title: A Tanács (KKBP) 2016/2382 határozata (2016. december 21.) az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról, valamint a 2013/189/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               23.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 352/60

         A TANÁCS (KKBP) 2016/2382 HATÁROZATA
   (2016. december 21.)
   az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról, valamint a 2013/189/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére, valamint 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005. július 18-án elfogadta az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (a továbbiakban: EBVF) létrehozásáról szóló 2005/575/KKBP együttes fellépést (1). Ezen együttes fellépésnek a 2008/550/KKBP együttes fellépés lépett a helyébe (2). Ez utóbbi együttes fellépést pedig a 2013/189/KKBP tanácsi határozat (3) hatályon kívül helyezte.

               (2)

               A Tanács a 2008. novemberi ülésén elfogadta a fiatal tisztek cseréjére irányuló, az Erasmus program által ihletett európai kezdeményezést (4), és megállapodott arról, hogy a kezdeményezés végrehajtásával foglalkozó munkacsoport az EBVF oktatási igazgatóságának keretében fog ülésezni.

               (3)

               Az EBVF irányítóbizottsága 2016. július 15-én megállapodott az EBVF-fel kapcsolatos jövőbeli elképzelésekre vonatkozó ajánlásokról.

               (4)

               Az EBVF keretében folytatott képzési és oktatási tevékenységek a KBVP/KKBP területére fognak vonatkozni, a konfliktushelyzetek stabilizálását, a konfliktusrendezést, valamint a fenntartató fejlesztés feltételeit is beleértve.

               (5)

               Miközben az EBVF alkalmazottainak elsősorban a kirendelt állomány tagjainak kell lenniük, az adminisztratív és a pénzügyi asszisztensi munkakörök szükség esetén szerződéses alkalmazottak felvételével is betölthető.

               (6)

               A 2010/427/EU tanácsi határozat (5) értelmében az Európai Külügyi Szolgálat biztosítja az EBVF számára a korábban a Tanács Főtitkársága által nyújtott támogatást,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   I. FEJEZET

      AZ EBVF LÉTREHOZÁSA, KÜLDETÉSE, CÉLKITŰZÉSEI ÉS FELADATAI

   1. cikk
   Az EBVF létrehozása
   Létrejön az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF).
   2. cikk
   Az EBVF küldetése
   Az EBVF európai szintű képzést és oktatást nyújt az Uniónak a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) tágabb keretébe illeszkedő közös biztonság- és védelempolitikája (KBVP) területén annak érdekében, hogy a polgári és katonai személyzet körében egységes álláspontot alakítson ki és mozdítson elő a KBVP-re és a KKBP-re vonatkozóan, valamint hogy képzési és oktatási tevékenységein (a továbbiakban: az EBVF képzési és oktatási tevékenységei) keresztül meghatározza és terjessze a KBVP és a KKBP különböző kérdéseivel kapcsolatos bevált gyakorlatokat.
   3. cikk
   Az EBVF célkitűzései
   Az EBVF célkitűzései a következők:

               a)

               a közös európai biztonsági és védelmi kultúra további javítása az Unióban, valamint az EUSZ 21. cikkének (1) bekezdésében foglalt elveknek az előmozdítása az Unión kívül;

               b)

               a KKBP alapvető részét képező KBVP alaposabb megismerésének előmozdítása;

               c)

               a KBVP és a KKBP valamennyi területén hatékonyan dolgozni képes, tájékozott személyzet biztosítása az uniós szervek részére;

               d)

               a KBVP és a KKBP területén az Unió szakpolitikáit, intézményeit és eljárásait jól ismerő, tájékozott személyzet biztosítása a tagállamok közigazgatási szervei és azok személyi állománya részére;

               e)

               a KBVP-missziók és -műveletek működési elveire vonatkozóan egységes ismeretek biztosítása a KBVP-missziók és -műveletek személyi állománya részére, valamint közös európai identitás kialakítása e személyi állomány körében;

               f)

               a KBVP-missziók és -műveletek képzési és oktatási igényeinek megfelelő képzés és oktatás biztosítása;

               g)

               uniós partnerségek – különösen a KBVP-missziókban részt vevő országokkal való partnerségek – támogatása a KBVP és a KKBP területén;

               h)

               a polgári válságkezelés támogatása többek között a konfliktusmegelőzés, valamint a fenntartható fejlesztés létrejöttéhez vagy megőrzéséhez szükséges feltételek megalapozásának a területén;

               i)

               a fiatal tisztek cseréjére irányuló európai kezdeményezés előmozdítása;

               j)

               hozzájárulás a képzésben vagy oktatásban részt vevők közötti szakmai kapcsolatok és kapcsolattartás előmozdításához.

         Figyelmet kell szentelni adott esetben az EBVF és az Unió egyéb tevékenységei közötti összhang biztosítására.
   4. cikk
   Az EBVF feladatai
   (1)   Küldetésével és célkitűzéseivel összhangban az EBVF legfontosabb feladata, hogy a KBVP és KKBP területén megszervezze és lebonyolítsa az EBVF képzési és oktatási tevékenységeit.
   (2)   Az EBVF képzési és oktatási tevékenységei az alábbiakat foglalják magukban:

               a)

               a KBVP és a KKBP területére vonatkozó általános ismereteket terjesztő alap- és haladó szintű képzések;

               b)

               a vezetői készségeket fejlesztő képzések;

               c)

               a KBVP-missziókat és -műveleteket közvetlenül támogató képzések, ideértve a bevetésre felkészítő, valamint a misszió vagy művelet során biztosított képzést és oktatást is;

               d)

               az uniós partnerségeket és a KBVP-missziókban és -műveletekben részt vevő országokat támogató képzések;

               e)

               a KBVP és a KKBP területére vonatkozó polgári/katonai képzést és oktatást támogató modulok;

               f)

               szakmai közönség számára szervezett vagy meghatározott tematikájú, a KBVP és a KKBP területére vonatkozó képzések, szemináriumok, programok és konferenciák;

               g)

               a fiatal tisztek cseréjére irányuló, az Erasmus 1 program által ihletett európai kezdeményezés keretébe illeszkedő közös modulok.

         Jóllehet hivatalosan nem minősül az EBVF képzési és oktatási tevékenységének, az EBVF az európai szemesztereket és az első bekezdésben említett közös modulokat felhasználó közös mesterképzéseket is támogatja és előmozdítja.
   Egyéb képzési és oktatási tevékenységekre a 9. cikkben említett irányítóbizottság (a továbbiakban: az irányítóbizottság) döntésének megfelelően kerül sor.
   (3)   Az EBVF a (2) bekezdésben említett tevékenységeken kívül különösen az alábbi feladatokat látja el:

               a)

               az 5. cikk (1) bekezdésében említett hálózatban (a továbbiakban: a hálózat) részt vevő, ugyanezen bekezdésben említett intézetek között kialakítandó kapcsolatok támogatása;

               b)

               a KBVP és a KKBP területén folytatandó képzési és oktatási tevékenységek támogatására vagy kivételes esetben önálló képzési és oktatási tevékenységekhez használt elektronikus távoktatási rendszer működtetése és továbbfejlesztése;

               c)

               a KBVP és a KKBP területére vonatkozó képzési és oktatási anyagok kidolgozása és előállítása, a már meglévő releváns képzési és oktatási anyagokra is építve;

               d)

               a képzéseken részt vett személyek öregdiák-egyesületének támogatása;

               e)

               a tagállamok képzési és oktatási intézetei közötti csereprogramok támogatása a KBVP és a KKBP területén;

               f)

               a Goalkeeper projekt Schoolmaster moduljában az uniós részmodul adminisztrátori feladatainak ellátása és a KBVP-re vonatkozó éves uniós képzési programhoz való hozzájárulás e modulon keresztül;

               g)

               a konfliktusmegelőzés, a polgári válságkezelés, a fenntartható fejlesztés létrejöttéhez vagy megőrzéséhez szükséges feltételek és a biztonsági ágazat reformjára vonatkozó kezdeményezések, valamint a kiberbiztonsággal és a hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos tájékozottság növelése terén nyújtott képzések és oktatás irányításának támogatása;

               h)

               a tagállamok képzési és oktatási intézeteinek és minisztériumainak a KBVP területén polgári és katonai képzéssel és oktatással foglalkozó szakértői, valamint adott esetben képzéssel és oktatással foglalkozó, releváns külső szereplők részvételével megtartott éves hálózatépítési konferencia megszervezése és lebonyolítása; valamint

               i)

               kapcsolattartás a releváns szereplőkkel a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése, valamint a fejlesztés és az együttműködés területén, továbbá kapcsolattartás az érintett nemzetközi szervezetekkel.

         II. FEJEZET

      SZERVEZET

   5. cikk
   A hálózat
   (1)   Az EBVF a tagállamok által megjelölt, az Unión belüli biztonság- és védelempolitikai kérdésekkel foglalkozó polgári és katonai intézetek, főiskolák, akadémiák, egyetemek, intézmények és egyéb szereplők, valamint az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (EUISS) közötti hálózatként működik.
   Az EBVF szoros kapcsolatot alakít ki az Unió intézményeivel és a megfelelő uniós ügynökségekkel, különösen:

               a)

               az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségével (CEPOL);

               b)

               az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel (Frontex);

               c)

               az Európai Védelmi Ügynökséggel (EVÜ);

               d)

               az Európai Unió Műholdközpontjával (EU SatCen); valamint

               e)

               az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol).

         (2)   Nemzetközi, kormányközi, kormányzati és nem kormányzati szervezetek adott esetben „társult hálózati partner” státust kaphatnak; ennek részletes szabályairól az irányítóbizottság fog megállapodni.
   (3)   Az EBVF az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) teljes körű irányítása alatt működik.
   6. cikk
   Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézetének szerepe
   (1)   Az EUISS az EBVF hálózatának részeként együttműködik az EBVF-fel, és ennek keretében – a képességei jelentette korlátokon belül – rendelkezésre bocsátja szakértelmét és tudásgyűjtési képességeit az EBVF képzési tevékenységeihez, többek közt saját kiadványain keresztül.
   (2)   Az EUISS ezen belül mindenekelőtt az elemzői által tartott előadásokat biztosít, valamint hozzájárul az EBVF elektronikus távoktatási tartalmainak továbbfejlesztéséhez.
   (3)   Az EUISS az EBVF öregdiák-szövetségét is támogatja.
   7. cikk
   Jogképesség
   (1)   Az EBVF rendelkezik az jogképességgel ahhoz, hogy:

               a)

               feladatait ellássa, célkitűzéseit teljesítse;

               b)

               megkösse a működéséhez szükséges szerződéseket és igazgatási megállapodásokat, többek között végrehajtsa a személyi állomány kirendelését, és szerződéses alkalmazottakat vegyen fel; eszközöket – különösen oktatási eszközöket – szerezzen be;

               c)

               bankszámlát tartson fenn, valamint

               d)

               bíróság előtt eljárjon.

         (2)   Az EBVF által kötött szerződésekből esetlegesen adódó szerződéses felelősséget a 16. és 17. cikk értelmében rendelkezésére álló pénzösszegekből fedezik.
   8. cikk
   Felépítés
   Az EBVF-en belül az alábbi szervek jönnek létre:

               a)

               az EBVF képzési és oktatási tevékenységének átfogó koordinációjáért és irányításáért felelős irányítóbizottság (a továbbiakban: az irányítóbizottság);

               b)

               az EBVF képzési és oktatási tevékenysége minőségének és koherenciájának biztosításáért felelős oktatási igazgatóság (a továbbiakban: az igazgatóság);

               c)

               az EBVF vezetője (a továbbiakban: a vezető) és egyben kizárólagos jogi képviselője, aki az EBVF pénzügyi és adminisztratív irányításáért felel, valamint tanácsadást biztosít a bizottság és az igazgatóság számára az EBVF tevékenységeinek megszervezéséhez és irányításához;

               d)

               az EBVF titkársága (a továbbiakban: a titkárság), amely az EBVF vezetőjét segíti feladatai ellátásában, és segítséget nyújt különösen az igazgatóságnak az EBVF képzési és oktatási tevékenységei általános minőségének és koherenciájának biztosításához.

         9. cikk
   Az irányítóbizottság
   (1)   Az irányítóbizottság az EBVF döntéshozó szerve, amely tagállamonként egy-egy, a tagállamok által kinevezett képviselőből áll. A bizottság valamennyi tagját képviselheti vagy kísérheti póttag.
   (2)   Az irányítóbizottság tagjai a bizottság üléseire szakértőket is meghívhatnak.
   (3)   Az irányítóbizottság elnöke a főképviselő megfelelő tapasztalattal rendelkező képviselője. A bizottság legalább évente négyszer ülésezik.
   (4)   Az Unióhoz csatlakozó országok képviselői aktív megfigyelőként vehetnek részt az irányítóbizottság ülésein.
   (5)   A vezető, az EBVF személyi állományának más tagjai, az igazgatóság elnöke, és adott esetben az igazgatóság különböző formációinak elnökei, valamint a Bizottság és más uniós intézmények, többek között az EKSZ egy-egy képviselője szavazati jog nélkül részt vesz az irányítóbizottság ülésein.
   (6)   Az irányítóbizottság a következő feladatokat látja el:

               a)

               jóváhagyja és rendszeresen felülvizsgálja az EBVF képzési és oktatási tevékenységeit, amely az EBVF elfogadott képzési és oktatási követelményeit tükrözi;

               b)

               jóváhagyja az EBVF éves oktatási programját;

               c)

               kiválasztja és rangsorolja az EBVF keretében folytatandó képzési és oktatási tevékenységeket, figyelembe véve az EBVF rendelkezésére bocsátott forrásokat, valamint a meghatározott képzési és oktatási követelményeket;

               d)

               kiválasztja az EBVF képzési és oktatási tevékenységeinek helyet adó tagállamot vagy tagállamokat és a tevékenységeket lebonyolító intézeteket;

               e)

               a Politikai és Biztonsági Bizottság által kijelölt általános politikai keretek között dönt harmadik országoknak az EBVF egyes képzési és oktatási tevékenységeiben való részvételének lehetővé tételéről;

               f)

               elfogadja az EBVF képzési és oktatási tevékenységeinek tantervét;

               g)

               figyelembe veszi a képzésekről szóló értékelő jelentéseket;

               h)

               figyelembe veszi az EBVF képzési és oktatási tevékenységeiről készült általános éves jelentést, és elfogadja az abban foglalt ajánlásokat, amelyeket az érintett tanácsi szerveknek kell továbbítani;

               i)

               átfogó iránymutatást nyújt az igazgatóság munkájához;

               j)

               kinevezi az oktatási igazgatóságnak, valamint különböző formációinak az elnökeit;

               k)

               meghozza az EBVF működése szempontjából szükséges azon döntéseket, amelyek nem más szervek hatáskörébe tartoznak;

               l)

               a vezető javaslata alapján eljárva jóváhagyja az éves költségvetést és az esetleges költségvetés-módosításokat;

               m)

               jóváhagyja az éves beszámolót és mentesítést ad a vezetőnek;

               n)

               jóváhagyja az EBVF által kezelt kiadásokra vonatkozó kiegészítő szabályokat;

               o)

               jóváhagyja a Bizottsággal, az EKSZ-szel, uniós ügynökségekkel vagy tagállamokkal az EBVF kiadásainak finanszírozásával vagy végrehajtásával kapcsolatban kötendő esetleges finanszírozási megállapodásokat és technikai jellegű megállapodásokat;

               p)

               hozzájárul a vezető kiválasztására irányuló, a 11. cikk (3) bekezdésében meghatározott folyamathoz.

         (7)   Az irányítóbizottság jóváhagyja eljárási szabályzatát.
   (8)   Az EBVF által viselt költségekre és azok finanszírozására alkalmazandó pénzügyi szabályzat 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott eset kivételével az irányítóbizottság minősített többséggel jár el, az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint.
   10. cikk
   Az oktatási igazgatóság
   (1)   Az oktatási igazgatóságot a tagállamok által az EBVF képzési és oktatási tevékenységének támogatására kijelölt polgári és katonai intézetek és egyéb szereplők magas rangú képviselői és az EUISS igazgatója vagy az igazgató képviselője alkotják.
   (2)   Az igazgatóság elnökét az irányítóbizottság nevezi ki az igazgatóság tagjai közül.
   (3)   A Bizottság és az EKSZ képviselői meghívást kapnak az igazgatóság üléseire.
   (4)   A társult hálózati partnerek magas rangú képviselői aktív megfigyelői minőségben meghívást kapnak az igazgatóság üléseire.
   (5)   Az igazgatóság üléseire uniós és nemzeti intézmények tudományos szakértőit és magas rangú tisztviselőit is meg lehet hívni, hogy azokon megfigyelőként részt vegyenek. Szükség szerint és eseti alapon az olyan intézetek tudományos szakértői és magas rangú tisztviselői is meghívást kaphatnak az igazgatóság üléseire, amelyek nem tagjai a hálózatnak.
   (6)   Az igazgatóság a következő feladatokat látja el:

               a)

               az oktatással kapcsolatban tanácsot ad és javaslatokat tesz az irányítóbizottság részére;

               b)

               a hálózaton keresztül végrehajtja a közösen elfogadott éves oktatási programot;

               c)

               felügyeli az elektronikus távoktatási rendszert;

               d)

               kidolgozza az EBVF képzési és oktatási tevékenységeinek tananyagát;

               e)

               biztosítja az EBVF képzési és oktatási tevékenységeinek általános koordinációját az összes intézet körében;

               f)

               felülvizsgálja a megelőző tanévben lebonyolított képzési és oktatási tevékenységek színvonalát;

               g)

               javaslatokat nyújt be az irányítóbizottságnak a következő tanév képzési és oktatási tevékenységeire vonatkozóan;

               h)

               gondoskodik az EBVF valamennyi képzési és oktatási tevékenységének szisztematikus értékeléséről, valamint jóváhagyja a képzésekről szóló értékelő jelentéseket;

               i)

               részt vesz az EBVF tevékenységeiről szóló általános éves jelentés tervezetének elkészítésében;

               j)

               támogatja a fiatal tisztek cseréjére irányuló, az Erasmus 1 program által ihletett európai kezdeményezés végrehajtását.

         (7)   Feladatai teljesítése érdekében az igazgatóság különböző projektorientált formációkban ülésezhet. Az irányítóbizottság egyetértése mellett az igazgatóság megállapítja az e formációk létrehozását és működését irányító szabályokat. Minden formáció legalább évente egyszer jelentést tesz az igazgatóságnak tevékenységéről, és ezt követően megbízatása meghosszabbítható.
   (8)   Az EBVF titkárságának egy tagja támogatja és segíti az igazgatóságot és annak minden egyes formációját. Ez a tag szavazati jog nélkül vesz részt az üléseken. Ha nincsen más jelölt, ez a személy egyúttal elnökölhet is az üléseken.
   (9)   Az igazgatóság és minden egyes igazgatósági formáció eljárási szabályzatát az irányítóbizottság fogadja el.
   11. cikk
   A vezető
   (1)   A vezető:

               a)

               felel az EBVF tevékenységeiért;

               b)

               az EBVF kizárólagos jogi képviselője;

               c)

               felel az EBVF pénzügyi és adminisztratív irányításáért;

               d)

               tanácsot ad a bizottságnak és az igazgatóságnak és támogatja munkájukat; valamint

               e)

               képviseli az EBVF-et a képzési és oktatási tevékenységek kapcsán a hálózaton belül és azon kívül egyaránt.

         (2)   A vezetői pozícióra olyan személyek jelentkezhetnek, illetve jelölhetők, akik sokéves, elismert tapasztalattal és szakértelemmel rendelkeznek a képzés és az oktatás terén. A tagállamok a vezető személyére jelölteket javasolhatnak. Az uniós intézmények és az EKSZ személyzete – az alkalmazandó szabályoknak megfelelően – jelentkezhetnek a munkakör betöltésére.
   (3)   Az előválogatási folyamat megszervezése a főképviselő felelősségi körébe tartozik. Az előválogató bizottság az EKSZ három képviselőjéből áll. Elnöki tisztét az irányítóbizottság elnöke tölti be. A főképviselő az előválogatási eredmények alapján, az előválogató bizottság által megszabott sorrend szerinti, legalább három jelöltből álló lista formájában javaslatot tesz az irányítóbizottságnak. Az előválogatott jelöltek legalább felének a tagállamokból kell származnia. A jelöltek ismertetik az irányítóbizottsággal az EBVF-fel kapcsolatos elképzeléseiket, majd ezt követően a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy írásbeli titkos szavazással rangsorolják a jelölteket. A vezetőt a főképviselő az EKSZ személyzetének tagjává nevezi ki.
   (4)   A vezető különösen az alábbi feladatokat látja el:

               a)

               megteszi az EBVF tevékenységeinek hatékony működéséhez szükséges valamennyi intézkedést, ideértve belső igazgatási utasítások elfogadását és közlemények közzétételét;

               b)

               az igazgatóság által benyújtott javaslatok alapján elkészíti az EBVF éves jelentésének előzetes tervezetét és a munkaprogram előzetes tervezetét, melyeket az irányítóbizottság részére be kell nyújtania;

               c)

               koordinálja az EBVF munkaprogramjának végrehajtását;

               d)

               kapcsolatot tart a tagállamok megfelelő hatóságaival;

               e)

               kapcsolatot tart a KKBP-vel és a KBVP-vel kapcsolatos képzésben és oktatásban érintett külső szereplőkkel;

               f)

               szükséges esetben az EBVF képzési és oktatási tevékenységeivel kapcsolatos technikai jellegű megállapodásokat köt a KKBP és a KBVP területén működő illetékes hatóságokkal, valamint az érintett képzési és oktatási szereplőkkel;

               g)

               elvégez minden egyéb olyan feladatot, amellyel az irányítóbizottság megbízza.

         (5)   A vezető felel az EBVF pénzügyi és adminisztratív irányításáért és különösen az alábbi feladatokat látja el:

               a)

               elkészíti és benyújtja az irányítóbizottság számára a költségvetési tervezeteket;

               b)

               elfogadja a költségvetést, miután azt az irányítóbizottság jóváhagyta;

               c)

               ő az engedélyezésre jogosult tisztviselő az EBVF költségvetése tekintetében;

               d)

               egy vagy több bankszámlát nyit az EBVF nevében;

               e)

               finanszírozási megállapodásokat és/vagy technikai jellegű megállapodásokat köt a Bizottsággal, az EKSZ-szel vagy valamely tagállammal az EBVF kiadásainak finanszírozásával és/vagy végrehajtásával kapcsolatban, miután az azokra irányuló tárgyalásokat lefolytatta és a megállapodásokat az irányítóbizottságnak benyújtotta;

               f)

               kiválasztja a titkársági alkalmazottakat, mely munkájához egy választótestület nyújt segítséget;

               g)

               az EBVF nevében tárgyalásokat folytat és aláírja a titkársági alkalmazottak EBVF-hez való kirendelésére irányuló levélváltást;

               h)

               az EBVF nevében tárgyalásokat folytat és aláírja az EBVF költségvetéséből fizetett alkalmazottak munkaszerződését;

               i)

               általánosságban képviseli az EBVF-et minden pénzügyi vonatkozású jogi aktus tekintetében;

               j)

               benyújtja az EBVF éves beszámolóját az irányítóbizottság részére.

         (6)   A vezető a tevékenységeiért az irányítóbizottság előtt elszámoltatható.
   12. cikk
   Az EBVF titkársága
   (1)   A titkárság segíti a vezetőt feladatai ellátásában.
   (2)   A titkárság támogatást biztosít az irányítóbizottság, az igazgatóság – beleértve annak formációit is – és az intézetek számára az EBVF képzési és oktatási tevékenységeinek lefolytatásához, koordinálásához és megszervezéséhez.
   (3)   A titkárság támogatja és segíti az igazgatóságot az EBVF képzési és oktatási tevékenységei általános minőségének és koherenciájának szavatolásában, valamint annak biztosításában, hogy e tevékenységek továbbra is összhangban álljanak az uniós szakpolitikai fejleményekkel. Különösen annak biztosításában segít, hogy egy képzési vagy oktatási tevékenység lebonyolításával kapcsolatos minden lépés – a tanterv kidolgozásától, a tartalmon keresztül a módszertani megközelítésig – a lehető legmagasabb szintű követelményeket tükrözze.
   (4)   Az EBVF hálózatát alkotó valamennyi intézet titkársági kapcsolattartót nevez ki, aki az EBVF képzési és oktatási tevékenységeinek szervezésével kapcsolatos szervezési és adminisztratív kérdésekkel foglalkozik.
   (5)   A titkárság szorosan együttműködik a Bizottsággal és az EKSZ-szel.
   13. cikk
   Az EBVF személyi állománya
   (1)   Az EBVF személyi állománya az alábbiakból áll:

               a)

               az EBVF-hez az uniós intézmények, az EKSZ és az uniós ügynökségek részéről kirendelt állomány;

               b)

               az EBVF-hez a tagállamoktól kirendelt nemzeti szakértők;

               c)

               a szerződéses alkalmazottak, amennyiben az adminisztratív és pénzügyi asszisztensi munkakör betöltésére nem került kijelölésre nemzeti szakértő, és az irányítóbizottság jóváhagyását követően.

         (2)   Az EBVF gyakornokokat és vendégszakértőket is fogadhat.
   (3)   Az EBVF személyi állományának létszámáról az irányítóbizottság dönt a következő évre vonatkozó költségvetéssel együtt, az EBVF 4. cikkben meghatározott képzési és oktatási tevékenységei és egyéb feladatai számának függvényében.
   (4)   A tagállamok által az EBVF-hez kirendelt nemzeti szakértőkre a főképviselő az EKSZ-hez kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló határozatát (6) kell – értelemszerűen – alkalmazni. Az EBVF-hez az uniós intézmények részéről kirendelt állományra – az EBVF költségvetéséből fizetett szerződéses alkalmazottakat is beleértve – továbbra is az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát kell alkalmazni.
   (5)   Az irányítóbizottság a főképviselő javaslata alapján, amennyiben szükséges, megállapítja a gyakornokokra és a vendégszakértőkre vonatkozó feltételeket.
   (6)   Az EBVF személyi állományának tagjai nem köthetnek szerződést és nem vállalhatnak semmilyen pénzügyi kötelezettséget az EBVF nevében a vezető előzetes írásbeli engedélye nélkül.
   III. FEJEZET

      FINANSZÍROZÁS

   14. cikk
   A képzési és oktatási tevékenységekhez nyújtott természetbeni hozzájárulások
   (1)   Valamennyi tagállam, uniós intézmény, uniós ügynökség és intézet, valamint az EKSZ maga viseli az EBVF-ben való részvételével kapcsolatos valamennyi költségét, beleértve a fizetéseket, a juttatásokat, az utazási költségeket és a napidíjakat, valamint az EBVF képzési és oktatási tevékenységeihez nyújtott szervezési és adminisztratív támogatással kapcsolatos költségeket.
   (2)   Az EBVF képzési és oktatási tevékenységeiben részt vevők maguk viselik a részvételükkel kapcsolatos valamennyi költséget.
   15. cikk
   Az EKSZ által nyújtott támogatás
   (1)   Az EKSZ viseli azokat a költségeket, amelyek a vezetőnek és az EBVF titkárságának a saját épületein belüli elhelyezéséhez kapcsolódnak, ideértve az informatikai költségeket, valamint a vezetőnek kirendelésével és az EBVF titkársága részére biztosított egy fő kisegítő személyzet kirendelésével kapcsolatos költségeket is.
   (2)   Az EKSZ biztosítja az EBVF számára a személyi állományának felvételéhez és igazgatásához, valamint a költségvetésének végrehajtásához szükséges igazgatási támogatást.
   16. cikk
   Az uniós költségvetésből kapott hozzájárulás
   (1)   Az EBVF éves vagy többéves hozzájárulásban részesül az Európai Unió általános költségvetéséből. Ez a hozzájárulás elsősorban az EBVF képzési és oktatási tevékenységeihez nyújtott támogatással, valamint a tagállamok által az EBVF-hez kirendelt nemzeti szakértőkkel és egy szerződéses alkalmazottal kapcsolatos költségek fedezésére használható fel.
   (2)   Az EBVF-nek a 2017. január 1. és 2017. december 31. közötti időszakra vonatkozó kiadásai fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg 700 000 EUR. Azt említett időszakot követő időszakra vonatkozó pénzügyi referenciaösszeget – az irányítóbizottság ajánlása alapján – a Tanács határozza meg.
   (3)   A (2) bekezdésben említett tanácsi határozatot követően az EBVF vezetője lefolytatja a Bizottsággal a finanszírozási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat.
   17. cikk
   Önkéntes hozzájárulások
   (1)   Konkrét tevékenységek finanszírozásához az EBVF a tagállamok és az intézetek vagy egyéb támogatók által nyújtott önkéntes hozzájárulásokat fogadhat és kezelhet. Ezeket a hozzájárulásokat az EBVF kifejezetten megjelölve kezeli.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett hozzájárulásokkal kapcsolatos technikai megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat a vezető folytatja le.
   18. cikk
   A projektek végrehajtása
   (1)   Az EBVF pályázhat a KKBP területét érintő kutatási és egyéb projektekre. Az EBVF projektkoordinátorként vagy tagként vehet részt a projektekben. Az EBVF vezetője tagja lehet az ilyen projektek „tanácsadó bizottságának”. Ezt a feladatot átruházhatja az oktatási igazgatóság formációinak egyik elnökére vagy az EBVF titkárságának egyik tagjára.
   (2)   Az említett projektekből érkező hozzájárulást láthatóvá kell tenni az EBVF (módosított) költségvetésében, kifejezetten megjelölve kell kezelni és az EBVF feladatainak és célkitűzéseinek megfelelően kell felhasználni.
   19. cikk
   Pénzügyi szabályzat
   Az EBVF által viselt költségekre és az ilyen költségek finanszírozására a mellékletben foglalt pénzügyi szabályzatot kell alkalmazni.
   IV. FEJEZET

      VEGYES RENDELKEZÉSEK

   20. cikk
   Részvétel az EBVF képzési és oktatási tevékenységeiben
   (1)   Az EBVF valamennyi képzési és oktatási tevékenysége nyitva áll a tagállamok és a csatlakozó államok állampolgárai előtt. Az e tevékenységeket szervező és lebonyolító intézetek biztosítják ennek az elvnek a kivétel nélküli alkalmazását.
   (2)   Az EBVF képzési és oktatási tevékenységei elvben nyitva állnak az uniós tagjelölt országok és – adott esetben – egyéb harmadik államok állampolgárai és egyéb szervezetek előtt is, különös tekintettel a 4. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett képzési és oktatási tevékenységekre.
   (3)   A résztvevők a KBVP és a KKBP területének egyes vonatkozásaival foglalkozó civil/diplomata/rendőri/katonai személyek, valamint a KBVP-missziók és -műveletek keretében telepítendő szakértők lehetnek.
   Az EBVF képzési és oktatási tevékenységeiben való részvételre meghívhatók többek között nemzetközi szervezetek, nem kormányzati szervezetek, felsőoktatási intézmények és a média képviselői, valamint az üzleti világ szereplői is.
   (4)   Az EBVF valamely képzését elvégző résztvevő a főképviselő által aláírt bizonyítványt kap. A bizonyítványra vonatkozó részletes szabályokat az irányítóbizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia. A bizonyítványt a tagállamok és az uniós intézmények egyaránt elismerik.
   21. cikk
   Együttműködés
   Az EBVF együttműködik nemzetközi szervezetekkel és egyéb érintett szereplőkkel – például harmadik országok nemzeti képzési és oktatási intézeteivel, többek között különösen az 5. cikk (2) bekezdésében említett szervezetekkel –, és épít azok szakértelmére.
   22. cikk
   Biztonsági szabályzat
   Az EBVF-re alkalmazni kell a 2013/488/EU tanácsi határozat (7) rendelkezéseit.
   V. FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   23. cikk
   Folytonosság
   A 2013/189/KKBP határozat végrehajtása céljából elfogadott szabályok és rendeletek módosításukig vagy hatályon kívül helyezésükig e határozat végrehajtása céljából is hatályban maradnak, amennyiben összeegyeztethetőek e határozat rendelkezéseivel.
   24. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 2013/189/KKBP határozat hatályát veszti.
   25. cikk
   Hatálybalépés és hatályvesztés
   (1)   Ez a határozat 2017. január 1-jén lép hatályba. A határozatot szükség szerint, de legkésőbb a hatályvesztését megelőzően hat hónappal felül kell vizsgálni.
   (2)   Ez a határozat 2021. január 2-án hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2016. december 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LAJČÁK

      (1)  A Tanács 2005/575/KKBP együttes fellépése (2005. július 18.) az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról (HL L 194., 2005.7.26., 15. o.).

      (2)  A Tanács 2008/550/KKBP együttes fellépése (2008. június 23.) az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról és a 2005/575/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2008.7.4., 20. o.).

      (3)  A Tanács 2013/189/KKBP határozata (2013. április 22.) az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) létrehozásáról és a 2008/550/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről (HL L 112., 2013.4.24., 22. o.).

      (4)  A Tanács következtetései az EBVP-ről, a Külkapcsolatok Tanácsának 2903. ülése.

      (5)  A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).

      (6)  Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata (2011. március 23.) az Európai Külügyi Szolgálathoz kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályok megállapításáról (HL C 12., 2012.1.14., 8. o.).

      (7)  A Tanács 2013/488/EK határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

      MELLÉKLET

         Az EBVF által viselt költségekre és az EBVF költségeinek a finanszírozására alkalmazandó pénzügyi szabályzat

      1. cikk
      Költségvetési alapelvek
      (1)   Az EBVF euróban elkészített költségvetése az a jogi aktus, amely minden pénzügyi évre megállapítja és engedélyezi az EBVF minden bevételét és az EBVF által finanszírozott minden kiadást.
      (2)   A költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.
      (3)   Az EBVF minden egyes bevételét és kiadását csak egy-egy meghatározott költségvetési fejezethez rendelve lehet végrehajtani.
      2. cikk
      A költségvetés elfogadása
      (1)   A vezetők minden évben összeállítja a következő – január 1-jén kezdődő és ugyanazon év december 31-én záruló – pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezetet. A költségvetés-tervezet tartalmazza azokat az előirányzatokat, amelyek szükségesnek ítélhetők az EBVF által az adott időszakban teljesítendő kiadások fedezéséhez, valamint tartalmazza az említett kiadások fedezéséhez szükséges várható bevételek előrejelzését.
      (2)   Az előirányzatokat szükség szerint típusonként vagy célonként osztályozva kell feltüntetni az alcímekben és a jogcímcsoportokban. A költségvetés-tervezetnek jogcímcsoportonként részletes megjegyzéseket kell tartalmaznia.
      (3)   A bevételeket a tagállamok és az egyéb támogatók önkéntes hozzájárulásai, valamint az Európai Unió költségvetéséből származó éves hozzájárulás alkotják.
      (4)   A vezető március 31-ig benyújtja az előző pénzügyi évre vonatkozó részletes költségvetési jelentést. Július 31-ig pedig az irányítóbizottság elé terjeszti a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezetet.
      (5)   Az irányítóbizottságnak október 31-ig jóváhagyja költségvetés-tervezetet.
      (6)   Amennyiben az EBVF többéves hozzájárulásban részesül az Unió általános költségvetéséből, az irányítóbizottságnak konszenzussal hagyja jóvá az éves költségvetést.
      3. cikk
      Előirányzatok átcsoportosítása
      Előre nem látható körülmények esetén a vezető az előirányzatoknak a 16. cikkben említett hozzájárulás költségvetési sorai vagy fejezetei közötti átcsoportosításáról határozhat, amelynek mértéke nem haladhatja meg az e költségvetési sorokban vagy fejezetekben szereplő összegek 25 %-át. A vezetőnek tájékoztatnia kell az irányítóbizottságot az ilyen átcsoportosításokról. Az előirányzatoknak a költségvetési sorok vagy fejezetek közötti, e költségvetési sorokban vagy fejezetekben szereplő összegek 25 %-át meghaladó mértékű átcsoportosítását jóváhagyás céljából módosított költségvetés formájában benyújtja az irányítóbizottságnak.
      4. cikk
      Előirányzatok átvitele
      (1)   Az adott költségvetési év december 31. napjáig vállalt jogi kötelezettségekkel kapcsolatos kifizetések teljesítéséhez szükséges előirányzatokat át kell vinni a következő pénzügyi évre.
      (2)   Az önkéntes hozzájárulásokból származó előirányzatokat át kell vinni a következő pénzügyi évre.
      (3)   A projektekből származó előirányzatokat át kell vinni a következő pénzügyi évre.
      (4)   Az EBVF vezetője az irányítóbizottság jóváhagyásával a költségvetésen belüli további előirányzatokat is átvihet a következő pénzügyi évre.
      (5)   A többi előirányzatot a pénzügyi év végén törölni kell.
      5. cikk
      A költségvetés végrehajtása és személyzeti igazgatás
      A költségvetés végrehajtása és a személyzeti igazgatás céljából az EBVF-nek a lehető legnagyobb mértékben az EU meglévő igazgatási struktúráit – elsősorban az EKSZ igazgatási struktúráit – kell igénybe vennie.
      6. cikk
      Bankszámlák
      (1)   Az EBVF minden bankszámláját euróban, folyószámlaként vagy rövid futamidejű betéti számlaként, olyan első osztályú pénzügyi intézményben kell megnyitni, amelynek székhelye valamely tagállamban található.
      (2)   A bankszámlákon nem engedélyezhető a fedezet túllépése.
      7. cikk
      Kifizetések
      Az EBVF bankszámláiról történő minden kifizetéshez az EBVF vezetője és az EBVF személyi állománya egy másik tagjának együttes aláírása szükséges.
      8. cikk
      Számvitel
      (1)   A vezetőnek gondoskodnia kell arról, hogy az EBVF bevételeit, kiadásait és eszközeit bemutató könyvvitelt a közszférára vonatkozó, nemzetközileg elfogadott számviteli standardokkal összhangban végezzék.
      (2)   A vezetőnek az adott pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolót – a 2. cikk (4) bekezdésében említett részletes jelentéssel együtt – legkésőbb a következő év március 31. napjáig be kell nyújtania az irányítóbizottság részére.
      (3)   A szükséges számviteli feladatokat ki kell szervezni.
      9. cikk
      Ellenőrzés
      (1)   Évente el kell végezni az EBVF elszámolásainak ellenőrzését.
      (2)   A szükséges ellenőrzési feladatok kiszervezhetők.
      (3)   Az ellenőrzési jelentéseket – a 2. cikk (4) bekezdésében említett részletes jelentéssel együtt – az irányítóbizottság rendelkezésére kell bocsátani.
      10. cikk
      Mentesítés
      (1)   Az irányítóbizottság a részletes jelentés, az éves beszámoló és az éves ellenőrzési jelentés alapján dönt arról, hogy megadja-e a vezető részére az EBVF költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést.
      (2)   A vezető minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a bizottság meggyőződhessen arról, hogy a mentesítés megadható, valamint annak érdekében, hogy a mentesítésről szóló határozatban esetlegesen szereplő észrevételek nyomán szükséges intézkedésekre sor kerüljön.


title: 2007/271/EK: A Bizottság határozata ( 2007. április 23. ) a Közösség által A veszettség eurázsiai felszámolása felé elnevezésű, 2007. évi OIE-konferenciának nyújtott pénzügyi hozzájárulásról

text:
               3.5.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 115/22

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. április 23.)
   a Közösség által „A veszettség eurázsiai felszámolása felé” elnevezésű, 2007. évi OIE-konferenciának nyújtott pénzügyi hozzájárulásról
   (2007/271/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 20. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 90/424/EGK határozat megállapítja a különleges állat-egészségügyi intézkedésekhez, beleértve a műszaki és tudományos intézkedésekhez történő közösségi pénzügyi hozzájárulást szabályozó eljárásokat. A Közösségnek meg kell tennie a közösségi állat-egészségügyi jogszabályok fejlesztéséhez, valamint az állat-egészségügyi oktatás vagy képzés fejlesztéséhez szükséges technikai és tudományos intézkedéseket, illetve segítenie kell a tagállamokat ezek megtételében.

               (2)

               Az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) széles körű, 2007. májusában Párizsban megrendezendő konferencia összehívását kezdeményezte „A veszettség eurázsiai felszámolása felé” címmel (a továbbiakban: az OIE-konferencia). Mivel az OIE-konferencia célja, hogy a 2005-ös kijevi konferencia ajánlásait továbbfejlessze, az OIE ténylegesen monopóliummal rendelkezik az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (2) 168. cikkének c) pontja szerint, nincs szükség pályázati felhívásra.

               (3)

               A veszettség évek óta jelen van több tagállam vadállományában, mely más állatok tekintetében fertőzések hordozója és emiatt komoly veszélyt jelent az emberi egészségre. E tagállamok végrehajtották a veszettség felszámolását célzó programokat és az orális vakcinázási programokat. Ezen intézkedések eredményeképpen egyes tagállamokban felszámolták a betegséget, azokban azonban, melyekben még csak nemrégiben kezdték a felszámolást célzó programokat, még jelen van a betegség.

               (4)

               A programokat addig fenn kell tartani, míg teljesen fel nem számolják a veszettséget. Ezen kívül azokban a tagállamokban is fenn kell tartani a programokat, melyek olyan harmadik országokkal határosak, ahol még jelen van a veszettség a vadállományban.

               (5)

               Az állat-egészségügy érdekében minden olyan intézkedést ösztönözni kell, mely megkönnyítheti a szakpolitikai döntéshozatalt a veszettség elleni védekezés, illetve a betegség felszámolása terén a kelet-európai és a közép-ázsiai országokban.

               (6)

               Az OIE-konferencia a hatályos állat-egészségügyi jogszabályok javulását, valamint az állat-egészségügyi oktatás és képzés fejlődését eredményezheti a részt vevő országokban.

               (7)

               Ezért helyénvaló pénzügyi hozzájárulást nyújtani az OIE-konferencia részére. Meg kell határozni e hozzájárulás maximális összegét és arányát. A közösségi pénzügyi hozzájárulást a 17 04 02 01 költségvetési tételből kell biztosítani.

               (8)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A 90/424/EGK határozat 19. cikke értelmében a támogatható költségek legfeljebb 25 %-áig, vagyis legfeljebb 50 000 EUR összeghatárig közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesül az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) az alábbi, 2007. májusában Párizsban megrendezésre kerülő konferenciához kapcsolódó műszaki és tudományos anyagok biztosításához: „A veszettség eurázsiai felszámolása felé”.

      Kelt Brüsszelben, 2007. április 23-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított határozat.

      (2)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb az 1248/2006/EK rendelettel (HL L 227., 2006.8.19., 3. o.) módosított rendelet.


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 637/08/COL ( 2008. október 8. ) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak hatvanhatodik módosításáról

text:
               11.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 148/55

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

   637/08/COL
   (2008. október 8.)
   az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak hatvanhatodik módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
   mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek,
   mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdése b) pontja alapján a Hatóság köteles közleményeket vagy iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás, vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli,
   emlékeztetve az állami támogatás terén a Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott eljárásjogi és anyagi jogi szabályokra (4),
   mivel 2008. július 8-án az Európai Közösségek Bizottsága (5) a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás keretszabályának meghosszabbításáról szóló közleményt (6) fogadott el, amellyel 2011. december 31-ig meghosszabbította ennek az iránymutatásnak az érvényességét,
   mivel ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti,
   mivel az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell,
   mivel az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet végén szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat,
   az EK Bizottsággal folytatott 2008. szeptember 9-i konzultációt követően,
   emlékeztetve arra, hogy a Hatóság 2008. szeptember 9-i levelében felkérte az EFTA-államokat, hogy nyújtsák be a kérdéssel kapcsolatos észrevételeiket, és az EFTA-államok egyáltalán nem tettek ellenvetéseket,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EFTA Felügyeleti Hatóság iránymutatásának a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásról szóló fejezetének érvényességét 2011. december 31-ig meghosszabbították. A hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (31) bekezdésének a szövege a következő:

      „Ezt a keretszabályt 2004. január 1-jétől legkésőbb 2011. december 31-ig kell alkalmazni. Ezen időszak alatt a Hatóság felülvizsgálhatja a keretszabályt.”

   A hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 1. lábjegyzetének a szövege a következő:

      „Ez a fejezet megfelel a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatás közösségi keretszabályának (HL C 317., 2003.12.30., 11. o.), amelyet a Bizottság 2006. október 24-én (HL C 260., 2006.10.28., 7. o.), valamint 2008. július 8-án (HL C 173., 2008.7.8., 3. o.) módosított.”

   2. cikk
   Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2008. október 8-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Per SANDERUD

            elnök

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: a Hatóság.

      (2)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve: HL L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítés (1994.9.3.). Az iránymutatást legutóbb 2008. július 16-án módosították. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/state_aid_guidelines/

      (5)  A továbbiakban: az EK Bizottság.

      (6)  HL C 173., 2008.7.8., 3. o.


title: 2010/685/EU: A Bizottság határozata ( 2010. november 10. ) a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete 3. fejezetének módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               11.11.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 293/67

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. november 10.)
   a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete 3. fejezetének módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2010/685/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 715/2009/EK rendelet iránymutatás formájában meghatározza a rendszerhez való tényleges hozzáféréshez a rendszerhasználók számára szükséges műszaki információkat.

               (2)

               A földgázszállító hálózatokhoz való tényleges hozzáférés biztosítása, valamint a gyakorlatban az egyenlő piacra jutási feltételek minimális biztosítékainak megteremtése érdekében az említett iránymutatásnak átláthatósági követelményeket is indokolt tartalmaznia.

               (3)

               Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 715/2009/EK rendelet 28. cikkében említett bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 715/2009/EK rendelet I. mellékletének 3. fejezete helyébe e határozat melléklete lép.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2011. március 3-tól kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. november 10-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 211., 2009.8.14., 36. o.

      MELLÉKLET

         „3.   A rendszerhasználók számára a rendszerhez való tényleges hozzáféréshez szükséges műszaki információk meghatározása, az átláthatóság követelményei szempontjából releváns pontok meghatározása, valamint az összes releváns pontban közzéteendő információk és ezen információk közzétételének ütemezése

         3.1.   A rendszerhasználók számára a rendszerhez való tényleges hozzáféréshez szükséges műszaki információk meghatározása

         3.1.1.   A közzététel módja

                     (1)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők a 3.1.2. pontban, valamint a 3.3. pont (1)–(5) bekezdésében meghatározott valamennyi információt a következő módon kötelesek közzétenni:

                                 a)

                                 olyan internetes oldalon, amelyhez a nyilvánosság térítésmentesen, a szállításirendszer-üzemeltetőnél való mindenfajta regisztráció és belépés nélkül hozzáférhet;

                                 b)

                                 rendszeresen/görgetett adatok formájában; az információk frissítésének gyakoriságát a változások időpontja és a szolgáltatás időtartama alapján kell meghatározni;

                                 c)

                                 felhasználóbarát módon;

                                 d)

                                 egyértelmű, mennyiségileg is értelmezhető, könnyen hozzáférhető, diszkriminációmentes módon;

                                 e)

                                 olyan letölthető formátumban, amely lehetővé teszi az adatok kvantitatív feldolgozását;

                                 f)

                                 következetes mértékegység-használattal, így különösen az energiatartalom-értékeket kWh-ban (298,15 K égési referencia-hőmérséklet feltételezésével), a térfogatértékeket m3-ben (273,15 K-re és 1,01325 bar-ra vonatkoztatva) kifejezve. Meg kell adni az energiatartalomra való átszámításhoz szükséges konstans szorzótényezőt is. A fenti forma mellett a szóban forgó adatok más mértékegységekben is közzétehetők;

                                 g)

                                 a tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein, valamint angol nyelven.

                     (2)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők, amint a megfelelő adatok birtokába jutnak, kötelesek a 3.1.2. pontban, valamint a 3.3. pont (1)–(5) bekezdésében meghatározott információk tényleges változásairól időben tájékoztatást adni.

               3.1.2.   A közzététel tartalma

         A szállításirendszer-üzemeltetők rendszereikről és szolgáltatásaikról kötelesek közzétenni legalább:

                     a)

                     az általuk nyújtott különböző szolgáltatások és azok díjainak részletes és átfogó ismertetését;

                     b)

                     az ezekhez a szolgáltatásokhoz rendelkezésre álló szállítási szerződések különböző típusait;

                     c)

                     az üzemi és kereskedelmi szabályzatokat és/vagy a valamennyi rendszerhasználó jogait és kötelezettségeit meghatározó általános feltételeket, ezen belül különösen:

                                 1.

                                 a harmonizált szállítási szerződéseket és egyéb vonatkozó dokumentumokat;

                                 2.

                                 ha a rendszerhez való hozzáférés szempontjából szükségesek, az e melléklet 3.2. pontja értelmében vett minden releváns pont tekintetében a gázminőségre vonatkozó paramétereket, köztük legalább az égéshő és a Wobbe-szám értékét, valamint a rendszerhasználókat abban az esetben terhelő kötbér vagy átalakítási költség nagyságát, ha a gáz a megadott paramétereknek nem felel meg;

                                 3.

                                 minden releváns pont tekintetében a nyomásra vonatkozó követelményekkel kapcsolatos információkat, amennyiben azok a rendszerhez való hozzáférés szempontjából lényegesek;

                                 4.

                                 a megszakítható kapacitás megszakításakor alkalmazandó eljárást, beleértve – az adott esetnek megfelelően – a megszakítások időzítését, kiterjedését és végrehajtásának sorrendjét is (például arányosan vagy érkezési sorrendben visszafelé történik-e);

                     d)

                     a szállítórendszer használatakor alkalmazott harmonizált eljárásokat, beleértve a legfontosabb szakkifejezések meghatározását is;

                     e)

                     a kapacitásallokációra, a szűk keresztmetszetek kezelésére, valamint a kapacitáshalmozás megelőzésére és az újrafelhasználásra vonatkozó eljárásokat meghatározó rendelkezéseket;

                     f)

                     a másodlagos piacon folytatott kapacitáskereskedelemre a szállításirendszer-üzemeltető viszonylatában vonatkozó szabályokat;

                     g)

                     a kiegyensúlyozásra vonatkozó szabályokat és a kiegyensúlyozási díjak számításának módszertanát;

                     h)

                     ha alkalmazandó, a szállítási és egyéb szolgáltatásokban külön díjfizetési kötelezettség nélkül megengedett rugalmassági és toleranciaszinteket, valamint az ezen túlmenően nyújtott esetleges rugalmassági lehetőségeket és azok díjait;

                     i)

                     a szállításirendszer-üzemeltető szállítórendszere és az e melléklet 3.2. pontja értelmében vett releváns rendszer-összekötési pontok részletes leírását, valamint a kapcsolódó rendszerek vagy létesítmények üzemeltetőinek megnevezését;

                     j)

                     a szállításirendszer-üzemeltető által üzemeltetett rendszerhez való kapcsolódásra vonatkozó szabályokat;

                     k)

                     a válsághelyzeti mechanizmusokra, így különösen az azon intézkedésekre vonatkozó információkat, amelyek egyes fogyasztói csoportok rendszerből való kizárását eredményezhetik, amennyiben ezek a mechanizmusok a szállításirendszer-üzemeltető felelősségi körébe tartoznak, valamint a szállításirendszer-üzemeltetőre alkalmazandó egyéb általános felelősségi szabályokat;

                     l)

                     a szállításirendszer-üzemeltetők által a rendszerhasználók számára az érintett szállítórendszerhez való hozzáférés szempontjából lényeges rendszer-összekötési pontokban, a hálózat kölcsönös átjárhatóságával összefüggésben kialakított egyezményes eljárásokat, az egyezményes nominálási és egyeztetési eljárásokat, valamint a szállított gázmennyiségek allokációjával és a kiegyensúlyozással kapcsolatos egyezményes eljárásokat, beleértve az alkalmazott módszereket is;

                     m)

                     a szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek részletes, átfogó leírást közzétenni a műszaki kapacitás kiszámításához felhasznált módszertanról és eljárásokról, beleértve az alkalmazott paraméterekre és a legfontosabb feltételezésekre vonatkozó információkat is.

               3.2.   Az átláthatóság követelményei szempontjából releváns pontok meghatározása

                     (1)

                     Releváns pont legalább:

                                 a)

                                 egy adott szállításirendszer-üzemeltető által üzemeltetett szállítóhálózat valamennyi betáplálási és kiadási pontja, az egyedi végső felhasználó ellátását szolgáló kiadási pontok és az EU területén telephellyel rendelkező, egyedi termelő termelőlétesítményéhez közvetlenül kapcsolódó betáplálási pontok kivételével;

                                 b)

                                 a szállításirendszer-üzemeltetők különböző egyensúlytartási zónáit összekötő valamennyi betáplálási és kiadási pont;

                                 c)

                                 egy adott szállításirendszer-üzemeltető hálózatát LNG-terminállal, fizikai földgázelosztó központtal, tároló- vagy termelőlétesítménnyel összekötő valamennyi pont, kivéve az a) pontban mentesített termelőlétesítményeket;

                                 d)

                                 egy adott szállításirendszer-üzemeltető hálózatát a 2009/73/EK irányelv 2. cikkének 14. pontja értelmében vett kiegészítő szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúrával összekötő valamennyi pont.

                     (2)

                     Az egyedi végső felhasználóknak és a termelőlétesítményeknek szánt olyan információkat, amelyek nem a 3.2. pont (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett releváns pontokhoz tartoznak, összesített formában, legalább egyensúlytartási zónák szerinti bontásban kell közzétenni. E melléklet alkalmazásában az egyedi végső felhasználókra, valamint a 3.2. pont (1) bekezdésének a) pontjában ismertetett releváns pontok meghatározásából kizárt termelőlétesítményekre vonatkozó összesítés egyetlen releváns pontnak tekintendő.

                     (3)

                     Ha a két vagy több szállításirendszer-üzemeltető közötti pontokat kizárólag az érintett szállításirendszer-üzemeltetők kezelik, és ebben a rendszerhasználók sem szerződéses, sem operatív alapon nem vesznek részt, vagy ha a pontok a szállítórendszert az elosztórendszerrel kötik össze, és ezeken a pontokon szerződéses szűk keresztmetszet nem áll fenn, akkor e pontok vonatkozásában a szállításirendszer-üzemeltetők mentesülnek az e melléklet 3.3. pontjában előírt közzétételi kötelezettségek alól. A nemzeti szabályozó hatóság előírhatja a szállításirendszer-üzemeltetők számára, hogy az e melléklet 3.3. pontjában említett követelményeket a mentesített pontok csoportjára vagy az összes mentesített pontra vonatkozóan tegyék közzé. Ilyenkor a kérdéses információkat – amennyiben azok a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére állnak – összesített formában, értelmezhető szinten, legalább egyensúlytartási zónák szerinti bontásban kell közzétenni. E melléklet alkalmazásában az e pontokra vonatkozó ilyen értelmű összesítés egyetlen releváns pontnak tekintendő.

               3.3.   Az összes releváns pontban közzéteendő információk és ezen információk közzétételének ütemezése

                     (1)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők valamennyi releváns pontban minden nyújtott szolgáltatás és kiegészítő szolgáltatás (köztük különösen a keverés, a ballasztolás és az átalakítás) vonatkozásában kötelesek közzétenni az a)–g) pontban felsorolt információkat. Ezeket az információkat számszerűen, a kapacitáslekötés és a nominálás, újranominálás legrövidebb referencia-időszaka, illetőleg a kiegyensúlyozási díj számításához alapul vett legrövidebb elszámolási időszak hosszával megegyező, óránkénti vagy napi bontásban kell közzétenni. Ha a legrövidebb referencia-időszak nem egy nap, akkor az a)–g) pontban felsorolt információkat napi bontásban is közzé kell tenni. Az információkat és változásaikat azonnal közzé kell tenni, amint a rendszerüzemeltető azok birtokába jut (»csaknem valós idejű« adatközlés).

                                 a)

                                 műszaki kapacitás mindkét irányú gázáram esetében;

                                 b)

                                 a szerződésben lekötött összes megszakítható és nem megszakítható kapacitás mindkét irányban;

                                 c)

                                 nominálás és újranominálás mindkét irányban;

                                 d)

                                 a rendelkezésre álló megszakítható és nem megszakítható kapacitás mindkét irányban;

                                 e)

                                 a tényleges fizikai gázáramok;

                                 f)

                                 a megszakítható kapacitások tervezett és tényleges megszakításai;

                                 g)

                                 a nem megszakítható szolgáltatások tervezett és nem tervezett szüneteltetése, valamint információk a nem megszakítható szolgáltatások helyreállításáról (mint például rendszerkarbantartás és az ahhoz kapcsolódó esetleges tervezett szolgáltatásszüneteltetés várható időtartama). A szolgáltatás tervezett szüneteltetéséről legalább 42 napra előre tájékoztatást kell adni.

                     (2)

                     A 3.3. pont (1) bekezdésének a), b) és d) pontja szerinti információkat valamennyi releváns pont esetében legalább 18 hónapra előre kell közzétenni.

                     (3)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők a 3.3. pont (1) bekezdésének a)–g) pontja szerinti követelményekre vonatkozó információkat valamennyi releváns pont tekintetében kötelesek görgetett formában az elmúlt öt évre visszamenőleg is közzétenni.

                     (4)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek valamennyi releváns pontban napi bontásban közzétenni az égéshő vagy a Wobbe-szám mért értékét. Az előzetes adatokat az adott gáznapot követően legkésőbb három napon belül kell közzétenni. A végleges adatokat az adott hónap végét követően három hónapon belül kell közzétenni.

                     (5)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők – minden olyan év esetében éves bontásban, amelyre vonatkozóan szerződéses kapacitáslekötéssel rendelkeznek, valamint még egy további évre vonatkozóan, de legalább a következő tíz évre – kötelesek valamennyi releváns pontban közzétenni a rendelkezésre álló kapacitás, valamint a lekötött és a műszaki kapacitás értékét. Ezeket az információkat kötelesek legalább havonta, új információk ismertté válása esetén még gyakrabban aktualizálni. A közzétételnek igazodnia kell ahhoz, hogy a kapacitás piaci felajánlása milyen hosszúságú időszakokra vonatkozóan történik.

               3.4.   A szállítórendszerrel kapcsolatban közzéteendő információk és ezen információk közzétételének ütemezése

                     (1)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek gondoskodni a másodlagos piacon felajánlott és szerződésben lekötött (tehát egyik rendszerhasználó által másik rendszerhasználónak eladott) kapacitások összesített értékének napi bontású közzétételéről és a közzétett adatok naponta történő aktualizálásáról, amennyiben ezek az adatok a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére állnak. A közzéteendő információknak tartalmazniuk kell:

                                 a)

                                 azon rendszer-összekötési pont megjelölését, ahol a kapacitásértékesítés történt;

                                 b)

                                 a kapacitás típusát: betáplálási vagy kiadási, megszakítható vagy sem;

                                 c)

                                 a kapacitáshasználati jogok mennyiségét és időtartamát;

                                 d)

                                 az ügylet típusát: átruházás, engedményezés stb.;

                                 e)

                                 az ügyletek/átruházások összes számát;

                                 f)

                                 a szállításirendszer-üzemeltető előtt ismert minden más, a 3.3. pontban említett feltételt.

                           Amennyiben ezeket az információkat harmadik fél szolgáltatja, akkor a szállításirendszer-üzemeltetők az információszolgáltatási kötelezettség alól mentesülnek.

                     (2)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek közzétenni azokat a harmonizált feltételeket, amelyek szerint a kapacitásügyleteket (átruházásokat, engedményezéseket stb.) elfogadják. E feltételeknek tartalmazniuk kell legalább:

                                 a)

                                 azon szabványosított termékek leírását, amelyek a másodlagos piacon értékesíthetők;

                                 b)

                                 a másodlagos ügyletek végrehajtásához, elfogadásához, nyilvántartásba vételéhez szükséges többletidőt. Késedelem esetén ennek okait közzé kell tenni;

                                 c)

                                 azt, hogy az eladó vagy a 3.4. pont (1) bekezdésében említett harmadik fél köteles bejelenteni a szállításirendszer-üzemeltetőnek az eladó és a vevő nevét, valamint a kapacitásra vonatkozóan a 3.4. pont (1) bekezdésében előírt információkat.

                           Amennyiben ezeket az információkat harmadik fél szolgáltatja, akkor a szállításirendszer-üzemeltetők az információszolgáltatási kötelezettség alól mentesülnek.

                     (3)

                     Rendszerének egyensúlytartásával kapcsolatos szolgáltatásai körében minden szállításirendszer-üzemeltető köteles minden egyensúlyozási időszakra vonatkozóan legalább egy hónappal az egyensúlyozási időszak végét követően minden rendszerhasználót rendszerhasználónkénti bontásban előzetesen tájékoztatni az egyensúlytól való egyedi eltérésének nagyságáról és az ezzel kapcsolatos költségadatokról. Az egységesített terhelési profil alapján ellátott fogyasztókra vonatkozó végleges adatok legfeljebb 14 hónappal később szolgáltathatók. Amennyiben ezeket az információkat harmadik fél szolgáltatja, akkor a szállításirendszer-üzemeltetők az információszolgáltatási kötelezettség alól mentesülnek. A szállításirendszer-üzemeltető e tájékoztatás során köteles tiszteletben tartani a kereskedelmi szempontból minősített információk titkosságát.

                     (4)

                     Ha a szállításirendszer-üzemeltető harmadik felek által való hozzáférés céljából a tűréshatárok alkalmazásától különböző rugalmassági szolgáltatást kínál, akkor köteles a rugalmasság maximális nagyságáról, a rugalmasság lekötött nagyságáról és a rugalmasságnak a piac számára a következő gáznapon való rendelkezésre állásáról egy nappal előre napi előrejelzést közzétenni. A szállításirendszer-üzemeltető ezen túlmenően minden gáznap végén köteles utólagos összesített adatokat közzétenni minden egyes rugalmassági szolgáltatás kihasználtságáról. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság meggyőződött arról, hogy ezek az információk lehetőséget nyújtanak az azokkal történő esetleges visszaélésekre a rendszerhasználók részéről, akkor határozhat úgy, hogy a szállításirendszer-üzemeltetőt mentesíti e kötelezettség alól.

                     (5)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek egyensúlytartási zónák szerinti bontásban közzétenni a szállítórendszerben az egyes gáznapok kezdetekor lévő gáz mennyiségét, továbbá előrejelzést adni a szállítórendszerben az egyes gáznapok végén lévő gáz mennyiségéről. A szállítórendszerben a gáznap végén lévő gáz mennyiségére vonatkozó előrejelzést a gáznap során óránként frissíteni kell. Ha a kiegyensúlyozási díjak számítása óránként történik, akkor a szállításirendszer-üzemeltető a szállítórendszerben lévő gáz mennyiségét óránként köteles közzétenni. A szállításirendszer-üzemeltetők ehelyett dönthetnek úgy, hogy – egyensúlytartási zónák szerinti bontásban – minden egyes egyensúlyozási időszak kezdete vonatkozásában valamennyi fogyasztó egyensúlytól való eltérésének összesített helyzetét, továbbá minden egyes gáznap vége vonatkozásában valamennyi fogyasztó egyensúlytól való eltérésének várható összesített helyzetét teszik közzé. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság meggyőződött arról, hogy ezek az információk lehetőséget nyújtanak az azokkal történő esetleges visszaélésekre a rendszerhasználók részéről, akkor határozhat úgy, hogy a szállításirendszer-üzemeltetőt mentesíti e kötelezettség alól.

                     (6)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek felhasználóbarát díjszámító eszközöket közreadni.

                     (7)

                     A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek valamennyi kapacitáslekötési szerződésről, valamint a rendelkezésre álló kapacitások számításával és az azokhoz való hozzáférés biztosításával, ezen belül különösen minden egyes nominálással és megszakítással összefüggő minden más lényeges információról valós nyilvántartásokat vezetni és azokat legalább öt évig az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére tartani. A szállításirendszer-üzemeltetők a 3.3. pont (4) és (5) bekezdésében előírt valamennyi lényeges információ iratait kötelesek legalább öt évig megőrizni és kérésre a szabályozó hatóság rendelkezésére bocsátani. A kereskedelmi szempontból titkos információkat mindkét fél köteles bizalmasan kezelni.”


title: A Tanács 2004/795/KKBP határozata (2004. november 22.) az Európai Unió Megfigyelő Missziója (EUMM) misszóvezetője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               25.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 349/56

      A TANÁCS 2004/795/KKBP HATÁROZATA

   (2004. november 22.)
   az Európai Unió Megfigyelő Missziója (EUMM) misszóvezetője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió Megfigyelő Missziója (EUMM) mandátumának meghosszabbításáról szóló, 2003. november 26-i 2002/921/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. december 5-én elfogadta a Maryse DAVIET, az Európai Unió Megfigyelő Missziója (EUMM) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2003/852/KKBP határozatot (2). A határozat 2004. december 31-én lejár.

               (2)

               2004. november 22-én a Tanács elfogadta az Európai Unió Megfigyelő Missziója (EUMM) mandátumának meghosszabbításáról szóló 2002/921/KKBP együttes fellépés meghosszabbításáról szóló 2004/794/KKBP együttes fellépést (3).

               (3)

               Az EUMM misszióvezetőjének megbízatását ezért ugyancsak meg kell hosszabbítani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács meghosszabbítja az EUMM misszióvezetőjének, Maryse Daviet-nek a megbízatását.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2005. december 31-ig kell alkalmazni.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. R. BOT

      (1)  HL L 321., 2002.11.26., 51. o., helyesbítve: HL L 324., 2002.11.29., 76. o. A legutóbb a 2003/852/KKBP együttes fellépéssel (HL L 322., 2003.12.9., 31. o.) módosított együttes fellépés.

      (2)  HL L 322., 2003.12.9., 32. o.

      (3)  A Hivatalos Lap 55-ik oldalán található.


title: Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 6/2010/SC számú határozata ( 2010. december 9. ) az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatala feladatainak kibővítéséről

text:
               24.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 78/58

         AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK 6/2010/SC SZÁMÚ HATÁROZATA
   (2010. december 9.)
   az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatala feladatainak kibővítéséről
   AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás),
   tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatalának létrehozásáról szóló, 2004. február 5-i 1/2004/SC számú határozatára,
   tekintettel az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodásra,
   tekintettel a fent említett, az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás által az EGT-megállapodásba illesztett, EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló 38b jegyzőkönyvre,
   tekintettel a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodásra,
   emlékeztetve arra, hogy az EFTA-államok Állandó Bizottsága 1/2004/SC számú határozata 1. cikkének (1) bekezdése csak arra ad felhatalmazást az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatalának, hogy a 2004–2009 közötti időszakra vonatkozó finanszírozási mechanizmusokat kezelje,
   figyelembe véve annak szükségességét, hogy a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmust és a Norvég Finanszírozási Mechanizmust titkárság kezelje,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   Az Állandó Bizottság 1/2004/SC számú határozatával létrehozott EGT Finanszírozási Mechanizmus és Norvég Finanszírozási Mechanizmus hivatala ezennel megbízást kap arra a kiegészítő feladatra, hogy titkárságként segítse a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmus és a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmus irányítását.
   (2)   A 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmus tekintetében a hivatal az EGT Finanszírozási Mechanizmus bizottságnak tesz jelentést.
   (3)   A 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmus tekintetében a hivatal a norvég külügyminisztériumnak tesz jelentést.
   2. cikk
   E határozat a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmus létrehozásáról szóló jogi aktus hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának az EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. december 9-én.

            az Állandó Bizottság részéről

            az elnök

         Stefán Haukur JÓHANNESSON

            a főtitkár

         Kåre BRYN


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1543 határozata (2016. április 28.) az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/302

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1543 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel az ügynökségnek a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetése végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05584/2016 – C8–0076/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) és a 460/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 526/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 21. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0098/2016),

               1.

               mentesítést ad az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 409., 2015.12.9., 223. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 165., 2013.6.18., 41. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács határozata (1997. március 13.) a Közösség nevében az Európai Közösség és a Mexikói Egyesült Államok között létrejött, a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorok és vegyi anyagok ellenőrzésével kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997D0184

Hivatalos Lap L 077 , 19/03/1997 o. 0022 - 0023

		A Tanács határozata(1997. március 13.)a Közösség nevében az Európai Közösség és a Mexikói Egyesült Államok között létrejött, a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorok és vegyi anyagok ellenőrzésével kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről(97/184/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdése és 228. cikke (4) bekezdése első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel 1995. szeptember 25-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közösség nevében tárgyaljon az Amerikai Államok Szervezetének tagállamaival az prekurzorok és vegyi anyagok ellenőrzésével kapcsolatos megállapodásokról;mivel a Bizottság e felhatalmazás alapján 1996. október 25-én befejezte a tárgyalásokat a Mexikói Egyesült Államokkal;mivel szükséges, hogy a Tanács, az általa kijelölt különbizottsággal konzultálva, felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a Közösség nevében a módosításokat jóváhagyja, amikor a megállapodás előírja, hogy a közös ellenőrzési csoport módosításokat fogadjon el; mivel az ilyen felhatalmazást a megállapodás mellékleteinek módosítására kell korlátozni, amennyiben olyan anyagokra vonatkozik, amelyekre az prekurzorokkal és vegyi anyagokkal kapcsolatos közösségi jogszabályok már kiterjednek,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Mexikói Egyesült Államok közötti, a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorok és vegyi anyagok ellenőrzésével kapcsolatos együttműködésről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke a Közösség nevében továbbítja a 12. cikkben előírt okmányt a Mexikói Egyesült Államok kormányához [1].3. cikk(1) A Közösséget a megállapodás 9. cikkében meghatározott közös ellenőrzési csoportban a Bizottság képviseli, amelyet a tagállamok képviselői segítenek.(2) A Bizottság jogosult a Közösség nevében jóváhagyni a megállapodás mellékleteinek azon módosításait, amelyeket a közös ellenőrzési csoport a megállapodás 10. cikkében megállapított eljárás szerint elfogad.A Bizottságot e feladatának ellátásában a Tanács által kijelölt különbizottság segíti, amelyet megbíztak a közös álláspont létrehozásával.(3) A (2) bekezdésben említett felhatalmazás azon anyagokra korlátozódik, amelyekre a kábítószer-perkurzorokra és vegyi anyagokra vonatkozó megfelelő közösségi jogszabályok már kiterjednek.4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1997. március 13-án.a Tanács részérőlaz elnökM. Patijn[1] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2003. május 6.) a Kultúra Európai Fővárosa 2006 cím odaítéléséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0399

Hivatalos Lap L 139 , 06/06/2003 o. 0032 - 0032

		A Tanács határozata(2003. május 6.)a "Kultúra Európai Fővárosa 2006" cím odaítéléséről(2003/399/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Kultúra Európai Fővárosa eseménysorozat 2005–2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának megállapításáról szóló, 1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra [1], és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a választótestület az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz 2002. október 1-jén benyújtott jelentésére,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA "Kultúra Európai Fővárosa 2006" címet Patras városa kapja meg.2. cikkPatras városa minden szükséges intézkedést megtesz az 1419/1999/EK határozat 1. és 5. cikke hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében.Kelt Brüsszelben, 2003. május 6-án.a Tanács részérőlaz elnökP. Efthymiou[1] HL L 166., 1999.7.1., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata ( 2008. november 27. ) az Európai Vegyianyag-ügynökség három igazgatósági tagjának kinevezéséről

text:
               16.12.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 320/4

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. november 27.)
   az Európai Vegyianyag-ügynökség három igazgatósági tagjának kinevezéséről
   (2008/C 320/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 79. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 1907/2006/EK rendelet 79. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatósági tagjaként a Tanács tagállamonként egy képviselőt nevez ki.

               (2)

               A Tanács a 2007. június 7-i határozattal (2) kinevezte az Európai Vegyianyag-ügynökség 27 igazgatósági tagját.

               (3)

               A finn kormány értesítette a Tanácsot arról, hogy az igazgatóság finn képviselőjét le kívánja váltani, és jelölést nyújtott be az új képviselőre vonatkozóan, akit a 2013. május 31-ig terjedő időszakra kell kinevezni.

               (4)

               A lett kormány értesítette a Tanácsot arról, hogy az igazgatóság lett képviselőjét le kívánja váltani, és jelölést nyújtott be az új képviselőre vonatkozóan, akit a 2011. május 31-ig terjedő időszakra kell kinevezni.

               (5)

               A portugál kormány értesítette a Tanácsot arról, hogy az igazgatóság portugál képviselőjét le kívánja váltani, és jelölést nyújtott be az új képviselőre vonatkozóan, akit a 2011. május 31-ig terjedő időszakra kell kinevezni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Jukka MALM helyére 2008. december 17-től a 2013. május 31-ig terjedő időszakra Pirkko KIVELÄ, finn állampolgár, született 1953. október 23-án, kerül kinevezésre az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatósági tagjává.
   2. cikk
   Ilze KIRSTUKA helyére 2008. december 17-től a 2011. május 31-ig terjedő időszakra Armands PLĀTE, lett állampolgár, született 1962. február 27-én, kerül kinevezésre az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatósági tagjává.
   3. cikk
   António Nuno FERNANDES GONÇALVES HENRIQUES helyére 2008. december 17-től a 2011. május 31-ig terjedő időszakra Maria Fernanda SANTIAGO, portugál állampolgár, született 1948. január 28-án, kerül kinevezésre az Európai Vegyianyag-ügynökség igazgatósági tagjává.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. november 27-én.

      (1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

      (2)  HL C 134., 2007.6.16., 6. o.


title: A Tanács (EU) 2016/572 határozata (2016. április 11.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

text:
               13.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 97/11

         A TANÁCS (EU) 2016/572 HATÁROZATA
   (2016. április 11.)
   a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

               (2)

               Maria Sol CALZADO GARCÍA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a következő személyt nevezi ki póttagnak a Régiók Bizottságába:

               —

               Sr. D. Ángel Luis SÁNCHEZ MUÑOZ, Secretario General de Acción Exterior, Junta de Andalucía.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2016. április 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).


title: 2005/3/EK: A Bizottság határozata (2005. január 3.) a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 769/2002/EK tanácsi rendelet Indián vagy Thaiföldön keresztül történő, indiai vagy thaiföldi vagy másmilyen eredetűként bejelentett kumarin behozatala általi kijátszása miatt történő vizsgálattal kapcsolatban felajánlott vállalás elfogadásáról

text:
               4.1.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 1/15

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. január 3.)
   a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 769/2002/EK tanácsi rendelet Indián vagy Thaiföldön keresztül történő, indiai vagy thaiföldi vagy másmilyen eredetűként bejelentett kumarin behozatala általi kijátszása miatt történő vizsgálattal kapcsolatban felajánlott vállalás elfogadásáról
   (2005/3/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban „alaprendelet”) és különösen annak 8. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   ELJÁRÁS

               (1)

               Hatályvesztési vizsgálatot követően a Tanács a 769/2002/EK rendeletben (2) (a továbbiakban: „az eredeti rendelet”) tonnánként 3 479 euró végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: „KNK”) származó, ex 2932 21 00 KN kódú kumarinra.

               (2)

               2004. február 24-én a Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján kérelem érkezett a KNK-ból származó kumarin behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedések feltételezett kijátszásának a kivizsgálásáról (a továbbiakban: „a kérelem”). A kérelmet a Közösség teljes kumarintermelését képviselő egyetlen közösségi termelő nevében az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a továbbiakban: „a kérelmező”) nyújtotta be. A kérelem kielégítő mértékben meggyőző bizonyítékot tartalmazott a vizsgálat kezdeményezéséhez.

               (3)

               A Bizottság a 661/2004/EK rendeletben (3) (a továbbiakban: „a kezdeményező rendelet”) vizsgálatot kezdeményezett a KNK-ból származó kumarin behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám Indián vagy Thaiföldön keresztül történő, indiai vagy thaiföldi vagy másmilyen eredetűként bejelentett kumarin behozatala általi feltételezett kijátszása ügyében.

               (4)

               A vizsgálat eredményeképpen a Tanács 2272/2004/EK (4) rendeletében kiterjesztette a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára kivetett dömpingellenes vámot az Indián vagy Thaiföldön keresztül behozott, indiai vagy thaiföldi vagy másmilyen eredetűként bejelentett kumarin behozatalára.

         B.   VÁLLALÁS

               (5)

               Az Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd., egy együttműködő indiai exportőr termelő az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján kötelezettségvállalást ajánlott fel. Az exportőr termelő vállalta, hogy olyan kumarint értékesít a Közösségben, amelyet valóban Indiában állít elő, legfeljebb abban a mennyiségben, amely megfelel a 2003. április 1. és 2004. március 31. között valóban Indiában gyártott és a Közösségben értékesített kumarin mennyiségének.

               (6)

               A vállalat rendszeres és részletes tájékoztatást is nyújt a Bizottságnak a Közösségbe irányuló kiviteléről, hogy a vállalást a Bizottság hatékony figyelemmel kísérhesse. A vállalat értékesítési szerkezete ezenkívül olyan, hogy a Bizottság korlátozottnak ítéli meg a megállapodás kijátszásának a kockázatát.

               (7)

               A vállalat vállalása biztosítja, hogy csakis valóban Indiában gyártott kumarint vigyenek ki a Közösségbe. A fentiek miatt úgy tekintik, hogy a vállalás megakadályozza a kijátszást, ezért elfogadható.

               (8)

               Abból a célból, hogy a Bizottság hatékony figyelemmel kísérhesse, hogy a vállalat betartja-e vállalását, a vállalás alapján történő szabad forgalomba hozatal engedélyezésére irányuló, a megfelelő vámhatósághoz benyújtott kérelem beadásakor a vám alóli mentesség a legalább a 2272/2004/EK rendelet mellékletében felsorolt tájékoztató elemeket tartalmazó számla bemutatásának a feltétele. Az ilyen szintű tájékoztatás ahhoz is szükséges, hogy a vámhatóság megfelelő pontossággal megbizonyosodhasson róla, hogy a szállítmány megfelel a kereskedelmi okmányoknak. Ha nem mutatnak be ilyen számlát, vagy ha az nem felel meg a vámon bemutatott terméknek, akkor a megfelelő dömpingellenes vámot kell megfizetni.

               (9)

               A vállalás megszegése vagy visszavonása esetén az alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdése alapján dömpingellenes vám vethető ki,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az alábbi termelő által a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedések kumarin Indián vagy Thaiföldön keresztül történő behozatala általi feltételezett kijátszása kivizsgálása ügyében tett vállalás elfogadást nyert.

               Ország

               Vállalat

               Kiegészítő TARIC-kód

               India

                           Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd.

                           Debhanu Mansion,

                           Nasik-Pune Highway,

                           Nasik Road,

                           MS 422 101 India

               A579

         2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. január 3-án.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 123., 2002.5.9., 1. o. Az 1854/2003/EK rendelettel (HL L 272., 2003.10.23., 1. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 104., 2004.4.8., 99. o.

      (4)  HL L 396., 2004.12.31., 18. o.