title: Az Európai Parlament és a Tanács 2317/2003/EK határozata (2003. december 5.) a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program (Erasmus Mundus) létrehozásáról (2004–2008)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D2317

Hivatalos Lap L 345 , 31/12/2003 o. 0001 - 0008

		Az Európai Parlament és a Tanács 2317/2003/EK határozata(2003. december 5.)a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program (Erasmus Mundus) létrehozásáról (2004–2008)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [4],mivel:(1) Az Európai Közösségnek hozzá kell járulnia a minőségi oktatás fejlődéséhez, többek között a harmadik országokkal való együttműködés révén.(2) A lisszaboni Európai Tanács (2000. március 23–24.) következtetései hangsúlyozták, hogy mivel Európának szembe kell néznie a globalizáció kihívásával, a tagállamoknak oktatási és szakképzési rendszerüket hozzá kell igazítaniuk a tudás alapú társadalom igényeihez.(3) A stockholmi Európai Tanács (2001. március 23–24.) rámutatott, hogy az oktatási és szakképzési rendszerek előtt álló célok nyomon követésének munkáját az egész világot átfogó összefüggésben kell értékelni. A barcelonai Európai Tanács (2002. március 15–16.) megerősítette, hogy a világ felé történő nyitás az oktatási és szakképzési rendszerek 2010-ig meghatározott munkaprogramja három alapelvének egyike.(4) A Bolognában (1999. június 19.) találkozó európai oktatási miniszterek közös nyilatkozatukban megállapították, hogy szükséges azt biztosítani, hogy az európai oktatás világviszonylatban vonzó legyen, a legfontosabb európai kulturális és tudományos eredményeknek megfelelően.(5) A Prágában (2001. május 19.) találkozó, felsőoktatásért felelős európai miniszterek többek között hangsúlyozták azt is, hogy fontos az európai felsőoktatás vonzerejének növelése az európai és a világ más tájain élő hallgatók körében.(6) A Bizottság a harmadik országokkal a felsőoktatás területén megvalósuló együttműködés megerősítéséről szóló közleményében kifejtette, hogy a felsőoktatás nemzetközi dimenzióinak kiszélesedésére van szükség a globalizációs folyamat kihívásainak megfelelően, meghatározta az e téren a harmadik országokkal megvalósuló együttműködés általános céljait, és e célok eléréséhez konkrét intézkedéseket javasolt.(7) A 2001. év, azaz a Nyelvek Európai Éve céljainak végrehajtása keretében a nyelvi sokszínűség és a nyelvtanulás előmozdításáról szóló 2002. február 14-i tanácsi állásfoglalás [5] aláhúzza annak szükségességét, hogy az Európai Unió figyelembe vegye a nyelvi sokszínűség elvét a harmadik országokkal kapcsolatban.(8) Az Európai Unió felsőfokú képzést nyújtó intézményei arra törekednek, hogy növeljék a nemzetközileg mobil hallgatók arányát. Széles körben elismerik azt a hatalmas potenciált, amely az európai felsőoktatási intézmények egyedi erősségeinek kombinációjában, oktatási sokszínűségében és a harmadik országokkal megvalósuló hálózati munka és együttműködés terén felhalmozott nagy tapasztalatban rejlik; ez lehetőséget biztosít ezen intézmények számára, hogy egyedül Európára jellemző, kiváló minőségű kurzusokat kínáljanak, és lehetővé teszi azt is, hogy a nemzetközi mobilitás előnyei szélesebb körben érvényesüljenek a Közösségen belül és annak partnerországaiban.(9) Az európai felsőoktatási intézményeknek a fejlődés élmezőnyében kell maradniuk. Ennek érdekében ösztönözniük kell az együttműködést azokkal a harmadik országbeli intézményekkel, amelyek a Közösség felsőoktatási intézményeinek fejlődési szintjéhez hasonló szintet értek el. Itt a felsőoktatás egészét kell tekinteni, a felsőfokú szakképzés e felsőoktatás szerves részét képezi, az olyan egyedi szakirányokat is figyelembe véve, mint a mérnökök vagy magasabban képzett technikusok számára létrehozott képzések.(10) E program célja, hogy javítsa az európai felsőoktatás minőségét, és ugyanakkor növelje az Európai Unió ismertségét és azzal kapcsolatos ismereteket világszerte, továbbá tőkét kovácsoljon a programban résztvevők jószándékából.(11) Ez a program előírja az "Erasmus Mundus mesterképzés" létrehozását, amely lehetővé teszi majd a hallgatók számára, hogy Európa különböző helyeire eljussanak, és különböző felsőoktatási intézményeket látogassanak. Ezt az új európai dimenziót figyelembe kell venni az olyan létező programok felülvizsgálatánál, mint a Socrates (Erasmus), annak érdekében, hogy megfelelő intézkedéseket lehessen hozni az európai hallgatók e programhoz történő hozzáférésének előmozdítása érdekében.(12) A közösségi programot olyan módon kell irányítani, hogy az átlátható, felhasználó-barát, nyitott és érthető legyen.(13) A nemzetközi mobilitás előmozdítása során a Közösségnek figyelemmel kell lennie az általánosan "agyelszívás" néven ismert jelenségre.(14) A Közösségnek fokozott erőfeszítéseket kell kifejtenie annak érdekében, hogy világszerte előmozdítsa az interkulturális párbeszédet és megértést, tekintettel a felsőoktatás szociális dimenziójára, a demokrácia eszméire és az emberi jogok tiszteletére, beleértve a nemek esélyegyenlőségét, különösen mivel a mobilitás hozzájárul az új kulturális és szociális környezet felfedezéséhez, és segíti azok megértését; továbbá annak érdekében, hogy se az uniós polgárokat, se a harmadik országok állampolgárait ne zárják ki, illetve ne különböztessék meg hátrányosan, az Európai Unió alapjogi chartájának 21. cikke (1) bekezdésében említettek szerint.(15) Annak érdekében, hogy minél értékesebb legyen a közösségi program hozzájárulása, következetességet és egymást kiegészítő jelleget kell biztosítani az e határozat keretében végrehajtott cselekvések és egyéb ide vonatkozó közösségi politikák, eszközök vagy intézkedések, különösen a 1513/2002/EK határozattal [6] létrehozott hatodik kutatási keretprogram és a felsőoktatási ágazatban a külső együttműködési programok között.(16) Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) fokozottabb együttműködésről rendelkezik az oktatás, a szakképzés és az ifjúság terén egyrészt az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészt az Európai Gazdasági Térség azon országai között, amelyek tagjai az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (EGT–EFTA-országok); a fent említett országok ebben a programban történő részvételének feltételeit és részletes szabályait az EGT-megállapodás idevonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell megállapítani.(17) A társult közép- és kelet-európai országok (KKEO) e programban való részvételének feltételeit és részletes szabályait az Európa-megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a vonatkozó társulási tanácsok határozataiban megállapított rendelkezésekkel összhangban kell meghatározni. Ciprus esetében a részvételt a kiegészítő előirányzatokból kell finanszírozni, az ezzel az országgal megállapítandó eljárásokkal összhangban. Málta és Törökország esetében a részvételt a kiegészítő előirányzatokból kell finanszírozni, a Szerződés rendelkezéseivel összhangban.(18) Ezt a programot a Bizottság és a tagállamok együttműködésével rendszeresen ellenőrizni és értékelni kell annak érdekében, hogy meg lehessen tenni a kiigazításokat, különösen a cselekvések végrehajtásának prioritásai tekintetében; az értékelésnek külső, független értékelést is magába kell foglalnia.(19) Mivel a javasolt programnak az európai együttműködés minőségi oktatáshoz történő hozzájárulására irányuló céljait a tagállamok nem teljesíthetik sikeresen, többek között a Közösség és a harmadik országok közötti többoldalú együttműködés és többoldalú mobilitás szükségessége miatt, és így e célok a közösségi programok és cselekvések transznacionális dimenziójának köszönhetően közösségi szinten jobban teljesíthetők, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az abban a cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lép túl azon, az e célok eléréséhez szükséges mértéken.(20) Ez a határozat pénzügyi keretet állapít meg, amely az éves költségvetési eljárásban a program teljes időtartama során a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapot képez, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás [7] 33. pontja értelmében.(21) E határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [8] összhangban kell elfogadni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA program létrehozása(1) Ez a határozat létrehozza az "Erasmus Mundus" programot (a továbbiakban: a program), amelynek célja a harmadik országokkal való együttműködés révén elősegíteni az Európai Unión belüli felsőoktatás minőségének fejlesztését, valamint előmozdítani a kultúrák közötti megértést.(2) Ezt a programot 2004. január 1. és 2008. december 31. között hajtják végre.(3) A program támogatja és kiegészíti a tagállamok által és a tagállamokban tett intézkedéseket, és teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok felelősségét az oktatás tartalma és az oktatási és szakképzési rendszerek megszervezése tekintetében, valamint kulturális és nyelvi sokszínűségüket.2. cikkFogalommeghatározásokE határozat alkalmazásában:1. "felsőoktatási intézmény": minden olyan intézmény, amely, a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban, felsőfokú képesítést vagy végzettséget nyújt, függetlenül ezeknek az intézményeknek az elnevezésétől;2. "felsőfokú végzettséggel rendelkező harmadik országbeli hallgató": egy nem EGT–EFTA-ország, illetve az Európai Unióhoz csatlakozni szándékozó ország állampolgára, aki már megszerezte első felsőfokú végzettségét, aki a 11. cikk rendelkezései szerint nem honos egyik tagállamban vagy részt vevő országban sem, az utóbbi öt év során 12 hónapot meghaladó időszakon keresztül sem a tagállamokban, sem a résztvevő országokban nem végzett fő tevékenységet (tanulmányok, munka stb.); továbbá akinek a mellékletben leírtakkal összhangban elfogadták a beiratkozási szándékát, vagy aki már beiratkozott az Erasmus Mundus mesterképzésre;3. "harmadik országbeli oktató": egy nem EGT–EFTA-ország, illetve nem az Európai Unióhoz csatlakozni szándékozó ország állampolgára, aki a 11. cikk rendelkezései szerint nem honos továbbá egyik tagállamban vagy részt vevő országban sem, aki az utóbbi öt év során 12 hónapot meghaladó időszakon keresztül sem a tagállamokban, sem a részt vevő országokban nem végzett fő tevékenységet (tanulmányok, munka stb.), és aki kiváló tudományos és/vagy szakmai tapasztalattal rendelkezik;4. "felsőfokú vagy posztgraduális tanulmányok": felsőfokú tanulmányok részét képező olyan kurzusok, amelyek egy legalább három éves, az első végzettség megszerzésére irányuló szakaszra épülnek és második vagy további végzettséget eredményeznek.3. cikkA program céljai(1) A program általános célja az európai felsőoktatás minőségének előmozdítása a harmadik országokkal való együttműködés támogatása révén annak érdekében, hogy javítsák a humán erőforrások fejlődését és elősegítsék a párbeszédet és megértést a népek és kultúrák között.(2) A program konkrét céljai a következők:a) javítani a felsőoktatás által nyújtott, meghatározható európai többletértékekkel rendelkező kínálat minőségét, amely vonzó mind az Európai Unió határain belül, mind a határain túl;b) ösztönözni, valamint lehetővé tenni azt, hogy a világ minden tájáról érkező magasan képzett felsőfokú végzettséggel rendelkezők és oktatók az Európai Unióban szerezzék meg képesítéseiket és/vagy tapasztalatukat;c) strukturáltabb együttműködést kialakítani az Európai Unió és a harmadik országbeli intézmények között, illetve az európai tanulmányi programok részeként ösztönözni az Európai Unióból harmadik országokba irányuló mobilitást;d) hozzáférhetőbbé tenni az Európai Unió felsőoktatását, illetve hangsúlyosabbá tenni profilját és növelni ismertségét.(3) A Bizottság e program céljainak követése közben figyelembe veszi a Közösség férfiak és nők esélyegyenlőségére vonatkozó politikáját. A Bizottság továbbá gondoskodik arról, hogy sem az uniós polgárok, sem a harmadik országok állampolgárai bármely csoportját ne zárják ki a programból, illetve ne alkalmazzanak hátrányos megkülönböztetést velük szemben.4. cikkA programon belüli cselekvések(1) A program 3. cikkben meghatározott céljait a következő cselekvéseken keresztül kell megvalósítani:a) a javasolt képzés minősége és a hallgatókra vonatkozó fogadókészség alapján kiválasztott Erasmus Mundus mesterképzések;b) ösztöndíjrendszer;c) más harmadik országbeli felsőoktatási intézményekkel való együttműködés;d) olyan intézkedések, amelyek növelik Európa mint a tanulás helyszíne vonzerejét;e) technikai támogatásra irányuló intézkedések.(2) Ezeket a cselekvéseket a mellékletben leírt eljárásokkal összhangban kell végrehajtani, a következő megközelítések, illetve, szükség esetén, ezek kombinációjának alkalmazásával:a) közös oktatási programok kialakítását, valamint a tapasztalat és a helyes gyakorlat cseréjét elősegítő együttműködési hálózatok támogatása;b) a felsőoktatás területén a Közösség és a harmadik országok közötti mobilitás kiemelt támogatása;c) a nyelvi készségek előmozdítása, lehetőleg úgy, hogy a hallgatók számára biztosítják két olyan ország nyelvének tanulását, ahol az Erasmus Mundus mesterképzésben részt vevő felsőoktatási intézmények találhatók; továbbá a különböző kultúrák megértésének elősegítése;d) transznacionális együttműködésen alapuló olyan kísérleti projektek támogatása, amelyek célja az innováció és a minőség fejlesztése a felsőoktatás terén;e) a felsőoktatási trendek és az e téren zajló fejlődés nemzetközi távlatokban történő elemzésének és nyomon követésének a támogatása.5. cikkRészvétel a programbanA mellékletben meghatározott feltételek és végrehajtási szabályok alapján és figyelemmel a 2. cikk fogalommeghatározásaira, a program különösen a következőkre irányul:a) felsőoktatási intézmények;b) olyan hallgatók, akik egy felsőoktatási intézményben már megszerezték első végzettségüket;c) olyan oktatók vagy szakemberek, akik oktatnak vagy kutatást folytatnak;d) a felsőoktatásban közvetlenül közreműködő személyzet;e) egyéb állami vagy magánszervek, amelyek aktívan tevékenykednek a felsőoktatás területén, és amelyek csupán a mellékletben jelölt 4. és az 5. cselekvésekben vehetnek részt.6. cikkA program végrehatása és együttműködés a tagállamokkal(1) A Bizottság:a) a melléklettel összhangban gondoskodik a program részét képező közösségi cselekvések végrehajtásáról;b) figyelembe veszi a harmadik országok és a tagállamok közötti kétoldalú együttműködést;c) konzultációt folytat az európai szintű, a felsőoktatás területén tevékenykedő, meghatározó szövetségekkel és szervezetekkel, és véleményükről tájékoztatja a 8. cikkben említett bizottságot;d) a felsőoktatás és kutatás területén együttműködésre törekszik más közösségi programokkal, és közös cselekvéseket alakít ki velük;(2) A tagállamoka) megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a program egy-egy tagállam szintjén hatékonyan működjön, a nemzeti gyakorlattal összhangban bevonva az oktatásban érintett valamennyi felet; emellett törekednek olyan intézkedések meghozatalára, amelyeket a jogi és adminisztratív akadályok megszüntetéséhez szükségesnek ítélnek;b) megfelelő szervezeteket jelölnek ki a Bizottsággal folytatott szoros együttműködéshez;c) ösztönzik a lehetséges együttműködést más közösségi programokkal és az esetleges tagállami szinten tett hasonló nemzeti kezdeményezésekkel.(3) A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve biztosítja:a) a megfelelő tájékoztatást, nyilvánosságot és nyomonkövetést a program által támogatott cselekvések tekintetében;b) a program keretében tett cselekvések eredményeinek terjesztését.7. cikkVégrehajtási intézkedések(1) E határozat végrehajtásához a következő intézkedéseket kell elfogadni, a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban:a) éves munkaterv, a prioritásokat is beleértve;b) kiválasztási szempontok és eljárások, a kiválasztást végző testület összetételét és belső eljárási szabályait is beleértve, valamint az 1. cselekvésben történő kiválasztás eredményei, kellő tekintettel a mellékletben megállapított rendelkezésekre;c) a program végrehajtásának általános irányvonalai;d) az éves költségvetés, a program cselekvései között a források elosztása és a támogatások indikatív összegei;e) a program nyomon követésének és értékelésének, illetve az eredmények terjesztésének és továbbadásának szabályai.(2) Az 1. cselekvés keretében történő kiválasztás kivételével a kiválasztások eredményeivel kapcsolatos döntési javaslatokat, illetve az e határozat végrehajtásához szükséges minden egyéb intézkedést a 8. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.8. cikkA bizottság(1) A Bizottságot egy bizottság segíti.(2) Amikor erre a bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikkére tekintettel.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett időszakot két hónapban kell meghatározni.(3) Amikor erre a bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikkére tekintettel.(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.9. cikkFinanszírozás(1) Az e program végrehajtására szánt, az 1. cikkben megállapított időszakra szóló pénzügyi keretet 230 millió euróban határozzák meg. A 2006. december 31-ikét követő időszak tekintetében ezt az összeget megerősítettnek kell tekinteni abban az esetben, ha az e szakasz tekintetében összhangban áll a 2007. évben kezdődő időszak hatályos pénzügyi tervével.(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi, a pénzügyi terv által szabott korlátokra tekintettel.10. cikkKövetkezetesség és egymást kiegészítő jelleg(1) A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve, biztosítja a következetességet és egymást kiegészítő jelleget e program és más kapcsolódó közösségi politika, eszköz és intézkedés, különösen a hatodik kutatási keretprogram és a felsőoktatás területén működő más külső együttműködési programok tekintetében.(2) A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a 8. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot a kapcsolódó területeken indított közösségi kezdeményezésekről, valamint hatékony kapcsolatot és szükség esetén együttes intézkedéseket biztosít e program és az oktatás területén a Közösség illetékes nemzetközi szervezetekkel és, a kétoldalú megállapodásokat is beleértve, harmadik országokkal folytatott együttműködésének keretében vállalt programokkal és cselekvésekkel.11. cikkEGT–EFTA-országok és az Európai Unióhoz csatlakozni szándékozó országok részvételeAz EGT–EFTA-országok és az Európai Unióhoz csatlakozni szándékozó országok e programban való részvételének feltételeit és részletes szabályait az Európai Közösség és ezen országok közötti kapcsolatokra irányadó vonatkozó rendelkezésekkel és eszközökkel összhangban állapítják meg.12. cikkNyomonkövetés és értékelés(1) A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve, rendszeresen nyomon követi a programot. A nyomonkövetés és értékelés folyamatának eredményeit hasznosítják a program végrehajtásánál.E nyomonkövetés magában foglalja a (3) bekezdésben említett jelentéseket és konkrét tevékenységeket.(2) A Bizottság rendszeresen értékeli a programot, a 3. cikkben említett célokra, a program általános hatására és a program keretében tett cselekvések és olyan cselekvések közötti kiegészítő jellegre tekintettel, amelyeket más közösségi politikák, eszközök és intézkedések keretében tesznek.(3) A Bizottság benyújt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának:a) az új tagállamok csatlakozása idején egy olyan jelentést, amely e csatlakozás e programra gyakorolt pénzügyi hatásait vizsgálja, továbbá, szükség esetén, olyan javaslatokat tartalmaz, amelyek e hatások kezelésére vonatkoznak. Az Európai Parlament és a Tanács a lehető leggyorsabban hoz döntést az ilyen javaslatokkal kapcsolatban;b) egy közbenső értékelő jelentést az elért eredményekről és a program végrehajtásának minőségi szempontjairól 2007. június 30-ig;c) 2007. december 31-ig a program folytatásáról szóló közleményt;d) 2009. december 31-ig utólagos értékelő jelentést.13. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2003. december 5-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökP. Lunardi[1] HL C 331. E, 2002.12.31., 25. o.[2] HL C 95., 2003.4.23., 35. o.[3] HL C 244., 2003.10.10., 14. o.[4] 2003. április 8-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), 2003. június 16-i tanácsi közös álláspont (HL C 240. E, 2003.10.7., 1. o.) és 2003. október 21-i európai parlamenti álláspont (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[5] HL C 50., 2002.2.23., 1. o.[6] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 27-i 1513/2002/EK határozata az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozását és az innovációt előmozdító hatodik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramjáról (2002–2006)[7] HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A legutóbb 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL C 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított megállapodás.[8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETKÖZÖSSÉGI CSELEKVÉSEK ÉS KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOK1. CSELEKVÉS:2. CSELEKVÉS:3. CSELEKVÉS:4. CSELEKVÉS:5. CSELEKVÉS:KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOK1. CSELEKVÉS: ERASMUS MUNDUS MESTERKÉPZÉSEK1. A Közösség olyan posztgraduális kurzusokat választ ki, amelyeket e program alkalmazásában Erasmus Mundus mesterképzésnek neveznek és kiválasztásuk alapja az e melléklet "Kiválasztási eljárások" címszó alatti rendelkezéseinek megfelelően a javasolt kurzusok minősége és a hallgatókra vonatkozó fogadókészség.2. E program céljai teljesítéséhez az Erasmus Mundus mesterképzések:a) bevonnak három különböző tagállamban található, legalább három felsőoktatási intézményt;b) tanulmányi programja magában foglal egy olyan tanulmányi időszakot, amelyet a hallgató az a) pontban említett három intézmény közül legalább kettőben eltölt;c) rendelkeznek olyan, partnerintézményeknél eltöltött tanulmányi időszakok elismerésére alkalmazott beépített mechanizmussal, amely összhangban áll az Európai Kreditátszámítási Rendszerrel;e) az olyan, harmadik országbeli hallgatók számára, akik a program keretében pénzügyi támogatásban részesülnek, fenntartják a helyek bizonyos minimumát, és fogadják őket;f) olyan átlátható felvételi feltételeket teremtenek, amelyek többek között megfelelően figyelembe veszik a nemek és a méltányosság kérdését;g) vállalják a támogatottak (hallgatók és oktatók) kiválasztási eljárására vonatkozó szabályok betartását;h) megfelelő szabályokat hoznak annak érdekében, hogy elősegítsék harmadik országokból érkező hallgatók számára a hozzáférést, illetve megkönnyítsék e hallgatók fogadását (tájékoztatási lehetőségek, szállás);i) a tanítás nyelvének sérelme nélkül, legalább két olyan tagállam nyelvének használatát biztosítják, amelyekben az Erasmus Mundus mesterképzésekben résztvevő felsőoktatási intézmények találhatók, szükség esetén rendelkeznek továbbá a hallgatók nyelvi felkészítéséről és a számukra nyújtott segítségről, különösen a szóban forgó intézmények által szervezett kurzusok révén.3. Erasmus Mundus mesterképzéseket ötéves időszakra választanak ki, egy, az elért haladásról szóló jelentésen alapuló évenkénti egyszerűsített megújítási eljárás lefolytatásával; ez az időszak magába foglalhat egy egyéves, előkészítő tevékenységgel eltöltött időszakot a tulajdonképpeni kurzus megkezdése előtt. A program időtartama alatt törekednek arra, hogy abban a különböző tudományos területek kiegyensúlyozottan szerepeljenek. A Közösség pénzügyi támogatást nyújthat az Erasmus Mundus mesterképzésekhez, és a finanszírozás feltétele az éves megújítási eljárás.2. CSELEKVÉS: ÖSZTÖNDÍJAK1. A Közösség létrehoz egy egységes globális ösztöndíjrendszert, amely a harmadik országok hallgatóira és oktatóira vonatkozik.a) A Közösség pénzügyi támogatást nyújthat olyan, harmadik országbeli hallgatók részére, akik egy pályázaton alapuló folyamat eredményeképpen felvételt nyertek az Erasmus Mundus mesterképzésekre.b) A Közösség pénzügyi támogatást nyújthat olyan, harmadik országbeli oktatók részére, akik Erasmus Mundus mesterképzéseken vesznek részt azzal a céllal, hogy az Erasmus Mundus mesterképzésekben résztvevő intézményeknél tanítási és kutatási feladatokat lássanak el és tudományos munkát végezzenek.2. Az ösztöndíjak a harmadik országbeli hallgatók és oktatók rendelkezésére állnak, a 2. cikkben meghatározottak szerint; a részvételnek nincs egyéb előfeltétele, mint az Európai Unió és az érintett hallgató, illetve oktató származási országa közötti kapcsolatok megléte.3. A Bizottság intézkedéseket hoz, hogy sem hallgatók, sem oktatók ne részesüljenek pénzügyi támogatásban ugyanazon célra egynél több közösségi program keretében.3. CSELEKVÉS: EGYÜTTMŰKÖDÉS A HARMADIK ORSZÁGOK FELSŐOKTATÁSI INTÉZMÉNYEIVEL1. A Közösség támogathatja az Erasmus Mundus mesterképzések és a harmadik országok felsőoktatási intézményei közötti strukturált kapcsolatokat. A minőségi szempont mindenkori figyelembevétele mellett tekintetbe kell venni a programban résztvevő intézmények változatos földrajzi elhelyezkedését. Az együttműködés keretet biztosít majd az Erasmus Mundus mesterképzésekben résztvevő európai uniós hallgatók és oktatók a Közösségből kifelé irányuló mobilitásához.2. Az együttműködés:- magában foglal egy Erasmus Mundus mesterképzést és legalább egy harmadik országbeli felsőoktatási intézményt,- legfeljebb három évig terjedő időszakra kap támogatást,- az Erasmus Mundus mesterképzésekben résztvevő hallgatók és e kurzusok oktatói számára az Európai Unióból kifelé irányuló mobilitás keretét biztosítják; a támogatható hallgatóknak és oktatóknak európai uniós vagy olyan, harmadik országbeli állampolgárnak kell lenniük, akik a kifelé irányuló mobilitás kezdete előtt legalább három éven át jogszerűen tartózkodtak az Európai Unióban (nem tanulmányi céllal).- a fogadó (azaz nem európai) intézménynél eltöltött tanulmányi időszakok elismerése.3. A partnerségi projekttevékenységek tartalmazhatják továbbá a következőket:- a projekttanterv fejlesztését támogató partnerintézménynél végzett tanítási feladatok,- tanárok, oktatók, a közigazgatásban dolgozók és más fontos szakemberek cseréje,- a felsőoktatás terén alkalmazott új módszertanok és azok terjesztése, beleértve az információs és kommunikációs technológiát, elektronikus tanulást, illetve nyitott és távoktatást,- együttműködési rendszerek fejlesztése a harmadik országok felsőoktatási intézményeivel abból a célból, hogy az érintett országban kurzust kínáljanak.4. CSELEKVÉS: AZ EURÓPAI OKTATÁS VONZÓVÁ TÉTELE1. Ezen a cselekvésen keresztül a Közösség olyan tevékenységet támogathat, amelynek célja az európai oktatás profiljának kihangsúlyozása, illetve az európai oktatás ismertségének és az ahhoz való hozzáférésnek a javítása. A Közösség továbbá a program céljaihoz hozzájáruló kiegészítő tevékenységeket is támogat, beleértve a minőségbiztosítás nemzetközi dimenziójával foglalkozó tevékenységeket, a kreditelismerést, az európai képesítések külföldön való elismerését, a képesítések kölcsönös elismerését a harmadik országokkal, a tantervfejlesztést és a mobilitást.2. Támogatható intézmények közé azok az állami és magánintézmények tartozhatnak, amelyek aktívan tevékenykednek a felsőoktatás területén akár hazai, akár nemzetközi szinten. A tevékenységeket legalább három tagállamban található három szervezetet bevonó hálózaton belül végzik, és ezekbe a harmadik országok szervezetei is tartozhatnak. A tevékenységekre (ezek közé szemináriumok, konferenciák, workshopok, információs és kommunikációs technológia eszközeinek fejlesztése, közzétételre szánt anyagok létrehozása is beletartozhat) akár a tagállamokban, akár a harmadik országokban sor kerülhet.3. A promóciós tevékenységek célja a felsőoktatás és a kutatási tevékenység közötti kapcsolat megteremtése és, ahol lehet, az együttműködési lehetőségek kiaknázása.4. Ezen a cselekvésen keresztül a Közösség támogathatja az e kérdésekkel foglalkozó nemzetközi tematikus hálózatokat.5. A Közösség szükség esetén kísérleti projekteket támogathat abból a célból, hogy további együttműködés jöjjön létre a szóban forgó országokkal.6. A Közösség támogatja a valamennyi, Erasmus Mundus mesterképzést elvégző (harmadik országbeli és európai) hallgatók "alumni" szövetségét.5. CSELEKVÉS: TECHNIKAI TÁMOGATÁSRA RÁNYULÓ INTÉZKEDÉSEKA program megvalósítása során a Bizottság folyamodhat szakértők, egy lebonyolító szervezet, valamint tagállamok illetékes szervezetei segítségéhez, és, amennyiben szükség van rá, a technikai segítség egyéb formáihoz; ezek finanszírozását a program átfogó pénzügyi keretéből biztosítják.KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOKA kiválasztási eljárásokat a 7. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően kell meghatározni. Ezeknek az eljárásoknak tiszteletben kell tartaniuk a következő rendelkezéseket:a) a javaslatok kiválasztását az 1. cselekvés és a 3. cselekvés keretében egy olyan kiválasztási tanács végzi, amelynek elnökét ez a tanács választja meg, és amelynek tagjai a tudományos élet elismert személyiségei, akik az Európai Unió felsőoktatásának sokszínűségét képviselik. A kiválasztási tanács biztosítja, hogy az Erasmus Mundus mesterképzések és a társulások minősége megfelel a legmagasabb tudományos mércének;b) a 2. cselekvés keretében mindegyik Erasmus Mundus mesterképzéshez hozzárendelik az ösztöndíjas támogatások meghatározott számát. A harmadik országbeli hallgatók kiválasztását az Erasmus Mundus mesterképzésben résztvevő intézmények végzik. A kiválasztási eljárások keretében biztosítani kell európai szintű ellenőrzési rendszert annak érdekében, hogy megelőzzék a súlyos kiegyensúlyozatlanságokat a tanulmányi területek, a hallgatók és az oktatók származási régiója és a céltagállam tekintetében;c) a 4. cselekvés keretében benyújtott pályázatokat a Bizottság választja ki;d) a kiválasztási eljárások magukba foglalnak a 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban kijelölt szervezetekkel folytatott konzultációkat.--------------------------------------------------


Fontos jogi nyilatkozat

|

32005D0720

2005/720/EK: A Tanács határozata (2005. szeptember 20.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából történő megkötéséről

Hivatalos Lap L 278 , 21/10/2005 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata( 2005. szeptember 20.)az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából történő megkötéséről(2005/720/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 310. cikkére a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és (3) bekezdése második albekezdésével összefüggésben,tekintettel a 2003-as csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására [1],mivel:(1) Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvét 2005. június 8-án az Európai Közösség és tagállamai részéről aláírták.(2) A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkAz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyve az Európai Közösség és tagállamai nevében jóváhagyásra kerül a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából.A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz [2].Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 20-án.a Tanács részérőlaz elnökM. Beckett[1] 2005. szeptember 6-i hozzájárulás (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).[2] Lásd e Hivatalos Lap 2. oldalát.--------------------------------------------------


title: 2005/229/EK: A Politikai és Biztonsági Bizottság 1/2005/EUPM határozata (2005. március 4.) az Európai Uniónak Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) tekintetében a hozzájáruló felek bizottsága létrehozásáról

text:
               18.3.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 72/23

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG 1/2005/EUPM HATÁROZATA

   (2005. március 4.)
   az Európai Uniónak Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója (EUPM) tekintetében a hozzájáruló felek bizottsága létrehozásáról
   (2005/229/EK)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió boszniai és hercegovinai rendőri missziójáról (EUPM) szóló, 2002. március 11-i 2002/210/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 8. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2002/210/KKBP együttes fellépés 8. cikkének (4) bekezdése szerint a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az Európai Uniónak Bosznia és Hercegovina területén folytatott rendőri missziója (EUPM) tekintetében a hozzájáruló felek bizottsága létrehozásához szükséges megfelelő határozatokat.

               (2)

               Az Európai Tanács 2001. június 15–16-i göteborgi ülésén elfogadott következtetések megállapították a harmadik államok rendőri missziókhoz történő hozzájárulásának irányadó elveit és szabályait. A Tanács 2002. december 10-én (2) jóváhagyta a „A nem EU-tagállamoknak az EU polgári válságkezelésében való részvételére vonatkozó konzultációkat és szabályokat”, amelyek továbbfejlesztették a harmadik államok polgári válságkezelési műveletekben való részvételének szabályait, beleértve a hozzájáruló felek bizottságának létrehozását.

               (3)

               A hozzájáruló felek bizottsága kulcsszerepet fog játszani a misszió napi irányításában; a misszió napi irányításához kapcsolódó valamennyi probléma megvitatásának fő fóruma lesz; a misszió politikai és stratégiai irányítását gyakorló Politikai és Biztonsági Bizottság figyelembe veszi a hozzájáruló felek bizottsága által kifejtett nézeteket,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A bizottság létrehozása
   Az Európai Uniónak Bosznia és Hercegovinában folytatott rendőri missziója tekintetében létrejön a hozzájáruló felek bizottsága (a továbbiakban: „a HFB”).
   2. cikk
   Feladatok
   (1)   A HFB kifejtheti nézeteit, amelyeket a művelet politikai és stratégiai irányítását gyakorló Politikai és Biztonsági Bizottság figyelembe vesz.
   (2)   A HFB megbízatását „A nem EU-tagállamoknak az EU polgári válságkezelésében való részvételére vonatkozó konzultációk és szabályok” állapították meg.
   3. cikk
   Összetétel
   (1)   Valamennyi EU-tagállam képviselője jogosult a HFB megbeszélésein való részvételre, de a misszió napi irányításában csak a hozzájáruló államok vesznek részt. A misszióban részt vevő harmadik államok képviselői jelen lehetnek a HFB ülésein. Az Európai Bizottság képviselője szintén jelen lehet a HFB ülésein.
   (2)   A HFB a rendőri misszió vezetőjétől kap rendszeres tájékoztatást.
   4. cikk
   Az elnök
   A misszió során a HFB elnöki tisztét, a fent említett, konzultációkról és szabályokról szóló dokumentummal összhangban a főtitkár/főképviselő képviselője tölti be az Elnökséggel szoros együttműködésben.
   5. cikk
   Ülések
   (1)   A HFB-t az elnök rendszeresen hívja össze. A körülményektől függően az elnök saját kezdeményezésére vagy bármely részt vevő állam képviselőjének kérésére rendkívüli ülést hívhat össze.
   (2)   Az elnök az ülést megelőzően körbeküldi az ülés tervezett napirendjét és az üléshez kapcsolódó anyagokat. Az elnök felel a bizottság megbeszélésein elért eredményeknek a Politikai és Biztonsági Bizottsághoz való továbbításáért.
   6. cikk
   Titoktartás
   (1)   A HFB üléseire és eljárási rendjére a Tanács biztonsági szabályzatát kell alkalmazni. Különösen a bizottság képviselőinek a megfelelő biztonsági átvilágítással kell rendelkezniük.
   (2)   A HFB tanácskozásaira a szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik.
   7. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. március 4-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         P. DUHR

      (1)  HL L 70., 2002.3.13., 1. o. A legutóbb a 2005/143/KKBP együttes fellépéssel (HL L 48., 2005.2.19., 46. o.) módosított együttes fellépés.

      (2)  A 2002. december 13-i 15203/1/02 REV 1 dokumentum.


title: A Tanács (KKBP) 2016/2217 határozata (2016. december 8.) a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat módosításáról

text:
               9.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 334/35

         A TANÁCS (KKBP) 2016/2217 HATÁROZATA
   (2016. december 8.)
   a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/849 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2013/183/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 27-i (KKBP) 2016/849 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2016. május 27-én elfogadta a (KKBP) 2016/849 határozatot.

               (2)

               2016. november 30-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa elfogadta a 2321 (2016) sz. határozatot, amellyel további 11 személyt és 10 szervezetet vett fel a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.

               (3)

               A II. mellékletben szereplő, egy személyre és három szervezetre vonatkozó bejegyzést el kell hagyni, figyelemmel arra, hogy az érintett személyt, illetve szervezeteket már felvették a (KKBP) 2016/849 határozat I. mellékletében szereplő jegyzékbe.

               (4)

               A (KKBP) 2016/849 határozat I. és II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2016/849 határozat I. és II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. december 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LAJČÁK

      (1)  HL L 141., 2016.5.28., 79. o.

      MELLÉKLET
      Az alábbi személyeket és szervezeteket fel kell venni a (KKBP) 2016/849 határozat I. mellékletében szereplő, korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.
      A.   Személyek

                  Név

                  Egyéb ismert név

                  Születési idő

                  Az ENSZ jegyzékbe vétel dátuma

                  Indokolás

                  29.

                  Pak Chun Il

                  Útlevélszám: 563410091;
                  Születési idő: 1954.7.28.;
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  A KNDK egyiptomi nagyköveteként teljesített szolgálatot, illetve támogatást nyújt a KOMID-nak.

                  30.

                  Kim Song Chol

                  Kim Hak Song

                  Útlevélszám: 381420565, vagy Útlevélszám: 654120219;
                  Születési idő: 1968.3.26.; vagy 1970.10.15.
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  A KOMID tisztviselőjeként üzleti tevékenységet folytatott Szudánban a KOMID javára.

                  31.

                  Son Jong Hyok

                  Son Min

                  Születési idő: 1980.5.20.;
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  Son Jong Hyok a KOMID tisztviselőjeként üzleti tevékenységet folytatott Szudánban a KOMID javára.

                  32.

                  Kim Se Gon

                  Útlevélszám: PD472310104;
                  Születési idő: 1969.11.13.
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  Az Atomenergia-ipari Minisztérium nevében dolgozik.

                  33.

                  Ri Won Ho

                  Útlevélszám: 381310014;
                  Születési idő: 1964.7.17.;
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  A KNDK Állambiztonsági Minisztériumának Szíriában állomásoztatott, a KOMID-ot támogató tisztviselője.

                  34.

                  Jo Yong Chol

                  Cho Yong Chol

                  Születési idő: 1973.9.30.;
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  A KNDK Állambiztonsági Minisztériumának Szíriában állomásoztatott, a KOMID-ot támogató tisztviselője.

                  35.

                  Kim Chol Sam

                  Születési idő: 1971.3.11.;
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  A Daedong Credit Bank (DCB) képviselője, aki a DCB Finance Limited részéről közreműködött banki ügyletek lebonyolításában. Kim Chol Sam a DCB külföldi képviselőjeként feltételezhetően elősegítette tranzakciók lebonyolítását több százezer dollár értékben, és vélhetően több millió dollárt kezelt a KNDK-hoz köthető olyan számlákon, amelyek potenciálisan nukleáris/rakétaprogramokhoz kapcsolódnak.

                  36.

                  Kim Sok Chol

                  Útlevélszám: 472310082;
                  Születési idő: 1955.5.8.;
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  A KNDK mianmari (burmai) nagyköveteként teljesített szolgálatot, és KOMID közvetítőként tevékenykedik. Tevékenységéért díjazásban részesült a KOMID-tól, továbbá találkozókat szervez a KOMID nevében, többek között a KOMID és Mianmar (Burma) védelmi ügyekben érintett képviselői között pénzügyi vonatkozású kérdések megvitatása céljából.

                  37.

                  Chang Chang Ha

                  Jang Chang Ha

                  Születési idő: 1964.1.10.;
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  A Second Academy of Natural Sciences (SANS, Második Természettudományi Akadémia) elnöke.

                  38.

                  Cho Chun Ryong

                  Jo Chun Ryong

                  Születési idő: 1960.4.4.;
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  A Second Economic Committee (SEC, Második Gazdasági Bizottság) elnöke.

                  39.

                  Son Mun San

                  Születési idő: 1951.1.23.;
                  Állampolgársága: KNDK

                  2016.11.30.

                  Az External Affairs Bureau of the General Bureau of Atomic Energy (GBAE, az Általános Atomenergia-ügyi Hivatal Külügyi Hivatala) főigazgatója.

            B.   Szervezetek

                  Név

                  Egyéb ismert név

                  Hely

                  Az ENSZ jegyzékbe vétel dátuma

                  Egyéb információk

                  33.

                  Korea United Development Bank

                  Phenjan, Észak-Korea; SWIFT/BIC: KUDBKPPY

                  2016.11.30.

                  A KNDK-ban a pénzügyi szolgáltatások ágazatában működő szervezet.

                  34.

                  Ilsim International Bank

                  Phenjan, KNDK; SWIFT: ILSIKPPY

                  2016.11.30.

                  A KNDK hadseregével kapcsolatban álló szervezet, amely szoros kapcsolatot tart fenn a Korea Kwangson Banking Corporation (KKBC) szervezettel. Megkísérelte kikerülni az Egyesült Nemzetek Szervezete által kivetett szankciókat.

                  35.

                  Korea Daesong Bank

                  Choson Taesong Unhaeng; Taesong Bank

                  Segori-dong, Gyongheung St., Potonggang District, Phenjan, DPRK; SWIFT/BIC: KDBKKPPY

                  2016.11.30.

                  A Koreai Munkáspárt 39. Hivatalának tulajdonában és kontrollja alatt áll.

                  36.

                  Singwang Economics and Trading General Corporation

                  KNDK

                  2016.11.30.

                  Szénkereskedelmet folytató észak-koreai vállalat. A KNDK a ballisztikus rakétákkal kapcsolatos és nukleáris programjaihoz szükséges pénzösszegek jelentős részét természeti erőforrások kitermelésével és külföldön történő értékesítésével teremti elő.

                  37.

                  Korea Foreign Technical Trade Center

                  KNDK

                  2016.11.30.

                  Szénkereskedelmet folytató észak-koreai vállalat. A KNDK a ballisztikus rakétákkal kapcsolatos és nukleáris programjai finanszírozásához szükséges pénzügyi eszközök jelentős részét természeti erőforrások kitermelésével és külföldön történő értékesítésével teremti elő.

                  38.

                  Korea Pugang Trading Corporation

                  Rakwon-dong, Pothonggang District, Phenjan, KNDK

                  2016.11.30.

                  A Korea Ryonbong General Corporation, a KNDK védelmi konglomerátuma tulajdonában áll, és a KNDK védelmi ágazatai számára történő beszerzésekre, valamint Phenjan katonai vonatkozású értékesítéseire szakosodott.

                  39.

                  Korea InternationalChemical Joint Venture Company

                  Choson International Chemicals Joint Operation Company; Chosun International Chemicals Joint Operation Company: International Chemical Joint Venture Company

                  Hamhung, Dél-Hamgjong tartomány, KNDK; Man gyongdae-kuyok, Phenjan, KNDK; Mangyungdae-gu, Phenjan, KNDK

                  2016.11.30.

                  A Korea Ryonbong General Corporation, a KNDK védelmi konglomerátuma leányvállalata, és a KNDK védelmi ágazatai számára történő beszerzésekre, valamint Phenjan katonai vonatkozású értékesítéseire szakosodott, továbbá közreműködött proliferációs vonatkozású ügyletekben.

                  40.

                  DCB Finance Limited

                  Akara Building, 24 de Castro Street, Wickhams Cay I, Road Town, Tortola, Brit Virgin-szigetek; Dalian, Kína

                  2016.11.30.

                  A Daedong Credit Bank (DCB), egy jegyzékbe vett szervezet fedőcége.

                  41.

                  Korea Taesong Trading Company

                  Phenjan, KNDK

                  2016.11.30.

                  A KOMID nevében járt el egyes, Szíriával kapcsolatos ügyletekben.

                  42.

                  Korea Daesong General Trading Corporation

                  Daesong Trading; Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Company; Korea Daesong Trading Corporation

                  Pulgan Gori Dong 1, Potonggang District, Phenjan, KNDK

                  2016.11.30.

                  Kapcsolatban áll a 39. Hivatallal ásványi anyagok (arany), fémek, gépek, mezőgazdasági termékek, gyömbér, ékszerek és könnyűipari termékek exportja révén.

            Az alább felsorolt személyeket és szervezeteket törölni kell a (KKBP) 2016/849 határozat II. mellékletében foglalt jegyzékből
      I.   Azok a személyek vagy szervezetek, amelyek felelősek a KNDK nukleáris fegyverekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaiért, illetve a nevükben vagy irányításuk alatt eljáró személyek, vagy a tulajdonukban lévő vagy kontrolljuk alatt álló szervezetek.

      A.   Személyek

                  16.

                  Jo Chun Ryong

            B.   Szervezetek

                  2.

                  Korea Taesong Trading Company

            II.   Azon személyek és szervezetek, amelyek pénzügyi szolgáltatásaikkal hozzájárulhatnak a KNDK nukleáris tevékenységekkel, ballisztikus rakétákkal vagy más tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos programjaihoz.

      B.   Szervezetek

                  1.

                  Korea Daesong Bank

                  2.

                  Korea Daesong General Trading Corporation


title: 2008/119/EK: A Tanács határozata ( 2008. február 12. ) a Horvátországgal létrejött csatlakozási partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/145/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               16.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 42/51

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. február 12.)
   a Horvátországgal létrejött csatlakozási partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/145/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2008/119/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a stabilizációs és társulási folyamat keretében partnerségek létrehozásáról szóló, 2004. március 22-i 533/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2003. június 19–20-i thesszaloniki ülésén jóváhagyta az európai partnerség olyan eszközként történő bevezetését, amely megvalósíthatja a nyugat-balkáni országok európai perspektíváját.

               (2)

               Az 533/2004/EK rendelet előírja, hogy a Tanács határoz a partnerségekre irányadó elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint bármely későbbi kiigazításról. Megállapítja továbbá, hogy a csatlakozási partnerségek végrehajtásának nyomon követése a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok, nevezetesen az elért haladásról szóló éves jelentések révén biztosított.

               (3)

               A 2004-es európai partnerséget követően a Tanács 2006. február 20-án elfogadta a Horvátországgal kötendő első csatlakozási partnerséget (2).

               (4)

               A tagállamok 2005. október 3-án megkezdték Horvátországgal az Európai Unióhoz való csatlakozásról szóló tárgyalásokat. A tárgyalások előrehaladása függ a Horvátország által a csatlakozási előkészületek terén elért haladástól, amelyet többek között a rendszeresen felülvizsgált csatlakozási partnerség végrehajtásához kell viszonyítani.

               (5)

               A 2006–2007. évi bővítési stratégiáról és a fő kihívásokról szóló bizottsági közlemény jelezte, hogy a partnerségeket 2007 végén naprakésszé fogják tenni.

               (6)

               A Tanács 2006. július 17-én elfogadta az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK rendeletet (3), amely megújítja a csatlakozás előtt álló országok pénzügyi támogatási keretét.

               (7)

               Ezért helyénvaló egy, a jelenlegi partnerséget naprakésszé tevő és felülvizsgált csatlakozási partnerség elfogadása annak érdekében, hogy Horvátországnak az Európai Unióba történő további integrációja terén elért haladásáról szóló 2007-es bizottsági jelentés megállapításai alapján a további munkára vonatkozó, felülvizsgált prioritásokat meghatározzák.

               (8)

               A tagságra való felkészülés érdekében Horvátországnak egy olyan tervet kell kidolgoznia, amely ütemtervet és a csatlakozási partnerség prioritásaival foglalkozó egyedi intézkedéseket tartalmaz.

               (9)

               A 2006/145/EK tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az 533/2004/EK rendelettel összhangban a Horvátországgal létrejött csatlakozási partnerségbe foglalt elveket, prioritásokat és feltételeket a melléklet tartalmazza.
   2. cikk
   A csatlakozási partnerség végrehajtását a stabilizációs és társulási folyamat keretében kialakított mechanizmusok, nevezetesen a Bizottság által az elért haladásról benyújtott éves jelentések révén kell megvizsgálni és ellenőrzini.
   3. cikk
   A 2006/145/EK határozat hatályát veszti.
   4. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. február 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. BAJUK

      (1)  HL L 86., 2004.3.24., 1. o. A 269/2006/EK rendelettel (HL L 47., 2006.2.17., 7. o.) módosított rendelet.

      (2)  A Tanács 2006. február 20-i 2006/145/EK határozata a Horvátországgal létrehozott európai partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről (HL L 55., 2006.2.25., 30. o.).

      (3)  HL L 210., 2006.7.31., 82. o.

      MELLÉKLET
      HORVÁTORSZÁG, 2007. ÉVI CSATLAKOZÁSI PARTNERSÉG
      1.   BEVEZETÉS
      A javasolt felülvizsgált csatlakozási partnerség a Horvátországról készült, 2007. évi elért haladásról szóló bizottsági jelentés alapján naprakésszé teszi az első partnerséget. Új és továbbra is fennálló cselekvési prioritásokat határoz meg. Az új prioritások az ország sajátos igényeihez és felkészültségének szintjéhez igazodnak, és szükség szerint naprakésszé teszik majd őket. Horvátországnak egy olyan tervet kell kidolgoznia, amely ütemtervet és a csatlakozási partnerség prioritásaival foglalkozó egyedi intézkedéseket tartalmaz. A csatlakozási partnerség a Horvátországnak nyújtandó pénzügyi támogatásokhoz is iránymutatást ad.
      2.   ELVEK
      A nyugat-balkáni országok európai felzárkózásához egészen eljövendő csatlakozásukig a stabilizációs és társulási folyamat nyújt keretet. A Horvátországra vonatkozóan megállapított prioritások az Európai Tanács 1993-as koppenhágai ülésén meghatározott kritériumoknak való megfelelés képességéhez, valamint a stabilizációs és társulási folyamathoz – különösen a Tanács 1997. április 29-i és 1999. június 21–22-i következtetéseiben – megállapított feltételekhez, a 2000. november 24-i zágrábi csúcstalálkozó zárónyilatkozatához, a Thesszaloniki Cselekvési Programhoz, valamint a Tanács által 2005. október 3-án elfogadott tárgyalási keret követelményeihez kapcsolódnak.
      3.   PRIORITÁSOK
      Az e csatlakozási partnerségben felsorolt prioritásokat azon az alapon választották ki, hogy reálisan elvárható-e Horvátország által történő teljesítésük vagy az ezek terén elért, érzékelhető mértékű haladás az elkövetkező néhány évben. A prioritások a jogszabályokra és végrehajtásukra egyaránt vonatkoznak.
      A prioritások megállapításának igényét illetően egyértelmű, hogy vannak olyan teljesítendő feladatok Horvátország számára, amelyek prioritássá válhatnak egy következő partnerségben, figyelembe véve Horvátország jövőbeli előrehaladását.
      A prioritások közül a legfontosabbakat kiválasztották, és az alábbi rész elején csoportokba foglalták. E fő prioritások sorrendje nem fontosságuk sorrendjét jelzi.
      A legfontosabb prioritások

                  —

                  A stabilizációs és társulási megállapodásban meghatározott összes kötelezettségvállalás megfelelő végrehajtása.

                  —

                  Az igazságügyi reform stratégiájának és cselekvési tervének naprakésszé tétele és végrehajtása.

                  —

                  A közigazgatási reform stratégiai keretének mielőbbi elfogadása és végrehajtása.

                  —

                  A korrupcióellenes program és a hozzá kapcsolódó cselekvési tervek naprakésszé tétele és végrehajtásuk felgyorsítása, valamint fokozottan összehangolt és proaktív erőfeszítések meghozatala a – különösen az állami szféra magas szintjein tapasztalható – korrupció megelőzése, feltárása és eredményes üldözése érdekében.

                  —

                  A nemzeti kisebbségekről szóló alkotmányos törvény végrehajtása, különös tekintettel a foglalkoztatás terén a kisebbségek arányos képviseletét biztosító rendelkezésekre. A közszférában a hátrányos megkülönböztetés elleni szélesebb körű fellépés.

                  —

                  A menekültek visszatelepülési folyamatának befejezése; a korábbi birtokosi/bérlői jogosultságok birtokosainak lakhatása terén végleges megoldás biztosítása; az ingatlanok újjáépítésének és ismételt birtokba bocsátásának befejezése; és az állampolgárság iránti kérelmek benyújtásának újbóli lehetővé tétele.

                  —

                  A régióban a polgárok közötti megbékélésre irányuló további erőfeszítések megtétele.

                  —

                  A függőben levő kétoldalú kérdéseknek (1) – különösen a Szlovéniával, Szerbiával, Montenegróval és Bosznia-Hercegovinával közös határok problémáinak – végleges megoldására irányuló erőfeszítések fokozása; az ökológiai és halászati védelmi zóna problémájának megoldása.

                  —

                  Teljes mértékű együttműködés a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel, valamint a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások egységességének biztosítása.

                  —

                  Az üzleti környezet és a gazdaság növekedési teljesítőképességének fejlesztése, különösen a támogatások csökkentése, a nagy és veszteséges vállalatok átalakítása és a közkiadások hatékonyságának növelése révén.

            Politikai követelmények
      Demokrácia és jogállamiság
      Közigazgatás

                  —

                  A közigazgatási eljárásokra, valamint a felvételre, az előmenetelre, a képzésre és a politikamentességre vonatkozó közigazgatási reformintézkedések teljes körű végrehajtása; az emberierőforrás-gazdálkodás fejlesztése a közigazgatás területein.

            Igazságszolgáltatási rendszer

                  —

                  A bíróságok ügyhátralékának számottevő csökkentése és a jogi eljárások elfogadható hosszúságának biztosítása.

                  —

                  A bírósági szervezet ésszerűsítése, beleértve a korszerű információtechnológiai rendszerek fejlesztését is.

                  —

                  Nyílt, tisztességes és átlátható felvételi, értékelési és előmeneteli rendszer kialakítása, valamint fegyelmi intézkedések bevezetése az igazságszolgáltatásban, és a szakmai színvonal javítása az uniós jogot is magában foglaló, magas szintű képzések révén, amit a jogi egyetem megfelelő finanszírozásával kell elősegíteni.

                  —

                  Intézkedések a bírósági határozatok megfelelő és maradéktalan végrehajtása érdekében.

            Korrupcióellenes politika

                  —

                  A tisztviselők és választott képviselők számára bevezetett magatartási és etikai szabályzatok és cselekvési tervek kidolgozásának folytatása és végrehajtása a megfelelő bűnüldöző szerveknél (határőrség, rendőrség, vámhatóság, bíróság) és más közintézményekben és hivatalokban tapasztalható korrupció megelőzése érdekében; a közbeszerzésekhez kapcsolódó korrupció teljes mértékű felszámolása. Korrupcióellenes szakértői csoportok létrehozása az érintett szakszolgálatokon belül megfelelő koordinációs mechanizmusokkal, valamint megfelelő képzés és megfelelő erőforrások biztosítása számukra.

                  —

                  A korrupció elleni küzdelmet elősegítő jogi keretek egységes végrehajtására és érvényesítésére irányuló lépések tétele, többek között megfelelő statiszikai adatok felhasználásával. A nemzetközi jogi eszközök előírásainak teljesülése a megfelelő jogalkotási és adminisztratív intézkedések megtétele révén.

                  —

                  A korrupció súlyos bűncselekményként való tudatosítása konkrét intézkedések révén.

                  —

                  Az állami hatóságok, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés megelőzését szolgáló hivatal közötti teljes körű együttműködés biztosítása.

            Emberi jogok és kisebbségvédelem

                  —

                  Az igazságszolgáltatáshoz és a jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférés biztosítása, és a megfelelő költségvetési források rendelkezésre bocsátása.

                  —

                  A kisebbségek tiszteletben tartásának és védelmének előmozdítása a nemzetközi joggal és az uniós tagállamok legjobb gyakorlatával összhangban.

                  —

                  A szerb és roma kisebbség iránti tolerancia szellemének erősítése, valamint intézkedések tétele a kisebbségekhez tartozó olyan személyek védelme érdekében, akik megkülönböztető, ellenséges, illetve erőszakos fenyegetések vagy cselekmények célpontjai lehetnek.

                  —

                  A romák védelmét és integrálását célzó stratégia és cselekvési terv végrehajtásának továbbfolytatása, valamint a szükséges eszközökhöz való hozzáférés biztosítása, különösen a foglalkoztatás, az oktatás és a lakhatás tekintetében.

                  —

                  Átfogó megkülönböztetés elleni stratégia elfogadása és végrehajtása.

            Regionális kérdések és nemzetközi kötelezettségek

                  —

                  A 2004. júniusi Európai Tanács következtetéseiben említett, az ökológiai és halászati védelmi zónáról szóló, 2004. június 4-i megállapodás és a tárgyalási irányelvek teljes körű betartása, valamint az uniós szellemben készült közös megállapodás létrejöttéig a zóna bármilyen vonatkozásának az uniós tagállamokra történő alkalmazásának tilalma.

                  —

                  A háborús bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások egységességének biztosítása, különösen a szerbekkel szembeni etnikai előítéletek felszámolása, beleértve a büntetőjogi felelősségre vonatkozó egységes szabályok alkalmazását, valamint a szemtanúk és bejelentők fokozottabb biztonságát is.

                  —

                  A menekültek visszatelepülésével kapcsolatos kérdésekben valamennyi illetékes hatóság közötti együttműködés és koordináció biztosítása országos és helyi szinten egyaránt.

                  —

                  Előrehaladás az elvesztett bérlői/birtoklási jogosultságokért járó kártalanításból eredő kérdések szomszédokkal való rendezése kapcsán.

                  —

                  Megfelelő szociális és gazdasági feltételek megteremtése a visszatelepülő menekülők újbóli beilleszkedése és a befogadó közösségek általi elfogadásuk érdekében, többek között az érintett területeken megvalósított regionális fejlesztési programok által.

                  —

                  A regionális együttműködés erősítése, többek között a Stabilitási Paktumtól a fokozottabban regionális jellegű együttműködési keret felé való elmozdulás támogatása által, valamint a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) hatékony végrehajtása.

                  —

                  A szomszédos országokkal kötött megállapodások teljes körű végrehajtása, különösen a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a határellenőrzés, a visszafogadás, a határokon átnyúló, valamint az igazságügyi és rendőrségi – többek között a háborús bűnökkel kapcsolatos – együttműködés terén, és a még függőben levő ilyen jellegű megállapodások megkötése.

            Gazdasági követelmények

                  —

                  A prudens fiskális, monetáris és pénzügyi szektor politika végrehajtásának folytatása a makrogazdasági stabilitás fenntarthatósága érdekében, beleértve az alacsony inflációt, az árfolyam-stabilitást, valamint a központi kormányzati kiadások GDP-hez viszonyított arányának, az államháztartási hiánynak és az államadósságnak a csökkentését is.

                  —

                  Az államháztartás terén fennálló intézményi reformok folytatása a pénzügyi átláthatóság erősítése, az államadósság-kezelés hatékonyságának és átláthatóságának javítása, valamint a költségvetési jelentésnek az integrált nemzeti számlák európai rendszerének (ESA 95) alapelveivel összhangban tervezett módosításának befejezése érdekében.

                  —

                  Az átfogó egészségügyi reform végrehajtásának továbbfolytatása az egészségügyi rendszerben előforduló új fizetési hátralékok felhalmozódásának elkerülése, valamint az egészségügyi kiadások hatékonyságának javítása érdekében. A társadalombiztosítási reform továbbfolytatása. A nyugdíjrendszer első pillérének pénzügyi fenntarthatósága megfelelő parametrikus reformokon keresztül.

                  —

                  A piacra lépés további megkönnyítése a vállalkozások létrehozásához szükséges idő, eljárások és költségek további csökkentése révén. A csődeljárás megreformálása a piacról való távozás felgyorsítása érdekében.

                  —

                  A privatizációs intézményi keret javítása az Állami Privatizációs Alap kezelésében levő vállalatok privatizációjának jelentős előrehaladása érdekében. A veszteséges, állami tulajdonú vállalatok és a vasútrendszer szerkezetátalakításának folytatása annak érdekében, hogy csökkentsék a vállalati szektornak nyújtott támogatások összegének GDP-hez viszonyított arányát.

                  —

                  A munkaerő-piaci ösztönzőrendszer és rugalmasság fejlesztése a munkaerő részvételének növelése és a foglalkoztatottsági arány emelése céljából.

            Képesség a tagsággal járó kötelezettségek teljesítésére
      1. fejezet:   Az áruk szabad mozgása

                  —

                  Horizontális keretjogszabályok elfogadása és végrehajtása a szükséges infrastruktúra kiépítésének befejezése érdekében, valamint a feladatok elkülönítése a különböző funkciók között (szabályozás, szabványosítás, hitelesítés, metrológia, megfelelőségértékelés és piacfelügyelet).

                  —

                  Az EK-jogszabályok átültetésére és végrehajtására vonatkozó átfogó stratégia elfogadása és végrehajtása az illetékes horizontális szervezetek tekintetében (szabványosítás, hitelesítés, metrológia és piacfelügyelet) és az egyes ágazatokban, valamint az adminisztratív kapacitás erősítése.

                  —

                  Az EK-Szerződés 28–30. cikkének való megfelelés érdekében cselekvési terv elfogadása és végrehajtása, beleértve a kölcsönös elismerési záradékok bevezetését is.

                  —

                  Az európai szabványok elfogadásának folytatása. Az előkészületek továbbfolytatása a szabványügyi hivatalokra vonatkozó tagsági követelményeknek való megfelelés érdekében.

                  —

                  A régi és új megközelítés szerinti irányelvek átültetésének befejezése, különös tekintettel a gyógyszeripari termékekre.

            2. fejezet:   A munkavállalók szabad mozgása

                  —

                  Az EU migráns munkavállalóival és az uniós polgárokkal szemben mindenfajta hátrányos megkülönböztetés felszámolása.

                  —

                  Az adminisztratív struktúrák megerősítése a szociális biztonsági rendszerek összehangolása céljából.

            3. fejezet:   A letelepedési jog és a szolgáltatások nyújtásának szabadsága

                  —

                  A jogszabályok közösségi vívmányokkal való összehangolásának befejezése az uniós polgárok szakmai képesítéseinek elismerésére vonatkozóan, valamint az állampolgárság, a nyelv, a letepedés vagy az uniós szolgáltatók számára kibocsátott vállalkozási engedélyek tekintetében a hatályos jogszabályok módosítása a még fennmaradt követelmények hatályon kívül helyezése érdekében, a letelepedési jog és a szolgáltatásnyújtás szabadsága előtt álló egyéb adminisztratív és technikai akadályok megszüntetése és a vállalkozási engedélyek – beleértve az építési engedélyeket is – iránti kérelmek egyenlő kezelésének biztosítása.

            4. fejezet:   A tőke szabad mozgása

                  —

                  A pénzmosás megakadályozására alkalmas hatékony rendszer létrehozásának befejezése, különösen annak biztosítása révén, hogy az ügynökségek teljeskörűen működjenek, rendelkezzenek a szükséges anyagi forrásokkal, valamint jól együttműködnek a belföldi és külföldi testvérintézményekkel.

                  —

                  Jelentős előrehaladás a tőke mozgására vonatkozó utolsó akadályok felszámolása terén; a stabilizációs és társulási megállapodással összhangban az uniós polgárok ingatlanvásárlására vonatkozó összes korlátozás megszüntetése és az uniós polgárok által időközben benyújtott ingatlanvásárlás iránti valamennyi engedélykérelem gyors feldolgozása.

            5. fejezet:   Közbeszerzés

                  —

                  A közbeszerzési szervezet egyik egységének megbízása a koherens és átlátható politika biztosítása és végrehajtásának irányítása céljából a közbeszerzéshez kapcsolódó valamennyi területen.

                  —

                  Átfogó stratégia elfogadása és végrehajtása a jogszabályok összehangolására, valamint a felülvizsgálati eljárásokra és szervekre vonatkozó ütemtervekkel és határidőkkel a közbeszerzés valamennyi területén (közbeszerzési szerződések, koncessziók, a köz- és a magánszféra közötti partnerségek). A felülvizsgálati szervek végrehajtási mechanizmusainak megerősítése.

            6. fejezet:   Társasági jog

                  —

                  A társasági törvény közösségi vívmányokkal való összehangolása és a nyilvános vételi ajánlatról szóló irányelvvel való teljes összehangolása.

                  —

                  A pénzügyi ellenőrzési és számviteli jogszabályok összehangolása a közösségi vívmányokkal. A vonatkozó intézményi keretek megerősítése.

            7. fejezet:   Szellemi tulajdonjog

                  —

                  A szerzői jog és a hozzá kapcsolódó jogok közösségi vívmányokkal való összehangolásának befejezése, valamint a szellemi tulajdonjog érvényesítése az illetékes szervek adminisztratív kapacitásának megerősítése révén.

                  —

                  A szerzői jogi kalózkodás és hamisítás kivizsgálására, büntetőeljárására és igazságszolgáltatására vonatkozó eredmények megfelelő rögzítése.

            8. fejezet:   Versenypolitika

                  —

                  Olyan nemzeti acélipari szerkezetátalakítási program elfogadása, amely biztosítja az életképességet és az állami támogatások uniós szabályoknak való megfelelését. A nehézségekkel küzdő valamennyi hajógyár számára egyedi szerkezetátalakítási terv elfogadása, valamint ezen tervek beépítése a nemzeti szerkezetátalakítási programba az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban.

                  —

                  Az adókedvezmények formájában nyújtott támogatások terén a jogszabályok állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal való összehangolásának befejezése, valamint valamennyi fennmaradó, az állami támogatási jegyzék szerint az uniós szabályokkal összeegyeztethetetlen támogatási rendszer összehangolása. A regionális támogatási térkép elfogadása.

                  —

                  A hatékony trösztellenes ellenőrzést lehetővé tevő jogszabályok elfogadása, különösen a bírságok kiszabása és a bírósági ellenőrzés tekintetében.

            9. fejezet:   Pénzügyi szolgáltatások

                  —

                  A közösségi vívmányok átültetésének befejezése a banki engedélyek, tőkekövetelmények, az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények, a pénzügyi konglomerátumok, a felszámolás és reorganizáció, a bankszámlák, a fióküzletszámlák és a betétbiztosítási rendszerek vonatkozásában.

                  —

                  A jogszabályok összehangolásának befejezése a minimális szavatolótőke, a biztosításfelügyelet, a viszontbiztosítási és biztosítási mediáció, a pénzügypiaci infrastruktúra, valamint a befektetési és értékpapírpiac tekintetében.

                  —

                  A közösségi vívmányoknak megfelelő befektetőkártalanítási rendszer létrehozása. A prudenciális követelmények érvényesítésének bemutatása az eredmények rögzítése révén.

            10. fejezet:   Információs társadalom és média

                  —

                  A közösségi vívmányokkal való összehangolás befejezése az elektronikus kommunikáció, kereskedelem, aláírások és média, az információs biztonság, valamint a határok nélküli televíziózásról szóló irányelv tekintetében.

                  —

                  A szükséges adminisztratív kapacitás biztosítása a közösségi vívmányok érvényesítése érdekében, különösen az elektronikus kommunikáció terén, valamint a jelentős piaci erővel rendelkező gazdasági szereplőkre vonatkozó követelmények érvényesítésével és az elektronikus piacra újonnan belépők jogaival kapcsolatos eredmények rögzítése, beleértve a szolgalmi jogokat, a helymegosztási és a közös eszközhasználati jogokat.

                  —

                  Az audiovizuális médiára vonatkozó jogszabályok tervezett felülvizsgálatának befejezése a nyilvános konzultációk eredményei alapján, a szabályozási függetlenség és a nemkívánatos politikai befolyás elleni védelem biztosítása érdekében.

            11. fejezet:   Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

                  —

                  A piac- és vidékfejlesztési politikák végrehajtásához szükséges adminisztratív struktúrák és kapacitás megerősítése, beleértve a mezőgazdasági adatok összegyűjtését és feldolgozását is.

                  —

                  Az uniós előírásokkal összhangban lévő szőlő-nyilvántartási rendszer létrehozása.

                  —

                  Az uniós követelményekkel és a nemzetközi ellenőrzési előírásokkal összhangban a mezőgazdasági alapok kezeléséért és ellenőrzéséért felelős hatékony és eredményes kifizető szervek létrehozására tett előkészületek folytatása.

            12. fejezet:   Élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi politika

                  —

                  A jogszabályok összehangolásának jelentős fejlesztése az élelmiszer-biztonság, valamint az állat- és növényegészségügy területén, valamint a szükséges végrehajtási struktúrák megerősítése, beleértve az ellenőrzési és felügyeleti szolgálatokat is.

                  —

                  Megfelelő rendszerek létrehozása az élelmiszer-biztonsági, valamint az állat- és növény-egészségügyi ágazatban, beleértve az állatok azonosítására és mozgásuk nyilvántartására szolgáló rendszert, az állati melléktermékek kezelését, az élelmiszer-ipari létesítmények korszerűsítését, az állatjóllétet és az állati betegségek ellenőrzésének programjait, az állatok és az állati eredetű termékek ellenőrzését az állat-egészségügyi határállomásokon, a növény-egészségügyi ellenőrzést, a növényvédő szerek engedélyezését és maradványaik ellenőrzését, valamint a vetőmagok és a növényi szaporítóanyagok minőségét is.

            13. fejezet:   Halászat

                  —

                  Az adminisztratív és különösen a felügyeleti struktúrák megerősítése a halászati politika tekintetében, valamint a halászati és kirakodási adatok összegyűjtésének fejlesztése.

                  —

                  A halászhajók számítógépesített lajstromozásának befejezése és a hajók műholdas nyomonkövetési rendszerének kialakítása.

            14. fejezet:   Közlekedéspolitika

                  —

                  A közösségi vívmányokkal való összehangolás befejezése és az adminisztratív kapacitás megerősítése a közúti közlekedés (beleértve a digitális menetíró készülékre vonatkozó rendelkezések végrehajtását is), a légi közlekedés, a tengeri szállítás, valamint a belföldi vízifuvarozás terén, különösen a hajózás és a folyami információs rendszer biztonsága tekintetében.

                  —

                  A vasúti fuvarozásra vonatkozó végrehajtási jogszabályok – különösen az együttműködtethetőségi előírások és a kapacitások független elosztásával kapcsolatos rendelkezések – elfogadása. Véglegesített hálózati jelentés közzététele.

                  —

                  Az európai közös légtérre vonatkozó megállapodás első átmeneti szakaszának végrehajtása és megerősítése.

            15. fejezet:   Energia

                  —

                  Az Energiaközösségről szóló szerződésből eredő kötelezettségek teljesítése.

                  —

                  Az adminisztratív kapacitás megerősítése, valamint a közösségi vívmányokkal való összehangolás befejezése az ellátás biztonsága, az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások, valamint a belső energiapiac (villamos energia és gáz) és az atomenergia területén, továbbá a magas szintű nukleáris biztonság és sugárzásvédelem biztosítása.

            16. fejezet:   Adózás

                  —

                  Az adózási jogszabályok közösségi vívmányokkal való összehangolásának felgyorsítása, különös tekintettel a héarendszer területi alkalmazásának a vámszabad területekre való kiterjesztésére, a hatályos nulla adókulcsú héa eltörlésére, a dohányáruk kedvezményes adóztatásának megszüntetésére, valamint a jövedékiadó-rendszer további összehangolására.

                  —

                  Az adó- és vámhatóságok hatásköreinek jelentős megerősítése, különösen a beszedési és ellenőrzési feladatkörök esetében, valamint a szükséges informatikai rendszerek kialakítása; működőképes és megfelelő személyzettel rendelkező jövedékiadó-szolgálat felállítását célzó munka folytatása; az eljárások egyszerűsítése és az ellenőrzések megerősítése az adócsalások üldözésének hatékonysága érdekében.

                  —

                  Az üzleti adózás magatartási kódexének elvei melletti elkötelezettség és annak biztosítása, hogy az új adóintézkedések összhangban legyenek ezekkel az elvekkel.

            17. fejezet:   Gazdasági és monetáris unió

                  —

                  A jogi keret összehangolása annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a központi bank teljes körű függetlenségét a közszektornak a pénzintézetekhez történő privilegizált hozzáférésének tilalmára vonatkozó jogszabályok közelítése céljából, valamint a központi banknak a Központi Bankok Európai Rendszerébe történő teljes körű integrációját.

            18. fejezet:   Statisztika

                  —

                  A statisztikai hivatal adminisztratív kapacitásának megerősítése, regionális kirendeltségeinek reformja és az együttműködés javítása a hivatalos statisztikák elkészítésében érintett egyéb felekkel.

                  —

                  A mezőgazdasági, makrogazdasági és üzleti statisztikák fejlesztésének folytatása.

            19. fejezet:   Szociálpolitika és foglalkoztatás

                  —

                  A közösségi vívmányokkal való további összehangolás, valamint a vonatkozó adminisztratív és végrehajtási struktúrák – köztük a munkavédelmi felügyelőségek – megerősítése a szociális partnerekkel együttműködve.

                  —

                  A társadalmi befogadásról szóló együttes memorandum és a foglalkoztatáspolitikai prioritásokról szóló együttes értékelés – annak elfogadása utáni – hatékony végrehajtása.

            20. fejezet:   Vállalkozás és iparpolitika

                  —

                  Átfogó iparpolitikai stratégia végrehajtása, különös tekintettel a kulcsfontosságú veszteséges ágazatok és egyes vállalatok szerkezetátalakítására, beleértve az acélipart és a hajóépítést is.

            21. fejezet:   Transzeurópai hálózatok

                  —

                  A gáz- és villamosenergia-rendszerek közötti összekapcsolások számának növelése a szomszédos országokkal.

            22. fejezet:   Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása

                  —

                  Világos célkitűzéseket tartalmazó cselekvési terv és az erre vonatkozó ütemterv elfogadása és végrehajtásának megkezdése annak érdekében, hogy a közösségi kohéziós politikából származó szabályozási és működési követelményeket teljesíteni lehessen, beleértve a központi, regionális és helyi szintű kapacitások megerősítését is.

                  —

                  A felelősség egyértelmű megosztása, valamint a kapacitások és az együttműködés erősítése a kijelölt végrehajtó hatóságok/struktúrák között, beleértve a helyi hatóságokat is.

                  —

                  A regionális fejlesztésről szóló törvény elfogadása.

                  —

                  A programozási, projekt-előkészítési, ellenőrzési, értékelési, valamint pénzügyi irányítási és ellenőrzési kapacitás megerősítése – különösen a szakminisztériumok esetében – az uniós előcsatlakozási programok végrehajtása céljából a közösségi kohéziós politikára való felkészülés érdekében.

            23. fejezet:   Igazságszolgáltatás és alapvető jogok

                  —

                  Az adatvédelemről szóló nemzeti törvény végrehajtásának folytatása a közösségi vívmányokkal összhangban, valamint e törvény hatékony érvényesülésének figyelemmel kísérése és végrehajtása.

                  —

                  A többi prioritás tekintetében lásd a politikai kritériumokra vonatkozó részt.

            24. fejezet:   Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

                  —

                  A kulcsfontosságú jogszabályok felülvizsgálatának befejezése a közösségi vívmányokkal való összhang megteremtése érdekében, a befektetések helyi szintre történő kiterjesztése az információtechnológiai felszerelés tekintetében, valamint a rendőrség további képzése.

                  —

                  A schengeni közösségi vívmányok végrehajtására vonatkozó előkészületek folytatása az alkalmazottak számának és a határőrök képzésének növelése, valamint a felszerelésekbe való további beruházás révén, beleértve a nemzeti határigazgatási információs rendszer kiterjesztését és a rendszer összeegyeztethetőségének biztosítását a második generációs Schengeni Információs Rendszerrel (SIS II). A határőrség adminisztratív és végrehajtási kapacitásának fejlesztése az ügynökségek közötti együttműködés erősítése révén.

                  —

                  Az uniós vízumpolitikával történő összehangolás továbbfolytatása, beleértve az útiokmányok esetében a biometrikus azonosítók bevezetését, valamint a vízuminformációs rendszerrel kapcsolatos előkészületeket is.

                  —

                  A menedékjogról szóló törvény és a külföldiekről szóló törvény végrehajtásával kapcsolatos másodlagos jogszabályok bevezetése.

                  —

                  A jogszabályok közösségi vívmányokkal való összeegyeztethetőségének biztosítása a polgári és büntetőjogi ügyekben történő igazságügyi együttműködés tekintetében, valamint a bírói kar kapacitásának erősítése a közösségi vívmányok alkalmazása érdekében.

            25. fejezet:   Tudomány és kutatás

                  —

                  Megfelelő kapacitás biztosítása az EU által finanszírozott kutatási projektek megkezdéséhez.

                  —

                  Az Európai Kutatási Térségbe történő integrációt megkönnyítő fellépések és végrehajtásuk továbbfolytatása.

            26. fejezet:   Oktatás és kultúra

                  —

                  Az egész életen át tartó tanulás programjának és a „Cselekvő ifjúság” program irányításához szükséges megfelelő kapacitás biztosítása.

                  —

                  Az oktatáshoz való hozzáférés tekintetében az uniós polgárok és a horvát állampolgárok közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmáról szóló közösségi vívmányokkal, valamint a migráns munkavállalók gyermekeinek oktatásáról szóló irányelvvel való összehangolás.

            27. fejezet:   Környezetvédelem

                  —

                  Az uniós vívmányok átültetésének és végrehajtásának folytatása, különös tekintettel a hulladékgazdálkodásra, a víz- és levegőminőségre, a természetvédelemre, valamint az integrált szennyezésmegelőzésre és -csökkentésre.

                  —

                  A környezetvédelemmel kapcsolatos közösségi vívmányok végrehajtásához szükséges adminisztratív kapacitás és pénzügyi források alkalmazására vonatkozó, átfogó terv alaposan összehangolt elfogadása és végrehajtása.

                  —

                  A környezetvédelmi infrastruktúrába történő befektetések növelése, különös tekintettel a szennyvízgyűjtésre és -kezelésre, az ivóvízellátásra és a hulladékgazdálkodásra.

                  —

                  A Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásának megkezdése.

                  —

                  A környezetvédelmi követelményeknek az egyéb ágazati politikák meghatározásába és végrehajtásába történő integrációja, valamint a fenntartható fejlődés előmozdítása.

            28. fejezet:   Fogyasztó- és egészségvédelem

                  —

                  A fogyasztó- és egészségvédelemre vonatkozó közösségi vívmányokkal való további összehangolás, többek között a szövetek, sejtek és a dohányzás kapcsán, valamint a megfelelő adminisztratív struktúrák és végrehajtási kapacitás biztosítása.

                  —

                  A közösségi alapú szolgáltatások fejlesztése a gyógyintézetekben való ellátás alternatívájaként a mentális egészség terén, valamint a mentális egészségvédelemhez szükséges pénzügyi források elosztásának biztosítása.

            29. fejezet:   Vámunió

                  —

                  A jogszabályok elfogadásának továbbfolytatása a további összehangolást igénylő, korlátozott számú területen, különösen a nem preferenciális származási szabályok és az illetékek alkalmazásának tekintetében.

                  —

                  A vámjogszabályok következetes és egységes módon történő alkalmazása a vámhivatalokban, különösen a nyilatkozatok feldolgozása, a származás, az egyszerűsített eljárások, a hamisítás és az ellenőrzések szelektivitásának területén; modern és következetes kockázatelemzési eljárások alkalmazása minden hivatalban.

                  —

                  Átfogó és összefüggő stratégia alapján jelentős előrelépés valamennyi összekapcsolódó információtechnológiai rendszer kialakítása terén.

            30. fejezet:   Külkapcsolatok

                  —

                  Felkészülés a harmadik országokkal megkötött valamennyi vonatkozó nemzetközi megállapodás összehangolására, valamint az adminisztratív és ellenőrzési kapacitások megerősítése a közös kereskedelempolitika terén.

            31. fejezet:   Kül-, biztonság- és védelempolitika

                  —

                  A fegyverzet-ellenőrzés végrehajtásának és érvényesítésének erősítése, valamint a kapacitások további fejlesztése a közös kül- és biztonságpolitika, illetve az európai biztonság- és védelempolitika teljes körű végrehajtásának érdekében.

            32. fejezet:   Pénzügyi ellenőrzés

                  —

                  Nyilvános belső pénzügyi ellenőrzési jogszabályok és a hozzájuk kapcsolódó, megfelelő végrehajtási kapacitással rendelkező szakpolitikák elfogadása és végrehajtása.

                  —

                  Az Állami Számvevőszék működési és pénzügyi függetlenségének védelme módosított alkotmányos rendelkezések vagy azonos hatású nemzeti jogszabályok révén, valamint a szükséges kísérő jogszabályok elfogadása és végrehajtása.

                  —

                  A büntető törvénykönyv összehangolása a közösségi vívmányokkal az uniós pénzügyi érdekek védelme, valamint a pénzügyi érdekek védelméről szóló egyezmény és jegyzőkönyv tekintetében.

                  —

                  Tényleges és hatékony együttműködési szervezet felállítása annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az EK-Szerződés 280. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségek teljesítését, valamint a Bizottság által elvégzett helyszíni ellenőrzésekkel és vizsgálatokkal kapcsolatos közösségi vívmányok alkalmazását, különösen a bizottsági ellenőröknek nyújtandó segítségre vonatkozó kötelezettséget.

                  —

                  Jogszabályi és adminisztratív intézkedések tétele az euro hamisítása elleni védelemmel kapcsolatos közösségi vívmányoknak való megfelelés érdekében.

            33. fejezet:   Pénzügyi és költségvetési rendelkezések

                  —

                  Az adminisztratív kapacitás növelése és az eljárási szabályok előkészítése annak érdekében, hogy a csatlakozástól kezdve biztosítani lehessen a saját forrásokra vonatkozó pontos számításokat, előrejelzést, gyűjtést, kifizetést, ellenőrzést és az EU-nak történő jelentést.

            4.   PROGRAMOZÁS
      A közösségi támogatásokat az előcsatlakozási eszköz (IPA) útján, valamint a 2007 előtt elfogadott programok esetében az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtandó támogatásról szóló, 2000. december 5-i 2666/2000/EK tanácsi rendelet (CARDS-rendelet) (2) keretében nyújtják majd. Ennélfogva e határozatnak nincsenek pénzügyi vonzatai. A finanszírozási megállapodások szolgálnak jogalapul a konkrét programok végrehajtásához.
      Horvátország is részesedhet a több országra irányuló és a horizontális programok finanszírozásából.
      5.   FELTÉTELRENDSZER
      A nyugat-balkáni országok számára nyújtandó támogatás a koppenhágai kritériumoknak való további megfelelés, valamint a stabilizációs és társulási megállapodás követelményeinek, illetve az e csatlakozási partnerség egyes prioritásainak való megfelelés tekintetében elért előrelépés függvénye. A feltételek teljesítésének elmulasztása ahhoz vezethet, hogy a Tanácsnak az 1085/2006/EK rendelet 21. cikke alapján, illetve a 2007-et megelőző programok tekintetében a 2666/2000/EK rendelet 5. cikke alapján bizonyos szükséges intézkedéseket meg kell hoznia. A támogatásra a Tanács 1997. április 29-i következtetéseiben meghatározott feltételek is vonatkoznak, különösen a kedvezményezettek arra vonatkozó kötelezettségvállalását illetően, hogy demokratikus, gazdasági és intézményi reformokat hajtanak végre. Az egyes országokra vonatkozó éves programok szintén tartalmaznak különleges feltételeket. E finanszírozási határozatokat egy Horvátországgal aláírandó finanszírozási megállapodás követi majd.
      6.   MONITORING
      A csatlakozási partnerség végrehajtását a stabilizációs és társulási folyamat keretében vizsgálják majd meg, többek között a Bizottság által benyújtott éves jelentések révén, a politikai és gazdasági párbeszéd figyelembevételével, valamint a csatlakozási konferenciához nyújtott információk alapján.

         (1)  Ezzel összefüggésben több tagállam hangsúlyozta, hogy – a horvátországi alkotmánybíróság határozatának megfelelően – fel kell gyorsítani az ingatlanok visszaszolgáltatási folyamatát.

         (2)  HL L 306., 2000.12.7., 1. o. A legutóbb a 2112/2005/EK rendelettel (HL L 344., 2005.12.27., 23. o.) módosított rendelet.


title: 2007/324/EK: A Tanács határozata ( 2007. május 7. ) az Európa kulturális fővárosa közösségi fellépés céljából létrehozandó választótestület, valamint ellenőrző és tanácsadó testület két tagjának Tanács általi jelölésére vonatkozó gyakorlati és eljárási szabályokról

text:
               11.5.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 122/39

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. május 7.)
   az „Európa kulturális fővárosa” közösségi fellépés céljából létrehozandó választótestület, valamint ellenőrző és tanácsadó testület két tagjának Tanács általi jelölésére vonatkozó gyakorlati és eljárási szabályokról
   (2007/324/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), és különösen annak 6. és 10. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az 1622/2006/EK határozat 6. és 10. cikke előírja, hogy létre kell hozni egy választótestületet, valamint egy ellenőrző és tanácsadó testületet, továbbá hogy az említett testületeknek az európai intézmények által jelölt hét tagból kell állnia, amelyek közül kettőt a Tanács jelöl.

               (2)

               A Tanács számára helyénvaló határozni e testületek két tagja Tanács általi jelölésének gyakorlati és eljárási szabályairól.

               (3)

               E szabályoknak tisztességesnek, megkülönböztetésmentesnek és átláthatónak kell lenniük,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a 2. cikkben megállapított gyakorlati és eljárási szabályokkal összhangban határoz a választótestület, valamint az ellenőrző és tanácsadó testület két tagjának jelöléséről.
   2. cikk
   (1)   Sorsolásra kerül sor valamennyi tagállam részvételével. A tagállamok önkéntes alapon vesznek részt a sorsoláson. Az érdekütközés kockázatának minimálisra csökkentése érdekében azonban a testületek tagjainak hivatali ideje alatt kiválasztandó vagy ellenőrzés alatt álló, Európa kulturális fővárosának otthont adó tagállamok nem vehetnek részt a sorsoláson. Az érintett tagállamoknak az 1622/2006/EK határozat mellékletével összhangban az Európa kulturális fővárosát jelölő jogosultság sorrendjén alapuló listáját ezen határozat melléklete tartalmazza. Ezen túlmenően, a szakértőkre javaslatot tevő tagállamok lehető legszélesebb földrajzi megoszlásának biztosítása érdekében azon tagállamok, amelyek az előző időszakra vonatkozóan javaslatot tettek szakértőkre, nem vehetnek részt a sorsoláson.
   (2)   Az elsőként kisorsolt két tagállamot kell kiválasztani. A két tagállam javaslatot tesz egy független szakértő jelölésére, aki jelentős tapasztalattal és szakértelemmel rendelkezik a kulturális ágazatban, a városok kulturális fejlesztésének területén, illetve az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat megszervezésében.
   (3)   A két kiválasztott tagállam által tett javaslatok alapján és a javasolt jelöltek megfelelő vizsgálatát követően a Tanács a két szakértőt jelöli arra, hogy egy hároméves időszakban részt vegyenek a választótestület, valamint az ellenőrző és tanácsadó testület munkájában.
   (4)   Valamely testület szakértőjének halála vagy lemondása esetén az érintett szakértőt javasoló tagállam javaslatot tesz a szakértőt a hivatali idő fennmaradó részében helyettesítő személy jelölésére. A (3) bekezdésben említett eljárást kell alkalmazni.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. május 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         H. SEEHOFER

      (1)  HL L 304., 2006.11.3., 1. o.

      MELLÉKLET
      A választótestület, valamint az ellenőrző és tanácsadó testület tervezett ülései

                  A választótestület ülései (1)

                  Az ellenőrző és tanácsadó testület ülései (2)

                  A 2007–2009 közötti testület

                  [Finnország (2011)
                  Észtország (2011)] (3)

                  Franciaország (2013)
                  Szlovákia (2013)
                  Portugália (2012)
                  Szlovénia (2012)
                  Svédország (2014)
                  Lettország (2014)
                  Belgium (2015)
                  Cseh Köztársaság (2015)

                  Németország (2010)
                  Magyarország (2010)
                  Finnország (2011)
                  Észtország (2011)
                  Portugália (2012)
                  Szlovénia (2012)

                  A 2010–2012 közötti testület

                  Belgium (2015)
                  Cseh Köztársaság (2015)
                  Spanyolország (2016)
                  Lengyelország (2016)
                  Dánia (2017)
                  Ciprus (2017)
                  Hollandia (2018)
                  Málta (2018)

                  Finnország (2011)
                  Észtország (2011)
                  Portugália (2012)
                  Szlovénia (2012)
                  Franciaország (2013)
                  Szlovákia (2013)
                  Svédország (2014)
                  Lettország (2014)
                  Belgium (2015)
                  Cseh Köztársaság (2015)

                  A 2013–2015 közötti testület

                  Olaszország (2019)
                  Bulgária (2019) (4)

                  Svédország (2014)
                  Lettország (2014)
                  Belgium (2015)
                  Cseh Köztársaság (2015)
                  Spanyolország (2016)
                  Lengyelország (2016)
                  Dánia (2017)
                  Ciprus (2017)
                  Hollandia (2018)
                  Málta (2018)

         (1)  Országonként két választási ülésre kerül sor: az előválasztásra legkésőbb az eseményt megelőzően 5 évvel, a végső kiválasztásra pedig 9 hónappal később kerül sor.

         (2)  Országonként két ellenőrzési ülésre kerül sor: legkésőbb 2 évvel az eseményt megelőzően, legkésőbb 8 hónappal az eseményt megelőzően.

         (3)  A Tanács az 1419/1999/EK határozatnak megfelelően 2006. november 13-án kinevezte az Európa 2011-es kulturális fővárosainak kiválasztásában részt vevő tanácsi szakértőket.

         (4)  A jogosultság 2019 utáni sorrendje nem ismeretes.