title: A Tanács (EU) 2016/1888 határozata (2016. június 24.) az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

text:
               27.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 292/1

         A TANÁCS (EU) 2016/1888 HATÁROZATA
   (2016. június 24.)
   az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) átsorolta a Salamon-szigeteket az 539/2001/EK tanácsi rendelet (2) I. mellékletéből a II. mellékletébe.

               (2)

               A Salamon-szigetekre tett utaláshoz lábjegyzet tartozik, amely szerint a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.

               (3)

               2014. október 9-én a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot a Salamon-szigetekkel való, az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (4)

               A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2014. november 19-én kezdődtek, és a megállapodás 2015. november 13-i parafálásával sikeresen lezárultak.

               (5)

               A megállapodást alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében jóvá kell hagyni. A megállapodást az aláírása napját követő naptól a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (6)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (7)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmmel a megállapodás megkötésére.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   3. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   4. cikk
   A megállapodást az aláírását követő naptól (5) kezdődően a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2016. június 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A.G. KOENDERS

      (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 509/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 149., 2014.5.20., 67. o.).

      (2)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

      (4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

      (5)  A megállapodás aláírásának napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.


title: A Tanács (EU) 2016/202 határozata (2016. február 12.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott EPA-bizottságban az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
               16.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 39/28

         A TANÁCS (EU) 2016/202 HATÁROZATA
   (2016. február 12.)
   az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott EPA-bizottságban az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Közép-Afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló 2009/152/EK tanácsi határozatra (1),
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: EPA) irányuló ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2009. január 15-én került aláírásra és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazandó.

               (2)

               A megállapodás 92. cikke létrehozza a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot (a továbbiakban: EPA-bizottság), amely felelős a megállapodás szerinti ügyek igazgatásáért és a megállapodásban említett összes feladat teljesítéséért.

               (3)

               A megállapodás 92. cikke szerint a felek megállapodnak az EPA-bizottság összetételéről, szervezetéről és működéséről.

               (4)

               Az Uniónak meg kell határoznia az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott EPA-bizottságban az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontnak az EPA-bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.
   A határozattervezet kisebb jelentőségű, nem lényeges módosítása újabb tanácsi határozat nélkül is megengedett.
   2. cikk
   Az EPA-bizottság határozatát annak elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. február 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  HL L 57., 2009.2.28., 1. o.

      TERVEZET
      az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott
      EPA-BIZOTTSÁG …/2015 HATÁROZATA
      (…)
      az eljárási szabályzatának elfogadásáról
      AZ EPA-BIZOTTSÁG,
      tekintettel a 2009. január 15-én Brüsszelben aláírt, és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazott, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), és különösen annak 92. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A megállapodás és e határozat értelmében a közép-afrikai felet a Kameruni Köztársaság alkotja.

                  (2)

                  A megállapodás szerint a felek megállapodnak az EPA-bizottság összetételéről, szervezetéről és működéséről,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EPA-bizottság eljárási szabályzatát az I. melléklet tartalmazza.
      Az eljárási szabályzat nem érinti a megállapodásban meghatározott vagy az EPA-bizottság által megállapítható különleges szabályokat.
      2. cikk
      Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.

         Kelt …,

               a Kameruni Köztársaság részéről

               az Európai Unió részéről

      MELLÉKLET

         az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott

         EPA-BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

      I. FEJEZET
      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
      1. cikk
      Az EPA-bizottság feladatai
      A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság (EPA-bizottság) felelős az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és az e megállapodásban említett valamennyi feladat teljesítéséért.
      Az EPA-bizottság feladatai a következők:

                  (1)

                  A kereskedelem területén:

                              a)

                              felügyeli és biztosítja a megállapodás végrehajtását és megfelelő alkalmazását. E célból meg kell vizsgálnia és ajánlania kell prioritást élvező együttműködési területeket;

                              b)

                              értékeli a megállapodás keretében kapott eredményeket, és adott esetben gondoskodik a megállapodás rendelkezéseinek tökéletesítéséről;

                              c)

                              intézkedéseket tesz a megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő viták elkerülése és/vagy rendezése érdekében;

                              d)

                              nyomon követi a regionális integráció és a felek közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok alakulását;

                              e)

                              nyomon követi és értékeli a megállapodás végrehajtásának a felek fenntartható fejlődésére gyakorolt hatását;

                              f)

                              megvitatja és meghozza azokat az intézkedéseket, amelyek ösztönző hatással lehetnek a kereskedelemre, a beruházásokra és a felek közötti üzleti lehetőségekre;

                              g)

                              megvitat valamennyi, a megállapodással összefüggő kérdést, valamint minden olyan más kérdést, amely veszélyeztetheti a megállapodás céljainak megvalósítását.

                  (2)

                  A fejlesztési együttműködés területén:

                              a)

                              biztosítja a fejlesztési együttműködésre vonatkozó, a megállapodás hatálya alá tartozó rendelkezések alkalmazását;

                              b)

                              a többi partnerrel együtt nyomon követi és koordinálja a megállapodásban meghatározott együttműködési rendelkezések végrehajtását;

                              c)

                              rendszeres időközönként felülvizsgálja a megállapodásban meghatározott együttműködési prioritásokat, és adott esetben új prioritások felvételére tesz ajánlást;

                              d)

                              gondoskodik a megállapodáshoz mellékelt közös útmutató dokumentum végrehajtásáról.

            II. FEJEZET
      SZERVEZET
      2. cikk
      Összetétel és elnökség
      (1)   Az EPA-bizottságot egyrészről az Európai Unió Tanácsa tagjainak és az Európai Bizottságnak a képviselői, másrészről a Kameruni Köztársaság képviselői alkotják, miniszteri vagy vezető tisztviselői szinten.
      (2)   Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „felek” meghatározása a megállapodás 95. cikkében foglaltak szerint történik.
      (3)   Az EPA-bizottság elnöki tisztét az Európai Unió képviselője és a Kameruni Köztársaság képviselője látja el, 12 hónapos időszakonként felváltva. Az első elnökségi időszakra szóló megbízatás az EPA-bizottság első ülésének napján kezdődik, és ugyanazon év december 31-én ér véget. Az elnöki tisztet elsőként a Kameruni Köztársaság képviselője tölti be.
      3. cikk
      Megfigyelők
      (1)   Az EPA-bizottság üléseire meghívást kapnak a Közép-afrikai Gazdasági és Pénzügyi Közössége (Communauté Économique et Monétaire des États de l'Afrique centrale, CEMAC) Bizottságának és a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (Communauté Economique des États de l'Afrique centrale, CEEAC) Főtitkárságának képviselői.
      (2)   A felek dönthetnek úgy, hogy az EPA-bizottság ülésére megfigyelőként meghívják a civil társadalom és a magánszektor képviselőit, valamint szakértőket és az általuk szabadon választott más személyt.
      (3)   Az EPA-bizottság dönthet úgy, hogy az ülések érzékeny kérdéseket érintő részein és az EPA-bizottság döntéshozatalakor a megfigyelők nem vehetnek részt az ülésen.
      4. cikk
      Titkárság
      Az Európai Unió részéről az Európai Bizottság, illetve a Kameruni Köztársaság 12 hónapos időszakonként felváltva látja el az EPA-bizottság titkári feladatait. Ezek az időszakok egybeesnek az EPA-bizottság elnökségi időszakával.
      5. cikk
      Albizottságok
      Az EPA-bizottság hatáskörének hatékony gyakorlása érdekében a megállapodással kapcsolatos egyes témakörökért felelős, irányítása alatt álló albizottságokat hozhat létre. Az EPA-bizottság e célból meghatározza az említett albizottságok összetételét és feladatait.
      III. FEJEZET
      MŰKÖDÉS
      6. cikk
      Határozatok és ajánlások
      (1)   Az EPA-bizottság egyhangúlag hozza meg határozatait és ajánlásait.
      (2)   Az EPA-bizottság a megállapodás keretében felmerülő bármely általános, az AKCS államok és az Európai Unió közös érdekeit érintő ügyet az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) 15. cikkében meghatározott AKCS–EU Miniszterek Tanácsa elé terjeszthet.
      (3)   Az ülések közötti időszakban az EPA-bizottság írásbeli eljárás útján, mindkét fél egyetértése mellett határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. Az írásbeli eljárás a felek közötti jegyzékváltást jelent.
      (4)   Az EPA-bizottság határozatai és ajánlásai a „határozat” vagy „ajánlás” címet viselik, amelyet sorszám, az elfogadás időpontja, valamint a tartalom megjelölése követ. Mindegyik határozat rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.
      (5)   Az EPA-bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat az Európai Unió részéről az Európai Bizottság egy képviselője, valamint a Kameruni Köztársaság egy képviselője hitelesíti.
      (6)   A határozatokat és ajánlásokat az EPA-bizottság dokumentumaiként kell továbbítani a feleknek.
      7. cikk
      Levelezés
      (1)   Az EPA-bizottságnak címzett valamennyi levelet a titkárságához kell irányítani.
      (2)   A titkárság gondoskodik arról, hogy az EPA-bizottságnak címzett valamennyi levelet továbbítsák a bizottság elnökéhez, és amennyiben indokolt, az ezen eljárási szabályzat 10. cikkében említett dokumentumként köröztessék minden egyes félnek a megállapodás 92. cikkében meghatározott kapcsolattartó pontja között.
      (3)   Az EPA-bizottság elnökétől származó leveleket a felek kapcsolattartó pontjainak a titkárság küldi megl, és amennyiben indokolt, ezen eljárási szabályzat 10. cikkében említett dokumentumként körözteti az EPA-bizottság többi tagjai között.
      8. cikk
      Ülések
      (1)   Az EPA-bizottság rendszeres – legfeljebb éves – időközönként ülésezik, valamint rendkívüli üléseket is tart, amennyiben a körülmények úgy kívánják, és ha a felek erről közösen megegyeznek.
      (2)   Az EPA-bizottság üléseinek helyszínéről és időpontjáról a felek közösen állapodnak meg.
      (3)   Az EPA-bizottság üléseit a másik féllel folytatott konzultációt követően az elnöki tisztséget betöltő fél hívja össze.
      (4)   A meghívókat az adott ülést megelőzően legalább tizenöt nappal meg kell küldeni a résztvevőknek.
      9. cikk
      Küldöttségek
      Az egyes üléseket megelőzően az EPA-bizottság elnökét tájékoztatni kell az Európai Unió, a Kameruni Köztársaság és az esetleges megfigyelők küldöttségeinek tervezett összetételéről.
      10. cikk
      Dokumentáció
      Amennyiben az EPA-bizottság tanácskozásai írott dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkárság az EPA-bizottság dokumentumaiként – legalább az ülés kezdete előtt tizennégy nappal – számmal látja el és körözteti.
      11. cikk
      Az ülések napirendje
      (1)   Az EPA-bizottság titkársága a felek által tett javaslatok alapján összeállítja az egyes ülések tervezett napirendjét. A tervezett napirendet a titkárság az ülés előtt legalább tizenöt nappal megküldi a felek kapcsolattartó pontjának.
      (2)   A tervezett napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyek napirendre tűzésére az ülés kezdete előtt legalább huszonegy nappal kérelem érkezett a titkársághoz, de csak azok a pontok kerülnek fel a tervezett napirendre, amelyeknél a kapcsolódó dokumentumokat legkésőbb az előzetes napirend elküldésének napjáig megkapta a titkárság.
      (3)   Az EPA-bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. A felek egyetértésével a napirendbe a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni.
      (4)   Az EPA-bizottság elnöke a felek beleegyezésével bizonyos témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából szakértőket kérhet fel az EPA-bizottság ülésein való részvételre.
      (5)   A titkárság a felekkel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőket.
      12. cikk
      Jegyzőkönyv
      (1)   Minden egyes ülés végén az EPA-bizottság tagjai elkészítik és aláírják az összefoglaló következtetéseket.
      (2)   A titkárság legfeljebb egy hónapon belül elkészíti az egyes ülések jegyzőkönyvtervezetét.
      (3)   Főszabályként a jegyzőkönyv összefoglalja az egyes napirendi pontokat, adott esetben az alábbiak megjelölésével:

                  a)

                  az EPA-bizottsághoz benyújtott valamennyi dokumentum,

                  b)

                  valamennyi olyan nyilatkozat, amelynek a jegyzőkönyvbe való felvételét az EPA-bizottság valamely tagja kérte,

                  c)

                  az egyes kérdésekkel kapcsolatban meghozott határozatok, megtett ajánlások, jóváhagyott nyilatkozatok és elfogadott következtetések.

            (4)   A jegyzőkönyv tartalmazza továbbá az EPA-bizottság résztvevőinek, valamint az őket kísérő delegációk tagjainak és az ülésen részt vevő esetleges megfigyelőknek a névsorát is.
      (5)   Az ülés napját követő két hónapon belül a két fél írásban jóváhagyja a jegyzőkönyvet. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyv két példányát a titkárság aláírásával látja el, és a felek mindegyike kap egy eredeti példányt ezekből a hiteles dokumentumokból.
      13. cikk
      Nyilvánosság
      (1)   Amennyiben a felek erről másként nem határoznak, az EPA-bizottság ülései nem nyilvánosak.
      (2)   A felek dönthetnek úgy, hogy az EPA-bizottság határozatait saját hivatalos lapjukban közzéteszik.
      IV. FEJEZET
      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
      14. cikk
      Nyelvhasználatra vonatkozó szabályok
      (1)   Az EPA-bizottság munkanyelvei a felek közös hivatalos nyelvei.
      (2)   Az EPA-bizottság tanácskozásainak, valamint határozatai és ajánlásai elfogadásának alapját az (1) bekezdésben hivatkozott nyelvek valamelyikén készített dokumentumok és javaslatok képezik.
      15. cikk
      Kiadások
      (1)   A felek mindegyike viseli az EPA-bizottság ülésein való részvételével kapcsolatos személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.
      (2)   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező fél viseli.
      (3)   Az üléseken való tolmácsolással, valamint a határozatoknak és ajánlásoknak az EPA-bizottság munkanyelveire való fordításával kapcsolatos költségeket az ülést rendező fél viseli. Az üléseken való tolmácsolással, valamint a határozatoknak és ajánlásoknak az Európai Unió többi hivatalos nyelvére való fordításával kapcsolatos költségeket az Európai Unió viseli.
      16. cikk
      Az eljárási szabályzat módosítása
      A 6. cikk (1) bekezdésével összhangban ezen eljárási szabályzat az EPA-bizottság határozatával módosítható.


title: A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat (1991. november 11.) az Európai Közösség, tagállamai és a Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság közötti megállapodások alkalmazásának felfüggesztéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

41991D0586

Hivatalos Lap L 315 , 15/11/1991 o. 0047 - 0047 finn különkiadás fejezet 11 kötet 18 o. 0178  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 18 o. 0178

		A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat(1991. november 11.)az Európai Közösség, tagállamai és a Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság közötti megállapodások alkalmazásának felfüggesztéséről(91/586/ESZAK, EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,mivel az Európai Közösség és tagállamai együttműködési megállapodást és kapcsolódó jegyzőkönyveket és okmányokat, valamint az ESZAK termékeiről szóló megállapodást írtak alá a Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársasággal;mivel az 1991. október 5-i és 28-i nyilatkozatukban az Európai Politikai Együttműködés keretében ülésező Európai Közösség és tagállamai tudomásul vették a jugoszláviai válságot; mivel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 713. (1991) állásfoglalásában kifejezte azt az aggodalmát, hogy ennek a helyzetnek az elhúzódása veszélyezteti a nemzetközi békét és biztonságot;mivel az ellenségeskedés folytatása és annak következményei mind a Jugoszlávia köztársaságai között meglévő, mind a Közösséggel fennálló gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokra nézve gyökeresen megváltoztatják azokat a feltételeket, amelyek alapján aláírták az Európai Gazdasági Közösség és a Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság közötti együttműködési megállapodást [1] és annak jegyzőkönyveit, valamint az Európai Szén- és Acélközösségre vonatkozó megállapodást; mivel ezek kétségbe vonják e megállapodások és jegyzőkönyvek alkalmazását;mivel nem vették figyelembe az Európai Politikai Együttműködés keretében 1991. október 6-án Haarzuilens-ben ülésező Európai Közösség és tagállamai által benyújtott kérelmet, amelyben kérték az 1991. október 4-én Hágában megkötött tűzszüneti megállapodás betartását;mivel az 1991. október 6-i nyilatkozatban az Európai Politikai Együttműködés keretében ülésező Európai Közösség és tagállamai bejelentették a Közösség és Jugoszlávia közötti megállapodások megszüntetésére irányuló határozatukat, amennyiben nem tartják be az 1991. október 4-én Hágában az Európai Közösségek Tanácsa elnökének és a Jugoszláviáról szóló konferencia elnökének jelenlétében a konfliktus felei között megkötött megállapodást;mivel a Közösség megkezdte a fent említett megállapodások felmondására irányuló szükséges eljárásokat;a Bizottság ajánlására,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:(1) A fent említett megállapodások alkalmazását azonnali hatállyal felfüggesztik.(2) Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1991. november 11-én.az elnökH. J. Simons[1] HL L 41., 1983.2.14., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Bizottság határozata (2015. július 10.) az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsa egyes tagjainak kinevezéséről

text:
               11.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 227/2

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2015. július 10.)
   az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsa egyes tagjainak kinevezéséről
   (2015/C 227/02)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 3-i 2013/743/EU tanácsi határozatra (1), és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A (C(2015/58 határozattal (2) módosított) C(2013)8915 határozattal (3) a Bizottság a 2014. január 1-től2020. december 31-ig tartó időszakra létrehozta az Európai Kutatási Tanácsot (EKT), mint az egyedi program „Kiváló tudomány” című I. része keretében a 2013/743/EU tanácsi határozat 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett „Európai Kutatási Tanács (EKT)” elnevezésű különös célkitűzéshez kapcsolódó tevékenységek végrehajtásának eszközét.

               (2)

               Az EKT része a 2013/743/EU határozat 7. cikkében meghatározott független Tudományos Tanács, amelynek célzott végrehajtó struktúrájáról a határozat 8. cikke rendelkezik.

               (3)

               A C(2013)8915 határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tudományos Tanács tagsága az EKT elnökéből és 21 rendes tagból áll.

               (4)

               A 2013/743/EU határozat 7. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a tagok kinevezése négy évre szól, amely egy alkalommal megújítható. A tagokat a Tudományos Tanács munkájának folyamatosságát szem előtt tartva kell kinevezni.

               (5)

               A Tudományos Tanács egyes tagjainak hivatali ideje 2014. december 31-én véget ért, így a Tanács tagságát meg kell újítani.

               (6)

               A 2013/743/EU határozat 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a Tudományos Tanács tagjait a Bizottság nevezi ki a Tudományos Tanáccsal egyetértésben lefolytatott, független és átlátható kiválasztási eljárás eredményeképpen, amelynek része a tudományos közösséggel való konzultáció és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentés. Ezért a Tudományos Tanács leendő tagjainak meghatározása érdekében felállításra került egy állandó bizottság. Ez a kiválasztó bizottság a Tudományos Tanács tagjainak cseréjére, illetve újbóli kinevezésére vonatkozó ajánlásokat terjesztett a Bizottság elé, amelyeket a Bizottság elfogadott,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottság 2019. június 30-ig meghosszabbítja Isabelle Vernos kinevezését az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság kinevezi Margaret Buckinghamot 2019. június 30-ig az EKT Tudományos Tanácsába új tagként.
   A Bizottság kinevezi Michael Kramert 2019. június 30-ig az EKT Tudományos Tanácsába új tagként.
   A Bizottság kinevezi Micali Silviót 2019. június 30-ig az EKT Tudományos Tanácsába új tagként.
   2. cikk
   Ez a határozat 2015. július 1-én lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 10-én.

            a Bizottság részéről

         Carlos MOEDAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 965. o.

      (2)  A Bizottság 2015. február 17-i C(2015)58 határozata az Európai Kutatási Tanács létrehozásáról szóló C(2013) 8915 határozat módosításáról (HL C 58., 2015.2.18., 3. o.).

      (3)  A Bizottság 2013. december 12-i C(2013)8915 határozata (az Európai Kutatási Tanács létrehozásáról (HL L 373., 2013.12.20., 23. o.).


title: 2008/461/EK: A Tanács határozata ( 2008. június 16. ) a Régiók Bizottsága egy spanyol póttagjának kinevezéséről

text:
               19.6.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/32

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. június 16.)
   a Régiók Bizottsága egy spanyol póttagjának kinevezéséről
   (2008/461/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Pedro MOYA MILANÉS lemondását követően egy póttag helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig Enrique OJEDA VILA-t (Secretario General de Acción Exterior, Andalúzia) nevezi ki a Régiók Bizottsága póttagjává.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2008. június 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. RUPEL

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: S4. határozat ( 2009. október 2. ) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására szolgáló megtérítési eljárásokról (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

text:
               24.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 106/52

         S4. HATÁROZAT
   (2009. október 2.)
   a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására szolgáló megtérítési eljárásokról
   (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   2010/C 106/17
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az Igazgatási Bizottság feladata a 883/2004/EK és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) kapcsolatban felmerülő igazgatási és értelmezési kérdések kezelése,
   tekintettel az 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkére,
   tekintettel a 987/2009/EK rendelet 66. és 68. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Egy adott tagállam intézménye által egy másik tagállam intézménye helyett nyújtott természetbeni ellátások teljes összegét vissza kell téríteni.

               (2)

               Az intézmények közötti megtérítéseket, ha nem állapodtak meg másként, gyorsan és hatékonyan kell teljesíteni a már régóta rendezetlen követelések felhalmozódásának megelőzése érdekében.

               (3)

               A követelések felhalmozódása veszélyeztetheti a közösségi rendszer hatékony működését és kockázatot jelenthet az egyének jogaira nézve.

               (4)

               Az Igazgatási Bizottság S1. határozatában (3) úgy döntött, hogy érvényes európai egészségbiztosítási kártya alapján a tartózkodási hely szerinti intézmény számára vissza kell téríteni az egészségügyi ellátás díját.

               (5)

               A közösen megállapított legjobb gyakorlatok hozzájárulnának az intézmények közötti megtérítések gyors és hatékony teljesítéséhez.
               A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt rendelkezéseknek megfelelően,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   A.   A tényleges kiadás alapján történő megtérítés (a 987/2009/EK rendelet 62. cikke)

               1.

               Egy intézménynek, amely tényleges kiadáson alapuló követelést nyújt be, követelését legkésőbb a 987/2009/EK rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kell benyújtania. Az intézménynek, amelyhez követelést nyújtanak be, biztosítania kell a követelés megtérítését a végrehajtási rendelet 67. cikkének (5) bekezdésében meghatározott határidőn belül, e határidőn belül pedig lehetőségei szerint a lehető leghamarabb.

               2.

               Az európai egészségbiztosítási kártya (EU-kártya), az EU-kártyát helyettesítő vagy más, jogosultságot igazoló okmány alapján nyújtott ellátások megtérítése iránti követeléseket visszautasíthatják, és visszaküldhetik a hitelező intézménynek, amennyiben a követelés pl.:

                           —

                           nem teljes és/vagy helytelenül töltötték ki,

                           —

                           olyan ellátásokra vonatkozik, amelyeket nem az ellátásban részesülő személy által felhasznált EU-kártya vagy jogosultságot igazoló okmány érvényességi ideje alatt nyújtottak.

                     Egy követelés nem utasítható vissza arra hivatkozva, hogy az érintett személy már nem biztosított az EU-kártyát vagy a jogosultságot igazoló okmányt kibocsátó intézménynél, feltéve, hogy az ellátásokat a kedvezményezett részére a felhasznált okmány érvényességi ideje alatt nyújtották.
               Az EU-kártya alapján nyújtott ellátások költségének megtérítésére kötelezett intézmény kérheti, hogy az az intézmény, amelyiknél az érintett személy az ellátás nyújtásakor hivatalosan nyilvántartásba volt véve, megtérítse az első intézmény számára az adott ellátások költségét, vagy – amenynyiben az érintett személy nem volt jogosult az EU-kártya használatára – rendezze a kérdést az érintett személlyel.

               3.

               Az adós intézmény nem vizsgálhatja felül, hogy a követelés megfelel-e a 883/2004/EK rendelet 19. cikkének és 27. cikke (1) bekezdésének, hacsak nem merül fel visszaélésre utaló, alapos gyanú az Európai Bíróság esetjoga (4) értelmében. Az adós intézmény ennek megfelelően köteles elfogadni a követelés alapját képező információkat és visszatéríteni a követelést. Amennyiben visszaélés gyanúja merül fel, az adós intézmény – a végrehajtási rendelet 67. cikkének (5) bekezdésének megfelelően – lényeges okokból elutasíthatja a követelést.

               4.

               A 2. és 3. pont alkalmazása céljából, amennyiben az adós intézmény kételkedik a követelés alapjául szolgáló tények helytállóságában, a hitelező intézmény feladata megvizsgálni azt, hogy a követelést megfelelően állították-e ki, és amennyiben szükséges, vissza kell vonnia és újra kell számítania a követelést.

               5.

               A végrehajtási rendelet 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőt követően benyújtott követeléseket nem veszik figyelembe.

         B.   Rögzített összegek alapján történő megtérítés (a végrehajtási rendelet 63. cikke)

               6.

               A végrehajtási rendelet 64. cikkének (4) bekezdésében meghatározott jegyzéket a tárgyévet követő év végéig kell benyújtani az adós tagállam összekötő szervéhez, és a jegyzéken alapuló követeléseket is ugyanezen szervhez kell benyújtani az egy főre meghatározott éves rögzített összegnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően a lehető leghamarabb, de mindenképpen a végrehajtási rendelet 67. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül.

               7.

               A hitelező intézménynek lehetőség szerint az egy adott naptári évhez kötődő összes követelését egyidejűleg kell benyújtania az adós intézményhez.

               8.

               Az adós intézménynek, amelyhez rögzített összegek alapján megállapított megtérítés iránti követelést nyújtanak be, a végrehajtási rendelet 67. cikkének (5) bekezdésében meghatározott határidőn belül, e határidőn belül pedig lehetőségei szerint a lehető leghamarabb biztosítania kell a követelés megtérítését.

               9.

               A végrehajtási rendelet 67. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőt követően benyújtott követeléseket nem veszik figyelembe.

               10.

               A rögzített összegek alapján megállapított megtérítési követelést elutasíthatják és visszaküldhetik a hitelező intézményhez, ha a követelés pl.:

                           —

                           nem teljes és/vagy helytelenül töltötték ki,

                           —

                           olyan időszakra vonatkozik, amelyre az érvényes, jogosultságot igazoló okmány alapján az illető nem volt nyilvántartásba véve.

               11.

               Amennyiben az adós intézmény kételkedik a követelés alapjául szolgáló tények helytállóságában, a hitelező intézmény feladata megvizsgálni azt, hogy a számlát megfelelően állították-e ki, és amennyiben szükséges, vissza kell vonnia és újra kell számolnia a követelést.

         C.   Előleg a végrehajtási rendelet 68. cikke értelmében

               12.

               Amennyiben a végrehajtási rendelet 68. cikke szerinti előleg fizetésére kerül sor, a tényleges kiadáson alapuló követelések (a végrehajtási rendelet 67. cikkének (1) bekezdése) és a rögzített összegeken alapuló követelések (a végrehajtási rendelet 67. cikkének (2) bekezdése) esetében fizetendő összeget külön kell meghatározni.

         D.   Együttműködés és információcsere

               13.

               Az intézményeknek biztosítaniuk kell az egymás közti jó együttműködést, és úgy kell eljárniuk, mintha saját jogszabályaikat hajtanák végre.

         E.   Hatálybalépés

               14.

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozat a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Lena MALMBERG

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

      (3)  Lásd e Hivatalos Lap 23. oldalát.

      (4)  2005. április 12-i ítélet a C-145/03 ügyben: Annette Keller örökösei kontra Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) és Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), EHBT [2005] I-02529. o.


title: A Tanács (EU) 2015/1573 határozata (2015. szeptember 18.) a Régiók Bizottsága négy holland tagjának és öt holland póttagjának kinevezéséről

text:
               22.9.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 245/10

         A TANÁCS (EU) 2015/1573 HATÁROZATA
   (2015. szeptember 18.)
   a Régiók Bizottsága négy holland tagjának és öt holland póttagjának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a holland kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 határozatot (3).

               (2)

               R.E. (Ralph) DE VRIES, A. (Bert) GIJSBERTS, W.H. (Hester) MAIJ és B.S. (Bote) WILPSTRA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy tagjának helye megüresedett.

               (3)

               H. (Henk) BRINK, J.H.J. (Hans) KONST, E.M. (Elvira) SWEET és Dr J.M.E. (Annemieke) TRAAG hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy póttagjának helye megüresedett.

               (4)

               T.J.S.M. BOVENS-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedik,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyeket:

               —

               J.A. (John) JORRITSMA, Commissaris van de Koning in Fryslân

               —

               Mr Th.J.F.M. (Theo) BOVENS, Commissaris van de Koning in Limburg

               —

               M.A. (Michiel) SCHEFFER, Gedeputeerde in Gelderland

               —

               C.J. (Cees) LOGGEN, Gedeputeerde in Noord-Holland

         2. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyeket:

               —

               N. (Nienke) HOMAN, Gedeputeerde in Groningen

               —

               A. (Ard) VAN DER TUUK, Gedeputeerde in Drenthe

               —

               D.J.E. (Erik) LIEVERS, Gedeputeerde in Overijssel

               —

               A.M.A. (Mariëtte) PENNARTS-POUW, Gedeputeerde in Utrecht

               —

               M.A. (Michiel) RIJSBERMAN, Gedeputeerde in Flevoland

         3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. DIESCHBOURG

      (1)  HL L 20., 2015.1.27., 42. o.

      (2)  HL L 31., 2015.2.7., 25. o.

      (3)  HL L 159., 2015.6.25., 70. o.


title: A Tanács határozata ( 2007. október 15. ) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság olasz tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
               24.10.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 249/6

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. október 15.)
   a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság olasz tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
   (2007/C 249/07)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 202. cikkére,
   tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság létrehozásáról szóló, 2003. július 22-i tanácsi határozatra (1), és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai által a Tanácsnak benyújtott, a jelöltek nevét tartalmazó jegyzékre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. február 27-i határozatával (2) kinevezte a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjait és póttagjait a 2007. március 1-jétől2010. február 28-ig terjedő időszakra, az olasz tagok és póttagok kivételével.

               (2)

               A betöltetlen helyekre az olasz kormány benyújtotta jelöléseit,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A 2010. február 28-ig terjedő hivatali időre a Tanács a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak a következő személyeket nevezi ki:
   I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK

               Tag

               Póttagok

               Lea BATTISTONI

               Lorenzo FANTINI
               Mario ALVINO

         II.   A MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Tag

               Póttagok

               Diego ALHAIQUE

               Cinzia FRASCHERI
               Gabriella GALLI

         III.   A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Tag

               Póttagok

               Luigi CASANO

               Walter REGIS
               Giorgio RUSSOMANNO

      Kelt Luxembourgban, 2007. október 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. AMADO

      (1)  HL C 218., 2003.9.13., 1. o.

      (2)  HL L 64., 2007.3.2., 30. o.


title: 2008/114/EK,Euratom: A Tanács Határozata ( 2008. február 12. ) az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabályának megállapításáról

text:
               15.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 41/15

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. február 12.)
   az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabályának megállapításáról
   (2008/114/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 54. cikke második albekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Szerződés II. címének 6. fejezete rendelkezik az Euratom Ellátási Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) létrehozásáról, és feladataként és legfontosabb kötelezettségeként azt határozza meg, hogy gondoskodjon az európai uniós felhasználók nukleáris anyagokkal való rendszeres és méltányos ellátásáról. Az Ügynökség alapszabályát (2)1958. november 6-án fogadták el. Tekintettel arra, hogy megnőtt a tagállamok száma, továbbá abból a megfontolásból, hogy az Ügynökségnek korszerű pénzügyi előírásokra van szüksége és székhelyét is meg kell határozni, a régi alapszabályt célszerű hatályon kívül helyezni és helyette egy újat elfogadni.

               (2)

               Az új alapszabálynak olyan pénzügyi rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek összhangban vannak az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (3). Ugyanakkor a Szerződés 183. cikkével összhangban el kell fogadni az Ügynökségre alkalmazandó új pénzügyi szabályzatot. Célszerű változatlanul hagyni az Ügynökség tőkéjének nagyságát és fenntartani a Szerződésben előírt azon lehetőséget, hogy az Ügynökség az egyes ügyletekre ügyviteli díjat vethet ki.

               (3)

               Az Ügynökség új alapszabályának igazodnia kell az Európai Unió bővítése utáni helyzethez. Működési és hatékonysági megfontolásból módosítani kell különösen az Ügynökség tanácsadó bizottságának létszámát,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a mellékletben foglalt formában elfogadja az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabályát.
   2. cikk
   Az Euratom Ellátási Ügynökség 1958. november 6-i alapszabálya hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. BAJUK

      (1)  2007. november 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL 27., 1958.12.6., 534. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1525/2007/EK rendelettel (HL L 343., 2007.12.27., 9. o.) módosított rendelet.

      MELLÉKLET
      AZ EURATOM ELLÁTÁSI ÜGYNÖKSÉG ALAPSZABÁLYA
      1.   FEJEZET
      BELSŐ FELÉPÍTÉS ÉS MŰKÖDÉS
      1. cikk
      Célok és feladatok
      (1)   Az Euratom Ellátási Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) célja a Szerződés II. címének 6. fejezete által ráruházott feladatok ellátása a Szerződés célkitűzéseivel összhangban.
      E célból az Ügynökség többek között:

                  —

                  a nukleáris anyagok és szolgáltatások piacának működésével kapcsolatos bármely kérdésben szakértelmével, tájékoztatással és tanácsaival segíti a Közösséget,

                  —

                  az Európai Unió nukleáris anyagokkal és szolgáltatásokkal való ellátásának biztonságát esetlegesen érintő piaci fejlemények figyelemmel kísérése és megállapítása révén piacfigyelő szerepet tölt be,

                  —

                  a 11. cikk alapján létrehozott tanácsadó bizottság (a továbbiakban: bizottság) tanácsát kikéri, annak támogatását élvezi és vele szorosan együttműködik.

            (2)   A Szerződés 62. és 72. cikkével összhangban az Ügynökség jogosult továbbá nukleáris anyagokból készletet felhalmozni.
      2. cikk
      Jogállás és székhely
      (1)   A Szerződés 54. cikkének megfelelően az Ügynökség jogi személy. Az Ügynökség tevékenységét kizárólag a köz érdekében végzi és nonprofit alapon működik.
      (2)   Az Ügynökségre, főigazgatójára és személyzetére alkalmazni kell az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv rendelkezéseit.
      (3)   Az Ügynökség székhelye Luxembourgban van.
      (4)   Saját kezdeményezésére, a Közösségen belüli és kívüli feladatainak ellátásához szükséges körben az Ügynökség további intézkedéseket hozhat belső szervezetéről.
      (5)   Az Ügynökség valamennyi tagállamban a nemzeti jog szerint a jogi személyeket megillető legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Jogosult különösen ingó és ingatlan tulajdont szerezni és elidegeníteni, valamint jogi eljárásban félként részt venni.
      3. cikk
      A főigazgató jogai és kötelezettségei
      (1)   A főigazgatót a Bizottság nevezi ki.
      (2)   A főigazgató ellátja az Ügynökség képviseletét. Hatáskörét másokra átruházhatja. A hatáskör-átruházás szabályait az Ügynökség belső szabályzataiban kell meghatározni.
      (3)   A főigazgató:

                  —

                  gondoskodik az Ügynökség 1. cikkben említett feladatainak teljesítéséről,

                  —

                  gyakorolja az Ügynökség elővételi jogát és a nukleáris anyagok szállítására vonatkozó szerződések körében fennálló kizárólagos szerződéskötési jogát,

                  —

                  napi szinten vezeti és kezeli az Ügynökség erőforrásait,

                  —

                  rendszeresen tájékoztatja a bizottságot, és a 13. cikk (3) bekezdésével összhangban valamennyi, a bizottság hatáskörébe tartozó kérdésről konzultációt folytat a bizottsággal,

                  —

                  elkészíti az Ügynökség bevételeinek és kiadásainak becslését tartalmazó kimutatás tervezetét és végrehajtja az Ügynökség költségvetését,

                  —

                  a bizottsággal szoros együttműködésben elkészíti az 1. cikk (1) bekezdése alapján szükségesnek ítélt tanulmányokat, illetve a megfelelő beszámolókat, és e tanulmányokat és beszámolókat megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

            (4)   A főigazgató jelentés formájában évenként beszámol az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az Ügynökség előző évi tevékenységéről és – a bizottság véleményének ismeretében – benyújtja a következő évi munkaprogramot.
      4. cikk
      A főigazgató és a személyzet
      (1)   A főigazgató és a személyzet tagjai az Európai Közösségek tisztviselői vagy leendő tisztviselői, foglalkoztatásuk az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (1) és az Európai Közösségek intézményei által a személyzeti szabályzat alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályok alapján történik. A tisztviselőket a Bizottság nevezi ki, illetményüket a Bizottság fizeti.
      (2)   A Szerződés 194. cikkével összhangban a főigazgatónak és az Ügynökség személyzete valamennyi tagjának minden birtokába kerülő, vagy vele közölt, a biztonsági besorolási rendszer alá tartozó tény, információ, ismeret, okmány vagy tárgy tekintetében, biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkeznie.
      5. cikk
      A Bizottság felügyeleti jogköre
      (1)   Az Ügynökség a Bizottság felügyelete alatt áll, amely irányelveket bocsát ki számára, és döntései felett vétójoggal rendelkezik.
      (2)   A vétójog az Ügynökség határozatának meghozatala után tíz nappal elévül, kivéve abban az esetben, ha ezen időszak alatt a Bizottság vagy annak képviselője fenntartással él. A Bizottság vagy annak képviselője az elévülési idő lejárta előtt fenntartási jogáról lemondhat.
      (3)   Ha a Bizottság vagy annak képviselője a (2) bekezdésben előírt időszak alatt fenntartással él, a Bizottság legkésőbb a fenntartás időpontjától számított tíz munkanapon belül végleges állásfoglalást fogad el.
      (4)   E cikk rendelkezései semmilyen körülmények között nem eredményezhetik a Szerződés 53. cikke alkalmazásának elmaradását.
      (5)   Az Ügynökség bármely, a Szerződés 53. cikkében említett aktusával vagy mulasztásával szemben az érintett fél az értesítés kézhezvételétől számított tizenöt munkanapon belül, értesítés hiányában a közzétételtől számított tizenöt munkanapon belül a Bizottsághoz fordulhat. Értesítés és közzététel hiányában a határidő kezdőnapja az a nap, amikor az érintett fél tudomást szerez az Ügynökség aktusáról.
      2.   FEJEZET
      PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
      6. cikk
      Pénzügyi műveletek
      (1)   Az Ügynökség pénzügyi autonómiát élvez. Működése során igazodik a tevékenységi területén érvényes kereskedelmi alapelvekhez.
      (2)   Ha a Szerződésben meghatározott céljai érdekében szükségessé váló, ezen alapszabállyal összhangban végzett pénzügyi vagy kereskedelmi ügyletei úgy kívánják, az Ügynökség bármikor jogosult euróban tartott pénzeszközeit más pénznemre átváltani.
      Az Ügynökség lehetőség szerint tartózkodik az ilyen átváltástól, ha a szükséges pénznemben rendelkezik készpénzzel vagy likvid eszközökkel.
      Az Ügynökség a kötelezettségei teljesítéséhez közvetlenül nem szükséges pénzeszközökkel – céljaival összhangban – pénzügyi műveleteket végezhet.
      (3)   Az Ügynökség a Tanács által előírt határok között jogosult az Európai Atomenergia-közösség nevében kölcsönt felvenni, az ebből befolyó összeget köteles feladatai ellátására fordítani.
      (4)   Az Ügynökség által ezen alapszabály alapján vállalt kötelezettségekért az Európai Atomenergia-közösség kezességet vállal.
      7. cikk
      Bevételek és kiadások
      (1)   Minden pénzügyi évre vonatkozóan becslést kell készíteni az Ügynökség bevételeiről és kiadásairól, amelyet rögzíteni kell az Ügynökség költségvetésében. A pénzügyi év egybeesik a naptári évvel.
      (2)   A költségvetésben szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.
      (3)   Az Ügynökség bevételei a Közösség hozzájárulásából, az Ügynökség tőkepiaci befektetéseinek és bankbetéteinek kamataiból és jövedelmeiből, szükség esetén a Szerződés 54. cikkében előírt ügyviteli díjból, valamint a felvett kölcsönökből származnak.
      (4)   Az Ügynökség kiadásait a személyzet és a bizottság igazgatási költségei, valamint a harmadik személyekkel kötött szerződésekből eredő költségek jelentik.
      (5)   A főigazgató minden évben a következő pénzügyi évre vonatkozóan elkészíti az Ügynökség bevételeinek és kiadásainak becslését. Ezt a becslést, amelynek a létszámterv tervezetét is magában kell foglalnia, március 31-ig – a tanácsadó bizottság véleményének ismeretében – megküldi a Bizottságnak.
      (6)   A becslés alapján a Bizottság a létszámterv céljára általa szükségesnek tekintett előirányzatokat és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét beilleszti az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetébe.
      (7)   A költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság engedélyezi az Ügynökségnek nyújtandó támogatásra vonatkozó előirányzatokat, továbbá elfogadja az Ügynökség létszámtervét, amelyet elkülönítve a Bizottság létszámtervébe kell foglalni.
      (8)   A költségvetést a Bizottság fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének elfogadását követően válik véglegessé. A költségvetést szükség szerint megfelelően ki kell igazítani. Az Ügynökség költségvetését közzé kell tenni az Ügynökség internetes honlapján.
      (9)   Az Ügynökség létszámtervének és költségvetésének esetleges módosításához költségvetés-módosítást kell készíteni, amelyet ugyanazzal az eljárással kell elfogadni, mint az eredeti költségvetést. A létszámterv módosítását be kell nyújtani a költségvetési hatóságnak. A költségvetés-módosítást tájékoztatás céljából meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
      8. cikk
      A költségvetés végrehajtása, pénzügyi ellenőrzés és pénzügyi szabályok
      (1)   Az Ügynökség költségvetését a főigazgató hajtja végre.
      (2)   Az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője az Ügynökség előzetes beszámolóját minden pénzügyi évet követően benyújtja:

                  a)

                  március 1-jéig konszolidálás céljából a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, valamint

                  b)

                  a pénzügyi évet követő év március 31-éig a Számvevőszéknek.

            (3)   Miután megkapta a Számvevőszék észrevételeit az Ügynökség előzetes beszámolójáról, a főigazgató saját feladatkörében elkészíti, majd véleményezésre megküldi a bizottságnak az Ügynökség végleges beszámolóját.
      (4)   A bizottság véleményt nyilvánít az Ügynökség végleges beszámolójáról.
      (5)   A főigazgató a végleges beszámolót a bizottság véleményével együtt minden pénzügyi évet követően július 1-jéig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.
      (6)   A végleges beszámolót közzé kell tenni az Ügynökség internetes honlapján.
      (7)   A főigazgató szeptember 30-ig megválaszolja a Számvevőszék észrevételeit.
      (8)   A főigazgató az Európai Parlament kérésére az Európai Parlament rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.
      (9)   A Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az Európai Parlament az N + 2-edik év április 30-ig mentesíti a főigazgatót az N-edik évi költségvetés végrehajtásáért viselt felelőssége alól.
      (10)   Amennyiben szükséges, a Szerződés 183. cikkének megfelelően el kell fogadni az Ügynökségre alkalmazandó saját pénzügyi szabályzatot.
      9. cikk
      Tőke
      (1)   Az Ügynökség tőkéje 5 824 000 EUR.
      (2)   A tőkét a tagállamok a következőképpen jegyzik:

                  Belgium

                  EUR

                  192 000

                  Bulgária

                  EUR

                  96 000

                  Cseh Köztársaság

                  EUR

                  192 000

                  Dánia

                  EUR

                  96 000

                  Németország

                  EUR

                  672 000

                  Észtország

                  EUR

                  32 000

                  Írország

                  EUR

                  32 000

                  Görögország

                  EUR

                  192 000

                  Spanyolország

                  EUR

                  416 000

                  Franciaország

                  EUR

                  672 000

                  Olaszország

                  EUR

                  672 000

                  Ciprus

                  EUR

                  32 000

                  Lettország

                  EUR

                  32 000

                  Litvánia

                  EUR

                  32 000

                  Luxemburg

                  EUR

                  —

                  Magyarország

                  EUR

                  192 000

                  Málta

                  EUR

                  —

                  Hollandia

                  EUR

                  192 000

                  Ausztria

                  EUR

                  96 000

                  Lengyelország

                  EUR

                  416 000

                  Portugália

                  EUR

                  192 000

                  Románia

                  EUR

                  288 000

                  Szlovénia

                  EUR

                  32 000

                  Szlovákia

                  EUR

                  96 000

                  Finnország

                  EUR

                  96 000

                  Svédország

                  EUR

                  192 000

                  Egyesült Királyság

                  EUR

                  672 000

            (3)   Amikor egy tagállam csatlakozik a Közösséghez, befizeti az általa jegyzett tőke 10 %-át. A tőke további részleteinek befizetéséről a Bizottság javaslata alapján a Tanács minősített többséggel határoz. A határozatban lehívott részletet a határozat elfogadását követő harminc napon belül be kell fizetni az Ügynökség részére.
      (4)   A tőkebefizetés nem jogosít osztalékra vagy kamatra. A tőkebefizetés csak az Ügynökség felszámolásakor jogosít a befizetett hozzájárulás nominális értékének visszafizetésére.
      (5)   Valamennyi befizetést euróban kell teljesíteni.
      10. cikk
      Ügyviteli díj
      Az Ügynökség a Szerződés 54. cikkével összhangban ügyviteli díjat vethet ki azokra az ügyletekre, amelyekben elővételi jogát vagy a nukleáris anyagok szállítására vonatkozó szerződések körében fennálló kizárólagos szerződéskötési jogát gyakorolva részt vesz. Az Ügynökség az ügyviteli díjból származó bevételeket kizárólag működési költségeinek fedezésére használhatja fel.
      Az ügyviteli díjra vonatkozó részletes szabályokat végrehajtási határozatban kell meghatározni. A díjtételeket, valamint azok kivetésének és beszedésének módját a Bizottság állapítja meg a Tanáccsal folytatott konzultációt követően és a – bizottság véleményének birtokában lévő – főigazgató javaslata alapján eljárva.
      3.   FEJEZET
      TANÁCSADÓ BIZOTTSÁG
      11. cikk
      A bizottság összetétele
      (1)   A bizottság tagjai a tagállamok képviselői, az alábbi táblázat szerint. Bármely tagállam dönthet azonban úgy, hogy nem vesz részt a bizottság munkájában. Ha egy tag lemond tagságáról vagy feladatait nem képes ellátni, a megbízatási idő fennmaradó részére utódot kell helyette kinevezni.

                  Belgium

                  2 tag

                  Bulgária

                  2 tag

                  Csehország

                  2 tag

                  Dánia

                  1 tag

                  Németország

                  4 tag

                  Észtország

                  1 tag

                  Írország

                  1 tag

                  Görögország

                  2 tag

                  Spanyolország

                  3 tag

                  Franciaország

                  4 tag

                  Olaszország

                  4 tag

                  Ciprus

                  1 tag

                  Lettország

                  1 tag

                  Litvánia

                  2 tag

                  Luxembourg

                  —

                  Magyarország

                  2 tag

                  Málta

                  —

                  Hollandia

                  2 tag

                  Ausztria

                  2 tag

                  Lengyelország

                  3 tag

                  Portugália

                  2 tag

                  Románia

                  3 tag

                  Szlovénia

                  2 tag

                  Szlovákia

                  2 tag

                  Finnország

                  2 tag

                  Svédország

                  2 tag

                  Egyesült Királyság

                  4 tag.

            (2)   A tagállamoknak az Ügynökségben való tőkerészesedését is figyelembe véve, a bizottsági helyek kiosztása tükrözi a tagállamoknak a nukleáris anyagok kereskedelme és a nukleáris üzemanyagciklushoz kapcsolódó szolgáltatások vagy az atomenergia-termelés területén szerzett gyakorlatát, szakértelmét és/vagy az e területeken végzett tevékenységeit.
      (3)   A bizottság tagjait a delegáló tagállam a nukleáris anyagok kereskedelme és a nukleáris üzemanyagciklushoz kapcsolódó szolgáltatások vagy az atomenergia-termelés, illetve a nukleáris kereskedelemmel kapcsolatos szabályozási kérdések területén szerzett gyakorlatuk és szakértelmük foka alapján nevezi ki. A megbízatás három évre szól, amely megújítható.
      12. cikk
      A bizottság elnöke és alelnökei
      (1)   A bizottság saját tagjai közül egy elnököt és két alelnököt jelöl ki. Ezek az ügyvezető tisztségviselők a bizottság tapasztalatát és az ipar különböző oldalait, azaz a termelőket és a felhasználókat egyaránt képviselik. Az elnököt akadályoztatása esetén a rangidős alelnök helyettesíti.
      (2)   Az elnök és az alelnökök megbízatása három évre szól. Ez a hivatali idő egy alkalommal megújítható, és az elnöki tisztséget a bizottság különböző tapasztalatokkal rendelkező tagjai felváltva látják el, képviselve ekképp mind az ipar, mind a közigazgatás szempontjait. Az elnök, illetve alelnök megbízatása automatikusan megszűnik, ha a bizottságban betöltött tagsági jogviszonya megújítás nélkül megszűnik.
      13. cikk
      A bizottság feladatmeghatározása
      (1)   A bizottság véleményezéssel, valamint elemzések készítésével és információk nyújtásával segíti az Ügynökséget feladatai ellátásában. Ez a segítségnyújtás azon beszámolók, felmérések és elemzések elkészítésére is kiterjed, amelyeket az 1. cikk (1) bekezdése szerint adott esetben el kell készíteni, a főigazgatónak a 3. cikk (3) bekezdésében említett feladatkörén belül. A bizottság kapcsolatot tart fenn egyfelől az Ügynökség, másfelől a nukleáris ipar termelői és felhasználói oldala között.
      (2)   Ülésein szóban, ülései között pedig írásban a bizottsággal bármely olyan kérdésben lehet konzultálni, amely az Ügynökség tevékenységi területébe tartozik. Tagjai legalább egyharmadának kezdeményezésére a bizottság ezekben a kérdésekben véleményt is nyilváníthat.
      (3)   A főigazgató köteles a bizottsággal konzultálni és azt összehívni, mielőtt döntést hozna a következő kérdésekkel összefüggésben:

                  a)

                  a kínálat és a kereslet egyensúlyba hozatalára vonatkozó szabályok (a Szerződés 60. cikkének hatodik albekezdése);

                  b)

                  az Ügynökség tőkéje, a tőkeemelés vagy tőkecsökkentés, valamint a pótlólagos tőkejegyzés (a Szerződés 54. cikkének negyedik albekezdése);

                  c)

                  a 6. cikkben említett kölcsönök;

                  d)

                  az Ügynökség működési költségeinek fedezése céljából az ügyletekre kivetett ügyviteli díj alkalmazása (a Szerződés 54. cikkének ötödik albekezdése);

                  e)

                  a kereskedelmi készletek Ügynökség általi felhalmozására és bevonására alkalmazott feltételek (a Szerződés 72. cikkének első albekezdése);

                  f)

                  a 8. cikkben említett pénzügyi kérdések, ideértve az Ügynökség pénzügyi szabályzatát és az Ügynökség külön előirányzatának elkészítését a Szerződés 171. cikkének (2) bekezdése szerint;

                  g)

                  az éves beszámoló, ideértve a piacelemzést és a következő évi munkaprogramot;

                  h)

                  a Szerződés 68. cikke által tiltott gyakorlat megállapításának feltételei;

                  i)

                  az Ügynökség megszüntetése.

            (4)   A főigazgató szükség esetén határidőt szabhat a bizottság véleményének benyújtására. Ez a határidő nem lehet rövidebb a bizottság tagjainak ebből a célból küldött értesítés elküldésének napjától számított egy hónapnál.
      (5)   Ha a bizottság véleménye ez alatt az idő alatt nem szerezhető be, akkor a főigazgató jogosult meghozni a döntést.
      (6)   Az ebben a cikkben megjelölt kérdésekben a bizottság véleményétől eltérő döntést a főigazgató saját hatáskörben csak a bizottság véleményének kézhez kapása után legalább tíz munkanap elteltével hozhat.
      (7)   A bizottság megalkotja saját eljárási szabályzatát, és ebben minden olyan kérdést szabályoz, amelyről ez az alapszabály nem rendelkezik.
      14. cikk
      A bizottság ülései
      (1)   A bizottság összehívására a következő esetekben kerül sor:

                  a)

                  amennyiben az ügyvezető tisztségviselők azt szükségesnek ítélik és rendesen évente kétszer;

                  b)

                  a főigazgató kérésére, különösen, amikor a 13. cikk (3) bekezdése szerint a bizottsággal kötelező konzultálni; továbbá

                  c)

                  a bizottság tagjainak legalább egyharmada által írásban, a javasolt napirendi pontok megjelölésével benyújtott kérelemre.
                  A bizottság által jóváhagyandó napirendet az Ügynökség az elnökkel együttműködve állítja össze.
                  Az Ügynökség a napirendhez kapcsolódó dokumentumokat legalább tizenöt munkanappal az ülést megelőzően megküldi valamennyi bizottsági tagnak.

            (2)   A bizottság ülése akkor határozatképes, ha a tagok többsége jelen van. Vélemény elfogadásához a jelen lévő és a képviselt tagok többségének igenlő szavazata szükséges.
      (3)   A bizottság minden tagja egy-egy szavazattal rendelkezik. Ha egy adott tag nem tud jelen lenni az ülésen, írásban meghatalmazhatja a bizottság bármely másik tagját, hogy nevében szavazatot adjon le.
      (4)   A főigazgató vagy az általa kijelölt személy részt vesz a bizottság ülésein, de szavazati joggal nem rendelkezik. Az Ügynökség személyzetéhez nem tartozó személyek az ülésen akkor vehetnek részt, ha abba a bizottság valamennyi megjelent tagja beleegyezik, és csak úgy, ha vállalják az (5) bekezdésben előírt kötelezettséget.
      (5)   A Szerződés 194. cikkével összhangban a bizottság tagjai kötelesek titkosként kezelni minden olyan titokvédelmi minősítés alá eső tényt, információt, ismeretet és dokumentumot, amelynek birtokába jutnak vagy amelyet megismernek.
      (6)   A főigazgató a bizottság számára megfelelő titkárságot biztosít, melynek kinevezését a bizottságnak jóvá kell hagynia. A bizottság, az albizottságok és az ügyvezető tisztségviselők ülésein a titkárság vezeti a jegyzőkönyvet. A tanácsadó bizottság működési költségeit az Ügynökség fedezi.
      (7)   Az Ügynökség tagállamonként egy-egy bizottsági tag utazási költségeit téríti.

         (1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb az 1558/2007/EK, Euratom rendelettel (HL L 340., 2007.12.22., 1. o.) módosított rendelet.


title: 2014/696/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2014. szeptember 25. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Románia „EGF/2012/010 RO/Mechel” referenciaszámú kérelme)

text:
               8.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 292/12

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. szeptember 25.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Románia „EGF/2012/010 RO/Mechel” referenciaszámú kérelme)

      (2014/696/EU)

   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 23. cikke második bekezdésére,
   tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4) és különösen annak 13. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

               (2)

               Az EGAA éves maximális összege az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR.

               (3)

               Románia az SC Mechel Câmpia Turzii SA vállalatnál és egy, az ellátási lánc következő szintjén álló gyártónál történt elbocsátásokra tekintettel 2012. december 21-én az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2014. március 4-én további információval egészítette ki azt; a kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek; a Bizottság ezért 3 571 150 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (4)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Románia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2014. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 3 571 150 EUR igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 25-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

      (2)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

      (3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

      (4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.


title: 2008/893/EK: Az Európai Központi Bank határozata ( 2008. november 17. ) az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének meghatározásáról (EKB/2008/17)

text:
               29.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 319/76

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2008. november 17.)
   az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének meghatározásáról
   (EKB/2008/17)
   (2008/893/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 105. és 106. cikkére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 12.1 cikkére, a 3.1., az 5., 16. és 24. cikkével együttesen,
   mivel:

               (1)

               A KBER Alapokmányának 12.1 cikke szerint a Kormányzótanács fogadja el azokat az iránymutatásokat és hozza meg azokat a határozatokat, amelyek szükségesek az eurorendszerre ruházott feladatok ellátásának biztosításához. Ennélfogva a Kormányzótanács rendelkezik hatáskörrel az olyan kiegészítő tevékenységek megszervezéséről való döntésre, mint az eurorendszer feladatainak ellátásához szükséges áruk és szolgáltatások beszerzése.

               (2)

               A Európai Közösség beszerzésre vonatkozó jogszabályai lehetőséget adnak arra, hogy több ajánlatkérő közösen szerezzen be árukat és szolgáltatásokat. Ez az elv tükröződik az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlament és tanácsi irányelv (1) (15) preambulumbekezdésében és 11. cikkében, amelyek előírják egyes központosított beszerzési eljárások használatát.

               (3)

               Az Európai Központi Bank célja a költségtakarékosság és hatékonyság elveinek betartása, és az áruk és szolgáltatások beszerzésére fordított pénzért a legjobb minőségre törekszik. A Kormányzótanács az áruk és szolgáltatások közös beszerzését olyan eszköznek tekinti, ami a szinergiák és a méretgazdaságosság kiaknázása révén e célkitűzések elérését szolgálja.

               (4)

               Az eurorendszer közös beszerzési keretrendszerének létrehozásával az Európai Központi Bank („EKB”) célja annak támogatása, hogy az EKB és az eurót bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjai részt vegyenek ebben a közös beszerzésben.

               (5)

               A Kormányzótanács a közös beszerzés koordinálására létrehozta az Eurorendszer Beszerzési Koordinációs Irodáját (Eurosystem Procurement Coordination Office – „EPCO”). A Kormányzótanács az EPCO befogadására a Banque centrale du Luxembourgot jelölte ki a 2008. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra.

               (6)

               Ez a határozat nem érinti a központi bankok azon lehetőségét, hogy felkérjék az EPCO-t olyan áru- és szolgáltatásbeszerzésekkel kapcsolatos támogatásra, amelyek nem tartoznak e határozat hatálya alá.

               (7)

               Az eurót még nem bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjai is érdekeltek lehetnek az EPCO tevékenységében és a közös pályázati eljárásokban való részvételben, amelyek a központi bankokra irányadó feltételek mellett fognak zajlani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ennek a határozatnak az alkalmazásában:

               a)

               „eurorendszer”: az Európai Központi Bank és azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek bevezették az eurót;

               b)

               „eurorendszer feladatai”: a Szerződés és a KBER alapokmánya értelmében az eurorendszerre ruházott feladatok;

               c)

               „központi bank”: az EKB vagy az eurót bevezetett valamely tagállam nemzeti központi bankja;

               d)

               „vezető központi bank”: a közös pályázati eljárás lebonyolításáért felelő központi bank;

               e)

               „fogadó központi bank”: a Kormányzótanács által az EPCO befogadására kijelölt központi bank;

               f)

               „EPCO Irányítóbizottság”: a Kormányzótanács által az EPCO tevékenységeinek irányítására felállított bizottság. Az EPCO Irányítóbizottságnak minden központi részéről egy tagja van, akiket az intézményen belüli szervezeti és stratégiai kérdésekben szakértelemmel és gyakorlattal rendelkező, vezető beosztású személyek és beszerzési szakértők sorából kell választani. Az EPCO Irányítóbizottság az Igazgatóságon keresztül a Kormányzótanácsnak számol be. Az EKB látja el az EPCO Irányítóbizottság elnökségi és titkársági feladatait;

               g)

               „közös pályázati eljárás”: a vezető központi bank által áruknak és szolgáltatásoknak a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankok javára lefolytatott közös beszerzésére szolgáló eljárás.

         2. cikk
   Hatály
   (1)   Ez a határozat vonatkozik a központi bankok azon áru- és szolgáltatásbeszerzéseire, amelyek szükségesek az eurorendszer feladatainak ellátásához.
   (2)   A központi bankok EPCO-tevékenységekben és közös pályázati eljárásokban való részvétele önkéntes.
   (3)   Ez a határozat nem érinti az eurobankjegyek beszerzéséről szóló, 2004. szeptember 16-i EKB/2004/18 iránymutatást (2).
   3. cikk
   Az eurorendszer Beszerzési Koordinációs Irodája
   (1)   Az EPCO a következő feladatokat látja el:

               a)

               a bevált beszerzési gyakorlatok eurorendszeren belüli elfogadásának elősegítése;

               b)

               a közös beszerzéshez szükséges infrastruktúra (pl. készségek, funkcionális eszközök, információs rendszerek, eljárások) kialakítása;

               c)

               a központi bankok EPCO-hoz intézett beszerzési igénye alapján olyan potenciális beszerzések azonosítása, amelyek a határozat hatálya alá vagy azon kívül esnek;

               d)

               a c) pontban írt értékelés alapján éves beszerzési terv készítése és frissítése a közös pályázati eljárások tekintetében;

               e)

               a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankokkal együttműködésben közös követelmények kidolgozása;

               f)

               a központi bankok támogatása a közös beszerzési eljárásokban;

               g)

               a központi bankok támogatása a Központi Bankok Európai Rendszerének közös projektjeihez kapcsolódó beszerzésekben, ha ezt a projektvezető központi bank kéri.

         (2)   A fogadó központi bank biztosítja az EPCO feladatainak ellátásához szükséges anyagi és humán erőforrásokat, a Kormányzótanács által a (4) bekezdésben meghatározott módon jóváhagyott költségvetésnek megfelelően.
   (3)   A fogadó központi bank az EPCO Irányítóbizottsággal konzultálva szabályokat fogadhat el az EPCO belső szervezet és igazgatása tekintetében, ideértve az EPCO személyzetének az annak biztosítását célzó magatartási szabályzatát, hogy feladataik ellátása során a legnagyobb integritás érvényesüljön.
   (4)   Az EPCO költségvetését a központi bankok finanszírozzák a Kormányzótanács által elfogadott szabályokkal összhangban. Az EPCO a pénzügyi év kezdete előtt az EPCO Irányítóbizottságon és az Igazgatóságon keresztül benyújtja éves költségvetési javaslatát a Kormányzótanácsnak jóváhagyásra.
   (5)   Az EPCO az EPCO Irányítóbizottságon és az Igazgatóságon keresztül benyújtja éves tevékenységi beszámolóját a Kormányzótanácsnak.
   (6)   Az EPCO tevékenységeit a Belső Ellenőrzési Bizottsága ellenőrzi, a Kormányzótanács által elfogadott szabályoknak megfelelően. Ez nem érinti a fogadó központi bank által alkalmazott vagy elfogadott ellenőrzési és könyvvizsgálati szabályokat.
   (7)   Az EPCO Irányítóbizottság az EPCO létrehozása után öt évvel elvégzi az EPCO tevékenységeinek eredményességi és hatékonysági értékelését. A Kormányzótanács ezen értékelés alapján dönt arról, hogy szükséges e kiválasztási eljárást lefolytatni új fogadó központi bank kiválasztására.
   4. cikk
   Közös pályázati eljárások
   (1)   E határozat alkalmazásában a közös pályázati eljárás a következő esetekben tekinthető szükségesnek: i. ésszerűen várható, hogy az áruk és szolgáltatások közös beszerzése előnyösebb vételi feltételeket eredményezne a költségtakarékosság és hatékonyság elveinek megfelelően; vagy ii. a központi bankoknak harmonizált követelményeket és előírásokat kell elfogadniuk az ilyen árukkal és/vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban.
   (2)   A potenciális közös beszerzési eset azonosítása után az EPCO felkéri a központi bankokat a közös pályázati eljárásban való részvételre. A központi bankok kellő időben tájékoztatják az EPCO-t arról, hogy szándékoznak-e részt venni a közös pályázati eljárásban, és ha igen, közlik üzleti követelményeiket az EPCO-val. A hirdetmény megjelenése előtt a központi bank elállhat a közös pályázati eljárásban való részvételtől.
   (3)   A közös pályázati eljárások EPCO által készített éves beszerzési terve alapján és az EPCO Irányítóbizottsággal folytatott konzultációt követően a Kormányzótanács közös pályázati eljárást indíthat és kiválaszthatja a vezető központi banko(ka)t a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankok közül. A Kormányzótanácsnak meg kell küldeni az éves beszerzési terv valamennyi frissítését.
   (4)   A vezető központi bank folytatja le a közös pályázati eljárást a közös pályázati eljárásban részt vevő központi bankok javára, a vezető központi bankra vonatkozó beszerzési szabályoknak megfelelően. A vezető központi bank a hirdetményben megjelöli, hogy mely központi bankok vesznek részt a közös pályázati eljárásban és a tervezett szerződéses kapcsolatok szerkezetét.
   (5)   A vezető központi bank az EPCO-val és a közös pályázati eljárásban részt vevő többi központi bankkal együttműködésben elkészíti a pályázati dokumentációt, valamint értékeli a jelentkezéseket és pályázatokat.
   (6)   A vezető központi bank az éves beszerzési tervben meghatározott nyelve(ke)n folytatja le a közös pályázati eljárást.
   5. cikk
   Az eurót be nem vezetett tagállamok nemzeti központi bankjainak részvétele
   A Kormányzótanács felkérheti az eurót még nem bevezetett tagállamok nemzeti központi bankjait az EPCO és a közös pályázati eljárásokban a központi bankokra irányadó feltételek mellett történő részvételre.
   6. cikk
   Záró rendelkezések
   Ez a határozat 2008. december 1-jén lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. november 17-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

      (2)  HL L 320., 2004.10.21., 21. o.