title: A Tanács (EU) 2016/814 határozata (2016. május 13.) a Régiók Bizottságának az Osztrák Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

text:
               24.5.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 133/8

         A TANÁCS (EU) 2016/814 HATÁROZATA
   (2016. május 13.)
   a Régiók Bizottságának az Osztrák Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az osztrák kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

               (2)

               Elisabeth VITOUCH hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a következő személyt nevezi ki póttagnak a Régiók Bizottságába:

               —

               Mag. Muna DUZDAR, Abgeordnete zum Wiener Landtag und Mitglied des Gemeinderats der Stadt Wien.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. május 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E.M.J. PLOUMEN

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).


title: A Tanács (EU) 2015/484 határozata ( 2015. március 17. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy belga tagjának kinevezéséről

text:
               21.3.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 77/11

         A TANÁCS (EU) 2015/484 HATÁROZATA
   (2015. március 17.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy belga tagjának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel a belga kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1).

               (2)

               Tony VANDEPUTTE hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Rudi THOMAES-t, (Administrateur délégué honoraire de la Fédération des Entreprises de Belgique, FEB) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. március 17-ig.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. RINKĒVIČS

      (1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.


title: A Tanács határozata (2009. november 10.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Közösség és a Libanoni Köztársaság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás megkötéséről

text:
               14.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 328/20

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2009. november 10.)
   az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Közösség és a Libanoni Köztársaság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás megkötéséről
   (2010/771/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. február 24-én felhatalmazta a Bizottságot a mediterrán térségbeli partnerországokkal folytatandó, a kereskedelmi rendelkezésekre vonatkozó vitarendezési mechanizmus létrehozására irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (2)

               A Bizottság a Szerződés 133. cikke alapján létrehozott bizottsággal konzultálva és a Tanács által megállapított tárgyalási irányelvek figyelembevételével tárgyalásokat folytatott.

               (3)

               A Bizottság lezárta az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (1) kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, jegyzőkönyv formájában létrejövő megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat.

               (4)

               Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Közösség és a Libanoni Köztársaság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodást a Tanács a Közösség nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. BORG

      (1)  HL L 143., 2006.5.30., 2. o.
   FORDÍTÁS
   Az Európai Unió és a Libanoni
   Köztársaság együttes nyilatkozata
   az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás aláírása alkalmával
   A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Közösség helyébe az Európai Unió lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve az Európai Unió gyakorolja az Európai Közösség jogait, és az Európai Uniót terhelik annak kötelezettségei.
   Ezért a fent említett, a mai napon aláírt megállapodás szövegében az „Európai Közösség”-re való hivatkozásokat adott esetben „Európai Unió”-ként kell értelmezni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. november 11-én.

         az Európai Unió részéről

         a Libanoni Köztársaság részéről

    ---documentbreak---

               14.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 328/21

         JEGYZŐKÖNYV
   a Libanoni Köztársaság és az Európai Közösség között az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról
   Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
   a továbbiakban „a Közösség”
   egyrészről, és
   A LIBANONI KÖZTÁRSASÁG,
   a továbbiakban „Libanon”
   másrészről,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   FEJEZET

      CÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY

   1. cikk
   Célkitűzés
   E jegyzőkönyv célja a felek közötti kereskedelmi viták elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges, kölcsönösen elfogadott megállapodást érjenek el.
   2. cikk
   A jegyzőkönyv alkalmazása
   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (a továbbiakban: „társulási megállapodás”) II. címe alatti rendelkezések (a 23, 24. és 25. cikk kivételével) értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő különbségek esetén (1) – kifejezett eltérő rendelkezés hiányában – e jegyzőkönyv rendelkezései alkalmazandók. A társulási megállapodás egyéb rendelkezéseinek alkalmazását és értelmezését érintő vitákkal kapcsolatban az említett megállapodás 82. cikke alkalmazandó.
   II.   FEJEZET

      KONZULTÁCIÓK ÉS KÖZVETÍTÉS

   3. cikk
   Konzultációk
   (1)   A felek a 2. cikkben említett rendelkezések értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő nézeteltérések rendezésére törekszenek, azáltal hogy gyors, igazságos és kölcsönösen elfogadott megoldás elérése érdekében jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek a társulási tanács felügyelete alatt.
   (2)   Az egyik fél a másik félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát megküldi az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságnak, megjelölve az intézkedéseket és a társulási megállapodás alkalmazandónak vélt rendelkezéseit.
   (3)   A konzultációkra a kérelem kézhezvételét követő harminc napon belül sort kell keríteni, és a felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációkat a bepanaszolt fél területén kell lefolytatni. A konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított 60 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a felek a folytatásról döntenek. A konzultációk bizalmasak, különösen a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.
   (4)   Sürgős ügyben folytatott – többek között a romlandó vagy szezonális árukra vonatkozó – konzultációra a kérelem beérkezésének napjától számított tizenöt napon belül kerül sor, a konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított harminc napon belül pedig lezártnak tekintendő.
   (5)   Amennyiben a kérelem címzettje a kézhezvételt követő tíz munkanapon belül nem válaszol a konzultáció kezdeményezésére irányuló kérelemre, vagy amennyiben a konzultációkra nem kerül sor a (3), illetve a (4) bekezdésben megadott időkereteken belül, vagy amennyiben a konzultációkat kölcsönösen elfogadott megoldás elérése nélkül zárták le, a panaszos fél az 5. cikkel összhangban választott bírói testület létrehozását kérheti.
   4. cikk
   Közvetítés
   (1)   Amennyiben a konzultáció nem vezet kölcsönösen elfogadott megoldáshoz, a felek kölcsönös megállapodás alapján közvetítőt vehetnek igénybe. A közvetítő útján folytatott egyeztetést írásban kell kérelmezni az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságnál, és a kérelemben fel kell tüntetni a konzultációk tárgyát képező intézkedést, valamint az egyeztetés kölcsönösen megállapított tárgyi hatályát. A felek a közvetítésre irányuló kérelmeket jóhiszeműen bírálják el.
   (2)   Amennyiben a felek a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül nem állapodnak meg a közvetítő személyében, az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnöke vagy annak küldötte sorshúzással egy közvetítőt jelöl ki azon személyek közül, akik szerepelnek a 19. cikkben említett névjegyzékekben, és nem állampolgárai egyik félnek sem. A közvetítőt a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételét követő tíz munkanapon belül ki kell választani. A közvetítő legkésőbb harminc nappal a kiválasztását követően ülést hív össze a felekkel. A közvetítőnek legkésőbb tizenöt nappal az ülést megelőzően meg kell kapnia a felek beadványait, és amennyiben szükségesnek ítéli, további információkat kérhet a felektől, illetve szakértőktől vagy technikai tanácsadóktól. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk. A közvetítő legkésőbb 45 nappal a kiválasztását követően ismerteti a véleményét.
   (3)   Véleményében a közvetítő ajánlást fogalmazhat meg arról, hogy a 2. cikk rendelkezéseivel összhangban miképpen rendezhető a vita. A közvetítő véleménye nem kötelező erejű.
   (4)   A felek megállapodhatnak a (2) bekezdésben említett határidők módosításáról. A közvetítő is dönthet úgy, hogy valamelyik fél kérelmére vagy saját kezdeményezésére módosítja ezeket a határidőket az érintett fél által tapasztalt különleges nehézségek vagy az ügy összetettsége miatt.
   (5)   A közvetítő bevonásával zajló eljárások bizalmasak, különösen a közvetítő véleménye, a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.
   (6)   A felek egyetértésével a közvetítési eljárás folytatódhat a választott bírósági eljárással egyidejűleg.
   (7)   A közvetítő leváltására csak az eljárási szabályzat 17–20. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.
   III.   FEJEZET

      VITARENDEZÉSI ELJÁRÁSOK

      I.   SZAKASZ

         Választott bírósági eljárás

   5. cikk
   Választott bírósági eljárás kezdeményezése
   (1)   Amennyiben a feleknek a 3. cikkben előírt konzultáció vagy a 4. cikkben előírt közvetítés igénybevételével sem sikerült rendezniük a vitát, a panaszos fél választott bírói testület létrehozását kérheti.
   (2)   A választott bírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt félhez, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottsághoz. A panaszos fél kérelmében megjelöli a kérdéses intézkedést, és kifejti, hogy ez miképpen sérti a 2. cikkben említett rendelkezéseket. A választott bírói testület létrehozását legkésőbb 18 hónappal a konzultációra irányuló kérelem kézhezvételét követően kell kezdeményezni, és ez nem érinti a panaszos fél azon jogát, hogy a későbbiek folyamán ugyanebben a kérdésben újabb konzultációkat kezdeményezzen.
   6. cikk
   A választott bírói testület létrehozása
   (1)   A választott bírói testület három választott bíróból áll.
   (2)   A választott bírói testület létrehozása iránti kérelemnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételtől számított tíz napon belül a felek egyeztetést folytatnak a választott bírói testület összetételéről való megállapodás érdekében.
   (3)   Amennyiben a felek a (2) bekezdésben meghatározott időkereten belül nem tudnak megállapodni a testület összetételéről, bármelyik fél felkérheti az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökeit vagy azok megbízottját, hogy sorshúzással válassza ki a 19. cikk szerinti névjegyzékből mindhárom tagot, egyet a panaszos fél által javasolt személyek köréből, egyet a bepanaszolt fél által javasolt személyek köréből, egyet pedig azon személyek köréből, akiket a felek választottak ki azzal a céllal, hogy elnökként járjanak el. Amennyiben a felek a választott bírói testület egy vagy két tagjáról megállapodnak, akkor a fennmaradó tagokat ugyanezen eljárás szerint kell megválasztani.
   (4)   A (3) bekezdésben említett kérelem benyújtásától számított öt munkanapon belül az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökei vagy megbízottjuk kiválasztják a választott bírókat.
   (5)   A választott bírói testület létrehozásának napja az, amikor a három választott bírót kiválasztották.
   (6)   A választott bírók leváltására csak az eljárási szabályzat 17–20. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.
   7. cikk
   A testület időközi jelentése
   A választott bírói testület legkésőbb 120 nappal a létrehozását követően időközi jelentést készít a felek részére, amelyben tájékoztat a tényállásról, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Az időközi jelentés közlésétől számított tizenöt napon belül a felek bármelyike írásban kérheti a választott bírói testületet, hogy vizsgálja felül a jelentést konkrétan meghatározott szempontok alapján. A választott bírói testület végleges döntésének megállapításai között szerepel az időközi felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvek kifejtése is.
   8. cikk
   A választott bírói testület döntése
   (1)   A választott bírói testület a létrehozásától számított 150 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a testület megítélése szerint ez a határidő nem teljesíthető, elnöke írásban értesíti a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot, megadva a késedelem okát és azt a napot, amikorra a választott bírói testület munkája befejezését tervezi. A döntésről szóló értesítésre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választott bírói testület létrehozásától számított 180 napnál később.
   (2)   Sürgős – többek között romlandó vagy szezonális áruval kapcsolatos – ügyben a választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a létrehozásától számított 75 napon belül közölje döntését. Erre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a létrehozásától számított 90 napnál később. A választott bírói testület a létrehozásától számított tíz napon belül előzetes döntést hoz arról, hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet.
   (3)   A választott bírói testület mindkét fél kérésére a felek által megállapított, 12 hónapot meg nem haladó időtartamra bármikor felfüggeszti munkáját. A testület a megállapított időtartam lejártakor a panaszos fél kérésére folytatja munkáját. Amennyiben a panaszos fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejárta előtt nem kérelmezi a választott bírói testület munkájának folytatását, az eljárás lezárul. A választott bírói testület munkájának felfüggesztése vagy lezárása nem sérti a felek jogait az ugyanezen témáról folyó más eljárásokban.

      II.   SZAKASZ

         A döntésnek való megfelelés

   9. cikk
   A választott bírói testület döntésének való megfelelés
   A felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljenek a választott bírói testület döntésének, és arra törekednek, hogy megegyezzenek a döntésnek való megfeleléshez szükséges határidőről.
   10. cikk
   A döntésnek való megfeleléshez szükséges ésszerű határidő
   (1)   Legkésőbb harminc nappal a választott bírói testület döntésének a felekkel történő közlését követően, a bepanaszolt fél értesíti a panaszos felet és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot arról, hogy mennyi időre lesz szüksége a döntésnek való megfeleléshez (ésszerű határidő), amennyiben az azonnali megfelelés nem lehetséges.
   (2)   Amennyiben a felek nem egyeznek meg a választott bírói testület döntésének való megfeleléshez szükséges ésszerű határidőről, a panaszos fél a bepanaszolt fél (1) bekezdés szerinti értesítésének kézhezvételétől számított 20 napon belül írásban felkéri a választott bírói testületet az ésszerű határidő meghatározására. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított harminc napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot.
   (3)   Az ésszerű határidő a felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.
   11. cikk
   A választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata
   (1)   Az ésszerű határidő lejárta előtt a bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés érdekében hozott.
   (2)   Abban az esetben, ha a felek között nézeteltérés támad az (1) bekezdés szerint bejelentett valamelyik intézkedés hatályosságával vagy a 2. cikkben említett rendelkezéseknek való megfelelőségével kapcsolatban, a panaszos fél írásban kikérheti a választott bírói testület döntését a kérdésben. A kérelemben meg kell jelölni a kérdéses intézkedéseket, és ki kell fejteni, hogy ezek az intézkedések mennyiben nem felelnek meg a 2. cikk rendelkezéseinek. A választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 90 napon belül közli döntését. Sürgős esetekben – ideértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos eseteket is – a választott bírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 napon belül közli döntését.
   12. cikk
   Ideiglenes jogorvoslat a döntésnek való nem megfelelés esetén
   (1)   Ha a bepanaszolt fél az ésszerű határidő lejárta előtt nem jelenti be azokat az intézkedéseket, amelyeket a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve ha a választott bírói testület úgy határoz, hogy a 11. cikk (1) bekezdése szerint bejelentett intézkedés nem felel meg az adott fél 2. cikk szerinti kötelezettségeinek, akkor a bepanaszolt fél a panaszos fél felszólítására köteles ideiglenes kártalanításra irányuló ajánlatot tenni.
   (2)   Amennyiben az ésszerű határidő lejártát vagy a választott bírói testület 11. cikk szerinti azon döntését követő harminc napon belül nem sikerült megállapodni a kártalanításról, aminek értelmében a meghozott intézkedés nem felel meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a panaszos fél a másik fél és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság értesítését követően felfüggesztheti a 2. cikkben említett rendelkezésekből fakadó kötelezettségeket olyan mértékben, amely megfelel az előnyök jogsértés okozta hatálytalanítása vagy gyengítése szintjének. A panaszos fél az értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított tíz munkanap elteltével kezdheti meg a felfüggesztés alkalmazását, kivéve, ha a bepanaszolt fél a (3) bekezdés szerint választott bírósági eljárást kérelmezett.
   (3)   Amennyiben a bepanaszolt fél úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés szintje nem egyenlő az előnynek a jogsértés által okozott hatálytalanításával vagy gyengítésével, írásban kikérheti a választott bírói testület döntését. A kérelemről a (2) bekezdésben említett tíz munkanapos határidő lejárta előtt tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület – indokolt esetben szakértők véleményének kikérést követően – a kérelem benyújtását követő harminc napon belül közli a felekkel és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottsággal a kötelezettségek felfüggesztésének szintjére vonatkozó döntését. A választott bírói testület döntésének közléséig a kötelezettségek nem függeszthetők fel, és a felfüggesztésnek meg kell felelnie a választott bírói testület döntésének.
   (4)   A kötelezettségek felfüggesztése ideiglenes, és csak addig alkalmazandó, amíg azokat az intézkedéseket, amelyekről megállapították, hogy nem felelnek meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a 13. cikk szerint vissza nem vonják vagy nem módosítják úgy, hogy azok összeegyeztethetők legyenek ezekkel a rendelkezésekkel, vagy amíg a felek nem állapodnak meg a vita rendezéséről.
   13. cikk
   A döntésnek való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata a kötelezettségek felfüggesztése után
   (1)   A bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot bármely olyan intézkedésről, amelyet a választott bírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, valamint a panaszos fél által alkalmazott kötelezettségek felfüggesztésének megszüntetése iránti kérelméről.
   (2)   Amennyiben a felek az értesítés kézhezvételétől számított harminc napon belül nem állapodnak meg a bejelentett intézkedéseknek és a 2. cikkben említett rendelkezések összeegyeztethetőségéről, a panaszos fél írásban felkéri a választott bírói testületet, hogy hozzon döntést az ügyben. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított 45 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a választott bírói testület úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében tett intézkedések valamelyike megfelel a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a kötelezettségek felfüggesztése megszűnik.

      III.   SZAKASZ

         Közös rendelkezések

   14. cikk
   Kölcsönösen elfogadott megoldás
   A felek bármikor kölcsönösen elfogadott megoldásra juthatnak e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó vitájukban. A felek minden ilyen megoldásról értesítik az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságot. A kölcsönösen elfogadott megoldásról való értesítést követően a testület befejezi munkáját, és az eljárás lezárul.
   15. cikk
   Eljárási szabályzat
   (1)   Az e jegyzőkönyv III. fejezete szerinti vitarendezési eljárásokra a jegyzőkönyvhöz csatolt eljárási szabályzat az irányadó.
   (2)   A felek eltérő megállapodása hiányában a választott bírói testület ülései az eljárási szabályzatban megállapítottak szerint nyilvánosak.
   16. cikk
   Információk és technikai tanácsadás
   (1)   Saját kezdeményezésére vagy az egyik fél kérésére a választott bírói testület bármilyen forrásból, így felektől is beszerezhet az eljárás szempontjából megfelelőnek ítélt információkat. A választott bírói testület saját belátása szerint jogosult megfelelő szakértői véleményt kérni. A szakértők kiválasztása előtt a választott bírói testület konzultál a felekkel. A feleknek a szakértőkre vonatkozó álláspontja nem kötelező a testületre nézve. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk.
   (2)   A felek területén nyilvántartott, érintett természetes vagy jogi személyek az eljárási szabályokkal összhangban önzetlen tanácsadói (amicus curiae) beadványokat küldhetnek a választott bírói testületeknek. Az ilyen beadványok a vita tényállásbeli szempontjaira korlátozódnak, és nem érinthetnek jogi kérdéseket.
   17. cikk
   Értelmezési szabályok
   A választott bírói testület a 2. cikkben említett rendelkezéseket a nemzetközi közjog szokásos szabályai szerint értelmezi, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény rendelkezéseit is beleértve. A választott bírói testület döntései nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a 2. cikkben említett rendelkezésekben előírt jogokat és kötelezettségeket.
   18. cikk
   A választott bírói testület határozatai és döntései
   (1)   A választott bírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön. Mindazonáltal ha egy döntés nem hozható meg konszenzussal, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni.
   (2)   A választott bírói testület minden döntése kötelező a felekre nézve, és nem keletkeztethet semmilyen jogot vagy kötelezettséget természetes vagy jogi személyek vonatkozásában. A döntés rögzíti a megállapított tényállást, e társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságát, valamint a testület megállapításait és következtetéseit alátámasztó alapvető indokokat. Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottságnak a döntést teljes egészében nyilvánosan elérhetővé kell tennie, kivéve, ha üzleti titok bizalmasságának megőrzése érdekében másképp nem dönt.
   IV.   FEJEZET

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   19. cikk
   A választott bírók névjegyzékei
   (1)   Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság legkésőbb e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított hat hónapon belül összeállít egy legalább tizenöt nevet tartalmazó jegyzéket olyan személyekről, akik készek és alkalmasak arra, hogy választott bíróként tevékenykedjenek. A felek mindegyike javasol legalább öt személyt választott bírónak. A két fél öt olyan személyt is kiválaszt, aki nem állampolgára egyik félnek sem, és aki a választott bírói testület elnökeként jár el. Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság gondoskodik róla, hogy a névjegyzék folyamatosan naprakész legyen.
   (2)   A választott bírók speciális jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy tapasztalatokkal rendelkeznek. A választott bírók függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól, illetve nem állnak kapcsolatban egyik fél kormányával sem, továbbá megfelelnek a jegyzőkönyv mellékletét képező magatartási kódexnek.
   (3)   Az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság készíthet egy legalább tizenöt nevet tartalmazó másik jegyzéket is olyan személyekről, akik a társulási megállapodásban szabályozott egyes ügyekben ágazati szakértelemmel vagy közvetítési tapasztalattal rendelkeznek. Amennyiben a 6. cikk (2) bekezdése szerinti kiválasztási eljárását alkalmazzák, az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottság elnökei mindkét fél egyetértése esetén használhatják ezt az ágazati névjegyzéket.
   20. cikk
   Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel
   (1)   E jegyzőkönyv vitarendezési rendelkezéseinek alkalmazása nem sérti a WTO keretében tett intézkedéseket, beleértve a vitarendezési intézkedéseket is.
   (2)   Ugyanakkor, ha egy fél egy bizonyos intézkedéssel kapcsolatosan e jegyzőkönyv vagy a WTO-egyezmény szerint jogvita rendezésére irányuló eljárást kezdeményezett, e fél ugyanazzal az üggyel kapcsolatosan a másik fórumon nem kezdeményezhet eljárást mindaddig, amíg az első eljárás le nem zárult. A felek továbbá nem fordulhatnak mind a két fórumon jogorvoslatért egy olyan kötelezettség megszegésével kapcsolatban, amely a társulási megállapodás és a WTO-egyezmény szerint azonos megítélés alá esik. Ilyen esetben a vitarendezési eljárás kezdeményezését követően a fél a másik megállapodás szerinti ugyanazon kötelezettség megszegésével kapcsolatban nem kérhet jogorvoslatot a másik fórumon, kivéve, ha a kiválasztott fórum eljárási vagy jogszolgáltatási okokból nem tud a kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati kérelemről állást foglalni.
   (3)   A (2) bekezdés alkalmazásában:

               —

               egy vita rendezésére irányuló, a WTO-egyezmény szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél a WTO-egyezményben foglalt, a vitarendezés szabályairól és eljárásairól szóló egyetértési megállapodás 6. cikke alapján választott bírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a vitarendezési testület elfogadja a választott bírói testület és adott esetben a fellebbviteli testület jelentését a vitarendezésről szóló egyetértési megállapodás 16. cikke és 17. cikkének (14) bekezdése szerint,

               —

               egy vita rendezésére irányuló, e jegyzőkönyv szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél az 5. cikk (1) bekezdése alapján választott bírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a választott bírói testület közli döntését a felekkel és az ipari, kereskedelmi és szolgáltatási ügyekért felelős albizottsággal a 8. cikk szerint.

         (4)   E jegyzőkönyv nem akadályozza meg a feleket abban, hogy a kötelezettségeknek a WTO vitarendezési testülete által jóváhagyott felfüggesztését végrehajtsa. Nem lehet a WTO-egyezményre hivatkozni annak érdekében, hogy valamelyik felet megakadályozzák a kötelezettségek e jegyzőkönyv szerinti felfüggesztésében.
   21. cikk
   Határidők
   (1)   Eltérő rendelkezés hiányában az e jegyzőkönyvben meghatározott valamennyi határidőt – köztük a választott bírósági testületek döntéseinek közlésére meghatározott határidőket is – naptári napban kell számolni, az azon intézkedés vagy tény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.
   (2)   Az e jegyzőkönyvben említett valamennyi határidő a felek kölcsönös megállapodásával módosítható. A felek a határidők hosszabbítására irányuló, a jegyzőkönyv eljárásainak való megfelelés vonatkozásában felmerült nehézségekre való hivatkozással indokolt kérelmeket jóhiszeműen bírálják el. Valamely fél kérésére, a felek eltérő fejlettségi szintjére való tekintettel a választott bírói testület módosíthatja az eljárásban alkalmazandó határidőket.
   22. cikk
   A jegyzőkönyv felülvizsgálata és módosítása
   (1)   A társulási tanács bármikor felülvizsgálhatja a jegyzőkönyv és mellékleteinek végrehajtását, és dönthet folytatásukról, módosításukról vagy lezárásukról.
   (2)   A társulási tanács dönthet e jegyzőkönyv és mellékleteinek módosításáról. Az ilyen módosítások a felek belső jogi követelményeinek függvényét képezhetik.
   23. cikk
   Hatálybalépés
   Ezt a jegyzőkönyvet a felek saját eljárásaik szerint jóváhagyják. Ez a jegyzőkönyv az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amely napon a felek értesítést küldenek egymásnak arról, hogy az e cikkben említett eljárásokat befejezték.

      Kelt Brüsszelben, 2010. november 11-én, két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint arab nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sajungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Релублика Ливан
         Por la República Libanesa
         Za Libanonskou republiku
         For Den Libanesiske Republik
         Für die Libanesische Republik
         Liibanoni Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου
         For the Republic of Lebanon
         Pour la République libanaise
         Per la Repubblica libanese
         Libānas Republikas vārdā
         Libano Respublikos vardu
         A Libanoni Köztársaság részéről
         Għar-repubblika tal-Libanu
         Voor de Republiek Libanon
         W imieniu Republiki Libańskiej
         Pela República do Líbano
         Pentru Republica Libaneză
         Za Libanonskú republiku
         Za Republiko Libanon
         Libanonin tasavallan puolesta
         För Republiken Libanon

      (1)  E jegyzőkönyv rendelkezései nem érintik a jegyzőkönyvnek a „származó termékek” fogalmának meghatározására vonatkozó 33. cikkét és az adminisztratív együttműködés formáit.
   MELLÉKLETEK

               I. MELLÉKLET

               :

                  ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ

               II. MELLÉKLET

               :

                  MAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉRE


title: Az Elnökség ( 2009. május 4-i ) határozata az Európai Parlamentnek a képviselők számára biztosított nyelvi és számítástechnikai képzésekre vonatkozó szabályairól

text:
               29.8.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 204/5

      AZ ELNÖKSÉG

   (2009. május 4-i)
   határozata az Európai Parlamentnek a képviselők számára biztosított nyelvi és számítástechnikai képzésekre vonatkozó szabályairól
   2009/C 204/03
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ELNÖKSÉGE,
   tekintettel az európai parlamenti képviselők statútumára (1), és különösen annak 20. és 22. cikkére,
   tekintettel az európai parlamenti képviselők statútumának (2) alkalmazási szabályaira (a továbbiakban: ASZ), és különösen azok 44. és 74. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlament eljárási szabályzatának 8. cikkére és 22. cikkének (2) bekezdésére,
   mivel a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó szabályzat (3) rendelkezései, és különösen az annak 22. és azt követő cikkeiben foglalt – a képviselők számára biztosított nyelvtanfolyamokra és számítástechnikai tanfolyamokra vonatkozó – rendelkezések az európai parlamenti képviselők statútuma hatálybalépésének napján hatályukat vesztik, és mivel ebből következően e tekintetben új szabályozás megállapítására van szükség,
   A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT HOZZA:
   1.   SZAKASZ

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Elvek és fogalommeghatározások
   (1)   Az ASZ 44. cikke (1) bekezdésének megfelelően, illetve az ezen szabályok által előírt feltételek mellett a képviselők az Európai Parlament vagy valamely akkreditált intézmény által szervezett nyelvtanfolyamokon és számítástechnikai tanfolyamokon vehetnek részt. A képviselők az alábbi összeghatárokon belül és a következő feltételek mellett jogosultak a nyelvtanfolyamok és számítástechnikai tanfolyamok látogatása során ténylegesen felmerült költségeik megtérítésére.
   (2)   „Akkreditált intézmény”: olyan iskola vagy intézmény, illetve magántanár/oktató, amely/aki rendelkezik a nyelv vagy a szoftveralkalmazás tanítását célzó tanfolyamokra alkalmazandó nemzeti jogszabályok által előírt képesítéssel, a képviselő által kiválasztott oktatási formától függően.
   2. cikk
   Tandíjtérítés
   (1)   A tandíj, ideértve adott esetben a beiratkozási költségeket is, a nyelvtanfolyamok esetében évente legfeljebb 5 000 EUR, a számítástechnikai tanfolyamok esetében pedig évente 1 500 EUR összegig téríthető meg. E két összeghatáron belül legfeljebb 500 EUR téríthető távoktatással vagy önképzéshez szükséges anyagokkal kapcsolatban.
   (2)   Választási évben, illetve abban a költségvetési évben, amelyben a képviselő mandátuma lejár, az összegek felső határa a távozó és az érkező képviselő között a mandátum időbeli részarányának megfelelően oszlik meg. A korlátozáson felül felvett összegek visszafizetendők, illetve behajtandók.
   3. cikk
   A költségek megtérítésére vonatkozó szabályok
   A tandíjak megtérítése (a tanár utazási költségeinek és a közvetítői költségek kivételével) a képviselő írásos kérelmére történik, amelyhez csatolni kell az alábbi igazoló dokumentumokat:

               1.

               a tandíjra vonatkozó, megfelelő formában kiállított és a teljes összeg kifizetését hitelesen igazoló számla, amelyen feltüntetik az alábbiakat:

                           a)

                           a képviselő neve;

                           b)

                           az akkreditált intézmény neve, címe és jogi státusa;

                           c)

                           a tanfolyam díja, külön tüntetve fel az oktatási költségeket és a többi egyéb költséget;

                           d)

                           a HÉA-nyilvántartási szám, illetve – amennyiben a szervezet mentességet élvez a HÉA-nyilvántartásba való bejegyzés vagy a HÉA befizetése alól – a mentesség indokolása;

                           e)

                           ha az alkalmazandó jogszabályok előírják, az akkreditált intézmény cégjegyzékszáma vagy ezzel egyenértékű azonosítója.

               2.

               az akkreditált intézmény által szabályosan kiállított jelenléti igazolás, amelyen feltüntetendő a képviselő neve, a látogatott órák száma, a dátumok és a napi időbeosztás;

               3.

               egy igazolás, amely tanúsítja, hogy az intézmény az 1. cikk (2) bekezdésének értelmében akkreditációval rendelkezik a szóban forgó tanfolyam megtartására.

         2.   SZAKASZ

      NYELVTANFOLYAMOK

   4. cikk
   Az Európai Parlament által szervezett nyelvtanfolyamok
   A képviselők – munkarendjük függvényében – a Parlament brüsszeli és strasbourgi helyiségeiben a 2. cikkben említett összeghatár erejéig 40 EUR óradíjas nyelvtanfolyamon vagy nyelvtanfolyamokon vehetnek részt, amelyeket az Európai Parlament által rendelkezésükre bocsátott tanárok tartanak a Parlament öt legkeresettebb munkanyelve (az angol, a francia, a német, az olasz és a spanyol) elsajátításának érdekében.
   5. cikk
   Egyéb tanfolyamok hivatalos nyelvekből
   (1)   A képviselők a Parlament eljárási szabályzatának 138. cikkében említett hivatalos nyelvek, az uniós alapszerződések hivatalos nyelvi változatainak megfelelő nyelvek, illetve a csatlakozásra hivatalosan jelölt országok hivatalos nyelvei tanulása céljából nyelvtanfolyamokon vehetnek részt.
   (2)   Az ilyen nyelvtanfolyamok esetében a képviselők tandíja a 2. cikkben említett összeg erejéig és a 3. cikkben szereplő szabályok szerint megtéríthetők.
   (3)   A képviselők számára a 2. cikkben említett összegen felül az utazási és tartózkodási költségek is megtéríthetők egy iskolában vagy intézményben végzett tanfolyam esetében, az alábbi feltételek mellett:

               a)

               az iskolának vagy intézetnek az Unió területén kell lennie (kivéve a Parlament szokásos munkahelyszíneit, valamint a földrajzi értelemben az európai kontinensen kívül fekvő térségeket); és

               b)

               a tanfolyamot a képviselő választási országától eltérő tagállamban vagy hivatalosan tagjelöltként elismert országban kell végezni; és

               c)

               a tanult nyelvnek a szóban forgó tagállam vagy tagjelölt ország egyik hivatalos nyelvének kell lennie; és

               d)

               a tanfolyamnak legalább húsz tanórából kell állnia, és naponta legalább 4, egyenként 60 perces – vagy pedig 5, egyenként 45–50 perces – tanórát kell megtartani. A tanfolyamot egymást követő napokon kell megtartani, amit legfeljebb két olyan ünnepnap szakíthat meg (a hétvégeket nem számítva), amelyeken az oktatási intézmény zárva van.

         (4)   Az utazási költségeket az ASZ 13., 15. és értelemszerű változtatásokkal a 17. cikke alapján térítik meg, évente legfeljebb két oda-vissza utazás erejéig. A tanfolyam helyszínére történő megérkezés, illetve az onnan való elutazás során taxival megtett utazás költségeit legfeljebb 40 km-es útvonal erejéig, a megtett távolságot feltüntető igazoló okiratok benyújtása ellenében térítik meg.
   (5)   A tartózkodási költségeket az ASZ 24. cikkének (2) bekezdésében említett napidíj alapátalány-összege felének erejéig megtérítik, évente legfeljebb 20 napra, amennyiben a képviselő igazolja, hogy ténylegesen szállásköltségeket kellett kifizetnie. Ebből a célból a képviselőnek be kell mutatnia a szállásra vonatkozó, szabályosan kiegyenlített számlát.
   (6)   Választási évben az oda- és visszautak száma, valamint a költségtérítésre jogosult napok száma a távozó és az újonnan megválasztott képviselő között a mandátum időbeli részarányának megfelelően oszlik meg.
   (7)   Az utazási és a tartózkodási költségekre vonatkozó igazolásokat a tandíjakra vonatkozó bizonylatokkal egyidejűleg kell benyújtani.
   6. cikk
   Tanfolyamok egyéb nyelvekből
   A képviselők az 5. cikk (1) bekezdésében említett nyelvektől eltérő nyelveket is tanulhatnak, azzal a feltétellel, hogy e tanulmányoknak közvetlen összefüggésben kell állniuk hivatalos parlamenti képviselői tevékenységükkel, és a tanfolyamot a szakmai képzésért felelős quaestornak előzetesen jóvá kell hagynia. Az ilyen nyelvtanfolyamok esetében a képviselők kizárólag a tandíjak megtérítésére jogosultak, a 2. cikkben említett összeg erejéig és a 3. cikkben említett szabályok szerint.
   3.   SZAKASZ

      SZÁMÍTÁSTECHNIKAI TANFOLYAMOK

   7. cikk
   A Parlament által kínált tanfolyamok
   A Parlament által a képviselők rendelkezésére bocsátott szoftverek kezelésének megtanulása céljából a képviselők részt vehetnek a Parlament által kínált számítástechnikai tanfolyamokon.
   E tanfolyamokkal kapcsolatban a képviselők nem jogosultak költségtérítésre.
   8. cikk
   Egyéb számítástechnikai tanfolyamok
   A képviselők az intézményen kívül is részt vehetnek számítástechnikai tanfolyamokon, a mandátumuk gyakorlása során használt szoftverek kezelésének elsajátítása érdekében.
   Az ilyen tanfolyamok esetében a képviselők kizárólag a tandíjak megtérítésére jogosultak, a 2. cikkben említett összeg erejéig és a 3. cikkben szereplő szabályok szerint, valamint azzal a megkötéssel, hogy az elvégzett tanfolyam programjára vonatkozóan részletes dokumentációt kell benyújtaniuk.
   4.   SZAKASZ

      TÁVOKTATÁS ÉS ÖNKÉPZÉS

   9. cikk
   Meghatározás
   A képviselők nyelvek vagy számítástechnikai ismeretek elsajátítása céljával távoktatáson vehetnek részt – ideértve az internetes tanfolyamokat is – vagy az önképzés céljait szolgáló, a nyelvtanulás vagy a számítástechnika tárgykörébe tartozó eszközöket vásárolhatnak.
   10. cikk
   A költségek megtérítésére vonatkozó szabályok
   (1)   E képzések esetében a képviselők jogosultak a 2. cikkben említett összeg erejéig a távoktatás és/vagy az önképzés céljait szolgáló eszközök vételárának megtérítésére, ami alól azonban kivételt képeznek a csatlakozási és adatátviteli költségek.
   (2)   A költségek megtérítésére a 3. cikkben előírt szabályok szerint, az alábbi dokumentumok bemutatása ellenében kerül sor:

               a)

               a választott távoktatás programjára vonatkozó részletes dokumentáció, illetve az önképzés céljából vásárolt eszköz leírása; és

               b)

               a távoktatás keretében tartott és/vagy internetes tanfolyamon való részvételnek az akkreditált intézmény által szabályosan kiállított és szavatolt igazolása, amelyen feltüntetendő a képviselő neve, az igénybe vett órák száma, a dátumok és a napi időbeosztás.

         5.   SZAKASZ

      ZÁRÓ RENDELKEZÉS

   11. cikk
   Hatálybalépés
   E szabályok a Hivatalos Lapban való közzétételüket követően, az európai parlamenti képviselők statútumának hatálybalépésével azonos napon lépnek hatályba.

      (1)  Az Európai Parlament 2005. szeptember 28-i, 2005/684/EK, Euratom határozata az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról (HL L 262., 2005.10.7. 1. o.).

      (2)  Jóváhagyta az Európai Parlament Elnöksége 2008. május 19-én és 2008. június 9-én (PE 388.087/BUR/GT/REV 13).

      (3)  PE 113/166/BUR/rév. XXV/01-2209 sz. dokumentum.


               19.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 65/199

         P7_TA(2013)0249
   Az Európai Bizottság egyik tagjának kinevezése
   Az Európai Parlament 2013. június 12-i határozata Neven Mimica európai bizottsági tagságának jóváhagyásáról (2013/0806(NLE))
   (2016/C 065/35)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára, és különösen annak 21. cikke (1) bekezdésére,

               —

               tekintettel a horváth kormány által 2013. április 25-én benyújtott, Neven Mimicának az Európai Bizottság tagjává történő kinevezése irányuló javaslatra,

               —

               tekintettel a Tanács 2013. május 2-i levelére, amelyben a Tanács konzultált a Parlamenttel a Neven Mimicának az Európai Bizottság tagjává történő kinevezésére vonatkozó, a Bizottság elnökével egyetértésben meghozandó határozatról,

               —

               tekintettel Neven Mimicának a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által lefolytatott 2013. június 4-i meghallgatására, amelyen a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság társbizottságként vett részt, és tekintettel az azt követően készített értékelő nyilatkozatra,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkére és XVII. mellékletére,

               1.

               jóváhagyja Neven Mimica kinevezését az Európai Bizottság tagjává a Bizottság hátralévő hivatali idejére, 2014. október 31-ig;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.


title: 2007/787/EK: A Tanács határozata ( 2007. november 29. ) egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének elfogadásáról a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

text:
               5.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 317/75

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. november 29.)
   egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének elfogadásáról a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából
   (2007/787/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 310. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és (3) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására (1),
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán társulási megállapodás jegyzőkönyvét (2) az Európai Közösség és annak tagállamai nevében 2007. október 31-én aláírták.

               (2)

               A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   Az Európai Közösség és a tagállamok jóváhagyják az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (3).

      Kelt Brüsszelben, 2007. november 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LINO

      (1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (2)  HL L 147., 2000.6.21., 3. o.

      (3)  Lásd e Hivatalos Lap 65 oldalát.


title: A Tanács (EU) 2015/2289 határozata (2015. december 3.) az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
               9.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 323/11

         A TANÁCS (EU) 2015/2289 HATÁROZATA
   (2015. december 3.)
   az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. december 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               A megállapodás 10. cikke értelmében a felek vegyes bizottságot hoznak létre. Az említett cikk továbbá úgy rendelkezik, hogy a vegyes bizottság feladata különösen a megállapodás végrehajtásának felügyelete.

               (3)

               A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) meghatározta a tagállamok területén való átutazásra vagy bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket.

               (4)

               A közös iránymutatás annak biztosítása érdekében szükséges, hogy teljes körűen harmonizált legyen a megállapodásnak a Zöld-foki Köztársaság és a tagállamok konzulátusai által történő végrehajtása, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen az említett megállapodás rendelkezései, valamint a megállapodás feleinek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is vonatkozó jogszabályi rendelkezései közötti viszony.

               (5)

               Helyénvaló meghatározni a vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (7)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. BRAZ

      (1)  HL L 282., 2013.10.24., 3. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

      TERVEZET
      AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ POLGÁRAI SZÁMÁRA A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 1/2015 HATÁROZATA
      (…)
      a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásáról
      A VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 10. cikkére,
      mivel a megállapodás 2014. december 1-jén hatályba lépett,
      ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A vegyes bizottság az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatást e határozat mellékletében foglaltak szerint elfogadja.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt …,

               az Európai Unió részéről

               a Zöld-foki Köztársaság részéről

         (1)  HL L 282., 2013.10.24., 3. o.

         MELLÉKLET

            KÖZÖS IRÁNYMUTATÁS AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ POLGÁRAI SZÁMÁRA A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS VÉGREHAJTÁSÁHOZ

         Az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, 2014. december 1-jén hatályba lépett megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja, hogy viszonosság alapján megkönnyítse a Zöld-foki Köztársaság (a továbbiakban: Zöld-foki-szigetek) állampolgárai és az Európai Unió (a továbbiakban: az Unió) polgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodás esetében.
         A megállapodás kölcsönösen jogilag kötelező jogokat és kötelezettségeket állapít meg a zöld-foki-szigeteki állampolgárok és az uniós polgárok számára történő vízumkiadási eljárások egyszerűsítése céljából.
         A megállapodással létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) által elfogadott jelen iránymutatás célja annak biztosítása, hogy a Zöld-foki-szigetek és a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei megfelelően és harmonizált módon hajtsák végre a megállapodást. Ezen iránymutatás nem képezi a megállapodás részét, ezért jogilag nem kötelező erejű. Ugyanakkor határozottan ajánlott a diplomáciai és konzulátusi alkalmazottak számára, hogy a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása során következetesen vegyék figyelembe az iránymutatást.
         Az iránymutatást olyan dokumentumnak szánták, amelyet a megállapodás végrehajtása során nyert tapasztalatok alapján szükség szerint naprakésszé kell tenni.
         I.   ÁLTALÁNOS KÉRDÉSEK
         1.1.   Cél és hatály

         A megállapodás 1. cikke szerint:

            „E megállapodás célja, hogy kölcsönösen megkönnyítse az Unió polgárai és a Zöld-foki-szigetek állampolgárai számára a vízumkiadást, a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó szándékos tartózkodás esetében.”.

         A megállapodás minden, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező zöld-foki-szigeteki állampolgárra és uniós polgárra alkalmazandó, a lakhelyük szerinti országtól függetlenül.
         A megállapodás nem alkalmazandó a Zöld-foki-szigetek vagy a tagállamok által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező hontalan személyekre. A személyek e kategóriájára a vízumokkal kapcsolatos uniós vívmányok szabályai alkalmazandók.
         1.2.   A megállapodás hatálya

         A megállapodás 2. cikke szerint:

            „(1)   Az e megállapodásban előírt vízumkönnyítések csak akkor alkalmazandók az Unió polgáraira és a Zöld-foki-szigetek állampolgáraira, amennyiben az Unió vagy a tagállamok, illetve a Zöld-foki-szigetek jogszabályai és rendeletei, e megállapodás vagy egyéb nemzetközi megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól.
            (2)   Az e megállapodás rendelkezései által nem szabályozott kérdésekre – úgymint a vízumkiadás megtagadása, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a belépés megtagadása és a kiutasítási intézkedések – a Zöld-foki-szigetek vagy a tagállamok nemzeti joga, illetve az uniós jog alkalmazandó.”.

         A megállapodás 8. cikkének sérelme nélkül a megállapodás nem hat ki a vízumkötelezettségről és vízumkötelezettség alóli mentesülésről rendelkező meglévő uniós és nemzeti szabályokra. Például az 539/2001/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy mentesítsék a vízumkötelezettség alól a személyek egyéb kategóriái mellett a polgári légiközlekedési és tengerhajózási személyzetet.
         Az e megállapodás által nem szabályozott valamennyi kérdésre – mint például a vízumkérelem feldolgozására illetékességgel rendelkező schengeni állam meghatározására, a vízumkiadás megtagadásának okára, valamint az elutasító határozat elleni fellebbezéshez való jogra – a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: Vízumkódex) alkalmazandó. Továbbá továbbra is a schengeni szabályok és a nemzeti jogszabályok alkalmazandók a megállapodás által nem szabályozott olyan kérdésekre, mint például az úti okmányok elismerése, az utazás célját igazoló dokumentumok és a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a vízumkérelem feldolgozásának időtartama, a tagállamok területére való belépés megtagadása, valamint a kiutasítási intézkedések.
         Még ha a megállapodásban rögzített feltételek teljesülnek is, a vízum kiadása akkor is megtagadható, ha az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex) 5. cikkében megállapított feltételek nem teljesülnek, vagyis az érintett személy nem rendelkezik érvényes úti okmánnyal, a Schengeni Információs Rendszerben figyelmeztető jelzést adtak ki, az érintett személyt úgy tekintik, hogy a közrendet vagy a belső biztonságot veszélyezteti.
         A Vízumkódexben szereplő, a vízumkibocsátással kapcsolatos egyéb rugalmasságok továbbra is alkalmazandók. Például a legfeljebb öt évig érvényes, hosszú érvényességi idejű, többszöri belépésre jogosító vízumok a megállapodás 4. cikkében említett személyek kategóriáin kívüli más kategóriákra nézve is kiadhatók, ha a Vízumkódexben szereplő feltételek (24. cikk) teljesülnek. Ugyanígy, a Vízumkódexben szereplő, a vízumdíj elengedésére vagy csökkentésére vonatkozó rendelkezések szintén továbbra is alkalmazandók (a Vízumkódex 16. cikkének (5) és (6) bekezdése). A Zöld-foki-szigetek nemzeti joga továbbra is alkalmazandó minden olyan, a Zöld-foki-szigetek által az uniós polgárok számára történő vízumkiadáshoz kapcsolódó és a megállapodás által nem szabályozott kérdésre, mint például az előző három bekezdésben említettek.
         1.3.   A megállapodás hatálya alá tartozó vízumok típusai

         A megállapodás 3. cikkének d) pontja szerint a „vízum valamely tagállam vagy a Zöld-foki-szigetek által kiadott engedély vagy hozott határozat, amelyre az e tagállam vagy több tagállam, illetve a Zöld-foki-szigetek területén való átutazáshoz vagy összesen 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodáshoz van szükség.”.
         A megállapodás által biztosított könnyítések mind a tagállamok egész területére érvényes egységes vízumokra, mind pedig a korlátozott területi érvényességű vízumokra vonatkoznak. A könnyítések a Zöld-foki-szigetek által uniós polgárok számára kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra és az átutazóvízumokra is vonatkoznak.
         1.4.   A vízum által lehetővé tett tartózkodás időtartamának kiszámítása

         A Schengeni határ-ellenőrzési kódex 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rövid távú tartózkodás fogalmának jelenlegi meghatározása a következő: „bármely 180 napos időszakban 90 nap, figyelembe véve a megelőző 180 napos időszak minden egyes tartózkodási napját”.
         A beutazás napja a tagállamok területén való tartózkodás első napja, a kiutazás napja pedig a tagállamok területén való tartózkodás utolsó napja. A „bármely” kifejezés „mozgó” 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal, a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakot kell figyelembe venni annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a 180 naponkénti 90 napos tartózkodásra vonatkozó követelmény. A tagállam területéről való, megszakítás nélküli 90 napos távollét esetén tehát újabb legfeljebb 90 napos tartózkodásra van lehetőség.
         Az engedélyezett tartózkodási idő új szabályok alapján történő kiszámításához használható rövid távú vízumkalkulátor a következő internetes címen érhető el: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm
         Az új meghatározás alapján példák a tartózkodás kiszámítására:
         Egy 1 évre szóló (2014. április 18. – 2015. április 18.), többszöri beutazásra jogosító vízummal rendelkező személy 2014. április 19-én utazik be első ízben 3 napos tartózkodás céljából. Ezt követően ugyanez a személy 2014. június 18-án ismét beutazik 86 napos tartózkodás céljából. Egy ilyen esetben az egyes napokon a következő lenne a helyzet:

                     —

                     2014. szeptember 11-én: az utolsó 180 nap (2014. március 16. – 2014. szeptember 11.) során az említett személy három napot (2014. április 19. – 2014. április 21.) plusz 86 napot (2014. június 18. – 2014. szeptember 11.) tartózkodott = 89 nap = nem került sor a tartózkodási idő túllépésére. A személy még 1 napot tartózkodhat a tagállamok területén;

                     —

                     2014. október 16-tól: az említett személy beutazhat további három napos tartózkodás céljából (2014. október 16-án a 2014. április 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. október 17-én a 2014. április 20-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.);

                     —

                     2014. december 15-től: az említett személy beutazhat további 86 napos tartózkodás céljából (2014. december 15-én a 2014. június 18-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. december 16-án a 2014. június 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.).

               1.5.   A schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamokat, az Unió közös vízumpolitikájában részt nem vevő tagállamokat és a társult országokat illető helyzet

         Az Unióhoz 2004-ben (Ciprus, Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Szlovákia és Szlovénia), 2007-ben (Bulgária és Románia) és 2013-ban (Horvátország) csatlakozott tagállamokra nézve hatálybalépésétől kezdve kötelező ez a megállapodás.
         A schengeni vívmányokat Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia nem hajtotta még végre teljes körűen. Ezek az országok továbbra is saját területükre korlátozott érvényességű nemzeti vízumokat bocsátanak ki. Amikor majd az említett tagállamok teljes körűen végrehajtják a schengeni vívmányokat, továbbra is alkalmazni fogják a megállapodást.
         A megállapodás által nem szabályozott valamennyi kérdésre továbbra is a nemzeti jog alkalmazandó addig az időpontig, ameddig az említett tagállamok a schengeni vívmányokat teljes körűen végre nem hajtják. Az említett időponttól kezdve a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre a schengeni szabályok és/vagy nemzeti szabályok alkalmazandók.
         Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia felhatalmazást kap arra, hogy saját területén elismerje a schengeni tagállamok és a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat.
         A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (4) 21. cikkével összhangban minden schengeni államnak el kell ismernie a másik schengeni állam által kibocsátott hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokat és tartózkodási engedélyeket, amelyek egymás területén rövid távú tartózkodásra jogosítanak. A schengeni tagállamok elfogadják a schengeni társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat a belépéshez és rövid távú tartózkodáshoz, és fordítva.
         A megállapodás nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra, Írországra és Dániára, de közös nyilatkozatokat tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy az említett tagállamok kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásokat kössenek a Zöld-foki-szigetekkel.
         Bár schengeni társult országok, a megállapodás nem kötelező Izlandra, Norvégiára, Svájcra és Liechtensteinre nézve. A megállapodás azonban közös nyilatkozatot tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy az említett schengeni tagállamok haladéktalanul kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásokat kössenek a Zöld-foki-szigetekkel.
         1.6.   A megállapodás és más kétoldalú megállapodások

         A megállapodás 11. cikke szerint:

            „E megállapodás – hatálybalépésétől kezdve – elsőbbséget élvez bármely a tagállamok és a Zöld-foki-szigetek közötti két- vagy többoldalú nemzetközi egyezmény vagy megállapodás rendelkezéseivel szemben, amennyiben az említett rendelkezések az e megállapodásban tárgyalt kérdéseket érintik.”.

         A megállapodás hatálybalépésének napjától a tagállamok és a Zöld-foki-szigetek közötti hatályos kétoldalú megállapodásoknak a vízumkönnyítési megállapodás által szabályozott kérdésekre vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók. Az uniós joggal összhangban a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a kétoldalú megállapodásaik és a megállapodás rendelkezései közötti összeegyeztethetetlenségek megszüntetése érdekében.
         Ha egy tagállam a Zöld-foki-szigetekkel olyan kétoldalú egyezményt vagy megállapodást kötött, amely a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre vonatkozik, az adott mentesség a megállapodás hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandó.
         II.   EGYEDI RENDELKEZÉSEK
         2.1.   A valamennyi vízumkérelmezőre vonatkozó szabályok

         Az elveszett vagy ellopott okmányok esetében a távozásra, valamint a vízum kivételes körülmények között történő meghosszabbítására vonatkozóan alább említett könnyítések minden vízummal rendelkező zöld-foki-szigeteki és tagállami személyre vonatkoznak.
         2.1.1.   A vízumok meghosszabbítása kivételes körülmények miatt

         A megállapodás 7. cikke szerint:

            „Az Unió azon polgárai és a Zöld-foki-szigetek azon állampolgárai esetében, akik vis maior okokból kifolyólag nem tudják a vízumukban szereplő időn belül elhagyni a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területét, – a fogadó állam által alkalmazott jogszabályokkal összhangban, a tartózkodási helyük szerinti államba történő visszatérésükhöz szükséges időszakra – díjmentesen meghosszabbítják vízumaik érvényességét.”.

         Vis maior – például baleset következtében kórházi kezelés – esetén a vízum meghosszabbításának lehetőségére nézve, ha a vízum birtokosának nincs lehetősége a tagállam területét elhagyni a vízumbélyegen feltüntetett időpontig, a Vízumkódex 33. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, feltéve, hogy az a megállapodással összeegyeztethető (például a meghosszabbított vízum továbbra is egységes vízum marad, amely minden olyan schengeni tagállam területére belépésre jogosít, amelyre az adott vízum a kibocsátása idején érvényes volt). A megállapodással összhangban a vízum vis maior miatti meghosszabbítása ingyenes.
         2.2.   Az egyes vízumkérelmezői kategóriákra vonatkozó szabályok

         2.2.1.   Többszöri belépésre jogosító vízumok kiadása

         Abban az esetben, ha a vízumkérelmezőnek gyakran vagy rendszeresen kell a Zöld-foki-szigetek területére vagy a tagállamok területére utaznia, több látogatásra szóló rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat bocsáthatnak ki, feltéve, hogy e látogatások teljes időtartama nem haladja meg a 90 napot egy 180 napos időszakon belül.
         A megállapodás 4. cikkének (1) bekezdése szerint:

            „(1)   A tagállamok és a Zöld-foki-szigetek diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki az állampolgárok alábbi kategóriái részére:

                        a)

                        a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az Alkotmánybíróság vagy felsőfokú bíróságok tagjai, a Számvevőszék tagjai, amennyiben e megállapodás alapján, feladataik ellátása során nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól;

                        b)

                        hivatalos delegációk azon állandó tagjai, akik a Zöld-foki-szigeteknek, a tagállamoknak vagy az Uniónak címzett hivatalos meghívást követően találkozókon, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén, kormányközi szervezetek által kezdeményezett eseményeken vesznek részt;

                        c)

                        üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre;

                        d)

                        házastársak, 21. életévüket be nem töltött gyerekek (ideértve az örökbefogadottakat is) vagy eltartottak, és azon szülők, akik

                                    —

                                    a valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó zöld-foki-szigeteki állampolgárokat vagy a Zöld-foki-szigeteken jogszerűen tartózkodó uniós polgárokat látogatnak, vagy

                                    —

                                    az állampolgárságuk szerinti államban tartózkodó uniós polgárokat, vagy a Zöld-foki-szigeteken tartózkodó zöld-foki-szigeteki állampolgárokat látogatnak.

                  Mindazonáltal ha a gyakori vagy rendszeres utazás szükségessége vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességét ezen időtartamra korlátozzák, különösen akkor, ha:

                        —

                        az a) pontban említett személyek megbízása,

                        —

                        a b) pontban említett személyek esetében a hivatalos küldöttség állandó tagja minősítésének érvényességi ideje,

                        —

                        a c) pontban említett személyek esetében az üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői ebbéli minőségének érvényességi ideje, vagy

                        —

                        a d) pontban említett személyek esetében a valamely tagállam területén tartózkodó zöld-foki-szigeteki állampolgár vagy a Zöld-foki szigetek területén tartózkodó uniós polgár tartózkodási engedélye

                  öt évnél rövidebb.”.

         Figyelembe véve a személyek e kategóriáinak szakmai státusát, vagy egy, a Zöld-foki-szigetek vagy a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó zöld-foki köztársasági állampolgárral vagy uniós polgárral való családi kapcsolatukat, valamint az állampolgársága szerinti tagállam területén tartózkodó uniós polgár hozzátartozói vagy a Zöld-foki-szigeteken tartózkodó zöld-foki-szigeteki állampolgár hozzátartozói tekintetében, főszabály szerint indokolt számukra olyan, többszöri belépésre jogosító vízumot kiadni, amely ötéves érvényességgel bír, vagy amely a megbízás vagy a jogszerű tartózkodás időtartamára korlátozódik, amennyiben az nem éri el az öt évet.
         A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja alá tartozó személyeknek igazolniuk kell szakmai státusuk és megbízásuk időtartamát.
         Ez a rendelkezés nem vonatkozik a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja alá tartozó személyekre, ha a megállapodás értelmében mentesek a vízumkötelezettség alól, azaz diplomata- vagy szolgálati útlevél birtokosai.
         A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a delegáció tagjakénti állandó státusukra, valamint annak szükségességére nézve, hogy rendszeresen részt vegyenek találkozókon, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban.
         A 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a szakmai státusukra és a tevékenységük időtartamára nézve.
         A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a meghívó személy jogszerű tartózkodásáról.
         Olyan esetekben, amikor a gyakori vagy rendszeres utazás szükségessége vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időtartamra korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességét ezen időtartamra korlátozzák.
         A megállapodás 4. cikkének (2) bekezdése szerint:

            „(2)   A tagállamok és a Zöld-foki-szigetek diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki a polgárok alábbi kategóriái részére, feltéve, hogy e személyek a megelőző egy évben legalább egy vízumot szereztek és azt a meglátogatott államba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel:

                        a)

                        civil társadalmi szervezeteknek képzés, szemináriumok, konferenciák céljából – beleértve csereprogramok keretében – a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre rendszeresen utazó képviselői;

                        b)

                        nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy más hasonló eseményeken részt vevő szakemberek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre;

                        c)

                        tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő, a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre rendszeresen utazó személyek;

                        d)

                        nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;

                        e)

                        újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek;

                        f)

                        tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok;

                        g)

                        a Zöld-foki-szigeteken vagy a tagállamokban elismert vallási közösségek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre;

                        h)

                        orvosi okból rendszeresen utazó személyek;

                        i)

                        testvérvárosok vagy önkormányzati hatóságok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;

                        j)

                        hivatalos küldöttségek tagjai, akik a Zöld-foki-szigetekhez, a tagállamokhoz vagy az Unióhoz címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által kezdeményezett eseményeken.

                  Mindazonáltal ha nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik a gyakori vagy rendszeres utazás szükségessége vagy szándéka, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességét ezen időtartamra korlátozzák.”.

         Főszabályként az egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumokat akkor adják ki a vízumkérelmezők fent említett kategóriái számára, ha az előző évben (12 hónapban) a vízumkérelmező legalább egy vízumot szerzett és a meglátogatott tagállam(ok) belépésre és tartózkodásra vonatkozó jogszabályaival összhangban használta azt (például nem tartózkodott a megengedett időtartamot meghaladóan), és ha indokolt a többszöri belépésre jogosító vízum igénylése.
         Olyan esetekben, amikor nem indokolt az egy évig érvényes vízum kibocsátása (például ha a csereprogram időtartama egy évnél rövidebb vagy ha az érintett személynek nem kell egy teljes évre utaznia), a vízum érvényessége egy évnél rövidebb lesz, feltéve, hogy a vízum kiadásának további követelményei teljesülnek.
         A megállapodás 4. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint:

            „(3)   A tagállamok és a Zöld-foki-szigetek diplomáciai és konzuli képviseletei legalább két, legfeljebb öt évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki az e cikk (2) bekezdésében említett személyek csoportjainak, feltéve, hogy utóbbiak a kérelmet megelőző két évben – a meglátogatott országba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban – megfelelően használták az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumaikat.
            Mindazonáltal ha a gyakori vagy rendszeres utazás szükségessége vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességét ezen időtartamra korlátozzák.
            (4)   Az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett személyek tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén történő tartózkodásának teljes időtartama nem haladhatja meg 180 napos időszakonként a 90 napot.”.

         A 4. cikk (2) bekezdésében említett vízumkérelmezői kategóriák számára kettőtől öt évig terjedő érvényességű, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki, feltéve, hogy az érintett személyek a megelőző két évben (24 hónapban) a meglátogatott tagállam(ok)ba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel a legalább egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, és a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmének okai még mindig fennállnak. Megjegyzendő, hogy a kettőtől öt évig terjedő érvényességű, többszöri belépésre jogosító vízumot csak akkor adják ki, ha a vízumkérelmező két, legalább egy évig érvényes vízum birtokosa volt a megelőző két évben, és az érintett személy ezeket a vízumokat a meglátogatott tagállam(ok)ba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használta fel. A diplomáciai és konzuli képviseletek az egyes vízumkérelmek értékelése alapján döntenek e vízumok érvényességi idejéről (kettő és öt év között).
         Nem áll fenn kötelezettség a többszöri belépésre jogosító vízum kiadására, ha a kérelmező nem használta ki az előzőleg kiadott vízumot.
         2.2.2.   A vízumkérelmek feldolgozásának díja

         A megállapodás 5. cikkének (1) bekezdése szerint:

            „(1)   A (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek nem szednek vízumdíjat a személyek alábbi kategóriái után:

                        a)

                        hivatalos delegációk azon tagjai, akik a Zöld-foki-szigeteknek, a tagállamoknak vagy az Uniónak címzett hivatalos meghívást követően találkozókon, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint a Zöld-foki-szigetek vagy az egyik tagállam területén kormányközi szervezetek által rendezett eseményeken vesznek részt;

                        b)

                        12 év alatti gyermekek; (5)

                        c)

                        tanulmányi célból vagy ismeretterjesztő képzés céljából tartózkodó tanulók, hallgatók, posztgraduális képzésben részt vevő hallgatók és kísérőtanárok;

                        d)

                        a tudományos kutatás céljából utazó kutatók;

                        e)

                        a nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumok, konferenciák, sport-, kulturális vagy oktatási események 25 éves vagy fiatalabb résztvevői.”.

         A személyek fenti kategóriái díjmentességben részesülnek.
         A Vízumkódex 16. cikkének (6) bekezdése, valamint 16. cikke (7) bekezdésének első albekezdése szerint:

            „(6)   Egyedi esetekben a felszámítandó vízumdíj összege elengedhető vagy csökkenthető, ha ez az intézkedés kulturális, sporttal kapcsolatos, külpolitikai és fejlesztési politikai érdekeket vagy más alapvetően fontos közérdeket vagy humanitárius célokat szolgál.
            (7)   A vízumdíjat euróban, azon harmadik ország nemzeti pénznemében vagy az érintett harmadik országban általánosan használt pénznemben kell felszámítani, ahol a kérelmet benyújtották, és nem téríthető vissza, kivéve a 18. cikk (2) bekezdésében és a 19. cikk (3) bekezdésében említett eseteket.” (vagyis olyan esetek, amikor a kérelem nem befogadható vagy a konzulátus nem illetékes).

         A Vízumkódex 16. cikke (8) bekezdésével összhangban a zöld-foki-szigeteki vízumkérelmezők, valamint a zöld-foki-szigeteki Décret-Loi 27/2007 jogszabállyal összhangban az uniós polgárok „a megfizetett vízumdíjról elismervényt kapnak”.
         A megállapodás 5. cikkének (2) bekezdése szerint:

            „(2)   Amennyiben a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek külső szolgáltatóval működnek együtt, szolgáltatási díjat lehet felszámolni. A szolgáltatási díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről feladatai ellátása során felmerült költségekkel, és összege nem haladhatja meg a 30 EUR-t. A Zöld-foki-szigetek és az érintett tagállam(ok) fenntartják annak lehetőségét, hogy konzulátusaikon minden kérelmező közvetlenül benyújthassa kérelmét.”.

         A személyek vízumdíj megfizetése alól mentes kategóriái továbbra is szolgáltatásidíj-kötelesek olyan esetben, ha a tagállam külső szolgáltatóval folytat együttműködést.
         Jelenleg egyetlen uniós tagállamnak sincs kiszervezési megállapodása külső szolgáltatókkal a Zöld-foki-szigeteken.
         2.2.3.   A diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai

         A megállapodás 8. cikke szerint:

            „(1)   A Zöld-foki-szigetek vagy a tagállamok érvényes diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el, vagy utazhatnak át a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén.
            (2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett személyek 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó ideig tartózkodhatnak a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén.”.

         A diplomaták tagállamokba történő kiküldetésére vonatkozó eljárásokat a megállapodás nem szabályozza. A szokásos akkreditációs eljárás alkalmazandó.
         A megállapodáshoz csatolt közös nyilatkozatban a felek megállapodtak arról, hogy bármelyikük részlegesen felfüggesztheti e megállapodást és különösen annak 8. cikkét, amennyiben azzal a másik fél visszaél vagy az veszélyt okoz a közbiztonságra nézve. A részleges felfüggesztést a 12. cikk (5) bekezdésében előírt eljárással összhangban kell lefolytatni.
         Amennyiben felfüggesztik a 8. cikk végrehajtását, a két fél konzultációkat kezdeményez a vegyes bizottság keretében a felfüggesztést okozó problémák megoldása érdekében.
         Kiemelt jelentőségű pontként mindkét fél vállalta, hogy elkötelezi magát a diplomata- és szolgálati útlevelek magas szintű biztonságának – különösen a biometrikus azonosítók bevezetésével történő – biztosítása mellett. Az Unió részéről ezt a 2252/2004/EK rendeletben (6) előírt követelményeknek megfelelően biztosítják.
         III.   EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ OKMÁNYOK BIZTONSÁGÁVAL KAPCSOLATBAN
         A megállapodáshoz csatolt közös nyilatkozatban a felek megállapodtak abban, hogy a vegyes bizottság értékeli, hogy az érintett úti okmányok biztonságának szintje milyen hatással van a megállapodás működésére. E célból a felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy rendszeresen tájékoztatják egymást az úti okmányok számának indokolatlan mértékű növekedésének elkerülése érdekében, az úti okmányok biztonsága technikai tényezőinek fejlesztése érdekében, valamint az úti okmányok kiadásának testre szabása terén tett intézkedésekről.
         IV.   STATISZTIKA
         Annak érdekében, hogy a vegyes bizottság hatékonyan felügyelni tudja a megállapodás végrehajtását, a Zöld-foki-szigetek és a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei hathavonta kötelesek statisztikát küldeni a Bizottságnak, amennyiben lehetséges különösen a következőkről, havi bontásban:

                     —

                     a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok száma,

                     —

                     a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok érvényességének időtartama,

                     —

                     a személyek különböző, a megállapodás által szabályozott kategóriái részére díjmentesen kiadott vízumok száma.

            (1)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

            (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

            (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 562/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról (HL L 105., 2006.4.13., 1. o.).

            (4)  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

            (5)
         Megjegyzés: a személyek e kategóriájának díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk életkorukra vonatkozóan.

            (6)  A Tanács 2252/2004/EK rendelete (2004. december 13.) a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról (HL L 385., 2004.12.29., 1. o.).


title: A Tanács határozata (1985. március 26.) a trópusi fákról szóló 1983. évi nemzetközi megállapodás alkalmazásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31985D0424

Hivatalos Lap L 236 , 03/09/1985 o. 0008 - 0008 finn különkiadás fejezet 11 kötet 11 o. 0225  spanyol különkiadás fejezet 11 kötet 22 o. 0138  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 11 o. 0225  portugál különkiadás fejezet 11 kötet 22 o. 0138

		A Tanács határozata(1985. március 26.)a trópusi fákról szóló 1983. évi nemzetközi megállapodás alkalmazásáról(85/424/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. és 116. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a trópusi fákról szóló 1983. évi megállapodást a Közösség és tagállamai 1984. június 29-én aláírták;mivel a megállapodás alkalmazása szükségessé tesz intézkedéseket a Közösség részéről és közös intézkedéseket annak tagállamai részéről,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Közösség és tagállamai ezennel kinyilvánítják azon szándékukat, hogy a trópusi fákról szóló 1983. évi nemzetközi megállapodást annak 34. és 36. cikkével összhangban alkalmazzák, amennyiben az a 37. cikke szerint hatályba lép.A Közösség a megállapodást ideiglenesen alkalmazni fogja.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az ideiglenes alkalmazásról szóló értesítésnek a Közösség nevében történő letétbe helyezésére jogosult személyt.3. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1985. március 26-án.A Tanács nevébenaz elnökF. M. Pandolfi--------------------------------------------------


title: 2008/436/EK: A Tanács határozata ( 2008. június 9. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról

text:
               12.6.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 153/36

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. június 9.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról
   (2008/436/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel a munkavállalói szervezetek képviselőinek kategóriájában jelölteknek a Bizottság által a Tanács részére benyújtott jegyzékére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. szeptember 18-i határozatával (2) a 2006. szeptember 18. és 2009. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Gregor MIKLIC lemondását követően a Központ igazgatótanácsában a munkavállalói szervezetek képviselőinek kategóriájában egy tag helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2009. szeptember 17-ig a következő személyt az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává nevezi ki:

               I.

                  A MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

                           SLOVENIA

                           Marjan URBANČ
                           A Szlovéniai Szabad Szakszervezetek Szövetsége

      Kelt Luxembourgban, 2008. június 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. COTMAN

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o. A legutóbb a 2051/2004/EK rendelettel (HL L 355., 2004.12.1., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL C 240., 2006.10.5., 1. o.


title: 2007/38/EK: A Tanács határozata ( 2007. január 22. ) a Régiók Bizottsága három dán tagjának és öt dán póttagjának kinevezéséről

text:
               24.1.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 17/20

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. január 22.)
   a Régiók Bizottsága három dán tagjának és öt dán póttagjának kinevezéséről
   (2007/38/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a dán kormány javaslataira,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Vibeke STORM RASMUSSEN, Johannes FLENSTED-JENSEN és Lars ABEL lemondását követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye betöltetlen marad. Kristian EBBENSGAARD, Søren ERIKSEN, Bente NIELSEN és Jan BOYE lemondását követően a Régiók Bizottsága négy póttagjának helye betöltetlen marad. Ezek a lemondások 2007. január 1-jével lépnek hatályba. Mona HEIBERG taggá való kinevezését követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen marad,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2010. január 25-ig a következő személyek kinevezésére kerül sor a Régiók Bizottságában:

               a)

               tagként:

                           —

                           Henrik Ringbæk MADSEN, Regionsrådsmedlem, Vibeke STORM RASMUSSEN helyére,

                           —

                           Karsten Uno PETERSEN, Regionsrådsmedlem, Johannes FLENSTED-JENSEN helyére,

                           —

                           Mona HEIBERG, Borgerrepræsentant, Københavns Kommune, Lars ABEL helyére;

               b)

               póttagként:

                           —

                           Lykke DEBOIS, Regionsrådsmedlem, Kristian EBBENSGAARD helyére,

                           —

                           Bent LARSEN, Regionsrådsmedlem, Søren ERIKSEN helyére,

                           —

                           Tove LARSEN, Formand for sammenlægningsudvalget, Aabenraa Kommune, Bente NIELSEN helyére,

                           —

                           Erik NIELSEN, Borgmester, Rødovre Kommune, Jan BOYE helyére, és

                           —

                           Søren SALLING, Regionsrådsmedlem, Mona HEIBERG helyére.

         2. cikk
   Ez a határozat 2007. január 1-jén lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. január 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: 2011/655/: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2011. szeptember 27. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/028 NL/Overijssel referenciaszámú kérelme)

text:
               7.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 263/12

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. szeptember 27.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/028 NL/Overijssel” referenciaszámú kérelme)
   (2011/655/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

               (2)

               A 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (4)

               Hollandia Overijssel (NL21) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 9 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2010. december 20-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2011. március 7-ig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 718 140 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (5)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Hollandia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 718 140 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2011. szeptember 27-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.