaszát, hogy a kiválasztási kritériumokat legjobban megközelítő pályázókat azért nem utasította el, hogy több pályázó maradjon versenyben; felhívja az Ügynökséget, hogy tartsa be ígéretét, és ha a jövőben hasonló helyzet áll elő, hirdesse meg újra az álláshelyet;

               8.

               tudomásul veszi az Ügynökség ígéretét, hogy jobban dokumentálja az előválogatáson átesett pályázók kiválasztását;

         Beszerzési eljárások

               9.

               megállapítja, hogy a Számvevőszék két esetet talált – összesen 26 000 EUR értékben – a közvetlenül odaítélt szolgáltatások körében, amelyek nem feleltek meg a költségvetési rendeletnek;

               10.

               nem tartja kielégítőnek az Ügynökség válaszát, miszerint e szerződéseket azért ítélték oda, mert azokból jelentős előnyök származnának az Ügynökségre, és hogy ezen esetek egyedi jellegét kellőképpen dokumentálták;

               11.

               megállapítja továbbá, hogy a Számvevőszék beszámolt egy olyan esetről, amikor egy körülbelül 215 000 EUR értékű, egyedi szolgáltatási szerződés nem állt összhangban a keretszerződés rendelkezéseivel, ami megkérdőjelezte az eljárás átláthatóságát;

               12.

               tudomásul veszi az Ügynökség válaszát, hogy ebben az esetben informatikai rendszerekről volt szó, és hogy az eredeti megrendelést egészítették ki, amikor szükségessé vált a tároló- és szerverkapacitás növelése; tudomásul veszi azt a választ, hogy a jövőben a jelentős informatikai beszerzésekre pályázatot írnak ki;

               13.

               felhívja az Ügynökséget, hogy biztosítsa a beszerzési szabályoknak való teljes körű megfelelést;

         Hiányosságok az európai témaközpontokkal kötött támogatási megállapodások kezelése terén

               14.

               tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét, hogy az Ügynökség csak korlátozott számú ellenőrzést végzett az európai témaközpontoknak támogatási megállapodások alapján teljesített kifizetésekkel kapcsolatban;

               15.

               elégedett az Ügynökség válaszával, miszerint a Számvevőszék észrevételeinek megfelelően új ellenőrzési eljárásokat vezetett be, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket és a végső kifizetéseket megelőző egyéb részletes ellenőrzéseket is; megállapítja, hogy az Ügynökség a 2007-es támogatások kapcsán négy helyszíni ellenőrzést folytatott le;

               16.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását, hogy az Ügynökség és az európai témaközpontok közötti támogatási megállapodások úgy rendelkeznek, hogy a közvetett kiadások a közvetlen (általános) kiadások egységesen 20 %-os arányát tehetik ki, míg a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai ezt az arányt 7 %-ra korlátozzák; megjegyzi, hogy e szabályok értelmében a felső határérték csak az Ügynökség megfelelően indokolt határozata alapján léphető túl; megjegyzi, hogy az Ügynökség nem hozott ilyen megfelelően indokolt határozatot;

               17.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék megállapítása szerint, ha a 7 %-os arányt alkalmazták volna, a 2007-ben kifizetett összeg 300 000 EUR-val kisebb lett volna;

               18.

               megállapítja, hogy az Ügynökség elismeri, hogy nem hozott megfelelően indokolt határozatot, ám a megállapodások jóváhagyása előtt az általános arányt alapos megfontolásnak vetette alá, és hogy az általános arányt a szerződéses rendelkezések kidolgozásakor kifejezetten is figyelembe vette;

               19.

               tudomásul veszi az Ügynökség kötelezettségvállalását annak biztosítására, hogy igazgatótanácsa megfelelően indokolt határozatot hoz az európai témaközpontokra vonatkozó, 2009/2010-ben esedékes, jövőbeli pályázatok esetében;

         A korábbi mentesítések nyomon követése

               20.

               emlékeztet a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában (7) foglalt kérésére, hogy az Ügynökség 2010. január 1. előtt, majd azt követően ötévente végeztessen el eredményeinek független külső értékelését alapító rendelete és az igazgatótanács által elfogadott munkaprogram alapján;

               21.

               megjegyzi, hogy az éves jelentésében nyújtott tájékoztatás szerint az Ügynökség jelenleg várja a 2004–2008-as ötéves stratégia hatására és hatékonyságára vonatkozó független külső értékelés eredményeit;

               22.

               felkéri az Ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítő hatóságot a külső értékelés eredményeiről, amint azok rendelkezésre állnak;

               23.

               sajnálja, hogy az Ügynökség éves jelentésében foglalt adatok szerint a személyzet egyensúlya és sokszínűsége tekintetében 2007-ben sem javult jelentősen a helyzet, mivel a személyzet egyharmada továbbra is azonos nemzetiségű;

               24.

               felkéri az Ügynökséget, hogy fokozza a személyzet egyensúlyának javítására és a sokszínűség bővítésére irányuló erőfeszítéseit;

               25.

               a mentesítési határozatot kísérő egyéb, horizontális jellegű észrevételek tekintetében utal az uniós ügynökségek pénzügyi gazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2009. április 23-i állásfoglalására (8).

      (1)  HL C 278., 2008.10.31., 4. o.

      (2)  HL C 311., 2008.12.5., 64. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 88., 2009.3.31., 159. o.

      (7)  HL L 187., 2008.7.15., 107. o.

      (8)  Lásd e Hivatalos Lap 206. oldalát.


               17.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 349/115

         P8_TA(2015)0357
   Az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezető igazgatójának kinevezése
   Az Európai Parlament 2015. október 14-i határozata az Európai Stratégiai Beruházási Alap ügyvezető igazgatójának kinevezésére vonatkozó javaslatról (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))
   (Jóváhagyás)
   (2017/C 349/34)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) irányítóbizottságának az ESBA ügyvezető igazgatójának kinevezésére vonatkozó 2015. október 2-i javaslatára (C8-0304/2015),

               —

               tekintettel az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap – szóló, 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikkének (6) bekezdésére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatára,

               —

               tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

               —

               tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0292/2015),

               A.

               mivel a 2015/1017/EU rendelet 7. cikkének (6) bekezdése arról rendelkezik, hogy az ESBA ügyvezető igazgatóját és helyettes ügyvezető igazgatóját az Európai Beruházási Bank (EBB) eljárásainak megfelelően nyílt és átlátható kiválasztási eljárást – amelynek valamennyi szakaszában az Európai Parlamentet megfelelő módon és kellő időben tájékoztatni kell –, valamint az Európai Parlament általi jóváhagyást követően az EBB nevezi ki;

               B.

               mivel 2015. október 2-án az ESBA irányítóbizottsága az ESBA ügyvezető igazgatójának és helyettes ügyvezető igazgatójának kinevezésére irányuló javaslatot fogadott el, amelyet továbbított az Európai Parlamentnek;

               C.

               mivel 2015. október 13-án a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság meghallgatást tartott Wilhelm Moltererrel, az ESBA ügyvezető igazgatói pozíciójára javasolt jelölttel, aki bevezető nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

               1.

               jóváhagyja Wilhelm Molterernek az ESBA ügyvezető igazgatói posztjára történő kinevezését;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok kormányainak.

      (1)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2015/287 határozata ( 2014. december 31. ) az Európai Központi Bank tőkéjének a Lietuvos bankas általi befizetéséről, a Lietuvos bankas devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek az Európai Központi Bank számára történő átadásáról, valamint a Lietuvos bankasnak az Európai Központi Bank tartalékaihoz és céltartalékaihoz való hozzájárulásáról (EKB/2014/61)

text:
               21.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 50/44

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/287 HATÁROZATA
   (2014. december 31.)
   az Európai Központi Bank tőkéjének a Lietuvos bankas általi befizetéséről, a Lietuvos bankas devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek az Európai Központi Bank számára történő átadásáról, valamint a Lietuvos bankasnak az Európai Központi Bank tartalékaihoz és céltartalékaihoz való hozzájárulásáról (EKB/2014/61)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 30.1., 30.3., 48.1. és 48.2. cikkeire,
   mivel:

               (1)

               A 2014/509/EU tanácsi határozat (1) 1. cikke szerint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban Litvánia teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és a 2003. évi csatlakozási okmány (2) 4. cikkében említett, rá vonatkozó eltérés 2015. január 1-jei hatállyal megszűnik.

               (2)

               A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 48.1. cikke alapján annak a tagállamnak a központi bankja (NKB), amelynek eltérését hatályon kívül helyezték, ugyanolyan mértékben fizeti be az Európai Központi Bank (EKB) jegyzett tőkéjében meglévő részesedését, mint azon tagállamok NKB-jai, amelyek pénzneme az euro. Azon többi tagállam NKB-i, amelyek pénzneme az euro, teljes mértékben befizették az EKB jegyzett tőkéjében fennálló részesedésüket (3). Az EKB/2013/28 határozat (4) 2. cikke értelmében a Lietuvos bankas részesedése az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában 0,4132 %. Az EKB/2013/31 határozat (5) 1. cikke értelmében a Lietuvos bankas már befizette az EKB tőkéjére vonatkozó tőkejegyzésének egy részét. A fennmaradó összeg ezért 43 051 594,36 euro, amely összeg az EKB jegyzett tőkéjének (10 825 007 069,61 euro) és a Lietuvos bankas tőkejegyzésikulcs-súlyának (0,4132 %) szorzata, mínusz az általa az EKB jegyzett tőkéjébe befizetett részesedésének a már befizetett része.

               (3)

               A KBER Alapokmányának 30.1. cikkével összefüggésben értelmezett 48.1. cikke előírja azon tagállamok NKB-i számára, amelyeknek eltérését hatályon kívül helyezték, hogy devizatartalékot megtestesítő eszközöket is adjanak át az EKB számára. A KBER Alapokmányának 48.1. cikke alapján az átadásra kerülő összeget úgy határozzák meg, hogy a KBER Alapokmánya 30.1. cikkének megfelelően az EKB-nak átadott devizatartalékot megtestesítő eszközök folyó áron vett euroértékét megszorozzák az érintett NKB által jegyzett részvények számának és azon többi tagállam NKB-i által már befizetett részvények számának arányával, amelyek pénzneme az euro. A „30.1. cikknek megfelelően az EKB-nak átadott devizatartalékot megtestesítő eszközök” meghatározása során megfelelően figyelembe kell venni a KBER Alapokmánya 29.3. cikke szerinti, korábbi tőkejegyzésikulcs-kiigazításokat (6), valamint az EKB tőkejegyzési kulcsának a KBER Alapokmányának 48.3. cikke (7) szerinti bővítéseit. Ennek eredményeként az EKB/2013/26 határozat (8) alapján az EKB-nak a KBER Alapokmánya 30.1. cikke szerint már átadott, devizatartalékokat megtestesítő eszközök euróban kifejezett értéke 338 656 541,82 euro.

               (4)

               A Lietuvos bankas által átadandó, devizatartalékokat megtestesítő eszközöknek USA dollárnak vagy aranynak, illetve ezekben denomináltnak kell lenniük.

               (5)

               A KBER Alapokmányának 30.3. cikke alapján az EKB azon tagállamok NKB-i javára, amelyek pénzneme az euro, az adott NKB által az EKB számára átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközök mértékével megegyező követelést ír jóvá. Azon tagállamok NKB-i javára, amelyek pénzneme az euro, már jóváírt követelések denominációjára és kamatozására vonatkozó szabályok (9) a Lietuvos bankas követelésének denominációjára és kamatozására is irányadóak.

               (6)

               A KBER Alapokmányának 48.2. cikke alapján azon tagállamok NKB-i, amelyek eltérését hatályon kívül helyezték, kötelesek hozzájárulni az EKB általános tartalékaihoz, az ezzel egyenértékű céltartalékokhoz, továbbá azon összeghez, amelyet az eltérés hatályon kívül helyezésének évét megelőző év december 31-e szerinti eredménykimutatás egyenlege alapján az általános tartalékhoz és a céltartalékhoz még biztosítani kell. Ezen hozzájárulás összegét a KBER Alapokmányának 48.2. cikkével összhangban határozzák meg.

               (7)

               Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata (10) 3.5. cikkének analógiájára a Lietuvos bankas elnökének lehetősége volt e határozattal kapcsolatban – annak elfogadását megelőzően – észrevételek megtételére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ennek a határozatnak az alkalmazásában:
   a)   „devizatartalékokat megtestesítő eszközök”: arany vagy USA dollár;
   b)   „arany”: a London Bullion Market Association szabványainak megfelelő (tőzsdeképes) rudak formájában rendelkezésre álló színarany, unciában kifejezve;
   c)   „USA dollár”: az Egyesült Államok törvényes fizetőeszköze.
   2. cikk
   A befizetett tőke mértéke és formája
   (1)   2015. január 1-i hatállyal a Lietuvos bankas befizeti az EKB jegyzett tőkéjében lévő részesedésének hátralékos részét, ami 43 051 594,36 euro.
   (2)   A Lietuvos bankas az (1) bekezdésben meghatározott összeget az EKB számára 2015. január 2-án a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolási rendszeren (TARGET2) keresztüli egyedi átutalás útján fizeti meg.
   (3)   A Lietuvos bankas egy külön TARGET2 átutalás útján 2015. január 2-án fizeti meg az EKB-nak a (2) bekezdés alapján az EKB számára esedékes összeg felhalmozott kamatát. Ezt a kamatot napi szinten számítják a 360 napos számítási módszer alapján, az eurorendszer legutolsó fő refinanszírozási műveletében alkalmazott határkamatlábbal megegyező kamatlábbal.
   3. cikk
   A devizatartalékokat megtestesítő eszközök átadása
   (1)   A Lietuvos bankas 2015. január 1-i hatállyal az e cikkel, illetve az e cikk alapján elfogadott szabályokkal összhangban adja át a devizatartalékokat megtestesítő eszközöket, az alábbiakban meghatározott 338 656 541,82 euro összegben:

               USA dollár, készpénz euróban kifejezve

               Arany euróban kifejezve

               Összesített euroösszeg

               287 858 060,55

               50 798 481,27

               338 656 541,82

         (2)   A Lietuvos bankas által az (1) bekezdés alapján átadandó devizatartalékokat megtestesítő eszközök euróban kifejezett értékét az euro és az USA dollár közötti, 2014. december 31-én az eurorendszer és a Lietuvos bankas között zajló 24 órás írásbeli konzultációs eljárás keretében meghatározott átváltási arány alapján kell kiszámítani, valamint az arany esetében a 2014. december 31-én londoni idő szerint délelőtt 10.30-kor a londoni arany fixingen meghatározott színarany uncia USA-dollár árat kell alapul venni.
   (3)   Az EKB a lehető legkorábban értesíti a Lietuvos bankast a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámított összegről.
   (4)   Az (1) bekezdéssel összhangban a Lietuvos bankas átutalja az EKB-nak az (1) bekezdésben szereplő táblázatban meghatározott euroösszeg USA dollár készpénzegyenértékét.
   (5)   Az (1) bekezdésben szereplő táblázatban meghatározott euroösszeg USA dollár készpénzegyenértékének átutalása az EKB által meghatározott számlákra történik. Az EKB-nak átutalásra kerülő összegű USA dollár készpénz elszámolási időpontja 2015. január 5-e. A Lietuvos bankas utasításokat ad az EKB részére történő ilyen átadás végrehajtására.
   (6)   A Lietuvos bankas által az EKB-nak az (1) bekezdésnek megfelelően átadott arany értéke a lehető legnagyobb mértékben megközelíti, de nem haladja meg az 50 798 481,27 euro értéket.
   (7)   A Lietuvos bankas az (1) bekezdésben említett, nem befektetett aranyat az EKB által meghatározott számlákra és helyekre szállítja le. Az EKB-nak átutalásra kerülő összegű USA dollár készpénz elszámolási időpontja 2015. január 5-e. A Lietuvos bankas utasításokat ad az EKB részére történő ilyen átadás végrehajtására.
   (8)   Ha a Lietuvos bankas az (1) bekezdésben meghatározott összegnél kisebb értékű aranyat ad át az EKB-nak, 2015. január 5-én átutalja a különbség USA dollár készpénzegyenértékét az EKB által meghatározott EKB-számlára. Az ilyen USA dollár készpénz nem képezi részét azoknak a devizatartalékokat megtestesítő eszközöknek, amelyeket a Lietuvos bankas a (4) bekezdésnek megfelelően ad át az EKB-nak.
   (9)   Az (1) bekezdésben említett összesített euróban kifejezett összeg és a 4. cikk (1) bekezdésében említett összeg közötti különbséget (amennyiben van) az Európai Központi Bank és a Lietuvos bankas közötti, az Európai Központi Bank által a Lietuvos bankas számára a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 30.3. cikke alapján jóváírt követelésekről szóló, 2014. december 31-i megállapodással (11) összhangban egyenlítik ki.
   4. cikk
   A hozzájárulással megegyező követelés denominációja, kamatozása és lejárata
   (1)   Az EKB 2015. január 1-i hatállyal és a devizatartalékokat megtestesítő eszközök átadásának elszámolási időpontjaival kapcsolatban a 3. cikkben meghatározott előírásokra tekintettel jóváírja a Lietuvos bankas javára az annak devizatartalékokat megtestesítő eszközökhöz való hozzájárulásának aggregált, euróban kifejezett értékével megegyező összegű, euróban denominált követelést. Ez a követelés 239 453 709,58 euro összegnek felel meg.
   (2)   Az EKB által a Lietuvos bankas javára jóváírt követelés után az elszámolás időpontjától kamat fizetendő. A kamat számítása napi alapon történik, a 360 napos számítási módszer alapján, az eurorendszer által a legutolsó fő refinanszírozási műveletében alkalmazott határkamatláb 85 %-ával egyenértékű kamatlábon.
   (3)   A (2) bekezdésnek megfelelően felhalmozott kamatot minden pénzügyi év végén kell kifizetni a Lietuvos bankas számára. Az EKB negyedévente tájékoztatja a Lietuvos bankast a felhalmozott összegről.
   (4)   A követelés nem visszakövetelhető.
   5. cikk
   Az EKB tartalékaihoz és céltartalékaihoz való hozzájárulás
   (1)   2015. január 1-i hatállyal a Lietuvos bankas hozzájárul az EKB tartalékaihoz, a tartalékokkal egyenértékű céltartalékokhoz és azon összeghez, amelyet a 2014. december 31-i eredménykimutatás egyenlege alapján az általános tartalékhoz és a céltartalékhoz még biztosítani kell.
   (2)   A Lietuvos bankas által hozzájárulásként fizetendő összeget a KBER Alapokmányának 48.2. cikkével összhangban kell meghatározni. A 48.2. cikkben az „érintett központi bank által jegyzett részvények számára” és a „többi központi bank által már befizetett részvények számára” való hivatkozások a Lietuvos bankas és azon többi tagállam NKB-inak, amelyek pénzneme az euro, az EKB tőkejegyzési kulcsában az EKB/2013/26 határozat szerinti súlyaira utalnak.
   (3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az „EKB tartalékai” és „tartalékokkal egyenértékű céltartalékok” magukban foglalják az általános tartalékot, az átértékelési számlák egyenlegét, illetve az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra, a hitelkockázatra, a piaci árfolyamkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra képzett céltartalékot.
   (4)   Az EKB legkésőbb a 2014. évre vonatkozó éves beszámolóinak Kormányzótanács általi elfogadását követő első munkanapon kiszámítja és közli a Lietuvos bankasszal a Lietuvos bankas által az (1) bekezdés alapján hozzájárulásként befizetendő összeget.
   (5)   A Lietuvos bankas az EKB 2014. pénzügyi évre vonatkozó éves kimutatásainak a Kormányzótanács által való jóváhagyását követő második munkanapon a TARGET2-n keresztül megfizeti az EKB számára a következőket:

               a)

               az EKB számára esedékes, a (4) bekezdés alapján kiszámított összeg, levonva ebből azt az összeget, amellyel a 3. cikk (5) és (7) bekezdésében meghatározott elszámolási időpontokban átutalt összeg (a „hozzájárulás előlege”) meghaladja a 4. cikk (1) bekezdésében említett követelést (ha ilyen többlet volt); valamint

               b)

               az EKB számára fizetendő, a (4) bekezdés alapján kiszámított összeg – levonva ebből a hozzájárulás előlegét – után 2015. január 1-je és az átutalás napja közötti időszakra esedékes kamat összege.

         (6)   Az (5) bekezdés b) pontja alapján járó bármely kamatot napi szinten számítják a 360 napos számítási módszer alapján, az eurorendszer legutolsó fő refinanszírozási műveletében alkalmazott határkamatlábbal megegyező kamatlábbal.
   6. cikk
   Hatáskörök
   (1)   Az EKB Igazgatósága a szükséges mértékben utasításokat ad a Lietuvos bankas számára e határozat további részletei és érvényesítése tekintetében, valamint az esetleg felmerülő problémák tekintetében a megfelelő jogorvoslat nyújtására.
   (2)   Az Igazgatóság által az (1) bekezdés alapján adott minden utasításról haladéktalanul értesíteni kell a Kormányzótanácsot, és az Igazgatóság tartja magát a Kormányzótanács által a kérdésben elfogadott minden határozathoz.
   7. cikk
   Záró rendelkezés
   Ez a határozat 2015. január 1-jén lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. december 31-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  A Tanács 2014. július 23-i 2014/509/EU határozata az euro Litvánia általi, 2015. január 1-jén történő bevezetéséről (HL L 228., 2014.7.31., 29. o.).

      (2)  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).

      (3)  EKB/2013/30 határozat (2013. augusztus 29.) az Európai Központi Bank tőkéjének azon tagállamok nemzeti központi bankjai részéről történő befizetéséről, amelyek pénzneme az euro (HL L 16., 2014.1.21., 61. o.).

      (4)  EKB/2013/28 határozat (2013. augusztus 29.) a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről (HL L 16., 2014.1.21., 53. o.).

      (5)  EKB/2013/31 határozat (2013. augusztus 30.) az Európai Központi Bank tőkéjének az euroövezeten kívüli nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséről (HL L 16., 2014.1.21., 63. o.).

      (6)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

      (7)  EKB/2013/17 határozat (2013. június 21.) a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről (HL L 187., 2013.7.6., 15. o.).

      (8)  EKB/2013/26 határozat (2013. augusztus 29.) az Európai Központi Bank felhalmozott tőkéjéhez való hozzájáruláshoz, a nemzeti központi bankoknak az átadott, devizatartalékokat megtestesítő eszközökkel megegyező követelései módosításához és a kapcsolódó pénzügyi kérdésekhez szükséges intézkedések megállapításáról (HL L 16., 2014.1.21., 47. o.).

      (9)  A 2000. november 16-i iránymutatással módosított, a devizatartalékokat megtestesítő eszközök kezdeti átadásának összetételéről, értékeléséről és szabályairól, valamint kamatozásáról szólóEKB/2000/15 iránymutatás (1998. november 3.) (HL L 336., 2000.12.30., 114. o.) értelmében.

      (10)  EKB/2004/2 határozat (2004. február 19.) az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 80., 2004.3.18., 33. o.).

      (11)  HL C 64., 2015.2.21., 5. o.


title: 2010/427/EU: A Tanács határozata ( 2010. július 26. ) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról

text:
               3.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 201/30

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. július 26.)
   az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról
   (2010/427/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 27. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   tekintettel az Európai Bizottság egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               E határozat célja, hogy megállapítsa az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szervezetét és működését, amely az Unió önállóan működő, a főképviselő irányítása alatt álló szerve, és amelyet az Európai Unióról szóló – a Lisszaboni Szerződéssel módosított – szerződés (EUSz.) 27. cikkének (3) bekezdése hozott létre. A határozatot és különösen a főképviselő szó használatát a főképviselőnek az EUSz. 18. cikkében foglalt különböző feladataival összhangban kell értelmezni.

               (2)

               Az EUSz. 21. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében az Unió biztosítja, hogy külső tevékenységeinek különböző területei egymással, illetve az egyéb uniós politikákkal összhangban legyenek. A Tanács és a Bizottság – a főképviselő közreműködésével – felelősek ennek az összhangnak a biztosításáért és e célból együttműködnek egymással.

               (3)

               Az EKSZ támogatja a főképviselőt – aki egyben a Bizottság egyik alelnöke és a Külügyek Tanácsának elnöke is – az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) irányítására, valamint az EU külső tevékenységei közötti összhang biztosítására vonatkozó megbízatása teljesítésében, elsősorban az EUSz. 18. és 27. cikkében foglaltaknak megfelelően. Az EKSZ támogatja a főképviselőt a Külügyek Tanácsa elnöki tisztének az ellátásában, a Tanács Főtitkársága rendes feladatainak sérelme nélkül. Az EKSZ támogatja továbbá a főképviselőt a Bizottságban betöltött alelnöki tiszte ellátásában, a Bizottságban a külkapcsolatokkal összefüggő feladataiban és az Unió külső tevékenységei egyéb szempontjainak összehangolása tekintetében rá háruló feladatok ellátásában, a bizottsági szolgálatok rendes feladatainak sérelme nélkül.

               (4)

               Az EKSZ az Unió külső együttműködési programjaihoz való hozzájárulása során annak biztosítására törekszik, hogy ezek a programok megfeleljenek az Unió külső tevékenységére vonatkozóan az EUSz. 21. cikkében kitűzött céloknak, különösen annak (2) bekezdése d) pontjának, valamint hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz). 208. cikkével összhangban tiszteletben tartsák az uniós fejlesztési politika célkitűzéseit. Ezzel összefüggésben az EKSZ elősegíti a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzus (1) és a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus (2) célkitűzéseinek teljesülését is.

               (5)

               A Lisszaboni Szerződésből eredően – az abban foglalt rendelkezések végrehajtása érdekében – az EKSZ-nek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően mielőbb meg kell kezdenie működését.

               (6)

               Az Európai Parlament maradéktalanul betölti az Unió külső tevékenységeivel kapcsolatos szerepét, beleértve az EUSz. 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott politikai ellenőrzési feladatokat is, valamint ellátja a Szerződésekben megállapított jogalkotási és költségvetési feladatait. Ezenkívül a főképviselő – az EUSz. 36. cikkének megfelelően – rendszeresen konzultál az Európai Parlamenttel a KKBP főbb vonatkozásairól és alapvető választási lehetőségeiről, továbbá gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament nézeteit kellőképpen figyelembe vegyék. Az EKSZ e tekintetben segíti a főképviselőt. Célszerű különleges intézkedéseket hozni az Európai Parlament képviselőinek a KKBP területét érintő minősített dokumentumokhoz és adatokhoz való hozzáférése tekintetében. Az említett intézkedések elfogadásáig az Európai Parlament által a Tanácsnak a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített információihoz való hozzáférésről szóló 2002. november 20-i, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodás (3) alapján meglévő rendelkezéseket kell alkalmazni.

               (7)

               A főképviselő – vagy megbízottja – ellátja az Európai Védelmi Ügynökség (4), az Európai Unió Műholdközpontja (5), az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (6) és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (7) alapító okiratában meghatározott feladatait. Az EKSZ biztosítja a szervezetek számára a jelenleg a Tanács Főtitkársága által nyújtott támogatást.

               (8)

               Rendelkezéseket kell elfogadni az EKSZ személyzetével és annak felvételével kapcsolatban, amennyiben e rendelkezések szükségesek az EKSZ szervezetének és működésének elindításához. Ezzel párhuzamosan végre kell hajtani az EUMSz. 336. cikkével összhangban szükséges módosításokat – az EUMSz. 298. cikkének sérelme nélkül – az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (személyzeti szabályzat), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (8) (CEOS) tekintetében. A személyzetével kapcsolatos kérdések tekintetében az EKSZ-t a személyzeti szabályzat és a CEOS szerinti intézménynek kell tekinteni. A főképviselő a kinevezésre jogosult hatóság mind a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó tisztviselők, mind a CEOS hatálya alá tartozó alkalmazottak tekintetében. Az EKSZ tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak számát minden évben a költségvetési eljárás keretében határozzák meg, és az a létszámtervben is szerepel.

               (9)

               Az EKSZ személyzetének kizárólag az Európai Unió érdekeit szem előtt tartva kell ellátni feladatait, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsítani.

               (10)

               A személyzetet érdemek alapján, a megfelelő földrajzi megoszlás és a nemek közötti egyensúly biztosításával kell felvenni. Az EKSZ személyzetében valamennyi uniós tagállam állampolgárainak érdemi arányban kell jelen lenniük. A 2013-ra előirányzott felülvizsgálatnak ki kell terjednie erre a kérdésre is, és adott esetben magában kell foglalnia az esetleges egyenlőtlenségek ellensúlyozására irányuló egyedi kiegészítő intézkedéseket is.

               (11)

               Az EUSz. 27. cikke (3) bekezdésének megfelelően az EKSZ a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak a tisztviselőiből, továbbá a tagállamok diplomáciai szolgálataitól kirendelt személyzetből áll. Ennek érdekében a Tanács Főtitkársága és a Bizottság érintett szervezeti egységei és feladatkörei – csakúgy, mint az ezekben valamilyen beosztást betöltő tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak – átkerülnek az EKSZ-hez. 2013. július 1-jéig az EKSZ kizárólag a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak a tisztviselőit, továbbá a tagállamok diplomáciai szolgálataitól kirendelt alkalmazottakat veszi fel. Ezen dátumot követően az Európai Unió valamennyi tisztviselője és egyéb alkalmazottja számára lehetővé kell tenni, hogy megpályázhassa az EKSZ betöltetlen álláshelyeit.

               (12)

               Az EKSZ – egyedi esetekben – igénybe vehet különleges szaktudással rendelkező kiküldött nemzeti szakértőket (KNSZ-eket) is, akik a főképviselő irányítása alatt állnak. Az EKSZ-nél beosztásban lévő KNSZ-ek nem számítanak bele az EKSZ teljes kapacitásának elérésekor a tagállamokból kirendelt személyzet által alkotott adminisztrátori (AD) szintű egyharmadba. Az EKSZ létrehozási szakaszában az ő áthelyezésük nem automatikus, és annak feltétele a származási tagállam hozzájárulása. Amikor a 7. cikk szerint az EKSZ-hez áthelyezett KNSZ szerződése lejár, az érintett feladatkört ideiglenes alkalmazotti álláshellyé alakítják át minden olyan esetben, amikor a KNSZ által ellátott feladatkör megfelel a szokásosan AD-besorolású személyzet által ellátott feladatkörnek, feltéve, hogy a szükséges álláshely a létszámtervben rendelkezésre áll.

               (13)

               A Bizottság és az EKSZ részletekbe menően megállapodik a Bizottság által a küldöttségeknek adott utasításokra vonatkozó szabályokról. Ezekben különösen azt kell előírni, hogy valahányszor a Bizottság utasításokat ad a küldöttségeknek, azok másolatát egyidejűleg a küldöttségvezetőnek és az EKSZ központi igazgatási szervének is megküldje.

               (14)

               Módosítani kell az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002 június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (9) abból a célból, hogy az EKSZ bekerüljön az 1. cikkébe, és az Unió költségvetésében külön szakasszal rendelkező intézménynek minősüljön. Az alkalmazandó szabályokkal összhangban és más intézmények helyzetéhez hasonlóan a Számvevőszék jelentéseinek egy része az EKSZ-szel is foglalkozik, és az EKSZ reagál ezekre a jelentésekre. Az EKSZ az EUMSz. 319. cikkében, valamint a költségvetési rendelet 145–147. cikkében meghatározott mentesítési eljárás hatálya alá tartozik. A főképviselő minden szükséges támogatást megad az Európai Parlamentnek ahhoz, hogy érvényesítse az Európai Parlament – mint a mentesítésért felelős hatóság – jogait. A működési költségvetés végrehajtása az EUMSz. 317. cikkével összhangban a Bizottság feladata. A pénzügyi hatással bíró határozatok tekintetében különösen eleget kell tenni a költségvetési rendelet IV. címében, elsősorban a pénzügyi szereplők felelősségéről szóló 64–68. cikkben, valamint a kiadási műveletekről szóló 75. cikkben megállapított feladatoknak.

               (15)

               Az EKSZ létrehozásának vezérelvéül a költségvetési semlegességet célzó költséghatékonyságot kell választani. E célból átmeneti rendelkezéseket és fokozatos kapacitásépítést kell alkalmazni. Kerülendő a feladatoknak, a funkcióknak és a forrásoknak az egyéb struktúrákkal való szükségtelen duplikációja. A racionalizálást eredményező összes lehetőséget fel kell fedni.
               Emellett a tagállamokból kirendelt ideiglenes alkalmazottak részére szükség lesz további álláshelyekre is, amelyeket a jelenlegi többéves pénzügyi keret keretében kell finanszírozni.

               (16)

               Szabályokat kell megállapítani az EKSZ és személyzete által végzett tevékenységekre vonatkozóan a biztonság, a minősített információk védelme és az átláthatóság tekintetében.

               (17)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó az EKSZ-re, tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira, akik vagy a személyzeti szabályzat, vagy a CEOS hatálya alá tartoznak.

               (18)

               Az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség továbbra is egységes intézményi kerettel rendelkezik. Ennélfogva lényeges biztosítani a két szervezet külső tevékenységei közötti összhangot, és lehetővé tenni, hogy a harmadik országokban és a nemzetközi szervezetekben az uniós küldöttségek lássák el az Európai Atomenergia-közösség képviseletét.

               (19)

               A főképviselőnek 2013 közepére be kell fejeznie az EKSZ szervezetének és működésének felülvizsgálatát, valamint adott esetben az e határozat felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokat kell tennie. Ezt a felülvizsgálatot legkésőbb 2014 elején el kell fogadni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Jelleg és hatály
   (1)   Ez a határozat megállapítja az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szervezetét és működését.
   (2)   Az EKSZ – melynek székhelye Brüsszelben található – az Európai Unió önálló, a Tanács Főtitkárságától és a Bizottságtól függetlenül működő, a feladatai ellátásához és a céljai eléréséhez szükséges jogképességgel rendelkező szerve.
   (3)   Az EKSZ az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) irányítása alatt működik.
   (4)   Az EKSZ-t egy központi igazgatási szerv és az Uniót a harmadik országokban és a nemzetközi szervezetekben képviselő küldöttségek alkotják.
   2. cikk
   Feladatok
   (1)   Az EKSZ támogatja a főképviselőt elsősorban az EUSz. 18. és 27. cikkében foglaltaknak megfelelő alábbi megbízatásai teljesítésében:

               —

               az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) – beleértve a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVP) is – irányítására, az e politika kidolgozásához javaslataival való, a Tanácstól erre kapott felhatalmazásnak megfelelő hozzájárulásra, valamint az Unió külső tevékenységei közötti összhang biztosítására vonatkozó megbízatása teljesítésében,

               —

               a Külügyek Tanácsa elnöki tisztének az ellátásában, a Tanács Főtitkársága rendes feladatainak a sérelme nélkül,

               —

               a Bizottságban betöltött alelnöki tiszte ellátásában, a Bizottságban a külkapcsolatokkal összefüggésben és az Unió külső tevékenységei egyéb szempontjainak az összehangolása tekintetében rá háruló feladatok ellátásában, a bizottsági szolgálatok rendes feladatainak sérelme nélkül.

         (2)   Az EKSZ segíti az Európai Tanács elnökét, a Bizottság elnökét és a Bizottságot a külkapcsolatokkal összefüggő feladataik ellátása során.
   3. cikk
   Együttműködés
   (1)   Az Unió külső tevékenységébe tartozó különböző területek, illetve a külső tevékenységek és az egyéb szakpolitikák összhangja érdekében az EKSZ támogatja a tagállamok diplomáciai szolgálatait és együttműködik azokkal, valamint a Tanács Főtitkárságával és a Bizottság szolgálataival.
   (2)   Az EKSZ és a Bizottság szolgálatai feladataik ellátása során az Unió külső tevékenységével kapcsolatos valamennyi ügyben konzultálnak egymással, kivéve a KBVP területéhez tartozó ügyeket. Az EKSZ részt vesz a Bizottság által e területen kidolgozandó aktusokat érintő előkészítő munkában és eljárásokban.
   E bekezdést az EUSz. V. címének 1. fejezetével és az EUMSz. 205. cikkével összhangban kell végrehajtani.
   (3)   Az EKSZ szolgálati szintű megállapodásokat köthet a Tanács Főtitkárságának vagy a Bizottságnak érintett szolgálataival, illetve az Unió egyéb hivatalaival vagy intézményközi szerveivel.
   (4)   Az EKSZ megfelelő segítséget nyújt az Unió egyéb intézményei és szervei részére, és megfelelően együttműködik azokkal, különös tekintettel az Európai Parlamentre. Az EKSZ ezenfelül élhet az ezen intézmények és szervek – illetve adott esetben az ügynökségek – által nyújtott segítséggel és együttműködéssel. Az EKSZ belső könyvvizsgálója együttműködik a Bizottság belső könyvvizsgálójával a könyvvizsgálati politikai egységességének biztosítása érdekében, különös tekintettel a Bizottságnak a működési kiadásokkal kapcsolatos felelősségére. Az EKSZ ezen túlmenően az 1073/1999/EK rendelettel (10) összhangban együttműködik az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF). Haladéktalanul elfogadja az említett rendeletben előírt, a belső vizsgálatok feltételeiről szóló határozatot. A rendelet rendelkezéseinek értelmében a tagállamok – nemzeti jogszabályaikkal összhangban –, továbbá az intézmények biztosítják az OLAF alkalmazottai számára a feladataik elvégzéséhez szükséges teljes körű támogatást.
   4. cikk
   Az EKSZ központi igazgatása
   (1)   Az EKSZ-t egy, a főképviselő irányítása alatt tevékenykedő ügyvezető főtitkár irányítja. Az ügyvezető főtitkár meghoz minden, az EKSZ zavartalan működéséhez szükséges intézkedést, a személyzeti igazgatásra és a költségvetési gazdálkodásra vonatkozókat is beleértve. Az ügyvezető főtitkár biztosítja a központi igazgatási szerv valamennyi osztálya közötti, valamint az Unió küldöttségeivel való eredményes koordinációt.
   (2)   Az ügyvezető főtitkárt két főtitkárhelyettes segíti.
   (3)   Az EKSZ központi igazgatási szerve főigazgatóságokból áll.

               a)

               Ezek mindenekelőtt az alábbiak:

                           —

                           a világ valamennyi országát és régióját lefedő földrajzi referatúrákból, valamint multilaterális és tematikus referatúrákból álló főigazgatóságok. Ezek a szervezeti egységek szükség esetén egyeztetnek a Tanács Főtitkárságával és a Bizottság vonatkozó szolgálataival,

                           —

                           igazgatási, személyzeti felvételi és költségvetési ügyekkel, valamint a kommunikációs és információs rendszerrel foglalkozó főigazgatóság, mely az ügyvezető főtitkár által irányított EKSZ-keretben működik. A főképviselő a rendes munkaerő-felvételi szabályokkal összhangban kinevezi a költségvetési és igazgatási főigazgatót, aki a főképviselő irányítása alá tartozik. Felelős a főképviselőnek az EKSZ igazgatási és belső költségvetési irányításáért. Az Unió költségvetése III. szakaszának azon részében foglalt költségvetési sorokkal és alkalmazandó szabályokkal azonosakat alkalmaz, amelyek a többéves pénzügyi keret V. fejezetében szerepelnek,

                           —

                           a főképviselő közvetlen irányítása és hatásköre alatt álló Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság, Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat, az Európai Unió Katonai Törzse és az Európai Unió Helyzetelemző Központja segíti a főképviselőt az uniós KKBP-nek a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő, ezzel egyidejűleg az EUSz. 40. cikke értelmében az egyéb uniós hatásköröket tiszteletben tartó irányításában.

                     E struktúrák jellemzőit, feladataik sajátosságait, valamint a személyzet státusát és felvételének módját tiszteletben kell tartani.
               Biztosítani kell a teljes koordinációt valamennyi EKSZ-struktúra között.

               b)

               Az EKSZ központi igazgatása magában foglal továbbá:

                           —

                           egy stratégiai politikai tervező osztályt,

                           —

                           egy jogi osztályt, amely az ügyvezető főtitkár igazgatási irányítása alatt áll, és amely szorosan együttműködik a Tanács és a Bizottság Jogi Szolgálatával,

                           —

                           az intézményközi kapcsolatokért, a tájékoztatásért és a nyilvános diplomáciáért, a belső ellenőrzésért és vizsgálatokért, valamint a személyes adatok védelméért felelős osztályokat.

         (4)   A főképviselő a Tanács elnökségének gyakorlásáról szóló európai tanácsi határozat végrehajtási rendelkezéseinek megállapításáról és a Tanács előkészítő szerveinek elnöki tisztéről szóló, 2009. december 1-jei 2009/908/EU tanácsi határozat (11) II. mellékletében meghatározott szabályokkal összhangban kinevezi a Tanács azon előkészítő szerveinek elnökeit, amelyek elnöki tisztét a főképviselő képviselője tölti be, ideértve a Politikai és Biztonsági Bizottság elnökét is.
   (5)   A főképviselőt és az EKSZ-t munkájában szükség esetén a Tanács Főtitkársága és a Bizottság megfelelő osztályai segítik. Az EKSZ, a Tanács Főtitkársága és a Bizottság megfelelő osztályai között e célból szolgálati szintű megállapodások köthetők.
   5. cikk
   Az Unió küldöttségei
   (1)   A küldöttség létrehozásáról vagy megszüntetéséről szóló határozatot a főképviselő fogadja el, a Tanáccsal és a Bizottsággal egyetértésben.
   (2)   Az Unió küldöttségeinek mindegyike egy küldöttségvezető irányítása alá kerül.
   A küldöttségvezető irányítja a küldöttség teljes személyzetét – annak státusától függetlenül – és valamennyi tevékenységét. A küldöttségvezető felelősséggel tartozik a főképviselőnek a küldöttség munkájának teljes irányításáért és az Unió valamennyi tevékenységével való összhang biztosításáért.
   A küldöttségek személyzete az EKSZ, illetve – amennyiben az uniós költségvetés vagy az EKSZ hatáskörén kívüli egyéb uniós szakpolitikák végrehajtása szükségessé teszi – a Bizottság személyzetének a köréből kerül ki.
   (3)   A küldöttségvezető a főképviselőtől és az EKSZ-től kap utasításokat, és felel azok végrehajtásáért.
   Azon területek vonatkozásában, amelyeken a Szerződések által ráruházott jogokat gyakorolja, a Bizottság is adhat utasításokat a küldöttségeknek az EUMSz. 221. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amely utasítások végrehajtására a küldöttségvezető teljes körű felelőssége mellett kerül sor.
   (4)   A küldöttségvezető felel az érintett harmadik országban zajló uniós projektekkel kapcsolatos működési célú előirányzatoknak a költségvetési rendelettel összhangban történő végrehajtásáért, amennyiben azt a Bizottság átruházta.
   (5)   Az egyes küldöttségek működését az EKSZ ügyvezető főtitkára rendszeres időközönként értékeli; az értékelés pénzügyi és igazgatási ellenőrzést is magában foglal. E célból az EKSZ ügyvezető főtitkára kérheti a Bizottság megfelelő osztályainak segítségét. Az EKSZ belső intézkedésein túlmenően az OLAF az 1073/1999/EK rendelettel összhangban – különösen csalás elleni intézkedéseken keresztül – gyakorolja hatásköreit.
   (6)   A főképviselő megköti a szükséges megállapodásokat az érintett fogadó országgal, nemzetközi szervezettel vagy harmadik országgal. A főképviselő meghozza különösen az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a fogadó ország biztosítsa az Unió küldöttségei, valamint azok személyzete és tulajdona vonatkozásában a diplomáciai kapcsolatokról szóló, 1961. április 18-i bécsi szerződésben említettekkel azonos kiváltságokat és mentességeket.
   (7)   Az Unió küldöttségei rendelkeznek az ahhoz szükséges kapacitással, hogy segítséget nyújtsanak más uniós intézményeknek – különösen az Európai Parlamentnek – a küldöttség akkreditációja szerinti nemzetközi szervezettel vagy harmadik országgal fenntartott kapcsolataik vonatkozásában.
   (8)   A küldöttségvezető a küldöttség akkreditációja szerinti országban jogosult az Unió képviseletére, különösen szerződések megkötése vagy bírósági eljárásokban való részvétel tekintetében.
   (9)   Az Unió küldöttségei szorosan együttműködnek a tagállamok diplomáciai szolgálataival, és megosztják egymással az információkat.
   (10)   Az Unió küldöttségei – az EUSz. 35. cikkének harmadik albekezdésével összhangban eljárva, a tagállamok kérésére – segítik a tagállamokat diplomáciai kapcsolataik vonatkozásában és azon feladatuk ellátásában, hogy forrássemleges alapon konzuli védelmet nyújtsanak az uniós polgárok számára harmadik országokban.
   6. cikk
   Személyzet
   (1)   E cikket az EKSZ igényeihez való igazítása érdekében a (3) bekezdés kivételével az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának (személyzeti szabályzat), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek (CEOS) és e szabályzatok módosításainak sérelme nélkül, valamint az EUMSz. 336. cikkével összhangban kell alkalmazni.
   (2)   Az EKSZ személyzetét európai uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak alkotják, beleértve a tagállamok diplomáciai szolgálatainak ideiglenes alkalmazottként kinevezett tagjait.
   A személyzet a személyzeti szabályzat, valamint CEOS hatálya alá tartozik.
   (3)   Ha szükséges, az EKSZ egyedi esetekben korlátozott számban igénybe vehet különleges szaktudással rendelkező kirendelt nemzeti szakértőket (KNSZ-eket).
   A főképviselő elfogadja a Tanács Főtitkárságához kiküldött nemzeti szakértőkre és nemzeti katonai állományra vonatkozó szabályokról szóló, 2003. június 16-i 2003/479/EK tanácsi határozatban (12) megállapított szabályokkal egyenértékű azon szabályokat, amelyeknek megfelelően a kirendelt nemzeti szakértők különleges szaktudást igénylő munkavégzés érdekében az EKSZ rendelkezésére állnak.
   (4)   Az EKSZ személyzete kizárólag az Európai Unió érdekeit szem előtt tartva látja el feladatát és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít. A 2. cikk (1) bekezdése harmadik francia bekezdésének, a 2. cikk (2) bekezdésének és az 5. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a személyzet tagjai nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat semmilyen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy személytől az EKSZ-en kívül, illetve semmilyen testülettől vagy személytől a főképviselőn kívül. A személyzeti szabályzat 11. cikkének második bekezdésével összhangban az EKSZ személyzete nem fogadhat el az EKSZ-től eltérő forrásból származó kifizetéseket.
   (5)   A személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra, illetve az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket a főképviselő gyakorolja, mely utóbbi e hatásköröket az EKSZ-en belül átruházhatja.
   (6)   Az EKSZ személyzetét érdemek alapján, egyben a megfelelő földrajzi megoszlás és a nemek közötti egyensúly biztosításával kell felvenni. Az EKSZ személyzetében valamennyi tagállam állampolgárainak érdemi arányban kell jelen lenniük. A 13. cikk (3) bekezdésében előírt felülvizsgálat erre a tárgykörre is kiterjed, beleértve adott esetben az esetleges egyensúlyhiány korrigálására vonatkozó további külön intézkedések javaslatait.
   (7)   Az Unió tisztviselői és a tagállami diplomáciai szolgálatoktól kirendelt ideiglenes alkalmazottak azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, és velük szemben egyenlő bánásmódot kell alkalmazni, különösen valamennyi álláshely azonos feltételek mellett való betölthetősége tekintetében. A tagállami diplomáciai szolgálatoktól kirendelt ideiglenes alkalmazottak és az uniós tisztviselők között nem szabad különbséget tenni az EKSZ feladatkörébe tartozó valamennyi tevékenységi és szakpolitikai területen végzendő feladatok ellátására való kijelölés tekintetében. A költségvetési rendelet rendelkezéseivel összhangban a tagállamok támogatják az Uniót a költségvetési rendelet 66. cikke szerinti bármely felelősségből származó, a tagállami diplomáciai szolgálatoktól kirendelt ideiglenes alkalmazottakat terhelő anyagi kötelezettség érvényre juttatásában.
   (8)   A főképviselő meghatározza az EKSZ személyzetének kiválasztására vonatkozó eljárásokat, amelyeknek átláthatónak kell lenniük, és érdemeken kell alapulniuk, és amelyek célja, hogy biztosítsák a legfelkészültebb, a legjobb teljesítményű és a legfeddhetetlenebb személyzet felvételét, a megfelelő földrajzi és nemek közötti megoszlást és valamennyi uniós tagállam érdemi képviseletét az EKSZ-ben. Az EKSZ betöltetlen beosztásaira vonatkozó felvételi eljárásban részt vesznek a tagállamok, a Tanács Főtitkársága és a Bizottság képviselői.
   (9)   Az EKSZ teljes kapacitásának elérésekor az EKSZ AD-szintű, a (2) bekezdés első albekezdésében említett személyzetének legalább egyharmadát a tagállamokból kirendelt személyzetnek kell alkotnia. Hasonlóképpen, az EKSZ teljes AD-szintű személyzetének legalább 60 %-át véglegesített uniós köztisztviselőknek kell alkotniuk, ideértve a tagállami diplomáciai szolgálatoktól kirendelt, véglegesített uniós köztisztviselővé váló személyzetet is, a szolgálati szabályzat rendelkezéseivel összhangban. A főképviselő minden évben jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EKSZ-en belüli beosztások betöltéséről.
   (10)   A főképviselő megállapítja a mobilitási szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az EKSZ személyzetének tagjai nagyfokú mobilitással rendelkezzenek. A 4. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett személyzetre külön részletes szabályokat kell alkalmazni. Az EKSZ személyzetének tagjai elvben rendszeres időközönként szolgálatot teljesítenek uniós küldöttségekben. A főképviselő meghatározza az erre vonatkozó szabályokat.
   (11)   A tagállamok – nemzeti joguk alkalmazandó rendelkezéseivel összhangban – garantálják az EKSZ-nél ideiglenes alkalmazottként dolgozó tisztviselőik számára, hogy a szolgálati idejük lejártát követően azonnali hatállyal visszahelyezik őket korábbi munkakörükbe. Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 50b. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban ez a szolgálati idő nem haladhatja meg a nyolc évet, és csak kivételes esetben, a szolgálat érdekében hosszabbítható meg legfeljebb további két évvel.
   A EKSZ-nél szolgálatot teljesítő uniós tisztviselők eredeti intézményüknél az intézmény belső pályázóival azonos feltételekkel pályázhatnak beosztásokra.
   (12)   Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az EKSZ személyzete megfelelő – különösen a már meglévő nemzeti és uniós gyakorlatokra és struktúrákra épülő – közös képzésben részesüljön. A főképviselő az e határozat hatálybalépésétől számított egy éven belül meghozza az ehhez szükséges megfelelő intézkedéseket.
   7. cikk
   A személyzetre vonatkozó átmeneti rendelkezések
   (1)   A mellékletben felsorolt, a Tanács Főtitkárságán és a Bizottságnál működő érintett szervezeti egységeket és feladatköröket át kell helyezni az EKSZ-hez. A mellékletben felsorolt szervezeti egységeknél és feladatkörökben valamilyen beosztást betöltő tisztviselőket és ideiglenes alkalmazottakat át kell helyezni az EKSZ-hez. Ez értelemszerűen vonatkozik az említett szervezeti egységeknél és feladatkörökben foglalkoztatott szerződéses és helyi alkalmazottakra is. Az ezen szervezeti egységeknél és feladatkörökben dolgozó KNSZ-eket is át kell helyezni az EKSZ-hez, a származási tagállam hatóságainak hozzájárulásával.
   Ezek az áthelyezések 2011. január 1-jén lépnek hatályba.
   A személyzeti szabályzattal összhangban, a főképviselő az EKSZ-hez való áthelyezéskor minden tisztviselőt a csoportjában a besorolási fokozatának megfelelő beosztásba oszt be.
   (2)   Az EKSZ-hez áthelyezett beosztásokra vonatkozó, az e határozat hatálybalépésének időpontjában már folyamatban lévő felvételi eljárások továbbra is érvényesek: azokat a vonatkozó álláshirdetésekkel, valamint a személyzeti szabályzat és a CEOS alkalmazandó szabályaival összhangban, a főképviselő irányítása alatt kell folytatni és lezárni.
   8. cikk
   Költségvetés
   (1)   Az Európai Unió általános költségvetésének az EKSZ-re vonatkozó szakasza tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait a költségvetési rendelet 59. cikkének megfelelően át kell ruházni. A főképviselő elfogadja az igazgatással kapcsolatos költségvetési sorok kezelésére vonatkozó belső szabályokat. A működési kiadások a költségvetésnek a Bizottságra vonatkozó szakaszában maradnak.
   (2)   Az EKSZ az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelettel összhangban, a számára kiosztott előirányzatok keretein belül gyakorolja hatásköreit.
   (3)   A főképviselő az EKSZ igazgatási kiadásai tervezetének elkészítése során konzultációt folytat a fejlesztési politikáért felelős biztossal és a szomszédságpolitikáért felelős biztossal, a szóban forgó biztosok feladatkörei vonatkozásában.
   (4)   Az EUMSz. 314. cikke (1) bekezdésének megfelelően az EKSZ megtervezi a következő pénzügyi évre vonatkozó kiadásait. A Bizottság ezeket a javaslatokat költségvetési tervezetbe foglalja, amely eltérő javaslatokat is tartalmazhat. A Bizottság az EUMSz. 314. cikke (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően módosíthatja a költségvetési tervezetet.
   (5)   Az Unió külső tevékenységének területével kapcsolatos költségvetési átláthatóság biztosítása érdekében a Bizottság – az Európai Unió költségvetés-tervezetével együtt – benyújt a költségvetési hatóságnak egy, az Unió külső tevékenységével kapcsolatos valamennyi kiadást átfogó módon tartalmazó munkadokumentumot.
   (6)   Az EKSZ az EUMSz. 319. cikkében, valamint a költségvetési rendelet 145–147. cikkében előírt mentesítési eljárás hatálya alá tartozik. Az EKSZ ezzel összefüggésben teljes körűen együtt működik a mentesítési eljárásban érintett intézményekkel, és – adott esetben – további szükséges tájékoztatást nyújt, többek között a vonatkozó szervek ülésein való részvétele révén.
   9. cikk
   A külső fellépésre vonatkozó eszközök és a programozás
   (1)   Az Unió külső együttműködési programjainak a kezelése a Bizottság hatáskörébe tartozik, a Bizottság, illetve az EKSZ által a programozást érintően az alábbi bekezdésekben foglalt szerep sérelme nélkül.
   (2)   A főképviselő gondoskodik az Unió külső fellépésének átfogó politikai koordinálásáról, biztosítva az Unió külső tevékenységének egységességét, következetességét és hatékonyságát, főként az alábbi külső segítségnyújtási eszközök által:

               —

               a fejlesztési együttműködési eszköz (13),

               —

               az Európai Fejlesztési Alap (14),

               —

               a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (15),

               —

               az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (16),

               —

               az iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszköze (17),

               —

               a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz (18),

               —

               a Stabilitási Eszköz, az 1717/2006/EK rendelet (19) 4. cikkében meghatározott támogatás tekintetében.

         (3)   Az EKSZ különösen hozzájárul a (2) bekezdésben hivatkozott eszközök programozási és irányítási ciklusához, a szóban forgó eszközökben meghatározott szakpolitikai célkitűzések alapján. Az EKSZ felel a programozási cikluson belüli stratégiai, többéves lépésekről szóló alábbi bizottsági határozatok előkészítéséért:

               i.

               országonkénti elosztások az egyes régiók teljes pénzügyi keretének meghatározásához (a többéves pénzügyi tervek indikatív lebontásától függően). Minden régión belül a finanszírozás egy részét regionális programokra tartják fenn;

               ii.

               országstratégiai dokumentumok és regionális stratégiai dokumentumok;

               iii.

               nemzeti és regionális indikatív programok.

         A 3. cikkel összhangban a főképviselő és az EKSZ a (2) bekezdésben hivatkozott eszközök teljes programozási, tervezési és végrehajtási ciklusa során együtt dolgozik a Bizottság megfelelő tagjaival és szolgálataival, az 1. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül. Minden határozati javaslatot a bizottsági eljárásokat követve készítenek elő és elfogadás céljából a Bizottságnak nyújtanak be.
   (4)   Az Európai Fejlesztési Alappal és a fejlesztési együttműködési eszközzel kapcsolatos valamennyi javaslatot – többek között az alapvető szabályok és a fenti (3) bekezdésben hivatkozott programozási dokumentumok módosítására vonatkozó javaslatokat – az EKSZ és a Bizottság vonatkozó szolgálatai együttesen dolgozzák ki a fejlesztési politikáért felelős biztos irányítása mellett, majd azokat a főképviselővel közösen elfogadás céljából a Bizottság elé terjesztik.
   A tematikus programokat – a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz, valamint a stabilitási eszköznek a (2) bekezdés hetedik francia bekezdésében említett része kivételével – a fejlesztésért felelős biztos útmutatásai alapján a megfelelő bizottsági szolgálat dolgozza ki, és a főképviselővel és a kérdésben érdekelt többi biztossal egyetértésben a biztosok testülete elé terjeszti.
   (5)   Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközzel kapcsolatos valamennyi javaslatot – többek között az alapvető szabályok és a fenti (3) bekezdésben említett programozási dokumentumok módosítására vonatkozó javaslatokat – az EKSZ és a Bizottság vonatkozó szolgálatai együttesen dolgozzák ki a szomszédságpolitikáért felelős biztos irányítása mellett, majd azokat a főképviselővel közösen határozathozatal céljából a Bizottság elé terjesztik.
   (6)   A KKBP költségvetésére támaszkodó intézkedések, a Stabilitási Eszköz – kivéve a (2) bekezdés hetedik francia bekezdésében említett részt –, az iparosodott országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszköze, a kommunikációs és a nyilvános diplomáciai intézkedések és a választási megfigyelő missziók a főképviselő / az EKSZ hatáskörébe tartoznak. Azok pénzügyi végrehajtásáért a Bizottság felel, a főképviselő bizottsági alelnöki minőségében megvalósuló felügyelete alatt. Az említett végrehajtásért felelős bizottsági szervezeti egységet össze kell vonni az EKSZ-szel.
   10. cikk
   Biztonság
   (1)   A főképviselő a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozat (20) melléklete II. része I. szakaszának 3. pontjában említett bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározza az EKSZ biztonsági szabályait, és megtesz minden megfelelő intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az EKSZ hatékonyan kezelje a személyzetével, a fizikai eszközeivel és a birtokában lévő információkkal kapcsolatos kockázatokat, továbbá hogy eleget tegyen az ezzel kapcsolatos gondossági kötelezettségének. A biztonsági szabályokat alkalmazni kell az EKSZ teljes személyzetére és az uniós küldöttségek teljes személyzetére, függetlenül az egyes személyek jogállásától vagy kinevezésének módjától.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett határozat meghozataláig:

               —

               a minősített adatok védelmére vonatkozóan az EKSZ a 2001/264/EK határozat mellékletében meghatározott biztonsági intézkedéseket alkalmazza,

               —

               az egyéb biztonsági vonatkozású kérdésekre vonatkozóan az EKSZ a Bizottság eljárási szabályzatának (21) vonatkozó mellékletében meghatározott bizottsági biztonsági rendelkezéseket alkalmazza.

         (3)   Az EKSZ-en belül lennie kell egy biztonsági ügyekért felelős szervezeti egységnek, amelynek munkáját az illetékes tagállami szolgálatok segítik.
   (4)   A főképviselő meghozza a biztonsági szabályoknak az EKSZ-en belüli végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, különös tekintettel a minősített információk védelmére, valamint az abban az esetben végrehajtandó intézkedésekre, ha az EKSZ személyzete nem tartja be a biztonsági szabályokat. Az EKSZ ebből a célból tanácsot kér a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatalától, valamint a Bizottság és a tagállamok megfelelő szolgálataitól.
   11. cikk
   A dokumentumokhoz való hozzáférés, irattár és adatvédelem
   (1)   Az EKSZ alkalmazza az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (22) megállapított szabályokat. A főképviselő meghatározza az EKSZ-re vonatkozó végrehajtási szabályokat.
   (2)   Az EKSZ ügyvezető főtitkára megszervezi a szolgálat irattárát. A Tanács Főtitkárságától és a Bizottságtól az EKSZ-hez áthelyezett szervezeti egységek vonatkozó irattárait át kell helyezni az EKSZ-hez.
   (3)   Az EKSZ a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) összhangban védi az egyéneket a személyes adatok feldolgozása tekintetében. A főképviselő meghatározza az EKSZ-re vonatkozó végrehajtási szabályokat.
   12. cikk
   Ingatlanok
   (1)   A Tanács Főtitkársága és a Bizottság megfelelő szolgálatai minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a 7. cikkben említett áthelyezésekkel együtt az EKSZ-nek átadják a működéséhez szükséges tanácsi és bizottsági épületeket.
   (2)   A főképviselő és a Tanács Főtitkársága – illetve adott esetben a Bizottság – közösen határoznak arról, hogy milyen feltételekkel bocsátják az ingatlanokat az EKSZ központi igazgatási szerve és az uniós küldöttségek rendelkezésére.
   13. cikk
   Záró és általános rendelkezések
   (1)   A főképviselő, a Tanács, a Bizottság és a tagállamok felelnek e határozat végrehajtásáért, és meghozzák az ehhez szükséges valamennyi intézkedést.
   (2)   A főképviselő 2011 végéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az EKSZ működéséről. A jelentésnek ki kell térnie mindenekelőtt a 8. cikk, valamint az 5. cikk (3) és (10) bekezdésének és a 9. cikknek a végrehajtására.
   (3)   A főképviselőnek 2013 közepére elő kell terjesztenie az EKSZ szervezetének és működésének felülvizsgálatát, amely kiterjed többek között a 6. cikk (6), (8) és (11) bekezdés végrehajtására. A felülvizsgálatban – adott esetben – az e határozat felülvizsgálatára vonatkozó megfelelő javaslatokat kell tenni. A Tanács – az EUSz. 27. cikkének (3) bekezdésével összhangban – a felülvizsgálat fényében ez esetben 2014 elejéig felülvizsgálja ezt a határozatot.
   (4)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. A pénzgazdálkodásra és az alkalmazottak felvételére vonatkozó rendelkezései azt követően lépnek hatályba, hogy a személyzeti szabályzat, a CEOS és a költségvetési rendelet szükséges módosításait, valamint a költségvetés-módosítást elfogadták. A zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében a főképviselő, a Tanács Főtitkársága és a Bizottság megteszi a megfelelő intézkedéseket és lefolytatja a tagállamokkal a konzultációkat.
   (5)   A főképviselő egy hónappal e határozat hatálybalépését követően a létszámtervvel együtt benyújtja a Bizottságnak az EKSZ bevételi és kiadási előirányzatát annak érdekében, hogy a Bizottság költségvetésmódosítás-tervezetet terjesszen elő.
   (6)   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. július 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. VANACKERE

      (1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

      (2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus felé (COM(2007) 317 végleges). A Hivatalos Lapban nem tették közzé.

      (3)  HL C 298., 2002.11.30., 1. o.

      (4)  A Tanács 2004. július 12-i 2004/551/KKBP együttes fellépése az Európai Védelmi Ügynökség létrehozásáról (HL L 245., 2004.7.17., 17. o.).

      (5)  A Tanács 2001. július 20-i 2001/555/KKBP együttes fellépése az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról (HL L 200., 2001.7.25., 5. o.).

      (6)  A Tanács 2001. július 20-i 2001/554/KKBP együttes fellépése az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézetének létrehozásáról (HL L 200., 2001.7.25., 1. o.).

      (7)  A Tanács 2008. június 23-i 2008/550/KKBP együttes fellépése az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról (HL L 176., 2008.7.4., 20. o.).

      (8)  Az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló, 1961. december 18-i 31. EGK és 11. Euratom tanácsi rendelet (HL 45., 1962.6.14., 1387/62. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 2. kötet, 5. o.).

      (9)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999. május 25-i 1073/1999/EK rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról (HL L 136., 1999.5.31., 1. o.).

      (11)  HL L 322., 2009.12.9., 28. o.

      (12)  HL L 160., 2003.6.28., 72. o.

      (13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1905/2006/EK rendelete a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról (HL L 378., 2006.12.27., 41. o.).

      (14)  A Tanács 5. sz. rendelete a tengerentúli országok és területek fejlesztési alapjának pénzeszközeivel kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó felhívásokra és átutalásokra, a költségvetési intézkedésekre, valamint az alap kezelésére vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL 33., 1958.12.31., 681/58. o.).

      (15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1889/2006/EK rendelete a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) létrehozásáról (HL L 386., 2006.12.29., 1. o.).

      (16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. október 24-i 1638/2006/EK rendelete az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról (HL L 310., 2006.11.9., 1. o.).

      (17)  A Tanács 2001. február 26-i 382/2001/EK rendelete az Európai Unió és Észak-Amerika, a Távol-Kelet és Ausztrálázsia ipari országai közötti együttműködés és a kereskedelmi kapcsolatok előmozdítását szolgáló projektek végrehajtásáról, valamint az 1035/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 57., 2001.2.27., 10. o.).

      (18)  A Tanács 2007. február 19-i 300/2007/Euratom rendelete a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz létrehozásáról (HL L 81., 2007.3.22., 1. o.).

      (19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. november 15-i 1717/2006/EK rendelete a Stabilitási Eszköz létrehozásáról (HL L 327., 2006.11.24., 1. o.).

      (20)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.

      (21)  HL L 308., 2000.12.8., 26. o.

      (22)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

      (23)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      MELLÉKLET

         AZ EKSZ-HEZ ÁTHELYEZENDŐ SZERVEZETI EGYSÉGEK ÉS FELADATKÖRÖK
          (1)

      Az alábbiakban található a teljes egészében az EKSZ-hez áthelyezendő adminisztratív egységek felsorolása. Mindez nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az EKSZ létesítő költségvetésének általános megvitatásakor további igényeket és erőforrás-átcsoportosításokat állapítsanak meg, határozzanak a támogató feladatköröket ellátó megfelelő személyzet biztosításáról, illetve hogy a Tanács Főtitkársága, a Bizottság és az EKSZ között szolgálati szintű megállapodások jöjjenek létre.
      1.   A TANÁCS FŐTITKÁRSÁGA
      Az alább felsorolt valamennyi szervezeti egységhez és feladatkörbe tartozó teljes személyzet átkerül az EKSZ-hez, kivéve egy alacsony létszámú személyzetet, amely a 2. cikk (1) bekezdésének megfelelően a Tanács Főtitkárságának szokásos feladatait látja el, valamint az alábbiakban felsorolt egyes konkrét funkciókért felelős személyzetet.

         Politikai Osztály

         KBVP- és válságkezelési struktúrák

                  —

                  Válságkezelési és Tervezési Igazgatóság (CMDP)

                  —

                  Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat

                  —

                  az Európai Unió Katonai Törzse (EUKT)

                              —

                              a Katonai Törzs főigazgatójának (DGEMUS) közvetlen irányítása alá tartozó szervezeti egységek

                              —

                              Koncepciók és Képességek Igazgatósága

                              —

                              Hírszerzési Igazgatóság

                              —

                              Műveleti Igazgatóság

                              —

                              Logisztikai Igazgatóság

                              —

                              Kommunikációs és Információs Rendszerek Igazgatósága

                  —

                  az Európai Unió Helyzetelemző Központja (SitCen)

            Kivéve:

                  —

                  a SitCennek a biztonsági akkreditációs hatóságot támogató személyzete

         E. Főigazgatóság

                  —

                  a főigazgató közvetlen irányítása alá tartozó szervezeti egységek

                  —

                  az amerikai kontinenssel és az ENSZ-szel foglalkozó igazgatóság

                  —

                  a Nyugat-Balkánnal, Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó igazgatóság

                  —

                  a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásával foglalkozó igazgatóság

                  —

                  a KKBP területén a parlamenti ügyekkel foglalkozó igazgatóság

                  —

                  New York-i Összekötő Iroda

                  —

                  Genfi Összekötő Iroda

         A Tanács Főtitkárságának az Európai Unió különleges képviselői mellé és a KBVP-missziókhoz kirendelt tisztviselői

      2.   A BIZOTTSÁG (A KÜLDÖTTSÉGEKET IS BELEÉRTVE)
      Az alább felsorolt szervezeti egységekhez tartozó és feladatokat ellátó teljes személyzetet – a személyzet kivételként említett néhány tagja kivételével – teljes egészében át kell helyezni az EKSZ-hez.

         Külkapcsolati Főigazgatóság

                  —

                  valamennyi vezetői beosztás és a közvetlenül hozzájuk tartozó támogató személyzet

                  —

                  A. Igazgatóság (Válságplatform és KKBP szakpolitikai koordináció)

                  —

                  B. Igazgatóság (Többoldalú kapcsolatok és emberi jogok)

                  —

                  C. Igazgatóság (Észak-Amerika, Kelet-Ázsia, Ausztrália, Új-Zéland, EGT, EFTA, San Marino, Andorra, Monaco)

                  —

                  D. Igazgatóság (Az európai szomszédságpolitika koordinációja)

                  —

                  E. Igazgatóság (Kelet-Európa, Dél-Kaukázus, közép-ázsiai köztársaságok)

                  —

                  F. Igazgatóság (Közel-Kelet, a Földközi-tenger térségének déli része)

                  —

                  G. Igazgatóság (Latin-Amerika)

                  —

                  H. Igazgatóság (Ázsia – Japán és Korea kivételével)

                  —

                  I. Igazgatóság (Parancsnokságok erőforrásai, tájékoztatás, intézményközi kapcsolatok)

                  —

                  K. Igazgatóság (Külszolgálat)

                  —

                  L. Igazgatóság (Stratégia, koordináció és elemzés)

                  —

                  a keleti partnerséggel foglalkozó munkacsoport

                  —

                  Relex-01 Osztály (Ellenőrzés)

            Kivételek:

                  —

                  a pénzügyi eszközök kezelésével foglalkozó személyzet

                  —

                  a küldöttségeken dolgozó személyzet fizetésének és juttatásainak kifizetésével foglalkozó személyzet

         Külszolgálat

                  —

                  valamennyi küldöttségvezető és küldöttségvezető-helyettes, továbbá a közvetlenül hozzájuk tartozó támogató személyzet

                  —

                  valamennyi politikai részleg vagy egység és személyzet

                  —

                  valamennyi információs és nyilvános diplomáciai részleg és személyzet

                  —

                  valamennyi adminisztratív részleg

            Kivétel:

                  —

                  a pénzügyi eszközök végrehajtásával foglalkozó személyzet

         Fejlesztési Főigazgatóság

                  —

                  D. Igazgatóság (AKCS II. – Nyugat- és Közép-Afrika, Karib-térség és TOT), a TOT-munkacsoport kivételével

                  —

                  E. Igazgatóság (Afrika szarva, Kelet- és Dél-Afrika, Indiai- és Csendes-óceán)

                  —

                  C1. Osztály (AKCS I.: Támogatások programozása és kezelése): programozó személyzet

                  —

                  C2. Osztály (Pánafrikai kérdések és intézmények, kormányzás és migráció): a pánafrikai kapcsolatokért felelős személyzet

                  —

                  a vonatkozó vezetői beosztások és a közvetlenül hozzájuk tartozó támogató személyzet.

         (1)  Az áthelyezendő humánerőforrásokat teljes egészében a többéves pénzügyi keret 5. fejezetébe (Igazgatás) tartozó kiadások keretében kell finanszírozni.


title: 2004/806/EK: A Bizottság határozata (2004. november 19.) a borokra vonatkozó egyes földrajzi jelzésekkel kapcsolatosan Kanada által folytatott kereskedelmi gyakorlatokban megvalósuló kereskedelmi akadályokra vonatkozó vizsgálati eljárás lezárásáról (az értesítés a B(2004) 4388. számú dokumentummal történt)

text:
               30.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 354/30

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2004. november 19.)
   a borokra vonatkozó egyes földrajzi jelzésekkel kapcsolatosan Kanada által folytatott kereskedelmi gyakorlatokban megvalósuló kereskedelmi akadályokra vonatkozó vizsgálati eljárás lezárásáról
   (az értesítés a B(2004) 4388. számú dokumentummal történt)
   (2004/806/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               2001. december 6-án a Conseil Interprofessionnel du vin de Bordeaux (CIVB) panaszt nyújtott be a 3286/94/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 4. cikkének megfelelően.

               (2)

               A CIVB panasza arra vonatkozott, hogy a Bordeaux-ból és Médocból származó közösségi értékesítéseket Kanadában a rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében különböző kereskedelmi akadályok korlátozzák, vagyis egy „olyan, harmadik ország által bevezetett vagy fenntartott kereskedelmi gyakorlat, amelynek vonatkozásában nemzetközi kereskedelmi szabályok fellépési jogot írnak elő”.

               (3)

               Az állítólagos kereskedelmi akadály a kereskedelmi nevekről szóló kanadai törvény C-57-es módosításából eredt, amely a bordeaux-i és a médoci földrajzi jelzéseknek nem biztosította azt a védelmet, amely megfelelt volna a szellemi tulajdonjogok kereskedelemmel kapcsolatos vonatkozásairól szóló WTO-megállapodás (TRIPS) által a borokra vonatkozó földrajzi jelzések tekintetében felállított követelményeknek.

               (4)

               A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz elegendő bizonyítékokat tartalmaz a vizsgálati eljárás megindításához. Az erre vonatkozó értesítés (2) az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétételre került.

               (5)

               A vizsgálat megerősítette a panaszos állítását, amely szerint a kereskedelmi nevekről szóló kanadai törvény C-57-es módosítása megsértette a TRIPS 23. cikkének (1) és (2) bekezdését, valamint 24. cikkének (3) bekezdését (úgynevezett standstill záradék), és e jogsértések nem igazolhatóak a TRIPS 24. cikkének (6) bekezdésében foglalt kivétel alapján.

               (6)

               A vizsgálati eljárás megállapította azt is, hogy a C-57-es módosítás a panaszos számára hátrányos kereskedelmi hatások előidézésével fenyeget a rendelet 2. cikkének (4) bekezdése és 10. cikkének (4) bekezdése értelmében.

               (7)

               2003. február 12-én a rendelettel felállított tanácsadó bizottság megvizsgálta a vizsgálati eljárásról szóló végleges jelentést.

               (8)

               2003. április 24-én a Bizottság a borok és szeszes italok kereskedelméről szóló kétoldalú megállapodást írt alá Kanadával, amely a megállapodás hatálybalépésével előírja a „Bordeaux”, a „Médoc” és a „Medoc” neveknek a kanadai köznevek listájából való véglegesen törlését.

               (9)

               2003. július 9-én a Bizottság úgy határozott, hogy a vizsgálati eljárást felfüggeszti (3), és kilátásba helyezte annak lezárását, amint Kanada ezeket a neveket ténylegesen törli a C-57-es módosítással bevezetett köznevek listájából.

               (10)

               2003. július 30-án a Tanács az Európai Közösség nevében jóváhagyta a borok és szeszes italok kereskedelméről szóló, Kanadával kötött kétoldalú megállapodást (4). 2004. június 1-jén a kétoldalú megállapodás hatályba lépett (5).

               (11)

               A kereskedelmi törvény 11. cikke (18) bekezdése harmadik és negyedik albekezdésének módosításáról szóló rendelettel (6) Kanada törölte a „Bordeaux”, a „Médoc” és a „Medoc” neveket a C-57-es módosítással felállított köznevek listájából. from the list of generic names provided by the C-57 Amendment.

               (12)

               Következésképpen a vizsgálati eljárást le kell zárni.

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A borokra vonatkozó egyes földrajzi jelzésekkel kapcsolatosan Kanada által folytatott kereskedelmi gyakorlatokban megvalósuló kereskedelmi akadályokra vonatkozó vizsgálati eljárás lezárult.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 19-én.

            a Bizottság részéről

         Pascal LAMY

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 349., 1994.12.31., 71. o. A 356/95/EK rendelettel (HL L 41., 1995.2.23., 3. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL C 124., 2002.5.25, 6. o.

      (3)  HL L 170., 2003.7.9., 29. o.

      (4)  HL L 35., 2004.2.6., 1. o.

      (5)  A kétoldalú megállapodás 41. cikke kimondja, hogy: „Ez a megállapodás azon napot követő második hónap első napján lép hatályba, amely napon a szerződő felek kicserélik az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezését megerősítő diplomáciai iratokat.” Az EK diplomáciai irata 2003. szeptember 16-án, Kanada válasza pedig 2004. április 26-án került átadásra.

      (6)  A kanadai Department of Industry a kereskedelmi törvény 11. cikke (18) bekezdése harmadik és negyedik albekezdésének módosításáról szóló rendeletet a 2004. május 5-i Canada Gazette II. részében tette közzé. A rendelet a regisztrálásának napjától, vagyis 2004. április 22-től hatályos.