title: 2007/48/EK: Az Európai Központi Bank határozata ( 2006. december 30. ) az Európai Központi tőkéjének a Banka Slovenije általi befizetéséről, a Banka Slovenije devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek az Európai Központi Bank számára történő átadásáról és a Banka Slovenijenek az Európai Központi Bank tartalékaihoz és céltartalékaihoz való hozzájárulásáról (EKB/2006/30)

text:
               31.1.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 24/17

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2006. december 30.)
   az Európai Központi tőkéjének a Banka Slovenije általi befizetéséről, a Banka Slovenije devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek az Európai Központi Bank számára történő átadásáról és a Banka Slovenijenek az Európai Központi Bank tartalékaihoz és céltartalékaihoz való hozzájárulásáról
   (EKB/2006/30)
   (2007/48/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 30.1., 30.3., 49.1. és 49.2. cikkeire,
   mivel:

               (1)

               A EK-Szerződés 122. cikke (2) bekezdésének megfelelően a közös valuta 2007. január 1-jén Szlovénia által történő bevezetéséről szóló, 2006. július 11-i 2006/495/EK tanácsi határozat (1) szerint Szlovénia megfelel az euro bevezetéséhez szükséges követelményeknek és 2007. január 1-jétől a csatlakozási okmány (2) 4. cikke szerinti eltérése megszűnik.

               (2)

               Az Alapokmány 49.1. cikke alapján annak a tagállamnak a központi bankja („NKB”), amelynek eltérését hatályon kívül helyezték, ugyanolyan mértékben fizeti be az Európai Központi Bank („EKB”) jegyzett tőkéjében való részesedését, mint a többi részt vevő tagállam NKB-jai. A jelenleg részt vevő tagállamok NKB-jai teljes mértékben befizették az EKB tőkéjében fennálló részesedésüket (3). A nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2006. december 15-i EKB/2006/21 határozat (4) 2. cikke alapján a Banka Slovenije részesedése az EKB tőkejegyzési kulcsában 0,3194 %. Az Európai Központi Bank tőkéjének az euro-övezeten kívüli nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról szóló, 2004. április 23-i EKB/2004/10 határozat (5) 1. cikke alapján a Banka Slovenije már befizette az EKB tőkéjére vonatkozó tőkejegyzésének egy részét. A fennmaradó összeg ezért 17 096 556,47 euro, amely összeg az EKB jegyzett tőkéjének (5 760 652 402,85 euro) és Banka Slovenije tőkejegyzésikulcs-súlyának (0,3194 %) szorzata, kivonva ebből a tőkejegyzés már befizetett részét, figyelembe véve ezzel az EKB tőkejegyzési kulcsának a Bolgár Nemzeti Bank és a Banca Naţională a României KBER-hez való csatlakozása miatti kibővítését.

               (3)

               Az Alapokmány 49.1. cikke a 30.1. cikkel együtt előírja azon tagállamok NKB-jai számára, amelyeknek eltérését hatályon kívül helyezték, hogy devizatartalékot megtestesítő eszközöket is átadjanak az EKB számára. Az Alapokmány 49.1. cikke alapján az átadásra kerülő összeget úgy határozzák meg, hogy a 30.1. cikknek megfelelően az EKB-nak átadott devizatartalékot megtestesítő eszközök folyó áron vett euro-értékét megszorozzák az érintett NKB által jegyzett részvények számának és a többi részt vevő tagállam NKB-jai által már befizetett részvények számának arányával. A „30.1. cikknek megfelelően az EKB-nak átadott devizatartalékot megtestesítő eszközök” meghatározásánál megfelelően figyelembe kell venni az EKB tőkejegyzési kulcsának 2004. január 1-jei az Alapokmány 29.3. cikke szerinti történt módosítását (6), illetve az EKB tőkejegyzési kulcsának 2004. május 1-jén az Alapokmány 49.3. cikke szerinti bővítését (7), valamint az EKB tőkejegyzési kulcsának 2007. január 1-jei az Alapokmány 49.3. cikke szerinti bővítését (8). Ennek eredményeként, az Európai Központi Bank felhalmozott tőkéjéhez való hozzájáruláshoz, a nemzeti központi bankoknak az átadott, devizatartalékokat megtestesítő eszközökkel megegyező követelései módosításához és a kapcsolódó pénzügyi kérdésekhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2006. december 15-i EKB/2006/24 határozat (9) alapján az EKB-nak az Alapokmány 30.1. cikke szerint már átadott, devizatartalékokat megtestesítő eszközök euróban kifejezett értéke 41 514 271 945,60 euro.

               (4)

               A Banka Slovenije által átadandó, devizatartalékokat megtestesítő eszközök USA dollárban és aranyban denomináltak.

               (5)

               Az Alapokmány 30.3. cikke alapján az EKB a részt vevő tagállamok NKB-jai javára az adott NKB által az EKB számára átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközök mértékével megegyező követelést ír jóvá. A jelenleg részt vevő tagállamok NKB-jai javára már jóváírt követelések denominációjára és kamatozására vonatkozó szabályok (10) a Banka Slovenije követelésének denominációjára és kamatozására is irányadóak.

               (6)

               Az Alapokmány 49.2. cikke alapján azon tagállamok NKB-jai, amelyek eltérését megszüntették, kötelesek hozzájárulni az EKB általános tartalékaihoz, az ezzel egyenértékű céltartalékokhoz, továbbá azon összeghez, amelyet az eltérés megszűnése évének december 31-e szerinti eredménykimutatás egyenlege alapján az általános tartalékhoz és a céltartalékhoz még biztosítani kell. Ezen hozzájárulás összegét az Alapokmány 49.2. cikkével összhangban határozzák meg.

               (7)

               Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 3.5. cikkével összhangban a Banka Slovenije elnökét meghívták a Kormányzótanács e határozatot elfogadó ülésére,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ennek a határozatnak az alkalmazásában:

               —

               a „részt vevő tagállam” olyan tagállam, amely bevezette az eurót,

               —

               a „készpénz”: az Egyesült Államok törvényes fizetőeszköze (USA dollár),

               —

               az „arany”: a London Bullion Market Association szabványainak megfelelő (tőzsdeképes) rudak formájában rendelkezésre álló színarany, unciában kifejezve,

               —

               a „devizatartalékokat megtestesítő eszközök”: arany vagy készpénz.

         2. cikk
   Tőkebefizetés
   (1)   2007. január 1-jei hatállyal a Banka Slovenije befizeti az EKB tőkéjében lévő részesedésének fennmaradó részét, amely 17 096 556,47 euro.
   (2)   A Banka Slovenije ezt az összeget az EKB számára 2007. január 2-án a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolási expressz átutalási rendszeren („TARGET”) keresztül fizeti meg.
   (3)   A Banka Slovenije egy külön TARGET-átutalás útján 2007. január 2-án fizeti meg az EKB számára a (2) bekezdés alapján az EKB számára esedékes összeg 2007. január 1. és 2007. január 2. közötti időszakra járó kamatát.
   (4)   A (3) bekezdés alapján járó bármely kamatot napi szinten számítják a tényleges napok száma/360 típusú kamatszámítás alapján a Központi Bankok Rendszere („KBER”) által a legutolsó fő refinanszírozási műveletében alkalmazott marginális kamatlábbal azonos kamatlábon.
   3. cikk
   A devizatartalékokat megtestesítő eszközök átadása
   (1)   A Banka Slovenije 2007. január 1-jei hatállyal e cikkel, illetve az e cikk alapján elfogadott szabályokkal összhangban adja át USA dollárban és aranyban a devizatartalékokat megtestesítő eszközöket 191 641 809,33 euro értékben az alábbiaknak megfelelően:

               USA dollár euróban kifejezve

               Arany euróban kifejezve

               Összesített euro-összeg

               162 895 537,93

               28 746 271,40

               191 641 809,33

         (2)   A Banka Slovenije által az (1) bekezdés alapján átadandó devizatartalékokat megtestesítő eszközök euróban kifejezett összegét az euro és az USA dollár közötti, 2006. december 29-én a 24-órás írásbeli konzultáció keretében az eljárásban részt vevő központi bankok által meghatározott átváltási arány alapján kell kiszámítani, valamint az arany esetében a 2006. december 29-én londoni idő szerint 10.30-kor a londoni arany fixingen meghatározott színarany uncia USA dollár árat kell alapul venni.
   (3)   Az EKB a lehető legkorábban értesíti a Banka Slovenijet a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámított összegekről.
   (4)   A Banka Slovenije a készpénzt az EKB számára az EKB által megjelölt számlákra utalja át. Az EKB-nak átadásra kerülő készpénz elszámolási időpontja 2007. január 2. A Banka Slovenije utasításokat ad a készpénz átutalására az elszámolási időpontban.
   (5)   A Banka Slovenije az aranyat az EKB által meghatározott napokon, számlákra és helyekre utalja át.
   (6)   Az (1) bekezdésben említett, összesített euro-összeg és a 4. cikk (1) bekezdésében említett összeg közötti különbséget (amennyiben van ilyen) a 2006. december 30-án az Európai Központi Bank és a Banka Slovenije között létrejött, az Európai Központi Bank által a Banka Slovenije számára a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 30.3. cikke alapján jóváírt követelésekről szóló megállapodással (11) összhangban egyenlítik ki.
   4. cikk
   A Banka Slovenije hozzájárulásával megegyező követelés denominációja, kamatozása és lejárata
   (1)   Az EKB 2007. január 1-jei hatállyal és a devizatartalékokat megtestesítő eszközök átadásával kapcsolatos 3. cikkben meghatározott előírásokra tekintettel jóváírja a Banka Slovenije javára annak a devizatartalékokat megtestesítő eszközökhöz való hozzájárulásának aggregált, euróban kifejezett értékével megegyező összegű denominált követelést, amely 183 995 237,74 euro.
   (2)   Az EKB által a Banka Slovenije javára jóváírt követelés után kamat fizetendő. A kamatot napi szinten számítják a tényleges napok száma/360 típusú kamatszámítás alapján a KBER által a legutolsó fő refinanszírozási műveletében alkalmazott marginális kamatláb 85 %-ával egyenértékű kamatlábon.
   (3)   A követelés minden pénzügyi év végén kamatozik. Az EKB negyedévente tájékoztatja az NKB-kat a felhalmozott összegekről.
   (4)   A követelés nem visszakövetelhető.
   5. cikk
   Az EKB tartalékaihoz és céltartalékaihoz való hozzájárulás
   (1)   2007. január 1-jei hatállyal és a 3. cikk (5) és (6) bekezdéseivel összhangban a Banka Slovenije hozzájárul az EKB tartalékaihoz, a tartalékokkal egyenértékű céltartalékokhoz és azon összeghez, amelyet a 2006. december 31-e szerinti eredménykimutatás egyenlege alapján az általános tartalékhoz és a céltartalékhoz még biztosítani kell.
   (2)   A Banka Slovenije által fizetendő összeget az Alapokmány 49.2. cikkével összhangban határozzák meg. A 49.2. cikkben az „érintett nemzeti központi bank által jegyzett részvények számára” és a „többi nemzeti központi bank által már befizetett részvények számára” való hivatkozások – ebben a sorrendben – a Banka Slovenije és a jelenleg részt vevő tagállam NKB-jainak az EKB tőkejegyzési kulcsában az EKB/2006/21 határozat szerinti súlyaira utalnak.
   (3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az „EKB tartalékai” és „tartalékokkal egyenértékű céltartalékok” magukban foglalják többek között az általános tartalékot, az átértékelési számlák egyenlegét, illetve az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra képzett céltartalékot.
   (4)   Az EKB a 2006. évre vonatkozó éves beszámolóinak Kormányzótanács általi elfogadását követő második munkanap előtt kiszámítja és közli a Banka Slovenijevel a Banka Slovenije által az (1) bekezdés alapján fizetendő összeget.
   (5)   Az EKB a 2006. évre vonatkozó éves beszámolóinak Kormányzótanács általi elfogadását követő második munkanapon a Banka Slovenije két külön TARGET-átutalás útján fizeti meg az EKB-nak

               a)

               (4) bekezdés alapján az EKB számára fizetendő összeget; és

               b)

               (4) bekezdés alapján az EKB számára fizetendő összeg után 2007. január 1-je és az átutalás napja közötti időszakra esedékes bármely kamat összegét.

         (6)   Az (5) bekezdés b) pontja alapján járó bármely kamatot napi szinten számítják a tényleges napok száma/360 típusú kamatszámítás alapján a KBER által a legutolsó fő refinanszírozási műveletében alkalmazott marginális kamatlábbal azonos kamatlábon.
   6. cikk
   Záró rendelkezés
   Ez a határozat 2007. január 1-jén lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. december 30-án.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 195., 2006.7.15., 25. o.

      (2)  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, illetve az Európai Unió alapjait képező szerződések módosításáról szóló szerződés (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).

      (3)  EKB/2004/6 határozat (HL L 205., 2004.6.9., 7. o.).

      (4)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

      (5)  HL L 205., 2004.6.9., 19. o.

      (6)  EKB/2003/17 határozat (HL L 9., 2004.1.15., 27. o.).

      (7)  EKB/2004/5 határozat (HL L 205., 2004.6.9., 5. o.).

      (8)  A Hivatalos Lapban még nem jelent meg.

      (9)  Lásd e Hivatalos Lap 9. oldalát.

      (10)  EKB/2000/15 iránymutatás (HL L 336., 2000.12.30., 114. o.).

      (11)  A Hivatalos Lapban még nem jelent meg.


title: A Tanács határozata (2011. március 31.) az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               9.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 232/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. március 31.)
   az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2011/530/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikke (5) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Bizottságot a tárgyalások megkezdésére felhatalmazó, a Tanács által 2009. december 17-én elfogadott felhatalmazással összhangban a Bizottság megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodásra (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) irányuló tárgyalásokat folytatott a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezettel.

               (2)

               Az együttműködési megállapodást 2010. szeptember 27-én, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Montrealban tartott 37. közgyűlésén mindkét fél parafálta.

               (3)

               Az együttműködési megállapodást alá kell írni és ideiglenesen alkalmazni kell, figyelemmel a megkötésére irányuló eljárások befejezésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban: együttműködési megállapodás) aláírása – figyelemmel a szóban forgó együttműködési megállapodás megkötésére – az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   Az együttműködési megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az Unió nevében az együttműködési megállapodás aláírására jogosult személyt vagy személyeket.
   3. cikk
   Az együttműködési megállapodás aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazandó a megkötésére vonatkozó eljárások lezárulásáig (1).
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 31-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         VÖLNER P.

      (1)  Az együttműködési megállapodás aláírásának dátumát a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdeti ki.
    ---documentbreak---

               9.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 232/1

         EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: EU),
   és
   A NEMZETKÖZI POLGÁRI REPÜLÉSI SZERVEZET (a továbbiakban: ICAO),
   a továbbiakban: a felek,
   EMLÉKEZTETVE a Chicagóban, 1944. december 7-én aláírt Nemzetközi Polgári Repülési Egyezményre (a továbbiakban: Chicagói Egyezmény) és különösen annak 55. cikke a) pontjára és 65. cikkére,
   EMLÉKEZTETVE az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. és 220. cikkére,
   SZEM ELŐTT TARTVA az ICAO A1-10. sz. közgyűlési határozatát, amely felhatalmazta az ICAO Tanácsot arra, hogy megfelelő megállapodásokat kössön azokkal a nemzetközi közjogi szervezetekkel, amelyeknek a tevékenysége érinti a nemzetközi polgári repülést, különösen a technikai együttműködés, az információ- és dokumentumcsere, az üléseken való részvétel, valamint olyan egyéb kérdések tekintetében, amelyek hatékony együttműködést mozdíthatnak elő,
   EMLÉKEZTETVE az ICAO regionális polgári repülési szervekkel és regionális szervezetekkel folytatott együttműködési politikájára és keretére, amelyek többek között az említett szervekkel és szervezetekkel létesítendő együttműködési megállapodások megkötését célozzák, az Európai Bizottság és az ICAO regionális szervezetekről tartott, 2008. április 10–11-i montreali szimpóziuma ajánlásainak megfelelően,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területén létező ICAO-szabványok többségét a vonatkozó uniós jogszabályok tárgyalták,
   FIGYELEMBE VÉVE az „Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) közötti, a biztonságfelügyelet-ellenőrzésről és a kapcsolódó kérdésekről létrejött együttműködési megállapodást”, amely 2006. március 21-én Montrealban került aláírásra,
   FIGYELEMBE VÉVE a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és az Európai Közösség közötti, a légiközlekedés-védelmi ellenőrzésekről és a kapcsolódó kérdésekről létrejött, 2008. szeptember 17-én Montrealban aláírt együttműködési megállapodást,
   MIVEL az Európai Közösség és az Egyesült Nemzetek Szervezete 2003. április 29-én új pénzügyi és igazgatási keretmegállapodást írt alá, amelyhez az ICAO az Európai Közösséggel 2004. december 7-én aláírt megállapodás útján csatlakozott,
   MIVEL ez az együttműködési megállapodás mindaddig nem váltja fel, illetve nem érinti a felek között létrejött egyéb együttműködési formákat, amíg azok hatályban maradnak,
   TEKINTETTEL az ICAO A36-2. sz. közgyűlési határozatára, amely többek között elismeri, hogy a regionális és a szubregionális biztonságfelügyeleti rendszerek, köztük a regionális biztonságfelügyeleti szervezetek létrehozása – méretgazdaságosság és kiterjedtebb harmonizáció útján – számottevő segítséget nyújthat az államoknak a Chicagói Egyezmény szerinti kötelezettségeik betartásában, és amely a főtitkárt is felkéri az ICAO általános biztonságfelügyelet-ellenőrzési programja (USOAP), valamint más szervezetek repülésbiztonságot érintő ellenőrzési programjai közötti koordináció és együttműködés előmozdításának folytatására, és ezeken túlmenően arra utasítja a Tanácsot, hogy mozdítsa elő a regionális és szubregionális biztonságfelügyeleti rendszerekre, köztük a regionális biztonságfelügyeleti szervezetekre vonatkozó elképzelést,
   MIVEL a felek közös elképzelése, hogy – a Chicagói Egyezmény mellékleteiben foglalt, a repülésbiztonságot, a légiközlekedés-védelmet, a légiforgalmi szolgáltatást és a környezetvédelmet szolgáló ICAO-szabványoknak való megfelelés teljesülése érdekében – megvalósítsák az európai operatív szabályozások, előírások és eljárások legmagasabb szintű egységességét,
   MIVEL mindegyik fél fontos szerepet játszik ennek a célnak a megvalósításában,
   MIVEL a felek el kívánnak köteleződni a regionális együttműködés mellett és annak tárgyában kommunikálni kívánnak egymással,
   MIVEL az EU közös szabályokat fogadott el a repülésbiztonság és a légiközlekedés-védelem területén, és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és az Európai Bizottság az EU tagállamaiban vizsgálatokat folytat az említett szabályok alkalmazásának nyomon követésére,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az EU-ban az Európai Bizottság a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területén rendelkezik az uniós jogszabályok végrehajtását biztosító végrehajtási jogkörrel,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az ICAO ellenőrzési programjainak és az EU vizsgálati programjainak elsődleges célkitűzése a repülésbiztonság és a légiközlekedés-védelem fokozása a vonatkozó előírások alkalmazásának értékelése, az esetleges hiányosságok feltárása és szükség esetén az EU-beli hiányosságok kezelésének biztosítása révén,
   MIVEL az EU Montrealban hivatalt hozott létre azzal a céllal, hogy elősegítse az EU és az ICAO közötti kapcsolatok és együttműködés megszilárdítását, és lehetővé tegye az EU fokozottabb részvételét az ICAO tevékenységeiben és az azokhoz való fokozottabb hozzájárulását az ICAO székhelyén,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az EU-tagállamok Chicagói Egyezmény szerinti jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül, illetve az uniós tagállamok és az ICAO közötti – az előbbiek ICAO-tagságából fakadó – kapcsolat sérelme nélkül, az EU és az ICAO között a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területén oly módon célszerű kölcsönös együttműködést kialakítani, amely biztosítja a szabványok fokozottabb harmonizációját és a tevékenységeik szorosabb koordinációját a korlátozott erőforrások optimálisabb kihasználásának és a párhuzamos erőfeszítések elkerülésének megvalósítását, mindkét fél sértetlenségének megőrzése mellett,
   MIVEL a felek – a szabályaik szerint előírt mértékben – elismerik a másik féltől kapott minősített adatok védelmének szükségességét,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1.   Általános rendelkezések
   A felek megállapodnak abban, hogy megerősítik kapcsolatukat és szorosabb együttműködést hoznak létre a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területén, továbbá abban, hogy a kialakított eljárási szabályzattal összhangban – a nemzetközi polgári repülés érdekében ezen együttműködési megállapodás aláírásával – elősegítik a tevékenységekben való részvételüket és az üléseken megfigyelői minőségükben való részvételüket.
   Ez az együttműködési megállapodás nem sérti az EU-tagállamoknak a Chicagói Egyezmény szerinti jogait és kötelezettségeit, illetve az ICAO és az EU-tagállamok közötti, a tagállamok ICAO-tagságából fakadó kapcsolatot.
   Ez az együttműködési megállapodás nem vonatkozik, illetve nem terjed ki sem az ICAO, sem az EU döntéshozatalára, azon belül a szabványosítási vagy szabályalkotási kérdésekre sem, hanem az említett tevékenységek előkészítési szakaszában folytatott szabályozási együttműködést hozza létre.
   Az Európai Unió montreali hivatala, amely az EU-t az ICAO székhelyén képviseli, elősegíti az EU és az ICAO közötti kapcsolatokat, az ICAO számára pedig a legfőbb EU kapcsolattartási pontként szolgál az ezen együttműködési megállapodás végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kérdésben.
   2.   Célkitűzések

               2.1.

               Ez az együttműködési megállapodás:

                           a)

                           keretet hoz létre a felek közötti megerősített kapcsolatokhoz;

                           b)

                           megerősíti a felek közötti együttműködést;

                           c)

                           meghatározza a felek közötti kölcsönös együttműködés területeit; és

                           d)

                           létrehozza a felek közötti együttműködés végrehajtásához kapcsolódó feltételeket és mechanizmusokat.

         3.   Hatály

               3.1.

               Ez az együttműködési megállapodás a felek között az alábbi területeken folytatandó együttműködést hozza létre:

                           a)

                           repülésbiztonság;

                           b)

                           légiközlekedés-védelem;

                           c)

                           légiforgalmi szolgáltatás; és

                           d)

                           környezetvédelem.

               3.2.

               Az e cikk 3.1. bekezdésében említett területek mindegyike az együttműködési megállapodás külön mellékleteinek hatálya alá tartozik.

               3.3.

               A felek munkarendet állapíthanak meg, amely meghatározza az ezen együttműködési megállapodásban megállapított együttműködési tevékenységek hatékony végrehajtásához szükséges, kölcsönösen elfogadott mechanizmusokat és eljárásokat.

               3.4.

               Az ezen együttműködési megállapodás alapján elfogadott mellékletek ezen együttműködési megállapodás szerves részét képezik.

         4.   Együttműködés formái

               4.1.

               A felek:

                           a)

                           konzultációs, koordinációs és együttműködési, valamint információcserére szolgáló mechanizmusokat hoznak létre;

                           b)

                           elősegítik a teljesítménykövetelmények összehangolását, valamint az új technológiák és rendszerek együttműködési képességét;

                           c)

                           koordinálják ellenőrzési és vizsgálati programjaikat és eredményeiket, valamint technikai segítségnyújtási tevékenységeiket a korlátozott erőforrások optimálisabb kihasználása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében;

                           d)

                           információcserét folytatnak az ICAO-szabványoknak való megfelelésről;

                           e)

                           megállapodásokat hoznak létre az EU számára ahhoz, hogy szaktudást és erőforrásokat biztosítsanak az ICAO-nak, többek között a főtitkár kizárólagos felhatalmazásán alapuló kirendelések, technikai segítségnyújtás és – amennyiben megvalósítható – szakképzés formájában;

                           f)

                           lehetővé teszik az egyik fél részvételét a másik fél az ellenőrzési és vizsgálati programokhoz és – adott esetben – képzési programokhoz kapcsolódó tevékenységeiben, míg az EU-megfigyelők csak az ICAO beleegyezésével vehetnek részt az EU-államok ICAO által ellátott ellenőrzési küldetéseiben, az ICAO-ellenőrzésekben ICAO-ellenőrkénti kirendelés alapján részt vevő EU-szakértők az ellenőrzési küldetéshez kapcsolódó valamennyi információt szigorúan bizalmasan kezelik, az alkalmazandó ICAO-szabályokkal összhangban; továbbá

                           g)

                           bármelyik fél titoktartási kötelezettségeinek sérelme nélkül és a 6. cikkben megállapított titoktartási szabályaik alkalmazására is figyelemmel megosztják az elektronikus információkat, adatokat és hivatalos kiadványokat, továbbá kölcsönös hozzáférést biztosítanak az adatbázisokhoz, és egymás meglévő adatbázisainak kiegészítése érdekében megerősítik az azok közötti összeköttetéseket.

         5.   Együttműködési tevékenységek

               5.1.

               A felek – az ezen együttműködési megállapodás mellékleteiben foglaltaknak megfelelően – megállapodnak abban, hogy közösen hajtják végre a következő együttműködési tevékenységeket. A felek:

                           5.1.1.

                           konzultációs, együttműködési és információmegosztási mechanizmusokat hoznak létre, ideértve a következőket:

                                       a)

                                       rendszeres párbeszédre, konzultációra és információmegosztásra szolgáló közös mechanizmusokat hoznak létre és alkalmaznak;

                                       b)

                                       gondoskodnak arról, hogy mindegyik fél kellő időben folyamatos tájékoztatást kapjon az ezen együttműködési megállapodás szempontjából releváns – a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a légiforgalmi szolgáltatás és a környezetvédelem területét érintő – döntésekről, tevékenységekről, kezdeményezésekről, ülésekről és eseményekről, és megkapja a vonatkozó dokumentációt. Adott esetben rövid tájékoztatók is tarthatók;

                                       c)

                                       térítésmentes hozzáférést biztosítanak valamennyi hivatalos dokumentumhoz és kiadványhoz;

                                       d)

                                       webhelyeken adatbázisokat és tájékoztatást bocsátanak a másik fél rendelkezésére; és

                                       e)

                                       gondoskodnak arról, hogy az EU elektronikus hozzáférést kapjon és elektronikus hozzáféréssel rendelkezzen az ICAO-államok valamennyi olyan leveléhez, amelyeknek tárgya releváns ennek az együttműködési megállapodásnak és a mellékleteinek a hatálya szempontjából.

                           5.1.2.

                           A felek – a korlátozott erőforrások optimálisabb kihasználása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében – együttműködési kereteket hoznak létre az ellenőrzési és vizsgálati programok hatékonyabb koordinálására.

                           5.1.3.

                           A felek közös mechanizmusokat hoznak létre a programtervezés és a technikai segítségnyújtás szoros koordinációjára.

                           5.1.4.

                           A felek együttműködnek az új technológiák és rendszerek globális együttműködési képességének előmozdításában, és közös mechanizmusokat hoznak létre az új technológiák alkalmazását érintő együttműködés megerősítésére.

                           5.1.5.

                           A felek kellő időben kölcsönös konzultációt biztosítanak annak érdekében, hogy fokozottabb koordinációt és következetességet valósítsanak meg a szabályozások, a szakpolitikák, a megközelítések, valamint az ICAO szabványai és ajánlott gyakorlatai között.

                           5.1.6.

                           A felek a szakértői vélemények és az erőforrások cseréjének elősegítésére munkarendet állapítanak meg, a következők szerint:

                                       a)

                                       az ICAO a szabványok és az ajánlott gyakorlatok végrehajtására irányuló bevált módszerekre vonatkozó szaktudást és tanácsadást biztosít az EU számára;

                                       b)

                                       az EU szaktudást biztosít az ICAO számára, többek között az ICAO titkárságához való kirendelések formájában;

                                       c)

                                       az EU törekszik arra, hogy pénzügyi hozzájárulást nyújtson az ICAO számára az ezen együttműködési megállapodás végrehajtása során felmerülő költségek – többek között igazgatási költségek, a dokumentumok és kiadványok, valamint a kapcsolódó szolgáltatások biztosításával, az ICAO székhelyén található helyiségek használatával összefüggő költségek és az információtechnológiai költségek – fedezésére;

                                       d)

                                       az EU törekszik arra, hogy pénzügyi hozzájárulást biztosítson az ICAO számára az ICAO technikai együttműködési programjainak és a vegyes bizottságon belül egyeztetésre kerülő – a pénzügyi és igazgatási keretmegállapodással összhangban lévő – egyéb ICAO-tevékenységek támogatására;

                                       e)

                                       ezen együttműködési megállapodás keretében az ICAO-hoz való kirendelések és az ICAO-nak szánt pénzügyi hozzájárulások új keretét és feltételeit a vegyes bizottságban erre a célra elfogadott munkarend szerint állapítják meg. Ez a munkarend tartalmazza az EU számára azt a lehetőséget, hogy e hozzájárulások keretében az ICAO-tól pénzügyi tájékoztatást kérjen.

                           5.1.7.

                           A felek tájékoztatják egymást bármely releváns képzési programról, és adott esetben elősegítik a másik fél részvételét.

                           5.1.8.

                           A felek adott esetben közösen szerveznek megfelelő rendezvényeket és koordinálják azokat.

         6.   Titoktartás

               6.1.

               A felek minden, ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alapján kapott információ védelmezéshez szükséges ésszerű óvintézkedést megtesznek. Az egyik fél – a másik fél tájékoztatásával – kijelölheti azokat az információrészeket, amelyeket a közzététel alól mentesülőnek ítél.

               6.2.

               A felek megállapodnak abban, hogy – a szabályaik, szabályozásaik és jogszabályaik szerint előírt mértékben – garantálják a másik féltől az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alkalmazásában kapott minősített adatok védelmét.

               6.3.

               Különösen szabályaikra, szabályozásaikra és jogszabályaikra is figyelemmel, a felek nem teszik közzé az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alapján egymástól kapott, jogvédettnek minősülő információkat. Az említett információkat szabályaikkal összhangban jelölik ilyen információként.

               6.4.

               A felek – szükség esetén – az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei alapján szolgáltatott minősített adatok védelmére irányuló további eljárásokra vonatkozó munkarendről állapodnak meg. Az említett eljárások tartalmazzák mindkét fél lehetőségét annak ellenőrzésére, hogy a másik fél milyen védelmi intézkedéseket vezetett be.

         7.   A felek vegyes bizottsága

               7.1.

               Létrejön a felek képviselőiből álló vegyes bizottság. A vegyes bizottságban mindkét fél egy-egy képviselője társelnököl. A vegyes bizottság felel az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek tényleges működéséért, ideértve a mellékletek elfogadását is.

               7.2.

               A vegyes bizottság ülését legalább évente egyszer összehívják az ezen együttműködési megállapodás mellékletei végrehajtásának felülvizsgálatára, és költséghatékony módon szervezik meg. Bármelyik fél bármikor kérheti a vegyes bizottság ülésének összehívását.

               7.3.

               A vegyes bizottság az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek működéséhez és végrehajtásához tartozó bármely kérdést tárgyalhat. Különösen a következők tartoznak felelősségi körébe:

                           a)

                           az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek alkalmazásához és végrehajtásához kapcsolódó bármely kérdés megoldása;

                           b)

                           az ezen együttműködési megállapodás mellékletei működését javító lehetőségek mérlegelése, valamint adott esetben a feleknek szóló ajánlások megfogalmazása a megállapodás módosítása érdekében;

                           c)

                           az ezen együttműködési megállapodás mellékleteinek és munkarendjének az elfogadása a mellékletek vagy azok módosításainak alkalmazási körén belül;

                           d)

                           az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei végrehajtásához kapcsolódó, pénzügyi és erőforrásokkal összefüggő kérdések mérlegelése; továbbá

                           e)

                           az ezen együttműködési megállapodás és mellékletei értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő bármilyen nézeteltérés vagy vitás kérdés rendezése.

               7.4.

               A vegyes bizottság a megfelelő feleket képviselő elnökök közötti megállapodás alapján működik.

         8.   Vitarendezés

               8.1.

               Az ezen együttműködési megállapodás kapcsán felmerülő bármely kérdéssel kapcsolatban bármelyik fél kérhet a másik féltől konzultációt. A másik fél az ilyen megkeresésre azonnal válaszol, és 45 napon belül a felek által megállapított időpontban megkezdi a konzultációt.

               8.2.

               A felek minden lehetséges erőfeszítést megtesznek az ezen együttműködési megállapodás szerinti együttműködésükkel kapcsolatban felmerülő nézeteltérések lehető legalacsonyabb technikai szinten, konzultáció útján történő rendezésére.

               8.3.

               Amennyiben valamely nézeteltérés nem rendeződik az e cikk 8.2. bekezdésében előírtaknak megfelelően, a vitás kérdést bármelyik fél a vegyes bizottság elé utalhatja, amely az ezen együttműködési megállapodás 7. cikkével összhangban konzultál a kérdésről annak tárgyalásos úton történő rendezése érdekében.

               8.4.

               A pénzgazdálkodási kérdésből felmerülő bármely vitás kérdés kezelésekor az ezen cikk 8.1–8.3. bekezdésének ellenére, a pénzügyi és igazgatási keretmegállapodás vitarendezési rendelkezéseit kell alkalmazni.

               8.5.

               Ezen együttműködési megállapodás egyetlen rendelkezése sem minősül a felek bármely kiváltságáról és mentességéről való lemondásnak.

         9.   Hatálybalépés, módosítások és megszűnés

               9.1.

               Ez az együttműködési megállapodás a hatálybalépéséig az aláírás időpontjától kezdve ideiglenesen alkalmazandó.

               9.2.

               Ez az együttműködési megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak, és megszűnéséig hatályban marad.

               9.3.

               Ezt az együttműködési megállapodást bármelyik fél bármikor megszüntetheti. A megszüntetésre sor kerülhet a másik fél számára hat hónappal korábban írásban megküldött felmondás útján, kivéve, ha a felek ezen időszak lejárta előtt közös megegyezéssel visszavonják az említett felmondást.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen
         Per la Unió Europea

         За Международната организация за гражданско въздухоплаване
         Por la Organización Internacional de Aviación Civil
         Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví
         For Organisationen for International Civil Luftfart
         Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation
         Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel
         Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας
         For The International Civil Aviation Organisation
         Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale
         Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile
         Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā
         Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu
         A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről
         Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali
         Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie
         W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego
         Pela Organização da Aviação Civil Internacional
         Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale
         Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva
         Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva
         Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta
         För internationella civila luftfartsorganisationen


title: A Tanács 2011/781/KKBP határozata ( 2011. december 1. ) az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendőri missziójáról (EUPM)

text:
               2.12.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 319/51

         A TANÁCS 2011/781/KKBP HATÁROZATA
   (2011. december 1.)
   az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendőri missziójáról (EUPM)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 8-án elfogadta az Európai Unió Bosznia-Hercegovinában folytatott rendfenntartó missziójáról (EUPM) szóló 2009/906/KKBP határozatot (1). Ez a határozat 2011. december 31-én hatályát veszti.

               (2)

               Az EUPM-et helyénvaló 2012. június 30-ig meghosszabbítani.

               (3)

               Az EUPM vezetési és irányítási struktúrája nem érintheti a misszióvezetőnek az EUPM költségvetésének végrehajtására vonatkozóan a Bizottsággal szemben vállalt szerződéses kötelezettségét.

               (4)

               Az EUPM-be be kell vonni az ügyeleti szolgálatot.

               (5)

               Az EUPM végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbra fordulhat, és veszélyeztetheti az Unió külső tevékenységének az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében meghatározott megvalósítását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A misszió
   (1)   Az Európai Unió a 2012. január 1-jétől2012. június 30-ig tartó időszakra meghosszabbítja a 2002/210/KKBP együttes fellépéssel (2) létrehozott, Bosznia-Hercegovinában folytatott uniós rendőri missziót (EUPM).
   (2)   Az EUPM a 2. cikkben meghatározott megbízatásával összhangban tevékenykedik, és a 3. cikkben meghatározott fő feladatokat hajtja végre.
   2. cikk
   Megbízatás
   Az EUPM – a Bosznia-Hercegovinával és a régióval kapcsolatos általános jogállami megközelítés részeként – segítséget nyújt Bosznia-Hercegovina érintett bűnüldöző szerveinek és büntető igazságszolgáltatási rendszerének a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemben, a rendőrség és az ügyészség közötti kapcsolatok erősítésében, valamint a regionális és nemzetközi együttműködés fokozásában.
   Az EUPM operatív tanácsadást nyújt az Európai Unió különleges képviselője (EUKK) számára, hogy segítse azt feladatának ellátásában. A tevékenységén és az országon belül kialakított hálózatán keresztül az EUPM hozzájárul azokhoz az átfogó erőfeszítésekhez, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy az Unió teljes körű tájékoztatást kapjon a bosznia-hercegovinai fejleményekről.
   A misszió közelgő lezárására tekintettel az EUPM előkészíti a fennmaradó fő feladatoknak az EUKK hivatala részére történő átadását.
   Az EUPM az állandó raktározási rendszer kialakításáig a közös európai biztonság- és védelempolitikával összefüggő ideiglenes raktározási rendszert is támogatni fogja.
   3. cikk
   A misszió fő feladatai
   A misszió megvalósítása érdekében az EUPM fő feladatai az alábbiak:

               1.

               stratégiai tanácsadást nyújt Bosznia-Hercegovina bűnüldöző szerveinek és politikai hatóságainak a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatban;

               2.

               előmozdítja és elősegíti a vertikális és a horizontális koordinációt és együttműködést az érintett bűnüldöző szervek között, különös tekintettel az állami szintű szervekre;

               3.

               biztosítja a feladatoknak az EUPM és az EUKK hivatala közötti sikeres átadását;

               4.

               hozzájárul a jogállamiság terén az Unió és a tagállamok által tett erőfeszítések összehangolásához.

         4. cikk
   A misszió felépítése
   (1)   Az EUPM a következő elemekből áll:

               a)

               a szarajevói főparancsnokság, amely a misszióvezetőből és a műveleti tervben (OPLAN) meghatározott személyi állományból áll;

               b)

               négy területi iroda Szarajevóban, Banja Lukában, Mostarban és Tuzlában.

         (2)   A műveleti terv további részletes rendelkezéseket tartalmaz ezen elemekre vonatkozóan.
   5. cikk
   Polgári műveleti parancsnok
   (1)   Az EUPM polgári műveleti parancsnoka a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatója.
   (2)   A polgári műveleti parancsnok – a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének átfogó felügyelete alatt – stratégiai szintű vezetést és irányítást gyakorol az EUPM felett.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok gondoskodik a Tanács és a PBB határozatainak megfelelő és hatékony végrehajtásáról, adott esetben a misszióvezetőnek kiadott stratégiai szintű utasítások, valamint a misszióvezetőnek adott tanács és technikai támogatás révén is.
   (4)   A teljes kirendelt állomány a kirendelő állam nemzeti hatóságainak, illetve az érintett uniós intézménynek a teljes körű vezetése alatt marad. A nemzeti hatóságok személyi állományuk, csoportjaik és egységeik operatív irányítását a polgári műveleti parancsnokra ruházzák át.
   (5)   A polgári műveleti parancsnok teljes mértékben felel azért, hogy az Unió gondossági kötelezettsége megfelelő módon teljesüljön.
   (6)   A polgári műveleti parancsnok és az EUKK szükség szerint konzultál egymással.
   6. cikk
   A misszióvezető
   (1)   A misszióvezető tartozik felelősséggel az EUPM-ért, és gyakorolja annak helyszíni vezetését és irányítását.
   (2)   A misszióvezető gyakorolja a polgári műveleti parancsnok által kirendelt, a közreműködő államokból érkező személyi állomány, csoportok és egységek feletti vezetést és irányítást, valamint ellátja az EUPM rendelkezésére bocsátott eszközöket, forrásokat és információkat is érintő adminisztratív és logisztikai feladatokat.
   (3)   A misszióvezető – a polgári műveleti parancsnok stratégiai szintű utasításait követve – az EUPM hatékony helyszíni tevékenysége érdekében utasításokat ad az EUPM teljes személyzetének, koordinálja a műveleteket, és ellátja a napi irányítást.
   (4)   A misszióvezető felel az EUPM költségvetésének végrehajtásáért. A misszióvezető e célból szerződést ír alá a Bizottsággal.
   (5)   A misszióvezető illetékes a személyi állományt érintő fegyelmi kérdésekben. A személyzet kirendelt tagjait illetően fegyelmi eljárást az érintett nemzeti vagy uniós hatóság folytathat.
   (6)   A misszióvezető képviseli az EUPM-et a műveleti területen, és biztosítja annak megfelelő láthatóságát.
   (7)   Adott esetben a misszióvezető feladata a helyszínen jelen lévő egyéb uniós szereplőkkel való koordináció. Az EUKK – a parancsnoki lánc sérelme nélkül – helyi politikai iránymutatást nyújt az EUPM vezetőjének.
   7. cikk
   Az EUPM személyi állománya
   (1)   Az EUPM személyi állományának létszáma és hatásköre összhangban áll a 2. cikkben meghatározott megbízatással, a 3. cikkben meghatározott fő feladatokkal és a 4. cikkben meghatározott szervezeti felépítéssel.
   (2)   Az EUPM személyi állományát elsősorban a tagállamok vagy az uniós intézmények rendelik ki. Minden tagállam vagy uniós intézmény maga viseli az általa kiküldött személyi állománnyal kapcsolatos költségeket, beleértve a kiküldetési helyre történő utazás, valamint az onnan történő elutazás költségeit, a fizetést, az orvosi ellátást és – a napidíjak, a nehézségi és kockázati pótlékok kivételével – a juttatásokat.
   (3)   Az EUPM szükség szerint, szerződéses alapon alkalmazhat nemzetközi polgári és helyi személyzetet, amennyiben a szükséges funkciókat a tagállamok által kirendelt személyzet nem látja el. Kivételesen, kellően indokolt esetben, ha nem áll rendelkezésre megfelelően képzett jelentkező a tagállamokból, a részt vevő harmadik államok állampolgárai is toborozhatók szerződéses alapon.
   (4)   A személyzet valamennyi tagja köteles betartani a misszióra vonatkozó minimális biztonsági műveleti követelményeket, valamint az Unió helyszíni biztonságra vonatkozó politikáját támogató missziós biztonsági tervet. A feladatuk ellátása során a birtokukba kerülő EU-minősített adatok védelme tekintetében a személyzet tagjai tiszteletben tartják az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat.
   8. cikk
   A misszió és az EUPM személyi állományának jogállása
   (1)   Meg kell hozni a szükséges intézkedéseket az EUPM Bosznia-Hercegovinában folytatott tevékenységéről szóló, az Unió és Bosznia-Hercegovina között 2002. október 4-én létrejött megállapodásnak az EUPM időtartama alatti további alkalmazására.
   (2)   A személyi állomány tagjait kirendelő tagállam vagy uniós intézmény felelős a kirendeléshez kapcsolódó, a személyzet tagja részéről vagy vele összefüggésben felmerülő bármely követelés rendezéséért. A szóban forgó tagállam vagy uniós intézmény felelős a kirendelt személlyel szembeni bármely eljárás megindításáért.
   (3)   A nemzetközi és helyi polgári személyi állomány alkalmazási feltételeit, valamint jogait és kötelezettségeit a misszióvezető és a személyi állomány tagja közötti szerződésben kell meghatározni.
   9. cikk
   Parancsnoki lánc
   (1)   Az EUPM, mint válságkezelési művelet, egységes parancsnoki lánccal rendelkezik.
   (2)   A Tanács és a főképviselő irányítása alatt a PBB gyakorolja az EUPM politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok – a PBB politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása mellett, valamint a főképviselő átfogó felügyelete alatt – az EUPM stratégiai szintű parancsnoka, és e minőségében utasításokat ad a misszióvezetőnek, valamint tanácsokkal és technikai támogatással látja el.
   (4)   A polgári műveleti parancsnok a főképviselőn keresztül jelentést tesz a Tanácsnak.
   (5)   Helyi szinten a misszióvezető gyakorolja az EUPM feletti vezetést és irányítást, és közvetlenül a polgári műveleti parancsnoknak felel.
   10. cikk
   Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás
   (1)   A Tanács és a főképviselő irányítása alatt a PBB gyakorolja az EUPM politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy az EUSZ 38. cikkének harmadik bekezdése alapján hozza meg a vonatkozó határozatokat. E felhatalmazás a misszióvezetőnek a főképviselő javaslata alapján történő kinevezésére, valamint az operatív irányítás (CONOPS) és a műveleti terv módosítására is vonatkozik. Az EUPM céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.
   (2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.
   (3)   A polgári műveleti parancsnok és a misszióvezető rendszeresen és szükség szerint jelentést tesz a PBB részére a hatáskörükbe tartozó kérdésekről.
   11. cikk
   Harmadik államok részvétele
   (1)   Az Unió döntéshozatali autonómiájának és egységes intézményi keretének sérelme nélkül harmadik államok felkérést kaphatnak az EUPM-ben való közreműködésre, feltéve, hogy viselik az általuk kirendelt személyzettel kapcsolatos költségeket, beleértve a fizetést, a teljes körű biztosítást, a napidíjakat, valamint a Bosznia-Hercegovinába való beutazás és az onnan történő kiutazás költségeit is, továbbá megfelelő módon hozzájárulnak a misszió működési költségeihez.
   (2)   Az EUPM-hez hozzájáruló harmadik államokat az EUPM napi irányítását illetően a tagállamokéval azonos jogok és kötelezettségek illetik meg.
   (3)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy hozza meg a megfelelő határozatokat a javasolt hozzájárulások elfogadásáról, és hozza létre a hozzájáruló felek bizottságát.
   (4)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes rendelkezéseket az EUSZ 37. cikkének, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének megfelelően megkötött megállapodásokban kell meghatározni. A főképviselő tárgyalásokat folytathat ilyen megállapodásokról. Amennyiben az Unió és egy harmadik állam uniós válságkezelési műveletekben való részvételre vonatkozó keretmegállapodást köt, az adott megállapodás rendelkezései alkalmazandók az EUPM vonatkozásában is.
   12. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   A misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg a 2012. január 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra 5 250 000 EUR.
   (2)   Valamennyi kiadást az Unió általános költségvetésére alkalmazandó közösségi szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni. A misszióvezető – a költségvetési rendelettel összhangban – technikai megállapodásokat köthet a tagállamokkal, részt vevő harmadik államokkal és egyéb nemzetközi szereplőkkel a felszereléseknek, szolgáltatásoknak és helyiségeknek az EUPM számára való beszerzését illetően. A misszióvezető felelős azon raktár igazgatásáért, amelyben olyan használt felszereléseket tartanak, amelyek különböző EBVP-telepítések sürgős követelményeinek teljesítésére is használhatók. Részt vevő harmadik államok állampolgárai, valamint a fogadó ország állampolgárai is pályázhatnak szerződéskötésre.
   (3)   A misszióvezető a szerződése keretében végzett tevékenységeiről teljes körű jelentéstételi kötelezettséggel tartozik a Bizottságnak, amely felügyeli a misszióvezető tevékenységét.
   (4)   A pénzügyi rendelkezéseknek összhangban kell állniuk az EUPM operatív igényeivel, beleértve a felszerelés kompatibilitását és a csapatok interoperabilitását is.
   (5)   Az EUPM-mel kapcsolatos költségek 2012. január 1-jétől számolhatók el.
   13. cikk
   Biztonság
   (1)   A polgári műveleti parancsnok – az 5. és a 9. cikkel összhangban, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) Biztonsági Igazgatóságával együttműködve – irányítja a biztonsági intézkedések misszióvezető általi tervezését, és biztosítja azoknak az EUPM érdekében történő megfelelő és eredményes végrehajtását.
   (2)   A misszióvezető felel az EUPM biztonságáért, valamint az EUPM tekintetében alkalmazandó biztonsági minimumkövetelmények betartásának biztosításáért, az EUSZ V. címe és az azt támogató jogi eszközök alapján az EU-n kívül operatív jelleggel alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikával összhangban.
   (3)   A misszióvezető munkáját a misszió biztonságáért felelős, vezető beosztású tisztviselő (Senior Mission Security Officer, SMSO) segíti, aki a misszióvezető közvetlen beosztottja, és aki az EKSZ Biztonsági Igazgatóságával is szoros munkakapcsolatot tart fenn.
   (4)   A misszióvezető – az EKSZ Biztonsági Igazgatóságával egyeztetve – területi biztonsági tisztviselőket nevez ki a négy regionális irodába, akik az SMSO felügyelete alatt felelnek az EUPM adott elemei valamennyi biztonsági vonatkozásának napi irányításáért.
   (5)   Az EUPM személyi állománya tevékenységének megkezdése előtt – a műveleti tervvel összhangban – kötelező biztonsági képzésen vesz részt. Ezenkívül az SMSO által szervezett rendszeres helyszíni ismétlő képzéseken is részt vesznek.
   14. cikk
   Koordináció
   (1)   A parancsnoki lánc sérelme nélkül a misszióvezető az Unió boszniai-hercegovinai küldöttségével szoros együttműködésben végzi tevékenységét az Unió Bosznia-Hercegovinát támogató fellépése következetességének biztosítása érdekében.
   (2)   A misszióvezető szorosan összehangolja tevékenységét az uniós missziók vezetőivel Bosznia-Hercegovinában.
   (3)   A misszióvezető együttműködik az országban jelen lévő egyéb nemzetközi szereplőkkel, különösen az Európa Biztonsági és Együttműködési Szervezettel, az Európa Tanáccsal és a Nemzetközi Bűnüldözési Oktatási Segítségnyújtási Programmal.
   15. cikk
   Minősített információk átadása
   (1)   A főképviselő szükség szerint, valamint az EUPM operatív igényeinek és a 2011/292/EU határozatnak megfelelően jogosult az EUPM céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére átadni.
   (2)   Konkrét és azonnali operatív igény esetén a főképviselő – a 2011/292/EU határozatnak megfelelően – jogosult a fogadó állam részére is átadni az EUPM céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „RESTREINT UE” szintig. Minden más esetben ilyen adatoknak és dokumentumoknak a fogadó állam részére történő átadására a fogadó államnak az Unióval folytatott együttműködésére vonatkozó megfelelő eljárások szerint kerül sor.
   (3)   A főképviselő jogosult az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére az EUPM-mel kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, nem minősített, a Tanács eljárási szabályzata (4) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó EU-s dokumentumok átadására.
   16. cikk
   Ügyeleti szolgálat
   Az EUPM-be be kell vonni az ügyeleti szolgálatot.
   17. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2012. január 1-jétől2012. június 30-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2011. december 1-jén.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 322., 2009.12.9., 22. o.

      (2)  HL L 70., 2002.3.13., 1. o.

      (3)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.

      (4)  A Tanács 2009/937/EU határozata (2009. december 1.) a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).


title: A Tanács (EU) 2015/2108 határozata (2015. november 16.) az Unió által a legkevésbé fejlett tagországok szolgáltatásainak és szolgáltatóinak biztosítani szándékozott preferenciális elbánás bejelentése, valamint a piacra jutáson túlmenő preferenciális elbánás jóváhagyásának a kérelmezése céljából a Világkereskedelmi Szervezet Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsában az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
               21.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 305/47

         A TANÁCS (EU) 2015/2108 HATÁROZATA
   (2015. november 16.)
   az Unió által a legkevésbé fejlett tagországok szolgáltatásainak és szolgáltatóinak biztosítani szándékozott preferenciális elbánás bejelentése, valamint a piacra jutáson túlmenő preferenciális elbánás jóváhagyásának a kérelmezése céljából a Világkereskedelmi Szervezet Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsában az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 218. cikke (9) bekezdésével együtt értelmezett 91. és 100. cikkére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó Marrakesh-i Egyezmény IX. cikke többek között meghatározza az említett egyezmény 1A., 1B., illetve 1C. mellékletében szereplő multilaterális kereskedelmi megállapodások és azok mellékletei alóli mentességek megadásának eljárásait.

               (2)

               2011-ben egy olyan mentesség iránti kérelmet nyújtottak be, amely lehetővé teszi, hogy a WTO-tagok preferenciális elbánást biztosíthatnának a legkevésbé fejlett tagországok (LDC-országok) szolgáltatásainak és szolgáltatóinak anélkül, hogy az összes többi WTO-tag hasonló szolgáltatásait és szolgáltatóit is ugyanilyen elbánásban részesítenék; e mentesség kivételes eltérést jelent a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) II. cikkének 1. bekezdése szerinti kötelezettségektől. A mentességet támogató uniós álláspontot a 2012/8/EU tanácsi határozat (1) fogadta el.

               (3)

               A WTO miniszteri konferenciája 2011. december 17-én határozatban hatalmazta fel a WTO-tagokat, hogy 15 éves időszakra ilyen preferenciális elbánást biztosítsanak a legkevésbé fejlett tagországok szolgáltatásainak és szolgáltatóinak. E határozat alapján, a preferenciális elbánást biztosító WTO-tagoknak értesítést kell benyújtaniuk a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnak, továbbá a GATS XVI. cikkében leírtaktól eltérő intézkedések alkalmazására vonatkozó preferenciális elbánást a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnak a saját eljárásai szerint jóvá kell hagynia.

               (4)

               A 2013. december 7-i WTO miniszteri konferencián elfogadott határozat 1.3. pontja ismételten kimondta azt a követelményt, hogy a GATS XVI. cikkében leírttól eltérő intézkedések alkalmazásához a Szolgáltatáskereskedelmi Tanács jóváhagyását kell kérni.

               (5)

               A legkevésbé fejlett tagországok szolgáltatásai és szolgáltatói tekintetében biztosított, az Uniótól és tagállamaitól eltérő WTO-tagok által bejelentett, a GATS XVI. cikkében leírtaktól eltérő intézkedések alkalmazására vonatkozó preferenciális elbánás jóváhagyásával kapcsolatban a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsban az Unió nevében képviselendő álláspontot az (EU) 2015/1570 tanácsi határozat (2) állapította meg.

               (6)

               A 2011. december 17-i és a 2013. december 7-i WTO miniszteri konferenciák határozataival összhangban az Unió 2015. július 30-án jelezte a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnak, hogy a szükséges belső eljárások függvényében értesítést kíván küldeni arról a preferenciális elbánásról, amelyet az Unió a legkevésbé fejlett tagországok szolgáltatásainak és szolgáltatóinak biztosítani szándékozik.

               (7)

               Ez összhangban áll az Unió fejlesztési célkitűzéseivel, és elősegíti a dohai fejlesztési menetrenddel kapcsolatos szolgáltatásokról folytatott tárgyalások részleges lezárását az, hogy az Unió a legkevésbé fejlett tagországok szolgáltatásainak és szolgáltatóinak biztosítani szándékozott, a piacra jutáson túllépő preferenciális elbánás jóváhagyását kérelmezze, különös tekintettel a természetes személyek szolgáltatás nyújtása céljából való ideiglenes tartózkodása tekintetében biztosított kedvezményekre, amelyek célja, hogy ösztönzőket teremtsen a nemzetközi jog szerinti visszafogadási kötelezettségek teljesítésére, a meglévő visszafogadási megállapodások végrehajtására és újak megkötésére, amennyiben a legkevésbé fejlett tagországok együttműködnek az Unióval a migráció kezelésében.

               (8)

               Ezért helyénvaló meghatározni azt az álláspontot, amelyet a legkevésbé fejlett tagországok szolgáltatásai és szolgáltatóinak biztosítani szándékozott preferenciális elbánás bejelentése érdekében, továbbá a piacra jutáson túlmenő preferenciális elbánás jóváhagyásának a kérelmezése céljából a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsban az Unió nevében képviselni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Unió nevében a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnak értesítést kell küldeni a arról a preferenciális elbánásról, amelyet az Unió a S/C/N/840 sz. WTO-dokumentumnak megfelelően, a 2011. december 17-i és a 2013. december 7-i WTO miniszteri konferenciákon elfogadott határozatokkal összhangban a legkevésbé fejlett tagországok szolgáltatásainak és szolgáltatóinak biztosítani szándékozik, továbbá Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsának jóváhagyását kell kérni a piacra jutáson túlmenő kedvezményeket illetően.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. november 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. ETGEN

      (1)  A Tanács 2011. december 14-i 2012/8/EU határozata a Kereskedelmi Világszervezet miniszteri konferenciáján belül a legkevésbé fejlett országok szolgáltatásainak és szolgáltatóinak biztosítandó preferenciális elbánás érdekében történő mentességmegadásra irányuló kérelem tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról (HL L 4., 2012.1.7., 16. o.).

      (2)  A Tanács 2015. szeptember 18-i (EU) 2015/1570 határozata a legkevésbé fejlett tagországok szolgáltatásai és szolgáltatói tekintetében biztosított, az Uniótól és tagállamaitól eltérő WTO-tagok által bejelentett, a GATS XVI. cikkében leírtaktól eltérő intézkedések alkalmazására vonatkozó preferenciális elbánás jóváhagyásával kapcsolatban a Világkereskedelmi Szervezet Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsában az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról (HL L 245., 2015.9.22., 6. o.).


title: A Tanács határozata (1985. december 20.) a szárazföldi eredetű tengerszennyezés megelőzéséről szóló egyezmény alapján a higany- és kadmiumkibocsátásra vonatkozó programoknak és intézkedéseknek a Közösség nevében történő elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31985D0613

Hivatalos Lap L 375 , 31/12/1985 o. 0020 - 0044 finn különkiadás fejezet 15 kötet 7 o. 0088  spanyol különkiadás fejezet 15 kötet 6 o. 0135  svéd különkiadás fejezet 15 kötet 7 o. 0088  portugál különkiadás fejezet 15 kötet 6 o. 0135

		A Tanács határozata(1985. december 20.)a szárazföldi eredetű tengerszennyezés megelőzéséről szóló egyezmény alapján a higany- és kadmiumkibocsátásra vonatkozó programoknak és intézkedéseknek a Közösség nevében történő elfogadásáról(85/613/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 235. cikkére,tekintettel a Bizottság ajánlására [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel a Közösség 1975. március 3-án jóváhagyta a szárazföldi eredetű tengerszennyezés megelőzéséről szóló egyezményt [3];mivel a Közösség is az egyezmény szerződő fele lett;mivel az egyezmény végrehajtásáért felelős Párizsi Bizottság programokról és intézkedésekről tárgyalt a higany- és kadmiumkibocsátással kapcsolatban, a Közösséget pedig felkérték, hogy 1985. december 31-ig írásban hagyja jóvá ezeket;mivel e programok és intézkedések rendelkezései összhangban vannak a közösségi irányelvek, nevezetesen a 76/464/EGK [4], a 83/513/EGK [5] és a 84/156/EGK [6] irányelv rendelkezéseivel;mivel ezért kívánatos, hogy a Közösség jóváhagyja az említett programokat és intézkedéseket;mivel a Szerződés a 235. cikken kívül nem rendelkezik az e célból szükséges hatáskörökről,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikk(1) A szárazföldi eredetű tengerszennyezés megelőzéséről szóló egyezmény keretében a higany- és kadmiumkibocsátásra vonatkozó programokat és intézkedéseket a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.Az említett programok és intézkedések szövegét csatolták e határozathoz.(2) A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje azt a személyt vagy személyeket, akik jogosultak arra, hogy 1985. december 31-ig értesítsék a Párizsi Bizottságot a jóváhagyásról.Kelt Brüsszelben, 1985. december 20-án.a Tanács részérőlaz elnökR. Krieps[1] HL C 286., 1985.11.9., 4. o.[2] HL C 352., 1985.12.31.[3] HL L 194., 1975.7.25., 5. o.[4] HL L 129., 1976.5.18., 23. o.[5] HL L 291., 1983.10.24., 1. o.[6] HL L 74., 1984.3.17., 49. o.--------------------------------------------------ANNEXPARCOM DECISION 85/1PROGRAMMES AND MEASURESof 5 June 1985on limit values and quality objectives for mercury discharges by sectors other than the chlor-alkali electrolysis industryTHE COMMISSION ESTABLISHED BY THE CONVENTION FOR THE PREVENTION OF MARINE POLLUTION FROM LAND-BASED SOURCES, SIGNED AT PARIS ON 4 JUNE 1974,having regard to the provisions of the Convention, and in particular to Article 18 (3) thereof,HAS ADOPTED THE FOLLOWING PROGRAMMES AND MEASURES:Article 1(1) Every discharge of mercury by industrial sectors other than the chlor-alkali electrolysis industry into the maritime area as defined in Article 3a of the Convention, or into watercourses that affect the maritime area, shall require prior authorization by the competent authority of the Contracting Party concerned. Such authorizations shall lay down emission standards for the discharge and shall be reviewed periodically.(2) The emission standards must not exceed the limit values as set out in paragraph 3 below, except where a Contracting Party applies quality objectives in conformity with Annexes II and IV.(3) The limit values, the time limits by which they must be complied with and the monitoring procedure for discharges are laid down in Annex I. The limit values shall normally apply at the point where waste waters containing mercury leave the industrial plant.When waste waters containing mercury are treated outside the industrial plant at a treatment plant intended for the removal of mercury, the Contracting Party concerned may permit the limit values to be applied at the point where the waste waters leave the treatment plant.(4) Without prejudice to their obligations arising from paragraphs 1, 2 and 3 and to the provisions of the Convention, the Contracting Parties may grant authorizations for new plants only if those plants apply the standards corresponding to the best technical means available when that is necessary for the prevention and elimination of pollution.Whatever method it adopts, where for technical reasons the intended measures do not correspond to the best technical means available, the Contracting Party shall provide the Commission with evidence in support of these reasons before any authorization. The Commission shall, at its next meeting, examine the information provided.(5) For the purposes of these programmes and measures, "new plant" means:- an industrial plant which has become operational after the date of adoption of these programmes and measures,- an existing industrial plant whose mercury-handling capacity has been substantially increased since the date of adoption of these programmes and measures.(6) The reference method of analysis to be used in determining the presence of mercury is given in Annex III, paragraph 1. Other methods may be used provided that the limits of detection, precision and accuracy of such methods are at least as good as those laid down in Annex III, paragraph 1. The accuracy required in the measurement of effluent flow is given in Annex III, paragraph 2.Article 2(1) The Contracting Parties shall draw up specific programmes for mercury discharges by multiple sources which are not industrial plants and for which the emission standards referred to in Article 1 cannot be applied in practice.(2) The purposes of these specific programmes shall be to avoid or eliminate pollution. They shall include the most appropriate measures and techniques for the replacement, retention and recycling of mercury.(3) The specific programmes shall be in operation as soon as possible and in any case not later than 1 July 1989 and shall be communicated to the Commission.Article 3The Contracting Parties concerned shall monitor, within the area covered by the Convention, the aquatic environment affected by discharges. In the case of discharges affecting the waters of more than one Contracting Party, the Contracting Parties concerned shall cooperate with a view to harmonizing monitoring procedures.Article 4(1) The Commission shall at four-yearly intervals make a comparative assessment of the implementation of these programmes and measures by Contracting Parties on the basis of information supplied to it by them pursuant to Article 17 of the Convention. The information concerned shall, in particular, comprise:- details of authorizations laying down emission standards for discharges of mercury,- the results of information collected or inventories drawn up concerning mercury discharged into the maritime area, and into watercourses that affect the maritime area, referred to in Article 1, paragraph 1,- information laid down in Annex IV, paragraph 2 for those Contracting Parties applying the quality objectives,- the results of the monitoring of the aquatic environment carried out in accordance with Article 3. Where appropriate, these should be submitted within the framework of the Joint Monitoring Programme.(2) In the event of a change in scientific knowledge relating principally to the toxicity, persistence and accumulation of mercury in living organisms and sediments, or in the event of an improvement in the best technical means available, the Commission shall consider appropriate proposals with the aim of reinforcing, if necessary, the limit values and the quality objectives, or of establishing additional limit values and additional quality objectives.Article 5(1) The Contracting Parties shall implement these programmes and measures by 1 January 1986.(2) Contracting Parties shall communicate to the Commission the text of the provisions of internal law which they adopt in the field governed by these programmes and measures.--------------------------------------------------PARCOM DECISION 85/2PROGRAMMES AND MEASURESof 5 June 1985on limit values and quality objectives for cadmium dischargesTHE COMMISSION ESTABLISHED BY THE CONVENTION FOR THE PREVENTION OF MARINE POLLUTION FROM LAND-BASED SOURCES, SIGNED AT PARIS ON 4 JUNE 1974,Having regard to the provisions of the Convention, and in particular to Article 18 (3) thereof,HAS ADOPTED THE FOLLOWING PROGRAMMES AND MEASURES:Article 1(1) Every discharge of cadmium into the maritime area as defined in Article 3a of the Convention, or into watercourses that affect the maritime area, shall require prior authorization by the competent authority of the Contracting Party concerned. Such authorizations shall lay down emission standards for the discharge and shall be reviewed periodically.(2) The emission standards must not exceed the limit values as set out in paragraph 3 below, except where a Contracting Party applies quality objectives in conformity with Annexes II and IV.(3) The limit values, the time limits by which they must be complied with and the monitoring procedure for discharges are laid down in Annex I. The limit values shall normally apply at the point where waste waters containing cadmium leave the industrial plant.When waste waters containing cadmium are treated outside the industrial plant at a treatment plant intended for the removal of cadmium, the Contracting Party concerned may permit the limit values to be applied at the point where the waste waters leave the treatment plant.(4) Without prejudice to their obligations arising from paragraphs 1, 2 and 3 and to the provisions of the Convention, the Contracting Parties may grant authorizations for new plants only if those plants apply the standards corresponding to the best technical means available when that is necessary for the prevention and elimination of pollution.Whatever method it adopts, where for technical reasons the intended measures do not correspond to the best technical means available, the Contracting Party shall provide the Commission with evidence in support of these reasons before any authorization. The Commission shall, at its next meeting, examine the information provided.(5) "New plant" means:- an industrial plant which has become operational after the date of adoption of these programmes and measures,- an existing industrial plant whose cadmium-processing capacity has been substantially increased after the date of adoption of these programmes and measures.(6) The reference method of analysis to be used in determining the presence of cadmium is given in Annex III, paragraph 1. Other methods may be used provided that the limits of detection, precision and accuracy of such methods are at least as good as those laid down in Annex III, paragraph 1. The accuracy required in the measurement of effluent flow is given in Annex III, paragraph 2.Article 2The Contracting Parties concerned shall monitor, within the area covered by the Convention, the aquatic environment affected by discharges. In the case of discharges affecting the waters of more than one Contracting Party, the Contracting Parties concerned shall cooperate with a view to harmonizing monitoring procedures.Article 3(1) The Commission shall, at five-yearly intervals, make a comparative assessment of the implementation of these programmes and measures by Contracting Parties on the basis of information supplied to it by them pursuant to Article 17 of the Convention. The information concerned shall, in particular, comprise:- details of authorizations laying down emission standards for discharges of cadmium,- the results of information collected or inventories drawn up concerning cadmium discharged into the maritime area, and into watercourses that affect the maritime area, referred to in Article 1 paragraph 1,- information laid down in Annex IV, paragraph 2 for those Contracting Parties applying the quality objectives,- the results of the monitoring of the aquatic environment carried out in accordance with Article 2. Where appropriate, these should be submitted within the framework of the Joint Monitoring Programme.(2) In the event of a change in scientific knowledge relating principally to the toxicity, persistence and accumulation of cadmium in living organisms and sediments, or in the event of an improvement in the best technical means available, the Commission shall consider appropriate proposals with the aim of reinforcing, if necessary, the limit values and the quality objectives, or of establishing additional limit values and additional quality objectives.Article 4(1) The Contracting Parties shall implement these programmes and measures by 1 January 1986.(2) Contracting Parties shall communicate to the Commission the text of the provisions of internal law which they adopt in the field governed by these programmes and measures.--------------------------------------------------ANNEXEDÉCISION PARCOM 85/1Programmes et mesuresdu 5 juin 1985concernant les valeurs limites et les objectifs de qualité pour les rejets de mercure des secteurs autres que celui de l'électrolyse des chlorures alcalinsLA COMMISSION CRÈE PAR LA CONVENTION POUR LA PRÉVENTION DE LA POLLUTION MARINE D'ORIGINE TELLURIQUE, SIGNÉE À PARIS LE 4 JUIN 1974,eu égard aux dispositions de la convention, et notamment son article 18 paragraphe 3,A ARRÊTÉ LES PROGRAMMES ET MESURES CI-APRÈS:Article premier(1) Tout rejet de mercure de secteurs industriels autres que celui de l'électrolyse des chlorures alcalins, dans la zone maritime définie à l'article 3a de la convention ou dans des cours d'eau qui affectent la zone maritime, fait l'objet d'une autorisation préalable délivrée par l'autorité compétente de la partie contractante concernée. De telles autorisations spécifient des normes d'émission pour le rejet et sont revues périodiquement.(2) Les normes d'émission ne doivent pas dépasser les valeurs limites décrites au paragraphe 3 ci-après, sauf dans les cas où une partie contractante applique des objectifs de qualité conformément aux annexes II et IV.(3) Les valeurs limites, les délais fixés pour le respect de ces valeurs et la procédure de surveillance et de contrôle à appliquer aux rejets figurent à l'annexe I. Les valeurs limites s'appliquent normalement au point où les eaux usées contenant du mercure sortent de l'établissement industriel.Si les eaux usées contenant du mercure sont traitées hors de l'établissement industriel dans une installation de traitement destinée à éliminer le mercure, la partie contractante concernée peut permettre que les valeurs limites soient appliquées au point où les eaux usées sortent de l'installation de traitement.(4) Sans préjudice de leurs obligations résultant des paragraphes 1, 2 et 3 ainsi que des dispositions de la convention, les parties contractantes ne peuvent accorder d'autorisations pour les établissements nouveaux que si ces établissements appliquent les normes correspondant aux meilleurs moyens techniques disponibles lorsque cela est nécessaire afin de prévenir et d'éliminer la pollution.Quelle que soit la méthode qu'elle adopte, la partie contractante, dans le cas où, pour des raisons techniques, les mesures envisagées ne correspondent pas aux meilleurs moyens techniques disponibles, informe la commission préalablement à toute autorisation des justifications de ces raisons. Lors de sa réunion suivante, la commission examine l'information présentée.(5) Aux fins des présents programmes et mesures, on entend par "établissement nouveau":- tout établissement industriel mis en service après la date d'adoption des présents programmes et mesures,- tout établissement industriel existant dont la capacité de traitement du mercure a été augmentée considérablement après la date d'adoption des présents programmes et mesures.(6) La méthode d'analyse de référence à utiliser pour déterminer la présence de mercure figure à l'annexe III point 1. D'autres méthodes peuvent être utilisées à condition que les limites de détection, la précision et l'exactitude de ces méthodes soient au moins aussi valables que celles qui figurent à l'annexe III point 1. L'exactitude requise pour la mesure du débit des effluents figure à l'annexe III point 2.Article 2(1) Les parties contractantes établissent des programmes spécifiques pour les rejets de mercure effectués par des sources multiples qui ne sont pas des établissements industriels et pour lesquelles les normes d'émission mentionnées à l'article 1er ne peuvent pas être appliquées dans la pratique.(2) L'objectif de ces programmes spécifiques est d'éviter ou d'éliminer la pollution. Ils comportent notamment les mesures et les techniques les plus appropriées en vue d'assurer la substitution, la rétention et le recyclage du mercure.(3) Les programmes spécifiques sont d'application aussitôt que possible, et en tout cas au plus tard le 1er juillet 1989, et sont communiqués à la commission.Article 3Les parties contractantes concernées assurent la surveillance, dans la zone couverte par la convention, du milieu aquatique affecté par les rejets. Dans le cas de rejets affectant les eaux de plusieurs parties contractantes, les parties contractantes concernées collaborent en vue d'harmoniser les procédures de surveillance.Article 4(1) À des intervalles de quatre ans, la commission procède à une évaluation comparative de l'application des présents programmes et mesures par les parties contractantes sur la base des informations que celles-ci présentent à la commission conformément à l'article 17 de la convention, en particulier en ce qui concerne:- les détails relatifs aux autorisations fixant les normes d'émission pour les rejets de mercure,- les résultats de l'information rassemblée ou des inventaires établis, relatifs aux rejets de mercure effectués dans la zone maritime et dans les cours d'eau qui affectent la zone maritime, visés à l'article 1er paragraphe 1,- l'information figurant à l'annexe IV point 2 pour les parties contractantes qui appliquent des objectifs de qualité,- les résultats du contrôle et de la surveillance continus du milieu aquatique conformément à l'article 3. Où cela s'applique, ces résultats devraient être soumis dans le cadre du programme conjoint de contrôle et de surveillance continus.(2) En cas de modification des connaissances scientifiques relatives principalement à la toxicité, à la persistance et à l'accumulation du mercure dans les organismes vivants et dans les sédiments, ou en cas d'amélioration des meilleurs moyens techniques disponibles, des propositions appropriées sont examinées par la commission visant à renforcer, si nécessaire, les valeurs limites et les objectifs de qualité, ou à adopter des valeurs limites supplémentaires et des objectifs de qualité supplémentaires.Article 5(1) Les parties contractantes mettent en oeuvre les présents programmes et mesures à compter du 1er janvier 1986.(2) Les parties contractantes informent la commission des dispositions de droit interne prises en application des présents programmes et mesures.--------------------------------------------------DÉCISION PARCOM 85/2Programmes et mesuresdu 5 juin 1985concernant les valeurs limites et les objectifs de qualité pour les rejets de cadmiumLA COMMISSION CRÈE PAR LA CONVENTION POUR LA PRÉVENTION DE LA POLLUTION MARINE D'ORIGINE TELLURIQUE, SIGNÉE À PARIS LE 4 JUIN 1974,eu égard aux dispositions de la convention, et notamment son article 18 paragraphe 3,A ARRÊTÉ LES PROGRAMMES ET MESURES CI-APRÈS:Article premier(1) Tout rejet de cadmium dans la zone maritime définie à l'article 3a de la convention ou dans un cours d'eau affectant la zone maritime fait l'objet d'une autorisation préalable délivrée par l'autorité compétente de la partie contractante concernée. De telles autorisations spécifient des normes d'émission pour le rejet et sont revues périodiquement.(2) Les normes d'émission ne doivent pas dépasser les valeurs limites spécifiées au paragraphe 3 ci-après, sauf dans les cas où une partie contractante applique des objectifs de qualité conformément aux annexes II et IV.(3) Les valeurs limites, les délais fixés pour le respect de ces valeurs et la procédure de surveillance et de contrôle à appliquer aux rejets figurant à l'annexe I. Les valeurs limites s'appliquent normalement au point où les eaux usées contenant du cadmium sortent de l'établissement industriel.Si les eaux usées contenant du cadmium sont traitées hors de l'établissement industriel dans une installation de traitement destinée à éliminer le cadmium, la partie contractante peut permettre que les valeurs limites soient appliquées au point où les eaux usées sortent de l'installation de traitement.(4) Sans préjudice de leurs obligations résultant des paragraphes 1, 2 et 3 ainsi que des dispositions de la convention, les parties contractantes ne peuvent accorder d'autorisation pour les établissements nouveaux que si ces établissements appliquent les normes correspondant aux meilleurs moyens techniques disponibles, lorsque cela est nécessaire afin de prévenir et d'éliminer la pollution.Quelle que soit la méthode qu'elle adopte, la partie contractante, dans le cas où, pour des raisons techniques, les mesures envisagées ne correspondent pas aux meilleurs moyens techniques disponibles, doit informer la commission préalablement à toute autorisation des justifications de ces raisons. Lors de sa réunion suivante, la commission doit examiner l'information présentée.(5) Aux fins des présents programmes et mesures, on entend par "établissement nouveau":- l'établissement industriel mis en service après la date d'adoption des présents programmes et mesures.- l'établissement industriel existant dont la capacité de traitement du cadmium a été augmentée considérablement après la date d'adoption des présents programmes et mesures.(6) La méthode d'analyse de référence à utiliser pour déterminer la présence de cadmium figure à l'annexe III point 1. D'autres méthodes peuvent être utilisées à condition que les limites de détection, la précision et l'exactitude de ces méthodes soient au moins aussi valables que celles qui figurent à l'annexe III point 2.Article 2Les parties contractantes concernées assurent la sur- veillance, dans la zone couverte par la convention, du milieu aquatique affecté par les rejets. Dans le cas de rejets affectant les eaux de plusieurs parties contractantes, les parties contractantes concernées collaborent en vue d'harmoniser les procédures de surveillance.Article 3(1) À des intervalles de cinq ans, la commission procède à une évaluation comparative de l'application des présents programmes et mesures par les parties contractantes, sur la base des informations que les parties contractantes présentent à la commission, conformément à l'article 17 de la convention, en particulier en ce qui concerne:- les détails relatifs aux autorisations fixant les normes d'émission pour les rejets de cadmium,- les résultats de l'information rassemblée ou des inventaires établis, relatifs aux rejets de cadmium effectuées dans la zone maritime ou dans les cours d'eau qui affectent la zone maritime visés à l'article 1er paragraphe 1,- l'information figurant à l'annexe IV point 2 pour les parties contractantes qui appliquent des objectifs de qualité,- les résultats du contrôle et de la surveillance continus du milieu aquatique conformément à l'article 2. Où cela s'applique, ces résultats devraient être soumis dans le cadre du programme conjoint de contrôle et de surveillance continus.(2) En cas de modification des connaissances scientifiques relatives principalement à la toxicité, à la persistance et à l'accumulation du cadmium dans les organismes vivants dans les sédiments, ou en cas d'amélioration des meilleurs moyens techniques disponibles, des propositions appropriées sont examinées par la commission visant à renforcer, si nécessaire, les valeurs limites et les objectifs de qualité, ou à fixer des valeurs limites supplémentaires et des objectifs de qualité supplémentaires.Article 4(1) Les parties contractantes mettent en oeuvre les présents programmes et mesures à compter du 1er janvier 1986.(2) Les parties contractantes informent la commission des dispositions de droit interne prises en application des présents programmes et mesures.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2001. május 14.) az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség között az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0469

Hivatalos Lap L 172 , 26/06/2001 o. 0001 - 0002

		A Tanács határozata(2001. május 14.)az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség között az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről(2001/469/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és (3) bekezdésének első albekezdésével, valamint 300. cikke (4) bekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére,mivel:(1) Az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség között 2000. december 19-én Washingtonban aláírt, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok koordinálásáról szóló megállapodást jóvá kell hagyni.(2) A végrehajtás felülvizsgálatát a megállapodással létrehozott szakmai bizottságra bízták.(3) Mindkét fél kijelölt egy irányítási testületet. A Közösség irányítási testületként az Európai Bizottságot jelölte ki. A szerződő felek kölcsönös egyetértésben módosíthatják a szerződést és a mellékleteket, illetve azt új mellékletekkel egészíthetik ki.(4) A szerződés megfelelő működésének biztosításához megfelelő, közösségi belső eljárásokat kell megállapítani. Szükséges felhatalmazni az Európai Bizottságot, amelyet a Tanács által kijelölt, külön bizottság segít, hogy a megállapodáson bizonyos technikai módosításokat lehessen végrehajtani, és hogy azok végrehajtása érdekében bizonyos határozatokat lehessen hozni. A határozatot minden más esetben a rendes eljárásokkal összhangban kell meghozni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség között az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok koordinálásáról létrejött megállapodást mellékleteivel együtt a Közösség részéről a Tanács jóváhagyja.A megállapodásnak és mellékleteinek szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás XII. cikke (1) bekezdésében előírt írásos értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg. [1]3. cikk(1) A Közösséget a Bizottság képviseli a megállapodás VI. cikkében meghatározott szakmai bizottságban, a Tanács által kijelölt külön bizottság segítségével. A Bizottság ezzel a különleges bizottsággal folytatott konzultációt követően törekszik a tájékoztatásra, együttműködésre, a végrehajtás felülvizsgálatára és az értesítések kiküldésére a megállapodás V. cikke (5) bekezdésében, VI. cikke (1) és (2) bekezdésében, valamint VIII. cikke (4) bekezdésében említett módon.(2) A műszaki előírások, valamint a megállapodás C. mellékletében szereplő előírások és irodai berendezések jegyzéke módosításával kapcsolatos közösségi álláspont előkészítése érdekében a Bizottság figyelembe veszi az Európai Parlament és a Tanács által javasolt rendelet 8. és 11. cikkében említett Európai Közösségi "Energy Star" Hivatal (ECESB) bármilyen véleményét.(3) A Bizottság az irányítási testületek által a megállapodás C. mellékletében felsorolt irodai berendezések műszaki előírásainak módosítását illetően hozott döntésekre vonatkozóan a Közösség álláspontját az e cikk (1) bekezdésében említett különleges bizottsággal folytatott konzultációt követően határozza meg.(4) Minden más esetben a Tanács határozza meg a Közösség álláspontját az irányítási testületek vagy a szerződő felek által hozandó döntések tekintetében, a Bizottság javaslata alapján eljárva, a Szerződés 300. cikkével összhangban.Kelt Brüsszelben, 2001. május 14-én.a Tanács részérőlaz elnökL. Rekke[1] A megállapodás hatálybalépésének napját az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában hirdetik ki.--------------------------------------------------