title: A Bizottság (EU) 2017/652 határozata (2017. március 29.) a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről (az értesítés a C(2017) 2200. számú dokumentummal történt)

text:
               6.4.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 92/100

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/652 HATÁROZATA
   (2017. március 29.)
   a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről

         (az értesítés a C(2017) 2200. számú dokumentummal történt)

   (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               2013. szeptember 13-i C(2013) 5969. számú határozatával a Bizottság elutasította a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” (a továbbiakban: Minority SafePack) elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételét. 2017. február 3-i ítéletében (T–646/13. sz. ügy) a Törvényszék megsemmisítette a Bizottság említett határozatát, arra hivatkozva, hogy a Bizottság nem tett eleget az indokolásra vonatkozó kötelezettségének, mivel nem jelölte meg a javasolt európai polgári kezdeményezés mellékletében meghatározottak közül azokat az intézkedéseket, amelyek nem tartoznak a hatáskörébe, sem a következtetést alátámasztó okokat. A Törvényszék ítéletének való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatala érdekében új bizottsági határozatot kell elfogadni a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelem ügyében.

               (2)

               A Minority SafePack javasolt polgári kezdeményezés tárgyának megjelölése: „Fölkérjük az Európai Uniót: növelje a nemzeti és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek védelmét, és támogassa az Unió kulturális és nyelvi sokszínűségét”.

               (3)

               A javasolt polgári kezdeményezés céljának megjelölése: „Fölkérjük az Európai Uniót, hogy fogadjon el a nemzeti és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek védelmét növelő, és az Unió kulturális és nyelvi sokféleségét erősítő jogi aktusokat. Ezeknek intézkedéseket kellene tartalmazniuk a regionális és kisebbségi nyelvek, művelődés és oktatás, regionális politika, közképviselet, egyenlőség, audiovizuális és egyéb médiatartalom valamint regionális (állami) támogatás szakpolitikák területén.”

               (4)

               A javasolt polgári kezdeményezés melléklete 11 olyan konkrét uniós jogi aktust említ meg, amelynek Bizottság általi előterjesztése a javasolt polgári kezdeményezés tulajdonképpeni célja. Ezek a következők:

                           a)

                           tanácsi ajánlás „a kulturális és nyelvi sokféleség védelméért és előmozdításáért az Unióban” az EUMSZ 167. cikke (5) bekezdésének második franciabekezdése, illetve az EUMSZ 165. cikke (4) bekezdésének második franciabekezdése alapján;

                           b)

                           európai parlamenti és tanácsi határozat vagy rendelet az EUMSZ 167. cikke (5) bekezdésének első franciabekezdése, illetve az EUMSZ 165. cikke (4) bekezdésének első franciabekezdése alapján, amelynek célja a „támogatási programok módosítása úgy, hogy azok a kis régiókban élő és kisebbségi nyelvet beszélő közösségek számára elérhetők legyenek”;

                           c)

                           európai parlamenti és tanácsi határozat vagy rendelet az EUMSZ 167. cikke (5) bekezdésének első franciabekezdése, illetve az EUMSZ 165. cikke (4) bekezdésének első franciabekezdése alapján, amely olyan nyelvi sokféleségi központ felállítására irányul, amely a regionális és kisebbségi nyelvek fontosságát hangsúlyozza és a sokféleséget minden szinten népszerűsíti, továbbá amelyet alapvetően az Unió finanszíroz;

                           d)

                           európai parlamenti és tanácsi rendelet az EUMSZ 177. cikke és az EUMSZ 178. cikke alapján, amelynek célja az uniós regionális alapokra vonatkozó közös rendelkezések módosítása oly módon, hogy a nemzeti kisebbségek védelme és a kulturális, illetve nyelvi sokféleség népszerűsítése bekerüljön a tematikus célkitűzések sorába;

                           e)

                           európai parlamenti és tanácsi rendelet az EUMSZ 173. cikkének (3) bekezdése és az EUMSZ 182. cikkének (1) bekezdése alapján, melynek célja a Horizont 2020 programra vonatkozó rendelet módosítása azon hozzáadott érték kutatásának javítása érekében, amelyet a nemzeti kisebbségek, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség az uniós régiók gazdasági és társadalmi fejlődéséhez adhat;

                           f)

                           tanácsi irányelv, rendelet vagy határozat az EUMSZ 20. cikkének (2) bekezdése és az EUMSZ 25. cikke alapján, a nemzeti kisebbséghez tartozó polgárok Unión belüli helyzetének erősítése érdekében abból a célból, hogy az Európai Parlament képviselőinek megválasztásakor figyelembe vegyék jogos kívánalmaikat;

                           g)

                           a hátrányos megkülönböztetés elleni és az egyenlő bánásmódot elősegítő hatékony intézkedések, ideértve a nemzeti kisebbségeket illetőket is, többek között az EUMSZ 19. cikkének (1) bekezdése alapján az egyenlő bánásmód terén meglévő tanácsi irányelvek felülvizsgálatával;

                           h)

                           az uniós jogszabályok módosítása az EUMSZ 79. cikkének (2) bekezdése alapján a hontalanok és az uniós polgárok közötti szinte egyenlő bánásmód biztosítása érdekében;

                           i)

                           egységes szerzői jog bevezetésére irányuló európai parlamenti és tanácsi rendelet az EUMSZ 118. cikke alapján, amelynek alapján a szerzői jog tekintetében az egész Unió belső piacnak tekinthető;

                           j)

                           a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosítása az audiovizuális szolgáltatások és a sugárzott tartalmak vétele szabadságának a nemzeti kisebbségek által lakott régiókban való biztosítása érdekében az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdése és az EUMSZ 62. cikke alapján;

                           k)

                           tanácsi rendelet vagy határozat a nemzeti kisebbségeket és kultúrájukat támogató projektek csoportmentessége érdekében az EUMSZ 109. cikke, az EUMSZ 108. cikkének (4) bekezdése vagy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének e) pontja alapján.

               (5)

               A Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el:

                           —

                           a következő területeken: az európai népek kultúrája és történelme ismeretének és terjesztésének javítása; az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzése és védelme; nem kereskedelmi jellegű kulturális cserék; valamint művészeti és irodalmi alkotás, beleértve az audiovizuális szektort is,

                           —

                           az oktatás európai dimenziójának fejlesztése terén, egyebek mellett a tagállamok nyelveinek oktatása és terjesztése útján,

                           —

                           a strukturális alapok feladatainak, elsődleges célkitűzéseinek és megszervezésének meghatározása céljából, amennyiben a támogatandó fellépés hozzájárul az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának erősítéséhez,

                           —

                           a tagállamokban végrehajtott olyan fellépéseket támogató konkrét intézkedésekről, amelyek célja, hogy felgyorsítsák az ipar alkalmazkodását a strukturális változásokhoz, ösztönözzék egy olyan környezet kialakítását, amely az Unió egész területén kedvez a kezdeményezéseknek és a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – fejlődésének, ösztönözzék egy olyan környezet kialakítását, amely kedvez a vállalkozások közötti együttműködésnek, valamint elősegítsék az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználását,

                           —

                           a kutatás és a technológiai fejlesztés területén olyan többéves keretprogram formájában, amely meghatározza azokat a tudományos és technológiai célkitűzéseket, amelyeket az uniós tevékenységekkel kell megvalósítani, és rögzíti az ezekkel kapcsolatos prioritásokat, kijelöli e tevékenységek irányvonalait, rögzíti az Unió keretprogramban való pénzügyi részvételének legmagasabb teljes összegét és részletes szabályait, valamint az egyes előirányzott tevékenységekre vonatkozó részösszegeket,

                           —

                           a tagállamok valamelyikében jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok jogainak meghatározása vonatkozásában, ideértve a más tagállamokban való szabad mozgásra és tartózkodásra irányadó feltételeket is,

                           —

                           a szellemi tulajdonjogok Unión belüli egységes oltalmát biztosító európai oltalmi jogcímek létrehozása, valamint egy uniós szintű központi engedélyezési, koordinációs és ellenőrzési rendszer megteremtésére céljából,

                           —

                           a tagállamok önálló vállalkozói tevékenység megkezdésére és folytatására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek összehangolása céljából,

                           —

                           az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás alól mentesülő állami támogatási fajták meghatározása céljából.

               (6)

               Ezen okokból a javasolt polgári kezdeményezés – amennyiben célja a (4) preambulumbekezdés a)–e) pontjában és h)–k) pontjában említett, a Szerződések végrehajtását célzó uniós jogi aktusokra irányuló javaslatok Bizottság általi előterjesztésének kezdeményezése – a rendelet 4. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában nem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtása érdekében uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

               (7)

               Nem fogadható el a Szerződések végrehajtását célzó uniós jogi aktus a nemzeti kisebbséghez tartozó polgárok Unión belüli helyzetének erősítése érdekében abból a célból, hogy az Európai Parlament képviselőinek megválasztásakor figyelembe vegyék jogos kívánalmaikat. Az Európai Unió polgáraira ruházott jogokról az EUMSZ 20. cikkének (2) bekezdése rendelkezik. Ezek értelmében az uniós polgárok választásra jogosultak és választhatók a lakóhelyük szerinti tagállam európai parlamenti és helyhatósági választásain, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai. Az EUMSZ 25. cikke szerint a Bizottság jelentése alapján a Tanács, az Európai Parlament egyetértését követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangú határozattal rendelkezéseket fogadhat el az EUMSZ 20. cikkének (2) bekezdésében felsorolt jogok megerősítésére és kibővítésére. Az ilyen rendelkezések által megerősített vagy kibővített jogok mindamellett az érintett uniós polgár állampolgársága szerinti tagállamától eltérő tagállamokkal vagy az uniós intézményekkel szemben lehetnek érvényesíthetők. Ezzel szemben a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés által kilátásba helyezett jogi aktus nem tartalmaz ilyen feltételt. Ennek megfelelően ez egyebek mellett olyan jogokat hozna létre, amelyek az uniós polgár állampolgársága szerinti tagállammal szemben is érvényesíthetők lennének. Következésképpen az EUMSZ 25. cikke és 20. cikkének (2) bekezdése nem képezheti a Szerződések végrehajtását célzó olyan uniós jogi aktus jogalapját, amelynek célja „a nemzeti kisebbséghez tartozó polgárok Unión belüli helyzetének erősítése […] abból a célból, hogy az Európai Parlament képviselőinek megválasztásakor figyelembe vegyék jogos kívánalmaikat”. Amennyiben a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés által kilátásba helyezett jogi aktus lényegében az Európai Parlament tagjainak valamennyi tagállamban egységes eljárás szerint vagy valamennyi tagállamban közös elveknek megfelelően tartandó közvetlen és általános választójog alapján történő megválasztásához szükséges rendelkezéseket irányozná elő, úgy az Európai Parlament az az intézmény, amelynek az EUMSZ 223. cikkének megfelelően javaslatot kell kidolgoznia ezekre vonatkozóan. Következésképpen a Szerződések nem biztosítanak hatáskört a Bizottság számára ilyen jogi aktusra irányuló javaslat előterjesztésére.

               (8)

               Nem fogadható el továbbá a Szerződések végrehajtását célzó uniós jogi aktus a hátrányos megkülönböztetés elleni és az egyenlő bánásmódot elősegítő hatékony intézkedések tekintetében sem, ideértve a nemzeti kisebbségeket illető intézkedéseket is, többek között az egyenlő bánásmód terén meglévő tanácsi irányelvek felülvizsgálatával. Jóllehet az uniós intézményeknek az EUSZ 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően tevékenységi területüktől függetlenül tiszteletben kell tartaniuk az Unió „kulturális és nyelvi sokféleségét”, és az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően tartózkodniuk kell a „nemzeti kisebbséghez tartozás” alapján történő megkülönböztetéstől, e rendelkezések egyike sem képezi jogalapját az intézmények fellépésének. Az EUMSZ 19. cikke szerint a Szerződések egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül és a Szerződések által az Unióra átruházott hatáskörök keretén belül a Tanács az Európai Parlament egyetértését követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangúlag megfelelő intézkedéseket fogadhat el a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdésére. A megkülönböztetés alapjainak e kimerítő felsorolása nem tartalmazza azonban a nemzeti kisebbséghez való tartozást. Következésképpen az EUMSZ 19. cikke nem képezheti a Szerződések végrehajtását célzó olyan uniós jogi aktus jogalapját, amelynek célja „a hátrányos megkülönböztetés elleni és az egyenlő bánásmódot elősegítő hatékony intézkedések” elfogadása, „ideértve a nemzeti kisebbségeket” illető intézkedéseket is.

               (9)

               Ezen okokból a javasolt polgári kezdeményezés – amennyiben célja a (4) preambulumbekezdés f) és g) pontjában említett, a Szerződések végrehajtását célzó uniós jogi aktusokra irányuló javaslatok Bizottság általi előterjesztésének kezdeményezése – a rendelet 4. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában nyilvánvalóan kívül esik a Bizottság azon hatáskörén, hogy a Szerződések végrehajtása érdekében uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

               (10)

               Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) megerősíti az uniós polgárság intézményét, és tovább fokozza az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja, minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében az európai polgári kezdeményezés révén.

               (11)

               E célból a polgári kezdeményezésre alkalmazandó eljárásoknak és feltételeknek világosnak, egyszerűnek, felhasználóbarátnak és a polgári kezdeményezés jellegével arányosnak kell lenniük annak érdekében, hogy bátorítsák a polgárok részvételét és elérhetőbbé tegyék az Uniót.

               (12)

               A „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni. A javasolt polgári kezdeményezés kapcsán a a (4) preambulumbekezdés a)–e) pontjában és h)–k) pontjában említett, a Szerződések végrehajtását célzó uniós jogi aktusokra irányuló javaslatok Bizottság általi előterjesztésének kezdeményezése céljából gyűjthetők támogató nyilatkozatok,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés ezúton nyilvántartásba vételre kerül.
   (2)   A javasolt polgári kezdeményezés kapcsán támogató nyilatkozatok gyűjthetők, tudomásul véve, hogy a kezdeményezés a következők tekintetében benyújtandó javaslatok Bizottság általi előterjesztésére irányul:

               —

               tanácsi ajánlás a kulturális és nyelvi sokszínűség védelméért és előmozdításáért az Unióban,

               —

               európai parlamenti és tanácsi határozat vagy rendelet, amelynek célja a támogatási programok módosítása úgy, hogy azok a kis régiókban élő és kisebbségi nyelvet beszélő közösségek számára elérhetők legyenek,

               —

               európai parlamenti és tanácsi határozat vagy rendelet, amely olyan nyelvi sokféleségi központ felállítására irányul, amely a regionális és kisebbségi nyelvek fontosságát hangsúlyozza és a sokféleséget minden szinten népszerűsíti, továbbá amelyet alapvetően az Unió finanszíroz,

               —

               a strukturális alapok feladataira, elsődleges célkitűzéseire és megszervezésére alkalmazandó általános szabályok oly módon történő kiigazítására vonatkozó rendelet, amely figyelembe veszi a kisebbségek védelmét és a kulturális és nyelvi sokféleség előmozdítását, amennyiben a támogatandó fellépés hozzájárul az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának erősítéséhez,

               —

               európai parlamenti és tanácsi rendelet, melynek célja a Horizont 2020 programra vonatkozó rendelet módosítása azon hozzáadott érték kutatásának javítása érekében, amelyet a nemzeti kisebbségek, valamint a kulturális és nyelvi sokszínűség az uniós régiók gazdasági és társadalmi fejlődéséhez adhat,

               —

               az uniós jogszabályok módosítása a hontalanok és az uniós polgárok közötti szinte egyenlő bánásmód biztosítása érdekében,

               —

               egységes szerzői jog bevezetésére irányuló európai parlamenti és tanácsi rendelet, amelynek alapján a szerzői jog tekintetében az egész Unió belső piacnak tekinthető,

               —

               a 2010/13/EU irányelv módosítása az audiovizuális szolgáltatások és a sugárzott tartalmak vétele szabadságának a nemzeti kisebbségek által lakott régiókban való biztosítása érdekében,

               —

               tanácsi rendelet vagy határozat a nemzeti kisebbségeket és kultúrájukat támogató projekteknek az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás tekintetében alkalmazandó csoportmentessége érdekében.

         2. cikk
   Ez a határozat 2017. április 3-án lép hatályba.
   3. cikk
   E határozat címzettjei a „Minority SafePack – egymillió aláírás a sokszínű Európáért” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés szervezői (a polgári bizottság tagjai), akiket kapcsolattartóként Hans Heinrich HANSEN és KELEMEN Hunor képvisel.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 29-én.

            a Bizottság részéről

         Frans TIMMERMANS

            első alelnök

      (1)  HL L 65., 2011.3.11., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).


title: A Tanács (EU) 2015/1792 határozata (2015. október 5.) a Régiók Bizottsága öt spanyol tagjának és öt spanyol póttagjának kinevezéséről

text:
               7.10.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 260/28

         A TANÁCS (EU) 2015/1792 HATÁROZATA
   (2015. október 5.)
   a Régiók Bizottsága öt spanyol tagjának és öt spanyol póttagjának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, február 5-én, illetve június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 határozatot (3).

               (2)

               Rita BARBERÁ NOLLA, Yolanda BARCINA ANGULO, María Dolores de COSPEDAL GARCÍA, Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ és José Antonio MONAGO TERRAZA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága öt tagjának helye megüresedett.

               (3)

               Enrique BARRASA SÁNCHEZ, Borja COROMINAS FISAS, Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES, María Victoria PALAU TÁRREGA és Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága öt póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyeket:

               —

               D.a Miren Uxue BARCOS BERRUEZO, Presidenta de la Comunidad Foral de Navarra

               —

               D.a Cristina CIFUENTES CUENCAS, Presidenta de la Comunidad de Madrid

               —

               D. Guillermo FERNÁNDEZ VARA, Presidente de la Junta de Extremadura

               —

               D. Emiliano GARCÍA-PAGE SÁNCHEZ, Presidente de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

               —

               D. Ximo PUIG I FERRER, Presidente de la Generalidad Valenciana

         2. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyeket:

               —

               Dña Rosa BALAS TORRES, Directora General de Acción Exterior de la Junta de Extremadura

               —

               Dña. Elena CEBRIÁN CALVO, Consejera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de la Generalidad Valenciana

               —

               D. Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL, Director General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

               —

               D.a Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE, Directora General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad Autónoma de Madrid

               —

               D.a Ana OLLO HUALDE, Consejera de Relaciones Ciudadanas e Institucionales

         3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 5-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. SCHMIT

      (1)  HL L 20., 2015.1.27., 42. o.

      (2)  HL L 31., 2015.2.7., 25. o.

      (3)  HL L 159., 2015.6.25., 70. o.


title: A Tanács 2013/382/KKBP határozata ( 2013. július 15. ) az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője módosításáról és megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               16.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 193/22

         A TANÁCS 2013/382/KKBP HATÁROZATA
   (2013. július 15.)
   az Európai Unió afganisztáni különleges képviselője módosításáról és megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, a 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. március 22-én elfogadta a 2010/168/KKBP határozatot (1), amely Vygaudas UŠACKAS-t nevezte ki az Európai Unió afganisztáni különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2013. június 30-án lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását további 12 hónapos időtartamra meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   Vygaudas UŠACKAS-nak mint az afganisztáni EUKK-nak a megbízatását a Tanács 2014. június 30-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) javaslata alapján így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK az Uniót képviseli Afganisztánban, és a tagállamok afganisztáni képviselőivel szorosan együttműködve előmozdítja az uniós politikai célkitűzéseket. Konkrétabban, az EUKK:

               a)

               hozzájárul az EU–Afganisztán együttes nyilatkozat végrehajtásához, valamint irányítja az Afganisztánnal és Pakisztánnal kapcsolatos uniós cselekvési terv Afganisztánt érintő részeinek végrehajtását, és e tekintetben együttműködik a tagállamok afganisztáni képviselőivel;

               b)

               támogatja az Unió és Afganisztán közötti politikai párbeszédet;

               c)

               támogatja az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Afganisztánban játszott kulcsfontosságú szerepét, különös hangsúlyt fordítva a nemzetközi segítségnyújtás erőteljesebb koordinációjában való közreműködésre, ezáltal elősegítve a londoni, a kabuli, a bonni, az isztambuli, a chicagói és a tokiói konferencián elfogadott nyilatkozatoknak, valamint a vonatkozó ENSZ-határozatoknak a végrehajtását.

         3. cikk
   Megbízatás
   Megbízatásának teljesítése érdekében az EUKK, az európai uniós tagállamok afganisztáni képviselőivel szorosan együttműködve:

               a)

               elősegíti az afganisztáni politikai folyamatokra és fejleményekre vonatkozó uniós álláspont érvényesülését;

               b)

               szoros kapcsolatot tart fenn az érintett afgán intézményekkel és támogatja fejlesztésüket, különös tekintettel a kormányra, a parlamentre és a helyi hatóságokra. Az EUKK kapcsolatot tart egyéb afgán politikai csoportokkal és más érintett afganisztáni szereplőkkel is;

               c)

               szoros kapcsolatot tart fenn az Afganisztánban érdekelt nemzetközi és regionális szereplőkkel, nevezetesen az ENSZ főtitkárának különmegbízottjával, az Észak-atlanti Szerződés Szervezete polgári főképviselőjével és más kulcsfontosságú partnerekkel és szervezetekkel;

               d)

               tanácsot ad az EU–Afganisztán együttes nyilatkozat, az Afganisztánnal és Pakisztánnal kapcsolatos uniós cselekvési terv Afganisztánt érintő részei, valamint a kabuli, a bonni, az isztambuli, a chicagói és a tokiói konferencián elfogadott nyilatkozatok célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményekre vonatkozóan, különösen a következő területeken:

                           —

                           polgári kapacitásépítés, különösen az országosnál alacsonyabb szinten,

                           —

                           jó kormányzás és a jogállamiság létezéséhez szükséges intézmények létrehozása, különös tekintettel a független igazságszolgáltatási rendszerre,

                           —

                           választási reformok,

                           —

                           a biztonsági ágazat reformja, ideértve a bírósági intézmények, a nemzeti hadsereg és a rendőri erők megerősítését és mindenekelőtt a polgári rendőrség fejlesztését,

                           —

                           a növekedés előmozdítása, nevezetesen a mezőgazdaságon és a vidékfejlesztésen keresztül,

                           —

                           Afganisztán nemzetközi emberi jogi kötelezettségeinek tiszteletben tartása, beleértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak, valamint a nők és gyermekek jogainak a tiszteletben tartását,

                           —

                           a demokratikus alapelvek és a jogállamiság tiszteletben tartása,

                           —

                           a nőknek a közigazgatásban, a civil társadalomban és az 1325 (2000) ENSZ Biztonsági Tanácshatározattal összhangban a békefolyamatban való részvételének az előmozdítása,

                           —

                           Afganisztán nemzetközi kötelezettségeinek a tiszteletben tartása, ideértve a terrorizmus, a tiltott kábítószer-kereskedelem és az emberkereskedelem, valamint a tömegpusztító fegyverek és az azokkal kapcsolatos eszközök elterjedése elleni nemzetközi erőfeszítések terén való együttműködést is,

                           —

                           a humanitárius segítségnyújtás, valamint a menekültek és a belső menekültek szabályos visszatérésének az elősegítése, és

                           —

                           az afganisztáni uniós jelenlét és tevékenységek hatékonyságának fokozása, valamint az uniós cselekvési tervről szóló, a Tanács által kért, rendszeres éves végrehajtási jelentések elkészítésében való részvétel;

               e)

               aktívan részt vesz a helyi koordinációs fórumokon, mint például a közös koordináló és felügyelő testület munkájában, a részt nem vevő tagállamokat pedig teljes körűen tájékoztatja az ezeken a szinteken hozott döntésekről;

               f)

               tanácsot ad Afganisztánnal kapcsolatosan az Unió nemzetközi konferenciákon való részvételére és álláspontjára vonatkozóan;

               g)

               a vonatkozó kezdeményezéseken – így például az isztambuli folyamaton és az afganisztáni regionális gazdasági együttműködési konferencián (RECCA) – keresztül tevékeny szerepet vállal a regionális együttműködés előmozdításában;

               h)

               hozzájárul az uniós emberi jogi politika és az uniós emberi jogi iránymutatások végrehajtásához, különös tekintettel a konfliktus sújtotta területeken élő nők és gyermekek helyzetére, elsősorban az ezzel kapcsolatos fejlemények megfigyelése és kezelése révén;

               i)

               adott esetben támogatást nyújt egy olyan, afgán irányítású és mindenkire kiterjedő békefolyamathoz, amely elvezet majd a bonni konferencián jóváhagyott fő kritériumokkal összhangban álló politikai rendezéshez.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel megbízatásának a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak illetékes szervezeti egységeivel.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. július 1-jétől2014. június 30-ig terjedő időszakra 6 585 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Az EUKK megbízatása és a rendelkezésre bocsátott megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel egy csoport létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. A kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye, illetve az EKSZ fedezi. A tagállamok által az Unió intézményeihez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi személyzet tagjainak valamely tagállam állampolgárának kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam vagy a küldő uniós intézmény, illetve az EKSZ közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK és személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országgal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttségek és/vagy adott esetben a tagállamok logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – megbízatásával és a hatáskörébe tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az EUKK irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz valamennyi indokolt és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiak révén:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó biztonsági terv létrehozása az EKSZ iránymutatása alapján, amely tartalmazza a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére és a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervére;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy az EUKK-nak az Unión kívül telepítendő csoportja valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a misszió területére vonatkozóan az EKSZ által meghatározott kockázati minősítéshez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való megérkezést megelőzően vagy a misszió területére való megérkezéskor;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően elfogadott ajánlások mindegyikét végrehajtsák, és az elért eredményekről szóló, valamint a megbízatás teljesítéséről szóló jelentések keretében írásos jelentés benyújtása a főképviselő, a Tanács és a Bizottság részére az ajánlások végrehajtásáról és egyéb biztonsági kérdésekről.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek szóban és írásban. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK-nak a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést kell tennie a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK hozzájárul az Unió fellépésének egységéhez, összehangoltságához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami fellépést összehangolt módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét összehangolja a Bizottság, valamint az Európai Unió közép-ázsiai különleges képviselője és az Unió pakisztáni képviselete által végzett tevékenységgel. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK helyi politikai iránymutatást nyújt az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója (EUPOL AFGHANISTAN) vezetőjének. Az EUKK és a polgári műveleti parancsnok egymással szükség esetén konzultációt folytat. Az EUKK egyéb, a helyszínen lévő nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.
   13. cikk
   A követelésekkel kapcsolatos segítségnyújtás
   Az EUKK és alkalmazottai segítséget nyújtanak a korábbi afganisztáni EUKK-k megbízatásával összefüggésben felmerült követelések és kötelezettségek megválaszolásához és ilyen céllal adminisztratív támogatást, valamint hozzáférést biztosítanak a vonatkozó iratokhoz.
   14. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az érintett régióban biztosított egyéb uniós hozzájárulásokkal való koherenciáját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2013. december végén az elért eredményekről szóló jelentést, a megbízatás végén pedig a megbízatás teljesítéséről szóló átfogó jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   15. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   A határozatot 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2013. július 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. JUKNA

      (1)  HL L 75., 2010.3.23., 22. o.

      (2)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.