title: A Tanács (EU) 2015/1292 határozata (2015. július 20.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

text:
               29.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 199/1

         A TANÁCS (EU) 2015/1292 HATÁROZATA
   (2015. július 20.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdés második albekezdése a) pontjának i. alpontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdése második albekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,
   mivel:

               (1)

               A 2014. április 14-i 2014/517/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet (2) (a továbbiakban: jegyzőkönyv) aláírták, figyelemmel annak megkötésére.

               (2)

               A jegyzőkönyv megkötése külön eljárás tárgyát képezi az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében.

               (3)

               A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet az Unió és tagállamai nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Unió és tagállamai nevében a jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jóváhagyó okirat letétbe helyezésére jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának időpontjában lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2014. április 14-i 2014/517/EU határozata az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 233., 2014.8.6., 1. o.).

      (2)  HL L 233., 2014.8.6., 3. o.


title: A Tanács határozata (2003. június 16.) az Európai Közösségek és Japán kormánya között a versenyellenes tevékenységekkel kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0520

Hivatalos Lap 183 , 22/07/2003 o. 0011 - 0011

		A Tanács határozata(2003. június 16.)az Európai Közösségek és Japán kormánya között a versenyellenes tevékenységekkel kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről(2003/520/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 83. és 308. cikkére, összefüggésben annak 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel:(1) Tekintve a versennyel kapcsolatos problémák növekvő nemzetközi méretét, az e téren folytatott nemzetközi együttműködést erősíteni kell.(2) A versenyjogi jogszabályok megfontolt és hatékony végrehajtása fontos kérdés a piacok hatékony működése és a nemzetközi kereskedelem szempontjából.(3) A nemzetközi jogban az udvariassági elvek kidolgozása és ezen elvek alkalmazása a Közösség és Japán versenyjogi jogszabályainak végrehajtásakor valószínűleg növeli e jogszabályok alkalmazásának hatékonyságát.(4) Ebből a célból a Bizottság megtárgyalt egy megállapodást az Európai Közösségek és Japán versenyszabályainak alkalmazásáról.(5) Hivatkozni kell a Szerződés 308. cikkére, mivel a megállapodás kiterjed olyan összeolvadásokra és irányításszerzésekre, amelyek a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EK tanácsi rendelet [3] hatálya alá tartoznak, amely lényegében a 308. cikken alapul.(6) A megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és Japán kormánya közötti, a versenyellenes tevékenységgel kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodást az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t. [4]Kelt Luxembourgban, 2003. június 16-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Papandreou[1] 2002. május 8-i javaslat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] 2002. július 3-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL l 395.,1989.12.30., 1. o. (helyesbítés: HL L 257., 1990.9.21., 13. o.) A 1310/97/EK tanácsi rendelettel módosított rendelet.[4] A 12. cikk (1) bekezdésével összhangban, e megállapodás 2003. augusztus 9-én lép hatályba.--------------------------------------------------


title: A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása #Az Európai Parlament 2008. május 8-i határozata a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtási eljárásaival kapcsolatos, az Európai Parlament és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás megkötéséről (C6-0009/2008 – 2008/2002(ACI))

text:
               12.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 271/70

         2008. május 8., csütörtökA Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása
   P6_TA(2008)0189
   Az Európai Parlament 2008. május 8-i határozata a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtási eljárásaival kapcsolatos, az Európai Parlament és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás megkötéséről (C6-0009/2008 – 2008/2002(ACI))
   2009/C 271 E/09

      Az Európai Parlament,
   tekintettel elnökének 2008. március 27-i levelére, amelyben továbbítja az Elnökök Értekezlete által elfogadott 2007. december 12-i intézményközi megállapodást,
   tekintettel az EK-Szerződés 202. cikkére,
   tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999/468/EK tanácsi határozatot módosító 2006. július 17-i 2006/512/EK tanácsi határozatra (1),
   tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtási eljárásaival kapcsolatos, az Európai Parlament és a Bizottság között létrejött megállapodás tervezetére (a továbbiakban: megállapodás),
   tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére, és 120. cikkének (1) bekezdésére,
   tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0107/2008),

               A.

               mivel az Európai Parlament és a Bizottság közötti, Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó eljárásokra vonatkozó 1999. június 28-i megállapodás („a 2000. évi megállapodás”) bizonyos rendelkezéseit (2) – például azt a rendelkezést, hogy a Parlament a bizottsági tagokkal egy időben és azonos feltételekkel megkapja a komitológiai dokumentumokat, – a Bizottság sajnálatos módon figyelmen kívül hagyta, mivel e dokumentumokat mindig túl későn, és nem is a bizottsági tagoknak történő megküldéssel egy időben juttatta el a Parlamentnek;

               B.

               mivel az 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtási eljárásai nagymértékben elégtelenek voltak, és az új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás menetének kivételével továbbra is azok, egyebek mellett a komitológiai adatbázis működtetési módja miatt; mivel a dokumentumokat gyakorta szétdarabolva küldik meg, aktuális állapotuk egyértelmű közlése nélkül, olykor félrevezető címekkel, pl. a bizottságban még szavazásra nem bocsátott végrehajtási intézkedések tervezetét az „ellenőrzéshez való jog” címmel küldik meg a „tájékoztatáshoz való jog” cím helyett, ami homályossá teszi, hogy mely határidők alkalmazandók;

               C.

               mivel e probléma a gyakorlatban még tovább csökkenti a Parlament már eddig is igen korlátozott ellenőrzési lehetőségeit a komitológiai kérdésekben;

               D.

               mivel, a Bizottság ezúttal vállalta, hogy létrehoz egy elektronikus nyilvántartást, amely a Parlamentnek megküldött valamennyi olyan dokumentumot tartalmazza, amelyhez a Parlament közvetlenül hozzáférhet, ami az azonos eljárás alá tartozó különféle dokumentumokat világosan azonosíthatóvá teszi, valamint feltünteti az eljárás jelenlegi szakaszát és menetrendjét, láthatóan elkülöníti a Parlamenthez beérkező intézkedéstervezeteket a bizottság véleményezését követő végleges tervezettől, és egyértelműen felismerhetővé tesz minden a Parlamentnek már megküldött dokumentumokhoz képest előforduló módosítást,

               E.

               mivel a megállapodás kiemelt gyakorlati jelentőséggel bír nemcsak az új ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás, hanem minden komitológiai eljárás számára is; mivel a megállapodás precedensül szolgálhat a jövőbeli hasonló célú intézményközi megállapodásoknak;

               F.

               mivel, noha a megállapodás csupán egy rövid átmeneti időre szól, az ezalatt szerzett tapasztalat rendkívül tanulságos lehet, és mivel a megállapodás célja annak biztosítása, hogy amint a Lisszaboni Szerződés hatályba lép, minden komitológiai eljárás kielégítően működjön a három intézmény között,

               1.

               hangsúlyozza, hogy megfelelő esetben az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás betartása mindhárom intézmény számára kötelező, és nem képezi alku vagy megbeszélések tárgyát; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és valamennyi parlamenti bizottságot, hogy ezt a körülményt minden vonatkozó jogalkotási eljárás során kellő mértékben vegyék figyelembe;

               2.

               emlékeztet arra, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást minden olyan általános hatályú intézkedés esetében alkalmazni kell, amely a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően elfogadott alap jogi aktus nem alapvető fontosságú elemének módosítására irányul, beleértve néhány ilyen elem törlését, vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is;

               3.

               felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy azokon a bizonytalan területeken, ahol nem egyértelmű, hogy az új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást vagy valamely más komitológiai eljárást kell-e alkalmazni, alkalmazzák az új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást;

               4.

               hangsúlyozza, hogy az új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás egyedüli célja a Parlament ellenőrzési jogának megerősítése, és hogy semmilyen módon nem módosítja a Bizottságra ruházható végrehajtási hatáskörök terjedelmét;

               5.

               úgy véli, hogy a megállapodás megkötése helyes irányba tett lépés a Parlament átruházott jogalkotásra vonatkozó jogait és hatásköreit illetően;

               6.

               üdvözli, hogy a megállapodás részletesen meghatározza a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségét, hogy tájékoztassa a Parlamentet az 1999/468/EK határozat 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően, amely kiköti, hogy a Parlamentet rendszeresen tájékoztatni kell a bizottságok tevékenységéről az előterjesztési rendszer átláthatóságát és hatékonyságát, valamint az átadott információnak és az eljárás különböző szakaszainak azonosítását biztosító módon;

               7.

               elvárja, hogy a Bizottság teljes mértékben tartsa magát a megállapodás minden rendelkezéséhez, ami sajnos a 2000. évi megállapodás esetében nem történt meg;

               8.

               kéri, hogy az összefoglaló beszámolókat egységesen magas színvonalon készítsék el azon jelenléti ívekkel egyetemben, amelyek tartalmazzák legalább a kérdéses ülésen résztvevők nevét, munkahelyét és e-mail címét;

               9.

               hangsúlyozza, hogy az új nyilvántartás hatékony működése lesz a döntő fontosságú tényező a megállapodás teljes körű és kielégítő végrehajtására nézve, és ezért kíváncsian várja annak gyakorlati bevezetését; azt ajánlja, hogy az átmeneti időszak után a Parlament és a Bizottság vizsgálják felül az új nyilvántartást és találjanak megoldást az esetleges gyakorlati nehézségekre és hibákra; azt ajánlja, hogy az átmeneti időszakban a Parlament tájékozódjon az érintett felektől a nyilvántartás működéséről;

               10.

               kifejezetten üdvözli azon új rendelkezéseket, amelyek értelmében a nyilvántartás egyértelműen azonosítja valamennyi beérkező komitológiai dokumentum állapotát, a már megküldött egyéb dokumentumokhoz való kapcsolódását és az összes esetleges módosítást;

               11.

               felhívja a Bizottságot, hogy ebben az összefüggésben változtasson belső eljárási szabályain annak biztosítása érdekében, hogy különbséget tegyen egyrészről a Parlamentnek és a megfelelő bizottságnak a Parlament tájékoztatáshoz való joga alapján egy időben elküldendő intézkedéstervezetek, másrészt a Parlamentnek annak érdekében elküldendő intézkedéstervezetek között, hogy a Parlament képes legyen ellenőrzési jogát gyakorolni;

               12.

               üdvözli a „korai előrejelző rendszer” bevezetését, amelynek révén a Parlamentet azonnal tájékoztatják, amennyiben látható, hogy sürgős végrehajtási intézkedések tervezetét terjesztik valamely bizottság elé, azonban ragaszkodik hozzá, hogy ezt ne használják fel arra, hogy nem sürgős ügyeket sürgősekké tegyenek, mivel lerövidített határidők csak megfelelően indokolt, rendkívüli esetben alkalmazhatók;

               13.

               emlékeztet arra, hogy a megfelelő információk alapján történő ellenőrzési jog gyakorlásához a Parlamentet el kell látni mindazzal a háttér-dokumentációval, amely érthetővé teszi, hogy a Bizottság miért javasolja bizonyos intézkedések meghozatalát; üdvözli, hogy a Bizottság a különös végrehajtási intézkedések tekintetében kész támogatni a Parlamentet a teljes körű együttműködés érdekében, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamentnek kérésre továbbítsa a végrehajtási intézkedések tervezetével kapcsolatos valamennyi háttérdokumentumot;

               14.

               nem osztja a Bizottság azon nézetét, hogy a Parlamentnek benyújtott végrehajtási intézkedés tervezetei a bizottsági szavazás befejeződéséig nem nyilvánosak, valamint ragaszkodik ahhoz, hogy a tervezett intézkedéseket illetően tetszése szerint bárkivel konzultálhasson; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül álláspontját, és a hivatalos javaslattételt követően minden végrehajtási intézkedés tervezetét azonnal hozzon nyilvánosságra;

               15.

               jóváhagyja az új megállapodás megkötését, és várja jóváhagyását követő haladéktalan, teljes körű végrehajtását;

               16.

               úgy határoz, hogy az új megállapodást csatolja az eljárási szabályzathoz, felváltva annak XII. mellékletét;

               17.

               utasítja elnökét, hogy e határozatot és mellékletét tájékoztatásul továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

      (1)  HL L 200., 2006.7.22., 11. o.

      (2)  HL L 256., 2000.10.10., 19. o.

      2008. május 8., csütörtökMELLÉKLET
      EURÓPAI PARLAMENT
      BIZOTTSÁG
      MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A BIZOTTSÁG KÖZÖTT A BIZOTTSÁGRA RUHÁZOTT VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK GYAKORLÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK MEGÁLLAPÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ, A 2006/512/EK HATÁROZATTAL MÓDOSÍTOTT 1999/468/EK TANÁCSI HATÁROZAT VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOKRÓL

         Az Európai Parlament tájékoztatása

                  (1)

                  Az 1999/468/EK határozat (1) 7. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a bizottságok munkájáról (2) azon eljárásokkal összhangban, amelyek biztosítják a továbbítási rendszer átláthatóságát és hatékonyságát, valamint a továbbított információk és az eljárás különböző szakaszainak azonosítását. A Parlament e célból a bizottságok tagjaival egyidejűleg és azonos feltételek mellett megkapja a bizottsági ülések napirendtervezetét, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően elfogadott alapvető jogi aktusok alapján a bizottságokhoz benyújtott végrehajtási intézkedéstervezeteket, továbbá a szavazások eredményeit, az ülésekről készült összefoglaló beszámolókat, valamint azon hatóságok jegyzékét, amelyekhez a tagállamok által kijelölt, azokat képviselő személyek tartoznak.

         Nyilvántartás

                  (2)

                  A Bizottság nyilvántartást készít az Európai Parlamentnek továbbított valamennyi dokumentumról (3). Az Európai Parlament közvetlen hozzáféréssel rendelkezik e nyilvántartáshoz. Az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Európai Parlament részére megküldött valamennyi dokumentum hivatkozási adatait nyilvánosságra kell hozni.

                  (3)

                  A Bizottság által az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (3) bekezdéséről szóló nyilatkozatában (4) vállalt kötelezettségnek megfelelően a (2) bekezdésben említett nyilvántartás a megfelelő műszaki előkészületek lezárultakor különösen az alábbiakat teszi majd lehetővé:

                              —

                              az ugyanazon eljáráshoz tartozó és a végrehajtási intézkedést érintő bármely változással kapcsolatos dokumentumok egyértelmű azonosítása az eljárás minden szakaszában;

                              —

                              az eljárás szakaszának és menetrendjének megjelölése;

                              —

                              egyértelmű különbségtétel a Parlamenthez és a bizottsági tagokhoz a tájékoztatáshoz való jog alapján egy időben érkezett intézkedéstervezetek, valamint a bizottság véleményét követően az Európai Parlamenthez továbbított végső tervezetek között;

                              —

                              valamennyi módosítás egyértelmű azonosítása az Európai Parlamenthez továbbított dokumentumokhoz képest.

                  (4)

                  Amikor az e megállapodás hatálybalépésétől számított átmeneti időszakot követően az Európai Parlament és a Bizottság megállapítja, hogy a rendszer megfelelően működik, a dokumentumok Európai Parlamenthez való továbbítására elektronikus értesítés útján kerül sor, a (2) bekezdésben említett nyilvántartásra utaló hivatkozással. E határozat meghozatalára a két intézmény elnöke közötti levélváltással kerül sor. Az átmeneti időszakban a dokumentumokat elektronikus levélhez csatolt fájlként továbbítják az Európai Parlamentnek.

                  (5)

                  A Bizottság vállalja továbbá, hogy az illetékes parlamenti bizottság kérésére tájékoztatás céljából továbbítja az Európai Parlamentnek az alapvető jogi aktusok végrehajtására vonatkozó külön intézkedéstervezeteket, amelyek az Európai Parlament számára különös jelentőséggel bírnak annak ellenére, hogy nem a Szerződés 251. cikke szerinti eljárás szerint fogadták el őket. Ezen intézkedéseket az Európai Parlament arra vonatkozó tájékoztatása mellett be kell vezetni a (2) bekezdésben említett nyilvántartásba.

                  (6)

                  Az (1) bekezdésben említett, az ülésekről készült összefoglaló beszámolók mellett az Európai Parlament hozzáférést kérhet a bizottsági ülések jegyzőkönyveihez (5). A Bizottság minden kérelemről eseti jelleggel dönt, az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (6) I. mellékletében, a bizalmasságra vonatkozóan meghatározott szabályok alapján.

         Bizalmas dokumentumok

                  (7)

                  A bizalmas dokumentumokat az egyes intézmények által meghatározott belső igazgatási eljárásoknak megfelelően kell kezelni annak érdekében, hogy valamennyi szükséges garanciát biztosítani lehessen.

         Az Európai Parlamentnek az 1999/468/EK határozat 8. cikke szerinti állásfoglalásai

                  (8)

                  Az 1999/468/EK határozat 8. cikkének megfelelően az Európai Parlament indokolással ellátott állásfoglalásban jelezheti, hogy a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően elfogadott alapvető jogi aktus végrehajtásáról szóló intézkedéstervezet túllépi az adott alapvető jogi aktusban meghatározott végrehajtási hatáskört.

                  (9)

                  Az Európai Parlament ilyen állásfoglalásokat eljárási szabályzata alapján fogadhat el; ezt a végrehajtási intézkedés végleges tervezetének az érintett bizottság tagjai részére megküldött nyelvi változatokban való kézhezvételétől számított egy hónapon belül teheti meg.

                  (10)

                  Az Európai Parlament és a Bizottság megállapodnak abban, hogy célszerű állandó jelleggel rövidebb időkorlátot megállapítani sürgős végrehajtási intézkedések bizonyos típusai számára, amelyek esetében a helyes igazgatás érdekében rövidebb időn belül kell döntést hozni. Ez különösen a humanitárius és sürgősségi segítségnyújtásra is irányuló külső fellépésekkel, az egészség- és biztonságvédelemmel, a közlekedésbiztonsággal és -védelemmel, valamint a közbeszerzési szabályok alóli kivételekkel kapcsolatos bizonyos intézkedésfajtákra alkalmazandó. Az érintett intézkedés fajtáját és az alkalmazandó időkorlátot a Bizottság tagja és a parlamenti bizottság elnöke közötti megállapodás határozza meg. E megállapodást bármely fél bármikor visszavonhatja.

                  (11)

                  A (10) bekezdésben foglalt esetek sérelme nélkül sürgős esetekben, valamint napi igazgatási ügyekre vonatkozó és/vagy korlátozott érvényességi idejű intézkedések esetén a határidő rövidebb. Ez a határidő rendkívül sürgős esetekben, különösen közegészségügyi okokból, rendkívül rövid is lehet. A megfelelő határidőt a Bizottság illetékes tagja állapítja meg és indokolja. Az Európai Parlament ilyen esetekben azt az eljárást választhatja, hogy az 1999/468/EK határozat 8. cikkének alkalmazását átruházza az illetékes parlamenti bizottságra, amely válaszát a vonatkozó határidőn belül megküldheti a Bizottságnak.

                  (12)

                  Amint a Bizottság szolgálatai úgy látják, hogy a (10) és (11) bekezdés hatálya alá tartozó intézkedéstervezeteket valamely bizottsághoz kell továbbítani, arról nem hivatalosan tájékoztatják az illetékes parlamenti bizottság(ok) titkárságát. Amint az előzetes intézkedéstervezeteket megküldték a bizottság tagjainak, a Bizottság szolgálatai tájékoztatják a parlamenti bizottság(ok) titkárságát azok sürgős jellegéről és a végleges tervezet megküldése után alkalmazandó határidőkről.

                  (13)

                  A (8) bekezdésben említett állásfoglalás vagy a (11) bekezdésben említett válasz Európai Parlament által történő elfogadását követően a Bizottság illetékes tagja tájékoztatja az Európai Parlamentet, illetve adott esetben az illetékes parlamenti bizottságot azon intézkedésről, amelyet a Bizottság tenni szándékozik.

                  (14)

                  A (10)–(13) bekezdések szerinti adatokat a nyilvántartásba be kell vezetni.

         Ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás

                  (15)

                  A Bizottság az ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás alkalmazása esetén és a bizottsági szavazást követően tájékoztatja az Európai Parlamentet az alkalmazandó határidőkről. A (16) bekezdésre is figyelemmel e határidőket kizárólag azon időponttól kell számítani, amikor az Európai Parlament valamennyi nyelvi változatot megkapta.

                  (16)

                  Rövidebb határidők esetén (az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (5) bekezdésének b) pontja) és sürgős esetben (az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (6) bekezdése) a határidőt a végrehajtási intézkedés végleges tervezetének az Európai Parlament általi, az érintett bizottság tagjainak elküldött nyelvi változatokban való kézhezvételétől kell számítani, kivéve ha a parlamenti bizottság elnöke kifogást emel. A Bizottság minden esetben törekszik arra, hogy valamennyi nyelvi változatot a lehető leghamarabb megküldje az Európai Parlament részére. Amennyiben a Bizottság szolgálatai úgy látják, hogy a 5a. cikk (5) bekezdése b) pontjának vagy (6) bekezdése alá tartozó intézkedéstervezeteket valamely bizottsághoz kell továbbítani, arról nem hivatalosan tájékoztatják az illetékes parlamenti bizottság(ok) titkárságát.

         Pénzügyi szolgáltatások

                  (17)

                  A Bizottság az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (3) bekezdéséről szóló nyilatkozatával összhangban a pénzügyi szolgáltatások vonatkozásában vállalja az alábbiakat:

                              —

                              biztosítja, hogy a Bizottságnak a bizottság ülésén elnöklő tisztviselője kérésre minden ülést követően tájékoztatja az Európai Parlamentet az érintett bizottsághoz benyújtott végrehajtási intézkedéstervezetekről szóló valamennyi megbeszélésről;

                              —

                              szóbeli vagy írásbeli választ ad a valamely bizottsághoz benyújtott végrehajtási intézkedéstervezetekről szóló megbeszéléseket érintő valamennyi kérdésre.

                        A Bizottság végül biztosítja, hogy az Európai Parlament 2002. február 5-i plenáris ülésén (7) tett, és 2004. március 31-i plenáris ülésén (8) megerősített, továbbá a Bolkenstein biztos által az Európai Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottságának elnökéhez írt, 2001. október 2-i levél (9) 1–7. pontjában foglalt kötelezettségvállalásait a pénzügyi szolgáltatási ágazat egészét tekintve tiszteletben tartja (ideértve az értékpapírokat, a bankokat, a biztosításokat, a nyugdíjakat és a számvitelt).

         A parlamenti munkaterv

                  (18)

                  Rövidebb határidők vagy sürgősségi esetek kivételével a Bizottság az e megállapodás hatálya alá tartozó végrehajtási intézkedések tervezetének továbbítása esetén figyelembe veszi azon időszakokat, amikor az Európai Parlament nem ülésezik (téli és nyári szünet, európai választások), annak érdekében, hogy a Parlament gyakorolhassa az 1999/468/EK határozatban és az e megállapodásban meghatározott határidőkön belül az előjogait.

         Együttműködés az Európai Parlament és a Bizottság között

                  (19)

                  A két intézmény kinyilvánítja, hogy a különös végrehajtási intézkedések tekintetében a teljes körű együttműködés biztosítása érdekében készek egymásnak segítséget nyújtani. E célból igazgatási szinten megfelelő kapcsolatokat hoznak létre.

         Hatályukat vesztő megállapodások

                  (20)

                  Az Európai Parlament és a Bizottság közötti, az 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtási eljárásairól szóló 2000. évi megállapodás (10) hatályát veszti. A következő megállapodások helyébe új megállapodás lépett, így azokat az Európai Parlament és a Bizottság magára nézve hatálytalannak tekinti: az 1988-as Plumb–Delors megállapodás, az 1996-os Samland–Williamson megállapodás és az 1994-es modus vivendi
                      (11).

         (1)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

         (2)  E megállapodásban a „bizottság” szó az 1999/468/EK határozat alapján létrehozott bizottságokra utal, kivéve, ha a szövegben rögzítik, hogy a hivatkozás valamely más bizottságra vonatkozik.

         (3)  A nyilvántartás létrehozására kitűzött időpont 2008. március 31.

         (4)  HL C 171., 2006.7.22., 21. o.

         (5)  Lásd az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának, a T-188/97 sz., Rothmans kontra Bizottság ügyben 1999. július 19-én hozott ítéletét EBHT 1999., II-2463. o.

         (6)  HL C 177. E, 2006.5.18., 123. o.

         (7)  HL C 284. E, 2002.11.21., 19. o.

         (8)  HL C 103. E, 2004.4.29., 446. o. és a Parlament 2004. március 31-i plenáris ülésének szó szerinti jegyzőkönyve, „Szavazás” rész.

         (9)  HL C 284. E, 2002.11.21., 83. o.

         (10)  HL L 256., 2000.10.10., 19. o.

         (11)  HL C 102., 1996.4.4., 1. o.


title: 2010/803/EU: A tagállamok kormányainak képviselői által közös megegyezéssel elfogadott határozat ( 2010. december 10. ) az Európai GNSS Ügynökség székhelyéről

text:
               28.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 342/15

         A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI ÁLTAL KÖZÖS MEGEGYEZÉSSEL ELFOGADOTT HATÁROZAT
   (2010. december 10.)
   az Európai GNSS Ügynökség székhelyéről
   (2010/803/EU)
   A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 341. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 683/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. szeptember 22-i 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) létrehozta az Európai GNSS Ügynökséget.

               (2)

               Az Európai GNSS Ügynökség székhelyét meg kell határozni,

         ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai GNSS Ügynökség székhelye Prága.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. december 10-én.

            az elnök

         V. VAN QUICKENBORNE

      (1)  HL L 276., 2010.10.20., 11. o.


title: 2013/645/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2013. szeptember 26. ) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekről (EKB/2013/35)

text:
               12.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 301/6

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2013. szeptember 26.)
   az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további intézkedésekről
   (EKB/2013/35)
   (2013/645/EU)
   AZ EURÓPAI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdése első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, valamint annak 12.1., 14.3. és 18.2. cikkére,
   tekintettel az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatásra (1) és a saját felhasználású, fedezetlen, állam által garantált banki kötvényeknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei körében fedezetként történő felhasználására vonatkozó szabályokról szóló, 2013. március 20-i EKB/2013/6 határozatra (2),
   mivel:

               (1)

               A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke szerint az Európai Központi Bank („EKB”) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai (a továbbiakban: NKB-k), amelyek pénzneme az euro, hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete, valamint az EKB/2013/6 határozat rendelkezik azokról az általános feltételekről, amelyek alapján az EKB és az NKB-k készek hitelműveleteket végrehajtani, ideértve az eurorendszer hitelműveleteihez alkalmazandó fedezetek elfogadhatósági követelményeit.

               (2)

               Az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről, valamint az EKB/2007/9 iránymutatás (3) módosításáról szóló, 2013. március 20-i EKB/2013/4 iránymutatás, valamint a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről szóló, 2013. július 5-i EKB/2013/22 határozat (4) az eurorendszer hitelműveletei során felhasználható fedezetek elfogadhatóságához kapcsolódó további átmeneti intézkedésekről rendelkezett.

               (3)

               Az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 1.6. szakaszában foglaltak alapján a Kormányzótanács az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja.

               (4)

               2013. július 17-én a Kormányzótanács a kockázatkezelési keretrendszerének további megerősítéséről döntött az eurorendszer monetáris politikai műveletei során elfogadható fedezetek elfogadhatósági követelményeinek és a rájuk vonatkozó haircutok kiigazítása, valamint a keretrendszer átfogó összhangja és gyakorlati alkalmazása javítása érdekében egyes kiegészítő intézkedések elfogadása által.

               (5)

               A (4) preambulumbekezdésében említett döntésekről EKB határozatban kell rendelkezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EKB/2011/14 iránymutatás egyes rendelkezéseinek módosítása és kiegészítése
   (1)   Az eurorendszer monetáris politikai műveleteinek vitelére és a fedezetek elfogadhatóságára vonatkozó, az ebben a határozatban foglalt szabályokat az eurorendszer egyéb, az eurorendszer monetáris politikai eszközeivel és eljárásaival kapcsolatos, eurorendszerbeli jogszabályi rendelkezéseivel és különösen az EKB/2011/14 iránymutatással együttesen kell alkalmazni.
   (2)   Az ezen határozat és az EKB/2011/14 iránymutatás és/vagy az azokat nemzeti szinten végrehajtó rendelkezések közötti eltérés esetén ez a határozat alkalmazandó. Az NKB-k ezen határozat eltérő rendelkezésének hiányában továbbra is változatlanul alkalmazzák az EKB/2011/14 iránymutatás valamennyi rendelkezését.
   2. cikk
   Tájékoztatási igény
   (1)   Az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 1. fejezetében hivatkozott monetáris politikai keretrendszer részeként az eurorendszer fenntartja magának a jogot arra, hogy a monetáris politikai műveleteihez kapcsolódó feladatai ellátása és céljai elérése érdekében bármely érdemi információt kérhessen és kaphasson.
   (2)   Ez a jog nem érinti az eurorendszer azon egyéb jogait, amelyek alapján jogosult a monetáris politikai műveletekhez kapcsolódó információkat kérni.
   3. cikk
   A forgalomképes eszközök általános elfogadhatósági feltételei
   (1)   Az alábbi bekezdéseket az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.2.1.1. szakaszának (1) bekezdésének második albekezdésében hivatkozott, az eurorendszernek a forgalomképes eszközökre vonatkozó általános elfogadhatósági követelményeivel, valamint az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.4.2. szakaszában hivatkozott, a forgalomképes eszközökre vonatkozó kockázat-ellenőrzési intézkedésekkel összefüggésben kell alkalmazni.
   (2)   Minden elfogadható adósságinstrumentumnak rendelkeznie kell:

               a)

                           i.

                           rögzített és feltételhez nem kötött a tőkeösszeggel (5); vagy

                           ii.

                           rögzített és feltételhez nem kötött tőkeösszeggel, amely egy adott időpontban egyetlen euroövezeti inflációs indexhez kapcsolódik és egyéb összetett struktúrát nem tartalmaz (6); és

               b)

                           i.

                           olyan rögzített kamatozású, kamat nélküli, vagy többlépcsős kamatszelvényekkel, amelyek előre meghatározott kamatfizetési struktúrával és előre meghatározott kamatértékkel rendelkeznek, és amelyek nem eredményeznek negatív pénzáramlást; vagy

                           ii.

                           olyan változó kamatozású kamatszelvénnyel, amely nem eredményez negatív pénzáramlást, valamint az alábbi struktúrával rendelkezik: kamatszelvény kamatlába = (referenciakamatláb * l) ± x, továbbá f ≤ kamatszelvény kamatlába ≤ c, ahol:

                                       1.

                                       a referenciakamatláb egy adott időpontban kizárólag az alábbiak egyike:

                                                   a)

                                                   euro pénzpiaci kamat (pl.: EURIBOR, LIBOR) vagy hasonló indexek,

                                                   b)

                                                   egy állandó lejáratkori swap-érték (pl.: CMS, EIISDA, EUSA);

                                                   c)

                                                   egy, egy éves vagy annál rövidebb lejárattal rendelkező euroövezeti államkötvény, vagy számos ilyen kötvény indexéhez kapcsolt hozam; vagy

                                                   d)

                                                   egy, az Eurostat vagy egy tagállam nemzeti statisztikai hivatala által rendelkezésre bocsátott euroövezeti inflációs index (pl.: HICP),

                                             továbbá annak meg kell egyeznie a fenti a) ii. pontban foglalt referencia-kamatlábbal, amennyiben a tőkeösszeg visszafizetése egy referencia-kamatlábhoz kötődik; és

                                       2.

                                       az f (alsó határ), c (felső határ), l (tőkeáttétel/tőkeáttétel-csökkenés) és x (biztosíték), olyan számok, amelyek – amennyiben rendelkezésre állnak – rögzítettek és a kibocsátáskor előre meghatározottak, időről időre megváltozhatnak, ahol az f, c, és x értékek megegyeznek a 0-val vagy meghaladják azt, és az l értéke meghaladja a nullát az eszköz teljes élettartama alatt. Az inflációs indexhez kacsolt referenciakamatlábú változó kamatozású kamatszelvény esetében az l értéke egy.

         (3)   A (2) bekezdésben fel nem sorolt struktúrák el nem fogadhatónak minősülnek. Erre tekintettel az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 6.2.1.1. szakasza (1) b) v. albekezdésének második bekezdésében foglalt kizárásra került kamatszelvény-struktúrák listája nem alkalmazandónak minősül. Azon eszközök, amelyek ennek a határozatnak a hatálybalépésekor szerepeltek az elfogadható eszközök listáján, és amelyek a (2) bekezdésben foglaltak következtében el nem fogadhatóvá váltak, az ezen határozat hatálybalépésének napját követő 12 hónapon belül továbbra is elfogadhatónak minősülnek.
   (4)   Egy eszköz elfogadhatóságának a kamatozás tekintetében történő vizsgálata, amennyiben a kamatszelvény többlépcsős típusú – akár nem kamatozó, akár fix kamatozású kamatszelvény – az eszköz teljes futamidején alapul, visszatekintő és előremutató szemlélettel.
   (5)   Az elfogadható kamatszelvények nem tartalmazhatnak kibocsátói opciókat, azaz azok a visszatekintő és előremutató szemlélet alapján az értékpapír futamideje alatt nem engedhetnek meg a kibocsátó döntésétől függő változásokat a kamatozásban.
   (6)   Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.7. szakaszának második bekezdése a továbbiakban nem alkalmazandó.
   4. cikk
   Az üzleti ingatlannal fedezett értékpapírokra vonatkozó további elfogadhatósági feltételek
   Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.2.1.1.2. szakaszában foglalt elfogadhatósági követelmény sérelme nélkül a pénzáramlást generáló, üzleti ingatlannal fedezett értékpapírok nem tartalmazhatnak olyan kölcsönöket, amelyek bármely időpontban strukturáltnak, szindikáltnak vagy tőkeáttétellel finanszírozottnak minősülnek. Ennek a cikknek a vonatkozásában a „strukturált hitel”, a „szindikált kölcsön” és a „tőkeáttétellel finanszírozott kölcsön” jelentése megegyezik az EKB/2013/4 iránymutatás 3. cikke (6) bekezdésének 4–6. pontjaiban meghatározottakkal.
   5. cikk
   A fedezett kötvényekre vonatkozó különös elfogadhatósági kritériumok
   (1)   Az alábbi bekezdéseket az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.2.1.1.3. szakaszában meghatározott, a fedezett kötvényekre vonatkozó további elfogadhatósági feltételekkel összefüggésben kell alkalmazni.
   (2)   Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.2.1.1.3. szakasza b) pontjának alkalmazásában egy jogalanyt abban az esetben kell a konszolidált csoport tagjának, illetve egy központi szervvel kapcsolatban állónak tekinteni, amennyiben szoros kötelékek állnak fenn az érintett jogalanyok között a 6.2.3.2. szakaszban hivatkozottak szerint. Az azonos csoportba tartozásról, illetve a központi szervvel való kapcsolatról abban az időpontban kell dönteni, amikor az eszközfedezetű értékpapír elsőbbségi részjegyei átutalásra kerülnek a fedezett kötvények fedezeti alapjába, összhangban a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7).
   (3)   Azok a fedezett kötvények, amelyek az elfogadható eszközök listáján 2013. március 30-án szerepeltek, 2014. november 28-ig élvezhetik szerzett jogaikat. Az ilyen fedezett kötvények helyettesíthető egyszerűsített kibocsátásai ebben az időszakban szintén részesedhetnek a szerzett jogok védelmében, feltéve, hogy 2013. március 31-től azokat az eszközfedezetű értékpapírokat, amelyek nem felelnek meg az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.2.1.1.3. szakasza a)–c) pontjaiban meghatározott követelményeknek, nem adják hozzá a fedezeti alaphoz.
   (4)   A fenti (1)–(3) bekezdések nem érintik az EKB/2013/6 határozat egyéb, a saját felhasználású, fedezetlen, állam által garantált banki kötvényeknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei körében fedezetként történő felhasználására vonatkozó rendelkezéseit.
   6. cikk
   A forgalomképes eszközök kiegészítő magas hitelminőségi követelményei
   (1)   A forgalomképes eszközöknek (az eszközfedezetű értékpapírok kivételével) az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3.2. szakaszának a) pontjában említett ECAI-hitelminősítését az alábbi kritériumok alapján kell megítélni:

               i.

               Legalább egy, elfogadott ECAI-tól (8) származó hitelminősítésnek, akár a kibocsátás vonatkozásában, illetve kibocsátásra vonatkozó, ugyanattól az ECAI-tól származó hitelminősítés hiányában azon programnak/kibocsátási sorozatnak, amely keretében az eszközt kibocsátották, meg kell felelnie az eurorendszer hitelminősítési küszöbének (9). Az EKB minden egyes elfogadott ECAI esetében közzéteszi a hitelminőségi küszöböt, az EKB/2011/14 iránymutatás (10) I. melléklete 6.3.1. szakaszában meghatározottaknak megfelelően. Amennyiben ugyanazon kibocsátásra – illetve amennyiben az alkalmazandó, a programra/kibocsátási sorozatra – vonatkozóan több ECAI hitelminősítés is rendelkezésre áll, úgy a legjobb hitelminősítés elve érvényesül (azaz a kibocsátás, – illetve amennyiben az alkalmazandó, az ugyanazon program/kibocsátási sorozat – vonatkozásában a legjobb ECAI-minősítést veszik figyelembe). Amennyiben a kibocsátás – illetve ha az alkalmazandó, az ugyanazon program/kibocsátási sorozat – vonatkozásában a legjobb hitelminősítés elve nem felel meg az eurorendszer hitelminőségi küszöbének, úgy az eszköz el nem fogadhatónak minősül, még abban az esetben is, ha olyan garanciával rendelkezik, amely az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3.2. szakaszának c) pontjában meghatározottak alapján elfogadhatónak minősül. Amennyiben a kibocsátás – illetve ha az alkalmazandó, az ugyanazon program/kibocsátási sorozat – vonatkozásában nem áll rendelkezésre ECAI hitelminősítés, úgy a kibocsátóra, illetve garanciavállalóra vonatkozó legjobb ECAI hitelminősítésnek (amennyiben a garancia az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3.2. szakaszának c) pontjában meghatározottak alapján elfogadhatónak minősül) meg kell felelnie az eurorendszer hitelminősítési küszöbének, annak érdekében, hogy az eszköz elfogadhatónak minősüljön.

               ii.

               Az ECAI szempontjából a kibocsátás, illetve a program/kibocsátási sorozat minősítése tekintetében nincs az eszköz eredeti futamideje szerinti megkülönböztetés a forgalomképes eszköz magas hitelminőségi követelményének megállapítása céljából. A kibocsátáshoz, illetve a programhoz/kibocsátási sorozathoz rendelt bármely olyan ECAI minősítés elfogadható, amely megfelel az eurorendszer hitelminőségi küszöbének. Ami a kibocsátóra/garanciavállalóra vonatkozó ECAI minősítést illeti, az elfogadható ECAI hitelminősítés az eszköz eredeti futamidejétől függ. Megkülönböztetésre kerülnek a rövid lejáratú eszközök (értve ez alatt azokat az eszközöket, amelyek eredeti futamideje nem több, mint 390 nap), illetve a hosszú lejáratú eszközök között (értve ez alatt azokat az eszközöket, amelyek eredeti futamideje több, mint 390 nap). A rövid lejáratú eszközök vonatkozásában az ECAI-nak a rövid lejáratú és a hosszú lejáratú kibocsátói, valamint a hosszú lejáratú garanciavállalói minősítése a legjobb hitelminősítés elve alapján fogadhatók el. A hosszú lejáratú eszközök esetében kizárólag a hosszú lejáratú kibocsátói, valamint a hosszú lejáratú garanciavállalói ECAI minősítések fogadhatók el.

         (2)   A kölcsönszintű adatszolgáltatási követelmények alá tartozó eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó hitelminőségi küszöbnek – mint ahogy az az eurorendszer hitelminősítési keretszabályai keretében az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3.2. szakaszának b) pontjában az eszközfedezetű értékpapírok ECAI hitelminősítése vonatkozásában meghatározásra került – az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében a 2-es hitelminősítési szintnek („single A” (11)) kell megfelelnie mind a kibocsátáskor, mind pedig az eszközfedezetű értékpapír élettartama alatt. Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3.2. szakaszának b) pontjában foglalt további, az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó ECAI hitelminősítési követelmények változatlanok maradnak.
   (3)   A kölcsönszintű adatszolgáltatási követelményeknek meg nem felelő eszközfedezetű értékpapírok továbbra is az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3.2. szakaszának b) pontjában előírt, az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó ECAI hitelminősítési követelmények hatálya alá tartoznak.
   (4)   Amennyiben a kibocsátás – illetve ha az alkalmazandó, az ugyanazon program/kibocsátási sorozat – vonatkozásában nem áll rendelkezésre ECAI hitelminősítés, úgy a forgalomképes eszközökre (az eszközfedezetű értékpapírok kivételével) vonatkozó magas hitelminősítési követelmények meghatározhatók a stabil pénzügyi helyzetű garanciavállalók által nyújtott garanciák alapján, az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3.2. szakaszának c) pontjában hivatkozottak szerint. A garanciavállaló stabil pénzügyi helyzetét az eurorendszer hitelminőségi küszöbét elérő, a hosszú futamidejű garanciavállalókra vonatkozó ECAI-hitelminősítések alapján értékelik. A garanciának meg kell felelnie az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3.2. szakasza c) pontjának i–iv. alpontjaiban meghatározott követelményeknek.
   7. cikk
   A haircutok meghatározása
   Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.3.2. és 6.3.3. szakaszában foglaltaknak megfelelő, az elfogadhatóság vizsgálata érdekében alkalmazott hitelminősítést kell alkalmazni az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.4.1. szakasza alapján alkalmazandó haricutok meghatározása érdekében.
   8. cikk
   Haircut kategóriák, és a forgalomképes, valamint a forgalomképtelen eszközökre alkalmazandó haircutok
   (1)   A forgalomképes eszközökre vonatkozó likviditási kategóriák, amint az az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.4.2. szakaszának 6. táblázatában meghatározásra került, abban a szakaszban haircut kategóriaként kerül hivatkozásra, az adott kategóriákhoz rendelt elfogadható eszközökben történő változás nélkül.
   (2)   A forgalomképes eszközökre alkalmazott fedezetértékelési haircutok szintjei, amint azok az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.4.2. szakaszának 7. táblázatában meghatározásra kerültek, felváltásra kerülnek az ezen határozat I. mellékletében meghatározott haircutokkal.
   (3)   Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.4.2. szakaszának d) pontjában meghatározott, az V. haircut-kategóriába tartozó eszközfedezetű értékpapírokra alkalmazandó haircut 10 %, tekintet nélkül annak lejáratára vagy kamatszelvény-struktúrájára.
   (4)   A saját felhasználású fedezett kötvényekre további kiegészítő haircut vonatkozik. Ezt a kiegészítő haircutot az egyedi adósságinstrumentum teljes kibocsátásának értékére közvetlenül kell alkalmazni a) 8 %-os értékelési diszkontálás formájában az 1. és 2. hitelminőségi szintbe tartozó saját felhasználású fedezett kötvények, és b) 12 %-os értékelési diszkontálás formájában a 3. hitelminőségi szintbe tartozó saját felhasználású fedezett kötvények vonatkozásában. Ezen célokra a „saját felhasználású fedezett kötvények” azon fedezett banki kötvényeket jelenti, amelyeket akár egy ügyfél, vagy az ahhoz szorosan kapcsolódó jogalanyok bocsátottak ki, és amelyeket a forgalomban lévő fiktív érték 75 %-át meghaladó mértékben ezen ügyfél, vagy az ahhoz szorosan kapcsolódó jogalanyok használnak fel.
   (5)   A forgalomképes eszközökre alkalmazott fedezetértékelési haircutok szintjei, amint azok az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.4.3. szakaszának 9. táblázatában meghatározásra kerültek, felváltásra kerülnek az ezen határozat II. mellékletében meghatározott haircutokkal.
   (6)   Az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 6.4.3.2. szakaszában meghatározott, a nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumokra alkalmazandó haircut 39,5 %, tekintet nélkül azok forgalomban lévő fiktív értékére.
   9. cikk
   Jogorvoslatok nemteljesítés esetén, valamint prudenciális okokból
   (1)   Azokra a jogorvoslatokra, amelyeket a NKB-k által alkalmazott, vonatkozó szerződéses és szabályozási rendelkezéseknek biztosítaniuk kell – az EKB/2011/14 iránymutatás II. melléklete I.7. szakaszában hivatkozottak szerint – az alábbi bekezdésekben meghatározott feltételek vonatkoznak.
   (2)   Nemteljesítés, illetve a prudenciális okok előfordulása esetén az NKB jogosult az alábbi jogorvoslatok igénybevételére:

               a)

               az ügyfél nyílt piaci műveletekhez való hozzáférésének felfüggesztése, korlátozása vagy kizárása;

               b)

               az ügyfél eurorendszer rendelkezésre állásához való hozzáférésének felfüggesztése, korlátozása vagy kizárása;

               c)

               valamennyi folyamatban lévő megállapodás és ügylet felmondása;

               d)

               még nem lejárt vagy függő kötelezettségek lejárttá tétele;

               e)

               az ügyfél NKB-nál elhelyezett betéteinek az ügyféllel szemben fennálló követelések kiegyenlítésére történő felhasználása;

               f)

               az ügyféllel szemben fennálló követelések kiegyenlítéséig az ügyféllel szemben fennálló kötelezettségek teljesítésének felfüggesztése;

         (3)   Ezen túlmenően nemteljesítési esemény bekövetkezte esetén az NKB-k jogosultak lehetnek a következő jogorvoslatok igénybevételére:

               a)

               késedelmi kamatra vonatkozó igény;

               b)

               kártérítési igény az ügyfél nemteljesítése következtében beállt veszteségekért.

         (4)   Továbbá az eurorendszeren belüli hitelműveleteknél az adott ügyfél által fedezetként rendelkezésre bocsátott eszközöket az NKB prudenciális okokból is elutasíthatja, korlátozhatja azok fedezetként történő felhasználását, vagy kiegészítő haircutokat alkalmazhat azokra.
   (5)   Az NKB-nak mindenkor olyan jogi helyzetben kell lennie, hogy indokolatlan késlekedés nélkül érvényesíthesse a fedezetként adott eszközöket olyan módon, hogy jogosult legyen a nyújtott hitel értékének realizálására, ha az ügyfél nem rendezi haladéktalanul negatív egyenlegét.
   (6)   Az előírt intézkedések egységes végrehajtásának biztosítása érdekében az EKB Kormányzótanácsa dönthet a jogorvoslatokról, ideértve a nyílt piaci műveletekhez vagy az eurorendszer rendelkezésre álláshoz való hozzáférés felfüggesztését, korlátozását vagy kizárását.
   10. cikk
   Az EGT-országok fogalommeghatározásának pontosítása
   (1)   Az eurorendszer fedezeti keretszabályozása alkalmazásában az EGK országok alatt értendő valamennyi európai uniós tagállam – ideértve Izlandot, Norvégiát és Liechtensteint is –, tekintet nélkül arra, hogy azok formálisan is az EGK tagjává váltak-e.
   (2)   Az EGK országoknak az EKB/2011/14 iránymutatás I. melléklete 2. függelékében („Fogalomtár”) foglalt fogalommeghatározása ennek megfelelően módosítottnak tekintendő.
   11. cikk
   Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó kölcsön-szintű követelmények végrehajtásának kiigazítása
   (1)   Az eurorendszer a vonatkozó átmeneti időszakot követően az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 6.2.1.1.2. szakaszában, valamint annak 8. függelékében foglaltak sérelme nélkül fogadhat el fedezetként A1-nél alacsonyabb minősítéssel rendelkező eszközfedezetű értékpapírokat, eseti alapon és az arra vonatkozó megfelelő magyarázat rendelkezésre bocsátása mellett, hogy azok miért nem tudtak megfelelni a kötelező értéknek. Minden megfelelő magyarázat esetében a Kormányzótanács határozza meg a maximális toleranciaszintet és a tolerancia horizontját. A tolerancia horizont azt jelzi, hogy az eszközfedezetű értékpapírok minőségének egy meghatározott időtartamon belül javulnia kell.
   (2)   A megfelelő magyarázatoknak, azok toleranciaszintjeinek és tolerancia-horizontjainak teljes listája az EKB honlapján érhető el, és az többek között tartalmazza a hagyományos eszközöket és a hagyományos számítástechnikai rendszereket.
   12. cikk
   Hatálybalépés és alkalmazás
   (1)   Ez a határozat 2013. október 1-jén lép hatályba.
   (2)   Kivételként a 8. cikk (4) bekezdését 2013. november 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. szeptember 26-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 331., 2011.12.14., 1. o.

      (2)  HL L 95., 2013.4.5., 22. o.

      (3)  HL L 95., 2013.4.5., 23. o.

      (4)  HL L 195., 2013.7.18., 27. o.

      (5)  Opciós utalvánnyal vagy egyéb hasonló joggal kiegészített kötvények nem fogadhatók el.

      (6)  Az egy adott időpontban egyetlen euroövezeti inflációs indexhez kapcsolódó tőkeösszeggel rendelkező adósságinstrumentumok szintén megengedettek, feltéve, hogy a kamatszelvény struktúrájuk a 3. cikk (2) bekezdése b) ii. d) alpontjában meghatározott kamatszelvény struktúrának megfelel, és ugyanahhoz az inflációs indexhez kötődik.

      (7)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

      (8)  Az elfogadott ECAI-k, ICAS-ok és harmadik felek RT-i, valamint szolgáltatóik jegyzékét az EKB honlapján www.ecb.europa.eu teszik közzé.

      (9)  Az egy programra/kibocsátási sorozatra vonatkozó ECAI értékelés csak abban az esetben bír jelentőséggel, ha az az adott eszközre vonatkozik, és nincs az ugyanattól az ECAI-tól származó eltérő kibocsátási minősítés.

      (10)  Ez az információ közzétételre kerül az EKB honlapján: http://www.ecb.europa.eu/

      (11)  A „single-A” minősítés a Moody’s által végzett minősítés esetében legalább az „A3”, a Fitch, illetve a Standard & Poor által végzett minősítés esetében az „A-”, illetve a DBRS által végzett minősítés esetében az „AL” minősítésnek felel meg.

      I. MELLÉKLET

         AZ ELFOGADHATÓ FORGALOMKÉPES ESZKÖZÖKRE ALKALMAZOTT FEDEZETÉRTÉKELÉSI HAIRCUTOK SZINTJEI

                  Haircut kategóriák

                  Hitelminőség

                  Hátralévő futamidő
                  (év)

                  I. kategória

                  II. kategória (1)

                  III. kategória (1)

                  IV. kategória (1)

                  V. kategória (1)

                  fix kamatozású

                  kamatszelvény nélküli

                  fix kamatozású

                  kamatszelvény nélküli

                  fix kamatozású

                  kamatszelvény nélküli

                  fix kamatozású

                  kamatszelvény nélküli

                  1. és 2. hitelminősítési szintek (AAA és A- között) (2)

                  0–1

                  0,5

                  0,5

                  1,0

                  1,0

                  1,0

                  1,0

                  6,5

                  6,5

                  10,0

                  1–3

                  1,0

                  2,0

                  1,5

                  2,5

                  2,0

                  3,0

                  8,5

                  9,0

                  3–5

                  1,5

                  2,5

                  2,5

                  3,5

                  3,0

                  4,5

                  11,0

                  11,5

                  5–7

                  2,0

                  3,0

                  3,5

                  4,5

                  4,5

                  6,0

                  12,5

                  13,5

                  7–10

                  3,0

                  4,0

                  4,5

                  6,5

                  6,0

                  8,0

                  14,0

                  15,5

                  > 10

                  5,0

                  7,0

                  8,0

                  10,5

                  9,0

                  13,0

                  17,0

                  22,5

                  Haircut kategóriák

                  Hitelminőség

                  Hátralévő futamidő
                  (év)

                  I. kategória

                  II. kategória (1)

                  III. kategória (1)

                  IV. kategória (1)

                  V. kategória (1)

                  fix kamatozású

                  kamatszelvény nélküli

                  fix kamatozású

                  kamatszelvény nélküli

                  fix kamatozású

                  kamatszelvény nélküli

                  fix kamatozású

                  kamatszelvény nélküli

                  3. hitelminősítési szint (BBB+ és BBB- között) (2)

                  0–1

                  6,0

                  6,0

                  7,0

                  7,0

                  8,0

                  8,0

                  13,0

                  13,0

                  Nem elfogadható

                  1–3

                  7,0

                  8,0

                  10,0

                  14,5

                  15,0

                  16,5

                  24,5

                  26,5

                  3–5

                  9,0

                  10,0

                  15,5

                  20,5

                  22,5

                  25,0

                  32,5

                  36,5

                  5–7

                  10,0

                  11,5

                  16,0

                  22,0

                  26,0

                  30,0

                  36,0

                  40,0

                  7–10

                  11,5

                  13,0

                  18,5

                  27,5

                  27,0

                  32,5

                  37,0

                  42,5

                  > 10

                  13,0

                  16,0

                  22,5

                  33,0

                  27,5

                  35,0

                  37,5

                  44,0

         (1)  Azokra az egyedi eszközfedezetű értékpapírokra, fedezett banki kötvényekre (jumbóval fedezett banki kötvényekre, hagyományos fedezett banki kötvényekre és egyéb banki kötvényekre), valamint a fedezetlen banki kötvényekre, amelyek elvi értékelésére az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 6.5. szakaszával összhangban kerül sor, kiegészítő fedezetértékelési haircut vonatkozik. Ennek a haircutnak az alkalmazására közvetlenül az adott adósságinstrumentum elméleti értékelésének szintjén, 5 %-os diszkontálás formájában kerül sor. Továbbmenve, kiegészítő értékelési diszkontálás alkalmazására kerül sor a saját felhasználású fedezett kötvényekre. Ez az értékelési diszkontálás 8 % a saját felhasználású fedezett kötvényekre az 1. és 2. hitelminőségi szinten és 12 % a saját felhasználású fedezett kötvényekre a 3. hitelminőségi szinten.

         (2)  Az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében meghatározott besorolások szerinti minősítések az EKB honlapján kerülnek közzétételre: www.ecb.europa.eu

      II. MELLÉKLET

         A FIX KAMATOZÁSÚ HITELKÖVETELÉSEKRE ALKALMAZOTT FEDEZETÉRTÉKELÉSI HAIRCUTOK SZINTJEI

                  Értékelési módszertan

                  Hitelminőség

                  Hátralévő futamidő (év)

                  Fix kamatozás, és az NKB által meghatározott elméleti áron alapuló fedezetértékelés

                  Fix kamatozás, és az NKB által meghatározott fennálló összeg szerinti fedezetértékelés

                  1. és 2. hitelminősítési szintek (AAA és A- között)

                  0–1

                  10,0

                  12,0

                  1–3

                  12,0

                  16,0

                  3–5

                  14,0

                  21,0

                  5–7

                  17,0

                  27,0

                  7–10

                  22,0

                  35,0

                  > 10

                  30,0

                  45,0

                  Fedezetértékelési módszertan

                  Hitelminőség

                  Hátralévő futamidő (év)

                  Fix kamatozás, és az NKB által meghatározott elméleti áron alapuló fedezetértékelés

                  Fix kamatozás, és az NKB által meghatározott fennálló összeg szerinti fedezetértékelés

                  3. hitelminősítési szint (BBB+ és BBB-között)

                  0–1

                  17,0

                  19,0

                  1–3

                  29,0

                  34,0

                  3–5

                  37,0

                  46,0

                  5–7

                  39,0

                  52,0

                  7–10

                  40,0

                  58,0

                  > 10

                  42,0

                  65,0


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1669 határozata (2015. április 29.) az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/284

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1669 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan az ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) és az 460/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 526/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 21. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (7),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0089/2015),

         1.

            mentesítést ad az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

         2.

            megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 217. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

         (6)  HL L 165., 2013.6.18., 41. o.

         (7)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (8)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: 2004/644/EK: A Tanács határozata (2004. szeptember 13.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel kapcsolatos végrehajtási szabályok elfogadásáról

text:
               21.9.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 296/16

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. szeptember 13.)
   a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel kapcsolatos végrehajtási szabályok elfogadásáról
   (2004/644/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 286. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendeletére (1) és különösen annak 24. cikke (8) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 45/2001/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) meghatározza az összes közösségi intézményre és szervre vonatkozó elveket és szabályokat, és előírja valamennyi közösségi intézmény és szerv számára az adatvédelmi tisztviselő kinevezését.

               (2)

               A rendelet 24. cikkének (8) bekezdése arról rendelkezik, hogy az adatvédelmi tisztviselőre vonatkozó további végrehajtási szabályokat az egyes közösségi intézmények vagy szervek a melléklet rendelkezései szerint fogadják el. A végrehajtási szabályok különösen az adatvédelmi tisztviselő feladataira, kötelességeire és hatáskörére vonatkoznak.

               (3)

               A végrehajtási szabályok meghatározzák az adatfeldolgozás által érintettek jogainak gyakorlására, valamint a közösségi intézményeknél és szerveknél a személyes adatok feldolgozásával foglalkozó valamennyi érintett résztvevő kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó eljárásokat.

               (4)

               A rendelet végrehajtási szabályai nem sértik az 1049/2001/EK rendeletet (2), a 2004/338/EK, Euratom határozatot (3) és különösen annak II. mellékletét, a 2001/264/EK határozatot (4) és különösen annak melléklete II. részének VI. szakaszát, illetve a Tanács főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének 2001. június 25-i határozatát (5).

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. SZAKASZ
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Tárgy és alkalmazási kör
   E határozat az Európai Unió Tanácsa tekintetében megállapítja a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a továbbiakban a rendelet) kapcsolatos végrehajtási szabályokat.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában és a rendeletben meghatározott fogalmak sérelme nélkül:

               a)

               „adatkezelő”: az az intézmény, főigazgatóság, igazgatóság, osztály vagy egység, amely önállóan vagy másokkal együtt meghatározza a személyes adatok feldolgozásának céljait és módját, a rendelet 25. cikkével összhangban meghatározott, az adatvédelmi tisztviselőnek küldendő értesítés szerint,

               b)

               „kapcsolattartó személy”: a főigazgatóság adminisztratív asszisztense(i) vagy a személyzet bármely tagja, akit főigazgatósága az adatvédelmi tisztviselővel folytatott konzultációt követően képviselőnek nevez ki az adatvédelmi tisztviselővel az adatvédelem terén való szoros együttműködés céljából,

               c)

               „a Főtitkárság személyzete”: a Tanács Főtitkárságának (a továbbiakban: Főtitkárság) tisztviselői vagy bármely személy, akire a személyzeti szabályzat vonatkozik, illetve aki a Főtitkárságon szerződéses alapon dolgozik (gyakornokok, tanácsadók, szerződéses megbízottak, a tagállamok által kirendelt tisztviselők).

         2. SZAKASZ
   AZ ADATVÉDELMI TISZTVISELŐ
   3. cikk
   Az adatvédelmi tisztviselő kinevezése és státusa
   (1)   Az adatvédelmi tisztviselőt a Tanács főtitkárhelyettese nevezi ki, és nevét közli az Európai Adatvédelmi Biztossal. Az adatvédelmi tisztviselő közvetlenül a Tanács főtitkárhelyettesének tartozik jelentési kötelezettséggel.
   (2)   Az adatvédelmi tisztviselő megbízatásának ideje három év, amely kétszer megújítható.
   (3)   Feladatai végzése tekintetében az adatvédelmi tisztviselő az Európai Adatvédelmi Biztossal együttműködve, függetlenül jár el. Különösképpen nem utasítható sem a Főtitkárság kinevezésre jogosult hatósága vagy bárki más által a rendelet rendelkezéseinek belső alkalmazása vagy az Európai Adatvédelmi Biztossal való együttműködése tekintetében.
   (4)   Az adatvédelmi tisztviselő által végzett feladatok és kötelességek értékelésére az Európai Adatvédelmi Biztossal folytatott előzetes konzultációt követően kerül sor. Az adatvédelmi tisztviselő kizárólag az Európai Adatvédelmi Biztos hozzájárulásával menthető fel megbízatásából, ha már nem felel meg a feladatának teljesítéséhez előírt feltételeknek.
   (5)   Az adatvédelmi tisztviselő kinevezésére előirányzott eljárás sérelme nélkül az adatvédelmi tisztviselőt tájékoztatni kell harmadik felekkel létrehozott minden kapcsolatról a rendelet alkalmazására vonatkozóan, különösen az Európai Adatvédelmi Biztost érintő kérdések tekintetében.
   (6)   A rendelet vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül, az adatvédelmi tisztviselő személyére és munkatársaira az Európai Közösségek tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó szabályok és szabályzatok vonatkoznak.
   4. cikk
   Feladatok
   Az adatvédelmi tisztviselő:

               a)

               biztosítja, hogy az adatkezelőket és az adatfeldolgozás által érintetteket tájékoztassák e rendelet szerinti jogaikról és kötelezettségeikről. E feladat ellátása során különösen tájékoztató dokumentumokat és értesítési nyomtatványokat állapít meg, konzultációt folytat az érdekelt felekkel, és hozzájárul az adatvédelmi kérdésekkel kapcsolatos általános ismeretek terjesztéséhez;

               b)

               válaszol az Európai Adatvédelmi Biztos megkereséseire, és illetékességi körén belül együttműködik az Európai Adatvédelmi Biztossal annak kérésére vagy saját kezdeményezése alapján;

               c)

               független módon biztosítja e rendelet rendelkezéseinek a Főtitkárságon belüli alkalmazását;

               d)

               vezeti az adatkezelők által végzett adatfeldolgozási műveletek nyilvántartását, és biztosítja bármely személy számára az ahhoz való közvetlen vagy közvetett hozzáférést az Európai Adatvédelmi Biztos révén;

               e)

               értesíti az Európai Adatvédelmi Biztost azokról az adatfeldolgozási műveletekről, amelyek a rendelet 27. cikkének (2) bekezdésében említett külön kockázatokat jelenthetnek;

               f)

               ezáltal biztosítja, hogy az adatfeldolgozási műveletek során ne sérülhessenek az adatfeldolgozás által érintettek jogai és szabadságai.

         5. cikk
   Feladatkör
   (1)   A teljesítendő általános feladatokon kívül az adatvédelmi tisztviselő:

               a)

               az adatvédelmi rendelkezések alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben tanácsadó szerepet tölt be a Főtitkárság kinevezésre jogosult hatósága, valamint az adatkezelők mellett. A kinevezésre jogosult hatóság, az érintett adatkezelők, a személyzeti bizottság, illetve bármely természetes személy a hivatali út igénybevétele nélkül konzultálhat az adatvédelmi tisztviselővel az e rendelet értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos bármely kérdésben;

               b)

               saját, illetve a kinevezésre jogosult hatóság, az adatkezelők, a személyzeti bizottság vagy bármely természetes személy kezdeményezésére megvizsgálhatja a feladataihoz közvetlenül kapcsolódó és tudomására jutó ügyeket és tényeket, és vizsgálatáról jelentést küldhet a kinevezésre jogosult hatóságnak vagy a vizsgálatot kérő személynek. Ha szükségesnek ítéli, valamennyi további érintett felet is megfelelően tájékoztatni kell. Amennyiben a panaszos természetes személy, vagy természetes személy nevében jár el, az adatvédelmi tisztviselő köteles a lehetséges mértékig biztosítani a kérelem bizalmas kezelését, kivéve, ha az érintett egyértelmű beleegyezését adja, hogy kérelme ettől eltérő módon kezelhető;

               c)

               feladatai ellátása során együttműködik más közösségi intézmények és szervek adatvédelmi tisztviselőivel, főképp tapasztalatcsere és legjobb módszerek átadása révén;

               d)

               képviseli a Tanácsot minden, az adatvédelemmel kapcsolatos kérdésben; a 2004/338/EK, Euratom határozat sérelme nélkül ez magában foglalhatja az adatvédelmi tisztviselő részvételét a megfelelő bizottságokban vagy nemzetközi fórumokon;

               e)

               tevékenységéről éves jelentést küld a Tanács főtitkárhelyettesének, és azt a személyzet rendelkezésére bocsátja.

         (2)   A 4. cikk b) pontja, az 5. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja és a 15. cikk sérelme nélkül az adatvédelmi tisztviselő és személyzete a feladatkörük ellátása során tudomásukra jutott információt és a beszerzett iratok tartalmát nem hozhatják nyilvánosságra.
   6. cikk
   Hatáskör
   Feladatai és kötelességei teljesítése során az adatvédelmi tisztviselő:

               a)

               bármikor betekinthet az adatfeldolgozási műveletek tárgyát képező adatokba, beléphet valamennyi hivatali helyiségbe, valamint hozzáférhet valamennyi adatfeldolgozó berendezéshez és adathordozóhoz;

               b)

               jogi véleményt kérhet a Tanács jogi szolgálatától;

               c)

               az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 22-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (6) és végrehajtási szabályainak megfelelően az engedélyezésre jogosult tisztviselő előzetes beleegyezésével külső, információtechnológiai szakértők szolgáltatásait veheti igénybe;

               d)

               az Európai Adatvédelmi Biztos feladat- és hatáskörének sérelme nélkül közigazgatási intézkedéseket javasolhat a Főtitkárságnak, és a rendelet megfelelő alkalmazására vonatkozó általános ajánlásokat bocsáthat ki;

               e)

               különleges esetekben további javaslatokat tehet a Főtitkárságnak és/vagy valamennyi további érintett félnek az adatvédelem gyakorlati javítására vonatkozóan;

               f)

               felhívhatja a Főtitkárság kinevezésre jogosult hatóságának figyelmét a személyzet valamely tagjának a rendelet szerinti kötelességei elmulasztására, és javasolhatja, hogy indítsanak közigazgatási vizsgálatot a rendelet 49. cikkének lehetséges alkalmazása céljából.

         7. cikk
   Források
   Az adatvédelmi tisztviselő rendelkezésére bocsátják a feladatai ellátásához szükséges megfelelő személyzetet és forrásokat.
   3. SZAKASZ
   AZ ADATVÉDELEMBEN RÉSZT VEVŐK JOGAI ÉS KÖTELESSÉGEI
   8. cikk
   A kinevezésre jogosult hatóság
   (1)   A rendelet megsértésére vonatkozó, a 723/2004/EK, Euratom rendelet 90. cikke szerinti panasz esetén a kinevezésre jogosult hatóság konzultációt folytat az adatvédelmi tisztviselővel, aki írásos véleményét legkésőbb tizenöt nappal a kérelem kézhezvételét követően benyújtja. Ha ezen idő elteltével az adatvédelmi tisztviselő a kinevezésre jogosult hatóság részére nem nyilvánított véleményt, arra a későbbiekben már nem tartanak igényt. A kinevezésre jogosult hatóságot nem kötelezi az adatvédelmi tisztviselő véleménye.
   (2)   Az adatvédelmi tisztviselőt értesíteni kell minden olyan vizsgált panaszról, amelynek adatvédelmi vonatkozása van, vagy ilyen vonatkozása lehet.
   9. cikk
   Az adatkezelők
   (1)   Az adatkezelők felelnek azért, hogy az ellenőrzésük alatt végzett adatfeldolgozási műveletek megfeleljenek a rendeletnek.
   (2)   Különösképpen az adatkezelő

               a)

               minden adatfeldolgozási műveletről és az egy azonos célt vagy több egymással összefüggő célt szolgáló adatfeldolgozási műveletek sorozatáról, továbbá a fennálló adatfeldolgozási műveletek bármely lényeges megváltoztatásáról előzetesen értesíti az adatvédelmi tisztviselőt. A rendelet 2001. február 1-jei hatályba lépését megelőzően végzett adatfeldolgozási műveletekről az adatkezelő haladéktalanul értesíti az adatvédelmi tisztviselőt;

               b)

               segíti az adatvédelmi tisztviselőt és az Európai Adatvédelmi Biztost feladataik ellátásában, különösen azáltal, hogy kérésükre legkésőbb harminc napon belül tájékoztató választ küld;

               c)

               megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hoz, illetve helyes utasításokat ad a Főtitkárság személyzetének annak érdekében, hogy biztosítsa az adatfeldolgozás bizalmas kezelése, valamint az adatfeldolgozás révén felmerülő kockázatok megfelelő szintű biztonságát;

               d)

               adott esetben konzultációt folytat az adatvédelmi tisztviselővel, hogy az adatfeldolgozási műveletek megfelelnek-e a rendelet előírásainak és különösen abban az esetben, ha okkal feltételezik, hogy egyes adatfeldolgozási műveletek nem egyeztethetők össze a rendelet 4. és 10. cikkével. Az adatkezelők konzultációt folytathatnak az adatvédelmi tisztviselővel és/vagy az „A” főigazgatóság információtechnológiai biztonsági szakértőivel, a Bizottság Biztonsági Hivatalával és az Információbiztonsági Hivatallal (INFOSEC) az adatfeldolgozási műveletek bizalmas kezelésével kapcsolatos kérdésekről, továbbá a rendelet 22. cikke alapján hozott biztonsági intézkedésekről.

         10. cikk
   Kapcsolattartó személyek
   (1)   Az adatvédelmi tisztviselő hatáskörének sérelme nélkül a kapcsolattartó személy:

               a)

               segíti saját főigazgatóságát vagy egységét az összes személyes adat feldolgozásának regisztrálásában;

               b)

               segíti saját főigazgatóságát vagy egységét az egyes adatkezelők beazonosításában;

               c)

               jogában áll beszerezni a főigazgatóságán vagy egységén belüli adminisztratív feladatai végzéséhez a megfelelő és szükséges információkat az adatkezelőktől és a személyzettől. Ez nem foglalja magában az adatkezelő felelőssége mellett feldolgozott személyes adatokhoz való hozzáférés jogát.

         (2)   Az adatkezelők hatáskörének sérelme nélkül a kapcsolattartó személy:

               a)

               segíti az adatkezelőket abban, hogy megfeleljenek kötelezettségeiknek;

               b)

               szükség esetén elősegíti az adatvédelmi tisztviselő és az adatkezelők közötti kommunikációt.

         11. cikk
   A Főtitkárság személyzete
   (1)   A Főtitkárság minden alkalmazottjának különösképpen elő kell segítenie a rendelet 21. és 22. cikkében előírt, a személyes adatok kezelésére vonatkozó titoktartási és biztonsági szabályok alkalmazásához. A Főtitkárság személyzetének a személyes adatokhoz hozzáférő egyetlen tagja sem kezelheti ezeket az adatokat az adatkezelő erre vonatkozó utasításán kívül, kivéve, ha a nemzeti vagy közösségi jogszabályok azt előírják.
   (2)   A Főtitkárság személyzetének bármely tagja, az Európai Adatvédelmi Biztos által meghatározott szabályok értelmében, a hivatali út igénybevétele nélkül panasszal élhet az Európai Adatvédelmi Biztosnál e rendelet személyesadat-feldolgozást szabályozó rendelkezéseinek vélt megsértésével kapcsolatban.
   12. cikk
   Az adatfeldolgozás által érintett személyek
   (1)   Az adatfeldolgozás által érintett személyek azon jogukon kívül, hogy a rájuk vonatkozó személyes adatok kezelésével kapcsolatban megfelelő tájékoztatást kell kapniuk, a rendelet 11. és 12. cikkének megfelelően megkereshetik az érintett adatkezelőt a rendelet 13. és 19. cikkében foglalt jogaik gyakorlása céljából, az e határozat 5. cikkében meghatározottak szerint.
   (2)   A bírósági jogorvoslat sérelme nélkül bármely érintett panaszt nyújthat be az Európai Adatvédelmi Biztoshoz, ha megítélése szerint személyes adatainak a Tanács által végzett feldolgozása következtében – az Európai Adatvédelmi Biztos által meghatározott szabályok értelmében – a rendelet szerinti jogait megsértették.
   (3)   Senki sem szenvedhet sérelmet amiatt, hogy a rendelet rendelkezéseinek vélt megsértésével kapcsolatban panasszal élt az Európai Adatvédelmi Biztosnál vagy felhívta az adatvédelmi tisztviselő figyelmét egy ügyre.
   4. SZAKASZ
   AZ ÉRTESÍTÉSSEL KÍSÉRT ADATFELDOLGOZÁSI MŰVELETEK NYILVÁNTARTÁSA
   13. cikk
   Értesítési eljárás
   (1)   Az adatkezelő a személyes adatokkal kapcsolatos valamennyi adatfeldolgozási műveletről a Főtitkárság intranet-honlapján (Adatfeldolgozás) elérhető értesítési formanyomtatványban értesíti az adatvédelmi tisztviselőt. Az értesítést elektronikus úton kell az adatvédelmi tisztviselőnek elküldeni. Tíz munkanapon belül feljegyzés formájában megerősítő értesítést kell küldeni az adatvédelmi tisztviselőnek. A megerősítő feljegyzés kézhezvételét követően az adatvédelmi tisztviselő azt nyilvántartásba veszi.
   (2)   Az értesítésnek tartalmaznia kell minden, a rendelet 25. cikke (2) bekezdésében meghatározott információt. Bármely olyan változásról, amely ezen információkat érinti, azonnal értesíteni kell az adatvédelmi tisztviselőt.
   (3)   Az adatkezelők által követendő értesítési eljárásra vonatkozó további szabályok és eljárások az adatvédelmi tisztviselő által kibocsátott általános ajánlások részét képezik.
   14. cikk
   A nyilvántartás tartalma és célja
   (1)   Az adatvédelmi tisztviselő nyilvántartást vezet a személyes adatokra vonatkozó adatkezelési műveletekről, amelyet az adatkezelőktől kapott értesítések alapján állít össze.
   (2)   A nyilvántartásnak tartalmaznia kell legalább a rendelet 25. cikke (2) bekezdésének a)–g) pontjában említett adatokat. Az adatvédelmi tisztviselő által a nyilvántartásba bevitt adatokat azonban korlátozni lehet abban az esetben, ha ez egy különleges adatfeldolgozási művelet biztonságának védelme miatt szükséges.
   (3)   A nyilvántartás a Tanácsban végzett személyesadat-feldolgozási műveletek jegyzékeként szolgál. Tájékoztatást nyújt az érintetteknek, és segíti őket a 13–19. cikkben foglalt jogaik gyakorlásában.
   15. cikk
   A nyilvántartáshoz való hozzáférés
   (1)   Az adatvédelmi tisztviselő megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy bármely személy közvetlenül, vagy közvetett módon az Európai Adatvédelmi Biztos révén, hozzáférjen a nyilvántartáshoz. Az adatvédelmi tisztviselő különösképpen tájékoztatást és segítséget nyújt az érdekelteknek abban, hogy mely módon és hol lehet kérelmezni a nyilvántartáshoz való hozzáférést.
   (2)   A lehetséges on-line hozzáférést kivéve, a nyilvántartáshoz való hozzáférésre vonatkozó kérelmet, írásban – akár elektronikus formában – kell benyújtani, a Szerződés 314. cikkében említett nyelvek egyikén, megfelelő pontossággal ahhoz, hogy az adatvédelmi tisztviselő beazonosíthassa az érintett adatfeldolgozási műveleteket. A kézhezvételről haladéktalanul elismervényt kell küldeni a kérelmezőnek.
   (3)   Ha egy kérelem nem kellően pontos, az adatvédelmi tisztviselő felkéri a kérelmezőt, hogy pontosítsa kérelmét, és ebben segítséget nyújt a kérelmezőnek. Abban az esetben, ha egy kérelem túl sok adatfeldolgozási műveletet érint, az adatvédelmi tisztviselő informális megbeszélést folytat a kérelmezővel annak érdekében, hogy megfelelő megoldást találjanak.
   (4)   Bármely személy kérheti az adatvédelmi tisztviselőtől olyan információk másolatát, amelyek bármely, értesítéssel kísért adatfeldolgozási műveletre vonatkozóan elérhetők a nyilvántartásban.
   5. SZAKASZ
   AZ ADATFELDOLGOZÁS ÁLTAL ÉRINTETTEK JOGAINAK GYAKORIÁSÁVAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
   16. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   Az adatfeldolgozás által érintettek e szakaszban meghatározott jogait csak az érintett személyek gyakorolhatják, vagy kivételes esetekben megfelelő engedély birtokában e személyek nevében eljáró más személyek. A megkereséseket írásban az érintett adatkezelőnek kell címezni, az adatvédelmi tisztviselőnek küldött másolattal együtt. Szükség esetén az adatvédelmi tisztviselő segít az érintettnek az adott adatkezelő beazonosításában. Az adatvédelmi tisztviselő rendelkezésre bocsátja a megfelelő formanyomtatványokat. Az adatkezelők csak abban az esetben foglalkoznak a kérelemmel, ha a nyomtatványokat pontosan töltötték ki, és a panaszos személyazonosságát megfelelően ellenőrizték. Az érintettek jogainak gyakorlása díjmentesen történik.
   (2)   Az adatkezelő a kérelem nyilvántartásba vételét követő öt munkanapon belül átvételi elismervényt küld a kérelmezőnek. Egyéb rendelkezés hiányában a kérelem nyilvántartásba vételét követően legfeljebb tizenöt munkanapon belül az adatkezelő válaszol a kérelemre, és vagy jóváhagyja azt, vagy írásban megjelöli a teljes vagy részleges elutasítás okait, különösen azokban az esetekben, ha a kérelmezőt nem tekinti az adatfeldolgozás által érintettnek.
   (3)   Az adatfeldolgozás által érintett jogainak gyakorlása során tapasztalt szabálytalanságok vagy egyértelmű visszaélés esetén, illetve ha az érintett az adatfeldolgozást jogellenesnek véli, az adatkezelő köteles a kérelemről konzultációt folytatni az adatvédelmi tisztviselővel és/vagy az érintettet az adatvédelmi tisztviselőhöz irányítani, aki dönt a kérelem jogosultságáról, illetve annak megfelelő nyomon követéséről.
   (4)   Bármely érintett személy konzultációt folytathat az adatvédelmi tisztviselővel valamely különös esettel kapcsolatos jogai gyakorlásáról. A bírósági jogorvoslat sérelme nélkül bármely érintett panaszt nyújthat be az Európai Adatvédelmi Biztoshoz, ha megítélése szerint személyes adatainak feldolgozása következtében a rendelet szerinti jogait megsértették.
   17. cikk
   Az adatokhoz való hozzáférés joga
   Az érintettnek joga van ahhoz, hogy a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül bármikor megkapja az adatkezelőtől a rendelet 13. cikkének a)–d) pontjában említett tájékoztatást, a kérelmező preferenciájától függően vagy az adatok helyben történő megtekintésén, vagy másolaton keresztül, beleértve adott esetben az elektronikus formában megküldött másolatot.
   18. cikk
   Az adatok helyesbítéséhez való jog
   Az érintetteknek a helytelen vagy hiányos személyes adataik helyesbítésére vonatkozó kérelmükben pontosan meg kell adniuk a kérdéses adatokat, illetve a kért helyesbítést. Az ilyen kérelmet az adatkezelőnek haladéktalanul meg kell vizsgálnia.
   19. cikk
   Az adatok zárolásához való jog
   Az adatkezelő a 15. cikk szerinti, az adatok zárolására vonatkozó bármely kérelemmel haladéktalanul foglalkozik. A kérelemnek tartalmaznia kell a pontos adatokat, illetve azok zárolásának indokolását. Az adatainak zárolását kérelmező érintettet az adatkezelő az adatok zárolásának feloldását megelőzően értesíti.
   20. cikk
   Az adatok törléséhez való jog
   Az érintettnek joga van az adatkezelőtől az adatok haladéktalan törlését kérni, ha azok feldolgozása jogellenesen történt, különösen akkor, ha a rendelet 4–10. cikkének rendelkezéseit megsértették. A kérelemnek tartalmaznia kell a pontos adatokat, illetve az adatok jogellenes feldolgozására vonatkozó indokokat vagy bizonyítékokat. Az automatikus nyilvántartó rendszerekben az adatok törlését alapvetően valamennyi szükséges technikai eszközzel el kell végezni, kizárva a törölt adatok későbbi feldolgozásának esetleges lehetőségét is. Amennyiben az adatok törlése technikai okokból nem lehetséges, az adatkezelő az adatvédelmi tisztviselővel és az érintettel folytatott konzultációt követően ezen adatok azonnali zárolását rendeli el.
   21. cikk
   Harmadik személyek értesítése
   Az érintett által kért helyesbítés, zárolás vagy törlés esetén az érintett kérheti az adatkezelőtől, hogy értesítse azon harmadik személyeket, akikkel személyes adatait közölték, kivéve, ha ez lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést kíván.
   22. cikk
   Kifogásolás joga
   A rendelet 18. cikkének megfelelően az érintett kifogást emelhet a rá vonatkozó adatok feldolgozása, illetve személyes adatainak közlése vagy használata ellen. A kérelemnek tartalmaznia kell a pontos adatokat, illetve a kérelmet megindokoló okokat. Megalapozott kifogás esetén a kérdéses adatfeldolgozás a továbbiakban nem terjed ki a szóban forgó adatokra.
   23. cikk
   Automatizált egyedi döntések
   Az érintettnek joga van arra, hogy ne tartozzon a rendelet 19. cikke szerinti automatizált egyedi döntések hatálya alá, kivéve, ha a döntést a nemzeti vagy közösségi jogszabályok, vagy az Európai Adatvédelmi Biztosnak az érintett legitim érdekeit védő határozata egyértelműen engedélyezik. Az érintettnek mindegyik esetben lehetősége van véleménye előzetes kinyilvánítására, illetve az adatvédelmi tisztviselővel való konzultációra.
   24. cikk
   Kivételek és korlátozások
   (1)   Az adatkezelő olyan mértékig, amennyire a rendelet 20. cikkében meghatározott legitim okok azt világosan megindokolják, korlátozhatja az e határozat 17–21. cikkben említett jogokat. A legszükségesebb esetek kivételével, az adatkezelő először konzultációt folytat az adatvédelmi tisztviselővel, akinek a véleménye nem kötelezi az intézményt. Az adatkezelő haladéktalanul válaszol a jogok gyakorlásával kapcsolatos kivételek és korlátozások alkalmazására vonatkozó kérelmekre, és alátámasztja a döntést.
   (2)   Bármely érintett személy kérheti az Európai Adatvédelmi Biztost, hogy alkalmazza a rendelet 47. cikke (1) bekezdésének c) pontját.
   6. SZAKASZ
   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS
   25. cikk
   Gyakorlati szabályok
   (1)   Az írásos vizsgálati kérelmeket az adatvédelmi tisztviselő által rendelkezésre bocsátott külön formanyomtatvány használatával az adatvédelmi tisztviselőnek kell címezni. A vizsgálati kérelem jogával való egyértelmű visszaélés esetén, például ha ugyanazon személy a közelmúltban hasonló vizsgálati kérelmet nyújtott be, az adatvédelmi tisztviselő nem köteles választ adni a kérelmezőnek.
   (2)   A kézhezvételt követő tizenöt napon belül az adatvédelmi tisztviselő átvételi elismervényt küld a kinevezésre jogosult hatóságnak vagy annak a személynek, aki a vizsgálatot elrendelte, és ellenőrzi, hogy a kérelmet bizalmasan kezelik-e.
   (3)   Az adatvédelmi tisztviselő írásos beszámolót kér az ügyről a kérdéses adatfeldolgozási műveletért felelős adatkezelőtől. Az adatkezelő tizenöt napon belül megküldi válaszát az adatvédelmi tisztviselőnek. Az adatvédelmi tisztviselő kiegészítő információkra tarthat igényt a többi féltől, úgymint a Főtitkárság Biztonsági Hivatalától és Információbiztonsági Hivatalától (INFOSEC). Szükség esetén jogi véleményt kérhet az üggyel kapcsolatban a Tanács jogi szolgálatától. Az adatvédelmi tisztviselő harminc napon belül megkapja a tájékoztatást vagy véleményt.
   (4)   Az adatvédelmi tisztviselő a kézhezvételtől számított legkésőbb három hónapon belül jelentést küld a kinevezésre jogosult hatóságnak vagy a kérelmet benyújtó személynek.
   7. SZAKASZ
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   26. cikk
   Hatálybalépés
   E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. R. BOT

      (1)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i, 1049/2001/EK rendelete (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről.

      (3)  A Tanács 2004. március 22-i 2004/338/EK, Euratom határozata (HL L 106., 2004.4.15., 22. o.) a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról.

      (4)  A Tanács 2001. március 19-i 2001/264/EK határozata (HL L 101., 2002.4.11., 1. o.) a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról. A 2004/194/EK határozattal (HL L 63., 2004.2.28., 48. o.) módosított határozat.

      (5)  A Tanács főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének 2001. június 25-i határozata (HL C 189., 2001.7.5., 1. o.) a nyilvánosság felé irányuló szakmai kapcsolattartás tekintetében az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának és a Főtitkárság személyzetének helyes hivatali magatartási kódexéről.

      (6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.


title: 2010/447/CFSP: A Tanács 2010/447/KKBP határozata ( 2010. augusztus 11. ) az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               12.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 211/39

         A TANÁCS 2010/447/KKBP HATÁROZATA
   (2010. augusztus 11.)
   az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. július 21-én elfogadta Marc OTTE-nak az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjévé (továbbiakban: EUKK) történő kinevezéséről szóló 2003/537/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               A Tanács 2010. február 22-én elfogadta a 2010/107/KKBP határozatot (2), amely az EUKK megbízatását 2010. augusztus 31-ig meghosszabbította.

               (3)

               Az EUKK megbízatását célszerű meghosszabbítani 2011. február 28-ig, illetve mindaddig, amíg a Tanács – az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (továbbiakban: a főképviselő) javaslata alapján – meg nem állapítja, hogy az Európai Külügyi Szolgálat keretében létrejöttek a 2010/107/KKBP határozat szerinti funkcióknak megfelelő feladatkörök, és meg nem szünteti a megbízást.

               (4)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/107/KKBP tanácsi határozat a következőképpen módosul:

               1.

               az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „1. cikk
               Az Európai Unió különleges képviselője
               A Tanács Marc OTTE-nak, a közel-keleti békefolyamathoz rendelt EUKK-nak a megbízatását 2011. február 28-ig, illetve mindaddig meghosszabbítja, amíg a Tanács – a főképviselő javaslata alapján – meg nem állapítja, hogy az Európai Külügyi Szolgálat keretében létrejöttek az e határozat szerinti funkcióknak megfelelő feladatkörök, és meg nem szünteti a megbízást.”;

               2.

               az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „5. cikk
               Finanszírozás
               (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. március 1-jétől2010. augusztus 31-ig terjedő időszakra 730 000 EUR.
               (2)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. szeptember 1-jétől2011. február 28-ig terjedő időszakra 585 000 EUR.
               (3)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
               (4)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.”.

         2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. VANACKERE

      (1)  HL L 184., 2003.7.23., 45. o.

      (2)  HL L 46., 2010.2.23., 8. o.