title: 2011/584/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/173

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/584/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2009-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre, az Ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 68. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A7-0153/2011),

               1.

               elhalasztja az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítés megadására vonatkozó határozatát;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon azok közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 28. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/174

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2011. május 10.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2009-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló számvevőszéki jelentésre, az Ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 68. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel a Belső Ellenőrzési Szolgálatnak az Európai Gyógyszerügynökségről szóló, 2009. évi éves belső ellenőrzési jelentésére,
   tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság véleményére (A7-0153/2011),

               A.

               mivel az Európai Gyógyszerügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésében a Számvevőszék véleményében fenntartásokat fogalmazott meg az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően,

               B.

               mivel 2010. május 5-én a Parlament megadta a mentesítést az ügynökség ügyvezető igazgatójának az ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           aggodalmát fejezte ki a Számvevőszék azon megállapítása miatt, hogy az átvitt költségvetési előirányzatok értéke 36 000 000 EUR (a költségvetés 19,7 %-a), a törölt előirányzatoké pedig 9 700 000 EUR (a költségvetés 5,3 %-a) volt,

                           —

                           felszólította az ügynökséget, hogy javítson közbeszerzési eljárásainak minőségén annak érdekében, hogy orvosolja a Számvevőszék által megállapított (például az árkritériumokra vonatkozó értékelési módszerek alkalmazásával vagy az eljárások kiválasztása megindokolásának alapvető szükségességével kapcsolatos) hiányosságokat;

               C.

               mivel az ügynökség 2009-es költségvetése 194 000 000 EUR volt, ami a 2008-as pénzügyi évhez képest 6,28 %-os növekedést jelent,

               D.

               mivel az ügynökség költségvetésének finanszírozása egyrészt az Unió költségvetéséből – ami a 2009-es teljes bevétel 18,52 %-át teszi ki –, másrészt legnagyobb részben a gyógyszeripari vállalatok által fizetett díjakból történik, és mivel ennek következtében az Unió általános hozzájárulása 9,2 %-kal csökkent 2008 és 2009 között;

      Általános észrevételek

               1.

               komoly aggodalmát fejezi ki az ügynökségnek a Számvevőszék és a Belső Ellenőrzési Szolgálat által felvetett olyan jelentős problémákra adott válaszai miatt, mint például:

                           i.

                           a közbeszerzési eljárások irányítása;

                           ii.

                           a személyzet és a szakértők összeférhetetlenségének azonosítására és kezelésére vonatkozó végrehajtási eljárások tiszteletben tartásának hiánya;

                           iii.

                           a munkaerő-felvétel során alkalmazott kritériumok;

               2.

               véleménye szerint a fenti szempontok lehetővé tehetik különösen az alábbiakat:

                           i.

                           az ügynökség teljes költségvetéséhez mérve jelentős összeget jelentő közbeszerzési eljárások irányításában a 2009-ben feltártakhoz hasonló visszatérő hibák veszélyeztethetik az ügynökség elszámolásainak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét;

                           ii.

                           a gyógyszertermékek értékelésében részt vevő szakértők/személyzet függetlenségével kapcsolatos lehetséges kockázatok;

                           iii.

                           a személyzet/szakértők toborzása terén tapasztalható lehetséges hiányosságok nemcsak az alkalmas pályázók kizárásához és/vagy kevésbé kvalifikált pályázók felvételéhez vezethetnek, hanem negatívan befolyásolhatják az ügynökség tudományos értékelési munkáját is;

      Költségvetési és pénzügyi irányítás

      Közbeszerzési eljárások

               3.

               aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék hibákat állapított meg az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló teljes költségvetéséhez mérve jelentős összeget képviselő közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék 2008-ban már feltárt hiányosságokat ezzel a problémával és különösen az árkritériumokra vonatkozó értékelési módszerek alkalmazásával, valamint az eljárások kiválasztásának indokolásával kapcsolatban;

               4.

               különösen elismeri, hogy egy nagy összegű, becslések szerint 30 000 000 EUR értékű informatikai keretszerződéshez kapcsolódó eljárások során 2009-ben az ügynökség több hibát már az eljárás megindításakor elkövetett:

                           i.

                           számítási hibák az odaítélési kritériumok értékelésénél;

                           ii.

                           a bírálóbizottság egyik tagja nem megfelelően dokumentálta értékelését;

                           iii.

                           nincs bizonyíték arra nézve, hogy a bírálati szempontok értékelésénél alkalmazott módszert következetesen alkalmazták, amelyet így többféleképpen lehetett értelmezni;

                           iv.

                           a tárgyalásos eljárás megindítása előtt nem végeztek elegendő ellenőrzést ahhoz, hogy csökkentsék a hibakockázatot, az eljárás pedig az odaítélési szempontok alkalmazása során elkövetett hibák miatt nem garantálta a „pénzért valódi értéket” elv érvényesülését;

               5.

               elismeri továbbá, hogy két másik – egy 5 300 000 EUR és egy 4 000 000 EUR értékű –, egy beszállító részvételével folyó tárgyalásos közbeszerzés során ismét több hibát követtek el már az eljárás megindításakor:

                           i.

                           nem tettek közzé hivatalos pályázati felhívást;

                           ii.

                           nem határoztak meg előre részletes műszaki követelményeket;

                           iii.

                           a műszaki követelmények nem határozták meg egyértelműen az összes beszerzendő terméket a tárgyalás megkezdése előtt;

                           iv.

                           nem jelöltek ki bírálóbizottságot;

                           v.

                           nem készült bírálati jegyzőkönyv;

               6.

               ezért megállapítja, hogy az ügynökségnek nem sikerült megfelelnie a vonatkozó közbeszerzési rendeletek számos követelményének;

               7.

               nem hajlandó elfogadni, hogy az ügynökség nem volt képes olyan ellenőrzési rendszer bevezetésére, amely lehetővé tenné az ügynökség elszámolásainak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét aláásó, ismételten felmerülő hibák megelőzését vagy időben történő felismerését; ennek megfelelően sürgeti az ügynökséget, hogy javítson közbeszerzési eljárásainak minőségén annak érdekében, hogy orvosolja a Számvevőszék által megállapított hiányosságokat;

               8.

               felhívja az ügynökséget, hogy állítson össze egy többéves közbeszerzési tervet, amely szigorúbb technikai és eljárásbeli ellenőrzéseket biztosít, és 2011. június 30-ig tegyen erről jelentést a mentesítésért felelős hatóságnak;

               9.

               felhívja az ügynökséget annak biztosítására, hogy a közbeszerzési eljárások eredményeit a szerződések odaítélése előtt ellenőrizzék; elvárja, hogy – a Számvevőszék megállapításait figyelembe véve – mindig készítsenek részletes technikai előírásokat;

      Átvitt előirányzatok

               10.

               aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék 19 500 000 EUR (az ügynökség előirányzatainak 38 %-a) átviteléről számolt be, és hogy ebből az átvitelből körülbelül 14 800 000 EUR az év végéig még meg nem valósult tevékenységeknek (vagy adott esetben be nem érkezett javaknak) felel meg; hangsúlyozza, hogy ez azt jelzi, hogy késedelmet szenvedett az ügynökségi költségvetés II. címéből (Épületek, berendezések és egyéb működési költségek) fedezett tevékenységek megvalósítása, és az ügynökség nem tartotta tiszteletben az évenkéntiség költségvetési alapelvét; megvizsgálta az ügynökség ezen észrevételekre adott válaszát, és üdvözli az előirányzatok átvitelének csökkentésére irányuló ügynökségi erőfeszítéseket; arra buzdítja az ügynökséget, hogy folytassa ezt a folyamatot az évenkéntiség elvének teljes körű alkalmazása érdekében;

               11.

               rámutat arra, hogy a Számvevőszék már az előző években is megállapította, hogy az átvitt előirányzatok szintje magas, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez nincs összhangban az évenkéntiség elvével; rámutat különösen arra, hogy 2008-ban az átvitt költségvetési előirányzatok értéke 36 000 000 EUR (a 2008-as költségvetés 19,7 %-a), a törölt előirányzatoké pedig 9 700 000 EUR (a 2008-as költségvetés 5,3 %-a) volt;

      Díjakból származó bevétel

               12.

               felhívja az ügynökséget a pénzügyi és a tudományos szolgálat közötti jobb koordinációra a visszafizettetési felszólítások elfogadhatatlan mértékű késedelmének orvoslása érdekében; megállapítja, hogy a Számvevőszék jelentése szerint a visszafizettetési felszólításokat tíz vizsgált esetből kétszer (226 200 EUR, illetve 110 200 EUR értékben) nagyon nagy késedelemmel (21, illetve 5 hónap) bocsátották ki, megszegve ezáltal az ügynökség belső szabályzatát;

               13.

               hangsúlyozza, hogy az ügynökség költségvetését egyrészt az uniós költségvetésből, másrészt a gyógyszeripar által az uniós forgalombahozatali engedély megszerzése vagy fenntartása érdekében fizetett díjakból finanszírozzák; megjegyzi azonban, hogy az összköltségvetésnek mindössze 18,7 %-át teszi ki az uniós költségvetés hozzájárulása, ami az évek során csökkent, hisz 2005-ben például 22,7 %-ot tett ki; hangsúlyozza, hogy az ügynökség rendelkezésére álló teljes költségvetés 194 389 000 EUR;

      Devizaárfolyam-szerződések

               14.

               elvárja, hogy az ügynökség körültekintően folytassa azon régóta alkalmazott eljárását, miszerint határidős devizaügyleteteket köt annak érdekében, hogy igazgatási költségeinek egy részét biztosítsa az angol font árfolyamának kedvezőtlen fluktuációi ellen; elvárja, hogy az ügynökség körültekintően kezelje ezeket a tranzakciókat a 2009-ben például 900 000 EUR-t kitevő árfolyamveszteségek elkerülése érdekében; megjegyzi, hogy a Számvevőszék már többször észrevételezte ezt a gyakorlatot; kéri az ügynökséget, hogy haladéktalanul tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságát pénzállomány-kezelési politikájának felülvizsgálatáról; ellenőrizni fogja a felülvizsgált pénztárkezelési politikát;

               15.

               tudomásul veszi az ügynökség közlését, hogy a pénzállomány-kezelési politikát az ügynökség audit-tanácsadó bizottsága felülvizsgálta, elfogadta és hivatalosan jóváhagyta; felhívja az ügynökséget, hogy 2011. június 30-ig nyújtsa be a Parlamentnek a felülvizsgált pénzállomány-kezelési politika végrehajtásáról szóló összefoglalót;

      Teljesítmény

               16.

               véleménye szerint az emberi használatra szánt gyógyszerekre vonatkozó tudományos tanácsadás támogatására az ügynökségen belül működő rendszerek megfelelőségének és eredményességének értékelése az ügynökség által nyújtott teljesítmény mérésének fontos eszköze; elismeri, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat ellenőrzéseket hajtott végre, és kritikus hiányosságokat állapított meg e tekintetben;

      Összeférhetetlenség kezelése

               17.

               elfogadhatatlannak tartja, hogy az ügynökség nem alkalmazza ténylegesen a vonatkozó szabályokat, aminek eredményeképpen nincs garancia arra, hogy az emberi használatra szánt gyógyszerek értékelését független szakértők végzik; kiemeli, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat számos korábbi, az ügynökségről szóló éves ellenőrzési jelentésében megfogalmazott – nagyrészt a szakértők függetlenségére vonatkozó – ajánlásai közül 12 „nagyon fontosat” és 1 „kritikust” még mindig nem hajtottak végre 2009-ben, miközben a legrégebbi ajánlás 2005-ben készült;

               18.

               megállapítja, hogy az ügynökség volt ügyvezető igazgatóját egy olyan tanácsadó cég foglalkoztatja, amely – többek között – gyógyszeripari társaságoknak ad tanácsot új gyógyszerek kifejlesztéséhez és azok piacra történő bevezetési idejük csökkentéséhez; hangsúlyozza, hogy ez a munkahelyváltás kétségeket vet fel az ügynökség tényleges függetlenségével kapcsolatban; megjegyzi, hogy az Európai Unió tisztségviselőinek személyzeti szabályzata (6) 16. cikke széles mérlegelési jogkörrel ruházza fel az igazgatótanácsot, hogy engedélyezze vagy megtiltsa az ilyen típusú munkavállalást; megjegyzi, hogy az ügynökség volt ügyvezető igazgatójának jövőbeli munkavállalására vonatkozó jóváhagyás megadása után az igazgatótanács végül úgy határozott, hogy korlátozásokat határoz meg a volt ügyvezető igazgató új és jövőbeli szakmai tevékenységei tekintetében; mindazonáltal kéri, hogy az ügynökség 2011. június 30-ig nyújtson be jelentést a mentesítésért felelős hatóságnak, amely felsorolja az ügynökség létrehozása óta felmerült valamennyi hasonló esetet, és alaposan megindokolja az igazgatótanács döntését minden egyes esetben;

               19.

               nem hajlandó elfogadni, hogy az ügynökség nem tartja be szigorúan magatartási kódexét, amely meghatározza az igazgatótanácsi és bizottsági tagokra, a szakértőkre és az ügynökség alkalmazottaira vonatkozó, függetlenségről és bizalmasságról szóló elveket és iránymutatásokat; elvárja, hogy az ügynökség a projektcsoport-vezetők termékekhez való beosztása előtt alaposan mérje fel, hogy a személyzet tagjai által jelzett érdekeltségek befolyásolhatják-e pártatlanságukat és függetlenségüket; sürgeti továbbá az ügynökséget, hogy dokumentálja és értékelje ellenőrzéseit, és a beosztásra vonatkozó döntésekről vezessen aktát, amelyet honlapján elérhetővé kell tennie;

               20.

               hangsúlyozza, hogy az ügynökség jó hírét befolyásolhatják azok az esetek, amelyekben az értékeléseket lehetséges összeférhetetlenség miatt kifogás éri;

               21.

               nyomatékosan kéri az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a szakértők függetlenségének biztosítása érdekében a létrehozása óta foganatosított lépésekről;

               22.

               meglepőnek találja, hogy a Számvevőszék által az ügynökség éves beszámolóiról 2006 óta készített jelentések nem tesznek említést a szakértők függetlenségének értékelését illető hiányosságokról;

               23.

               tájékoztatást kér arról, sor került-e a benfluorex tartalmú gyógyszerek bármelyikével foglalkozó szakértők és személyzet függetlenségével kapcsolatos vizsgálatra, és ez miként történt, valamint arról, hogyan ellenőrizték az általuk bejelentett érdekeltségeket;

      Az emberi használatra szánt gyógyszerek tudományos értékelését támogató eljárások

               24.

               nem hajlandó elfogadni az ügynökségtől, hogy az emberi használatra szánt gyógyszerekre vonatkozó dossziékban foglalt információk hiánytalanok; sürgeti e tekintetben az ügynökséget annak szavatolására, hogy a kulcsfontosságú információk könnyen lekérdezhetők legyenek, és a nyilvántartási rendszerre vonatkozó valamennyi lényeges iránymutatás megvalósuljon;

               25.

               kéri továbbá az ügynökséget, hogy a 726/2004/EK rendeletben előírt módon töltse fel és rendszeresen frissítse az európai szakértők adatbázisát, és erről folyamatosan tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot; sürgeti emellett az ügynökséget, hogy tegye lehetővé az információk hatékony lekérését a SIAMED és a Product Overview adatbázisból;

      Az ügynökség és az illetékes nemzeti hatóságok szerepe

               26.

               sürgeti az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a bizottságok, a szakértők és az értékelési folyamatok függetlensége kérdésének felmerülése esetén az illetékes nemzeti hatóságok szerepéről és a nekik átadott feladatokról szóló, tagállamokkal kötött megállapodás feltételeiről annak hatálybalépése óta, a megállapodás végrehajtásának szintjéről, és részletesen számoljon be arról, hogy a megállapodás miképpen változott az idők során; véleménye szerint a tagállamokkal létrejött megállapodás teljes körű végrehajtásáig az ügynökség felel a szakértők összeférhetetlenségének azonosítására és kezelésére vonatkozó, korábban létező eljárások végrehajtásáért;

      Tudományos tanácsadás

               27.

               üdvözli az ügynökség arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az új gyógyszerek kifejlesztésének kezdeti szakaszaiban fokozza a tudományos tanácsadást, valamint üdvözli a közegészségügy szempontjából döntő fontosságú gyógyszerek értékelésének, illetve a telematikai programok fejlesztésének és végrehajtásának felgyorsítása érdekében bevezetett intézkedéseket;

      Emberi erőforrás-gazdálkodás

               28.

               felhívja az ügynökséget annak biztosítására, hogy az ideiglenes személyzet ne kapjon érzékeny feladatokat; elismeri, hogy az ügynökség az ideiglenes személyzet (2009-ben 32 fő) felvételét a szerződéses alkalmazottakra vonatkozó vizsga teljesítéséhez köti, és közülük egyesek érzékeny feladatokat végeznek, vagy hozzáférnek érzékeny információkhoz; hangsúlyozza a biztonsági szabályok esetleges megsértésének az ideiglenes személyzet érzékeny információkhoz való hozzáférésével vagy a követendő eljárások nem ismeretével összefüggő kockázatait;

               29.

               felhívja az ügynökséget, hogy szigorítsa munkaerő-felvételi eljárását, és gondoskodjon annak dokumentálásáról; elismeri, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat hiányosságokat állapított meg e tekintetben; hangsúlyozza továbbá, hogy a munkaerő-felvételi eljárások elégtelen dokumentálása következtében az ügynökség kevéssé képes megválaszolni a pályázókkal szembeni egyenlőtlen bánásmódra és/vagy a munkaerő-felvétellel kapcsolatos önkényes döntésekre vonatkozó állításokat; emellett véleménye szerint, amennyiben a verseny korlátozott, az ennek eredményeként végrehajtott munkaerő-felvétel nem feltétlenül a legjobb választást jelenti, és előfordulhat, hogy az emberi és pénzügyi erőforrásokat nem hatékonyan használják fel;

      Belső ellenőrzés

               30.

               elfogadhatatlannak tartja, hogy az ügyvezető igazgató 2010. május 13-i megbízhatósági nyilatkozata nem tartalmaz semmilyen fenntartást, így nincs összhangban az ügynökség által elfogadott magatartási kódexben, a Belső Ellenőrzési Szolgálat és a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatai fényében tett kötelezettségvállalással;

               31.

               emlékeztet az ügyvezető igazgató azon kötelességére, hogy a mentesítésért felelős hatóságnak készített jelentésébe belefoglalja a Belső Ellenőrzési Szolgálat jelentéseinek összefoglalóját, nevezetesen:

                           i.

                           a Belső Ellenőrzési Szolgálat által végzett belső ellenőrzések számát és típusát;

                           ii.

                           valamennyi ajánlást (beleértve azokat is, melyeket az ügynökség esetleg visszautasított); és

                           iii.

                           az ezen ajánlások alapján hozott valamennyi intézkedést;

                     tudni szeretné, hogy e kötelezettségek teljesültek-e az előző években, és kéri az ügynökséget, hogy 2011. június 30-ig továbbítsa a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2007 óta készített jelentéseit a mentesítésért felelős hatóság részére;

               32.

               tudomásul veszi az ügynökség kezdeményezését, amelynek értelmében a mentesítésért felelős hatóság rendelkezésére bocsátja a Belső Ellenőrzési Szolgálat ügynökségről szóló éves belső ellenőrzési jelentését; úgy véli, hogy ennek kell az átláthatóság bevett gyakorlatának lennie, és elvárja, hogy az összes többi ügynökség is kövesse ezt a gyakorlatot;

               33.

               elismeri, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat 32 ajánlásából egy „kritikus” – a szakértőkkel kapcsolatos végrehajtási eljárások vonatkozásában –, tizenkettő ajánlás – főként az emberi erőforrások kezelésével, a személyzet összeférhetetlenségének kezelésével és az emberi használatra szánt gyógyszerekre vonatkozó tudományos értékelés biztosítását támogató egyéb, ügynökségen belüli eljárásokkal összefüggésben – pedig „nagyon fontos” besorolást kapott; ezért felhívja az ügynökséget, hogy haladéktalanul tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot ezen ajánlások pontos tartalmáról; sürgeti az ügynökséget, hogy késlekedés nélkül hajtsa végre a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásait, és 2011. június 30-ig nyújtson teljes körű áttekintést a mentesítésért felelős hatóság részére az ezen ajánlások megfelelő kezelésére hozott és végrehajtott intézkedésekről; emellett kéri a Számvevőszéket, hogy kövesse nyomon ezeket a lépéseket, és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a meghozott intézkedések hatékonyságáról;

      Az ügynökség által 2011. június 30-ig megteendő lépések

               34.

               sürgeti az ügynökség ügyvezető igazgatóját, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat támogatásával 2011. június 30-ig végezze el a személyzetre és a szakértőkre vonatkozó összeférhetetlenség azonosításával és kezelésével kapcsolatos eljárások alkalmazásának alapos ellenőrzését, és az eredményekről tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;

               35.

               elvárja, hogy az igazgatótanács sürgősen fogadjon el cselekvési tervet a közbeszerzési eljárások hiányosságainak orvoslására; különösen arra kéri az ügynökség ügyvezető igazgatóját, hogy – a Belső Ellenőrzési Szolgálattal és a felügyelő főigazgatósággal együttműködve – készítse el ezt a cselekvési tervet, amelynek az egyedi intézkedéseket és a végrehajtásra vonatkozó ütemtervet is tartalmaznia kell; elvárja, hogy az ügynökség 2011. június 30-ig tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot ezen egyedi intézkedésekről;

               36.

               ezért felkéri az ügynökséget, hogy 2011. június 30-ig tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az összes aggodalomra okot adó kérdés tekintetében hozott intézkedésekről és az elért eredményekről;

               37.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló 2011. május 10-i állásfoglalására (7).

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 28. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 252., 2010.9.25., 164. o.

      (6)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

      (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0163. (Lásd e Hivatalos Lap 269. oldalát.)


title: A Tanács 2011/411/KKBP határozata ( 2011. július 12. ) az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről

text:
               13.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 183/16

         A TANÁCS 2011/411/KKBP HATÁROZATA
   (2011. július 12.)
   az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. és 45. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Védelmi Ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség) a 2004/551/KKBP tanácsi együttes fellépés (1) (a továbbiakban: a 2004/551/KKBP együttes fellépés) hozta létre, hogy támogassa az EU védelmi képességeinek a válságkezelés területén történő fejlesztésére, valamint az európai biztonság- és védelempolitika fenntartására irányuló tanácsi és tagállami erőfeszítéseket.

               (2)

               Az Európai Tanács által 2003. december 12-én jóváhagyott európai biztonsági stratégia meghatározása szerint egy védelmi ügynökség létrehozása fontos eleme a rugalmasabb és hatékonyabb európai katonai erőforrások kifejlesztésének.

               (3)

               Az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló 2008. december 11-i jelentés elismeri, hogy az Ügynökség vezető szerepet tölt be a közös biztonság- és védelempolitikát (KBVB) szolgáló kulcsfontosságú védelmi képességek kialakításának folyamatában.

               (4)

               A 2004/551/KKBP együttes fellépést hatályon kívül kell helyezni, és annak helyébe e tanácsi határozatnak kell lépnie, az Európai Unióról szóló szerződésnek a Lisszaboni Szerződés által bevezetett módosításainak figyelembevétele érdekében.

               (5)

               Az EUSZ 45. cikke előírja, hogy a Tanácsnak határozatot kell elfogadnia, amelyben megállapítja az ügynökség jogállását, meghatározza székhelyét és működésének szabályait, valamint hogy e határozatban figyelembe kell venni az Ügynökség tevékenységeiben való tényleges tagállami részvétel szintjét.

               (6)

               Az Ügynökségnek hozzá kell járulnia a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), és különösen a KBVP végrehajtásához.

               (7)

               Az Ügynökség szerkezeti felépítésének biztosítania kell, hogy az Ügynökség megfeleljen az Unió és tagországai KBVP-vel összefüggő operatív igényeinek, és – amennyiben az feladatainak teljesítéséhez szükséges – képes legyen együttműködni a harmadik államokkal, valamint a különböző szervezetekkel és az egyéb szereplőkkel.

               (8)

               Az Ügynökségnek szoros munkakapcsolatot kell kialakítania az olyan, már létező megállapodási formákkal, csoportosulásokkal és szervezetekkel, mint például a LoI keretegyezmény (Letter of Intent Framework Agreement,), vagy úgy, mint a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet (OCCAR) és az Európai Űrügynökség (ESA).

               (9)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő), összhangban az EUSZ 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően, vezető szerepet kell betöltenie az Ügynökség szervezetében, és fő kapcsolattartóként kell eljárnia az Ügynökség és a Tanács között.

               (10)

               Politikai felügyeleti és politikaalakítási feladatainak gyakorlása során a Tanácsnak iránymutatást kell nyújtania az Ügynökség részére.

               (11)

               Jellegükre való tekintettel az Ügynökség a 4. cikk (4) bekezdésben említett pénzügyi keretének elfogadását, valamint az Ügynökség és a harmadik országok, szervezetek és szervek közötti adminisztratív megállapodások megkötését a Tanácsnak egyhangúlag jóvá kell hagynia.

               (12)

               Az Ügynökség tevékenységével kapcsolatos iránymutatások és határozatok elfogadása során a Tanács védelmi miniszteri szinten ülésezik.

               (13)

               Minden, a Tanács által az Ügynökség tevékenységével kapcsolatban elfogadott iránymutatást vagy határozatot az EUMSZ 240. cikkével összhangban kell előkészíteni.

               (14)

               A Tanács előkészítő és tanácsadó szerveinek – különösen az EUMSZ 240. cikke szerinti Állandó Képviselők Bizottságának, az EUSZ 38. cikke szerinti Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) és az EU Katonai Bizottságának (EUKB) – hatáskörei nem változnak.

               (15)

               A nemzeti fegyverzeti igazgatóknak, a műveleti parancsnokoknak, a kutatási és technológiai igazgatóknak és a védelempolitikai igazgatóknak a Tanács Ügynökséggel kapcsolatos döntéseivel összefüggésben jelentéseket kell kapniuk a hatáskörükbe tartozó kérdésekről, illetve hozzá kell járulniuk e döntések előkészítéséhez.

               (16)

               Az Ügynökségnek rendelkeznie kell a feladatai ellátásához és céljai eléréséhez szükséges jogi személyiséggel, ugyanakkor szoros kapcsolatot kell fenntartania a Tanáccsal, és teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Európai Unió és intézményei hatásköreit.

               (17)

               Rendelkezni kell arról, hogy az Ügynökség által kezelt költségvetésekben szereplő nem igazgatási költségekhez eseti alapon hozzájárulás nyújtható az Európai Unió általános költségvetéséből, az arra vonatkozó szabályok, eljárások és döntéshozatali folyamatok – köztük az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése – teljes tiszteletben tartása mellett.

               (18)

               Az Ügynökségnek amellett, hogy valamennyi tagállam részvétele előtt nyitva áll, lehetőséget kell biztosítania arra is, hogy a tagállamok külön csoportjai ad hoc projekteket vagy programokat hozzanak létre.

               (19)

               Az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat jövőbeli elfogadására is figyelemmel, valamint összhangban az EUSZ 42. cikkének (6) bekezdésével és 46. cikkével, illetve az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az EUSZ 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló (10.) jegyzőkönyvvel, az Ügynökségnek támogatnia kell az állandó strukturált együttműködés megvalósítását.

               (20)

               Az Ügynökségnek olyan döntéshozatali eljárásokkal kell rendelkeznie, amelyek lehetővé teszik feladatainak hatékony ellátását, ugyanakkor tiszteletben tartják a részt vevő tagállamok nemzetbiztonsági és védelmi politikáit is.

               (21)

               Az Ügynökségnek az EUSZ 40. cikkének teljes tiszteletben tartásával kell teljesítenie megbízatását.

               (22)

               Az Ügynökségnek a Tanács biztonsági előírásaival és szabályaival teljes összhangban kell eljárnia.

               (23)

               Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Ennélfogva ez a határozat Dániára nézve nem kötelező,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   I.   FEJEZET

      AZ ÜGYNÖKSÉG LÉTREHOZÁSA, MEGBÍZATÁSA ÉS FELADATAI

   1. cikk
   Az Ügynökség létrehozása
   (1)   A 2004/551/KKBP együttes fellépéssel eredetileg létrehozott, védelmiképesség-fejlesztési, kutatási, beszerzési és fegyverkezési ügynökség (a továbbiakban: az Európai Védelmi Ügynökség vagy az Ügynökség) működése az alábbi rendelkezésekkel összhangban folytatódik.
   (2)   Az Ügynökség a Tanács felügyelete alatt, az Európai Unió egységes intézményi keretén belül, továbbá az uniós intézmények és a tanácsi szervek hatásköreinek sérelme nélkül, a KKBP és a KBVP támogatása érdekében látja el feladatát. Az Ügynökség megbízatása nem érinti az Unió egyéb hatásköreit, és a legteljesebb mértékben tiszteletben tartja az EUSZ 40. cikkét.
   (3)   Az Ügynökség az Unió valamennyi olyan tagállamának részvétele előtt nyitva áll, amely részt kíván venni benne. Az Ügynökségben e határozat elfogadásakor már részt vevő tagállamok továbbra is részt vevő tagállamok.
   (4)   Bármely tagállam, amely az Ügynökségben e határozat hatálybalépését követően kíván részt venni, vagy abból ki kíván lépni, ebbéli szándékáról értesíti a Tanácsot és tájékoztatja a főképviselőt. A fent említett részvételre vagy kilépésre vonatkozó valamennyi szükséges technikai és pénzügyi szabály megállapítása a 8. cikk szerinti Irányítóbizottság hatáskörébe tartozik.
   (5)   Az Ügynökség székhelye Brüsszel.
   2. cikk
   Megbízatás
   (1)   Az Ügynökségnek az a megbízatása, hogy támogassa az EU védelmi képességeinek a válságkezelés területén történő fejlesztésére, valamint a KBVP jelenlegi és a jövőben kialakítandó formában történő fenntartására irányuló tanácsi és tagállami erőfeszítéseket.
   (2)   Az Ügynökség megállapítja a műveleti igényeket, támogatja az ezen igények kielégítését szolgáló intézkedéseket, hozzájárul a védelmi szektor ipari és technológiai bázisának erősítéséhez szükséges intézkedések meghatározásához és – adott esetben – végrehajtásához, részt vesz az európai képesség- és fegyverzetpolitika meghatározásában, valamint segíti a Tanácsot a katonai képességek fejlődésének értékelésében.
   (3)   Az Ügynökség megbízatása nem érinti a tagállamokat védelmi kérdésekben megillető hatásköröket.
   3. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   a)   „részt vevő tagállamok”: az Európai Uniónak az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamai;
   b)   „hozzájáruló tagállamok”: az Európai Unió olyan részt vevő tagállamai, amelyek hozzájárulást nyújtanak az Ügynökség egyes projektjeihez vagy programjaihoz.
   4. cikk
   A politikai felügyeletre és a Tanácsnak való jelentéstételre vonatkozó szabályok
   (1)   Az Ügynökség a Tanács irányítása és politikai felügyelete alatt működik, részére rendszeresen jelentéseket készít, és a Tanácstól rendszeres iránymutatást kap.
   (2)   Az Ügynökség tevékenységéről rendszeresen beszámol a Tanácsnak, így különösen:

               a)

               minden év novemberében jelentést nyújt be a Tanácsnak az Ügynökség adott évi tevékenységéről, és bemutatja következő évi munkaprogramjának és költségvetésének tervezett elemeit;

               b)

               az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására is figyelemmel, évente legalább egy alkalommal az 5. cikk (3) bekezdése f) pontjának ii. alpontjában említettek szerint tájékoztatást nyújt be a Tanácsnak az állandó strukturált együttműködéssel összefüggő értékelési tevékenységekhez való hozzájárulásáról.

         A határozathozatal céljából az Irányítóbizottság elé kerülő fontos kérdésekről az Ügynökség a Tanácsot kellő időben tájékoztatja.
   (3)   A Tanács egyhangúlag eljárva és szükség szerint a PBB vagy más hatáskörrel rendelkező tanácsi szervek tanácsa alapján évente iránymutatást ad ki az Ügynökség munkájával – különösen annak munkaprogramjával – kapcsolatban. Az Ügynökség munkaprogramját ezen iránymutatások keretein belül kell megállapítani.
   (4)   A Tanács évente, egyhangúlag eljárva jóváhagyja az Ügynökségnek az elkövetkező három évre szóló pénzügyi keretét. E pénzügyi keret tartalmazza az Ügynökség hároméves munkatervéhez kapcsolódóan elfogadott prioritásokat, és megállapítja a keret első évére vonatkozó jogilag kötelező érvényű felső korlátot, valamint a második és harmadik évekre vonatkozó tervezett számadatokat. Az Ügynökség a pénzügyi keret tervezetét, valamint az ahhoz kapcsolódó munkatervet legkésőbb minden év március 31-éig vizsgálatra benyújtja az Irányítóbizottságnak.
   (5)   Az Ügynökség – ha ez a megbízatásának végrehajtásához szükséges – ajánlásokat fogalmazhat meg a Tanács, illetőleg a Bizottság részére.
   5. cikk
   Funkciók és feladatok
   (1)   Funkciói és feladatai teljesítése során az Ügynökség tiszteletben tartja az Unió és az uniós intézmények egyéb hatásköreit.
   (2)   Az Ügynökség funkcióinak és feladatainak teljesítése nem sértheti a tagállamokat védelmi kérdésekben megillető hatásköröket.
   (3)   Az Ügynökség a Tanács felügyelete alatt:

               a)

               hozzájárul a tagállamok katonai képességeire vonatkozó célkitűzések meghatározásához és a tagállamok által a katonai képességekre vonatkozóan vállalt kötelezettségek teljesítésének értékeléséhez, különösen az alábbiak révén:

                           i.

                           a hatáskörrel rendelkező tanácsi szervekkel – köztük az EUKB-vel – együttműködésben, és többek között a képességfejlesztési mechanizmus (CDM), illetve annak esetleges utódmechanizmusa igénybevételével az EU védelmi képességekkel kapcsolatos jövőbeli igényeinek meghatározása;

                           ii.

                           a képességfejlesztési terv (CDP) és adott esetben az azt felváltó későbbi tervek végrehajtásának koordinálása;

                           iii.

                           a tagállamok által megállapítandó kritériumok alapján és többek között a CDP-folyamaton keresztül és a CDM, illetve az azt felváltó későbbi mechanizmusok felhasználásával a katonai képességekre vonatkozó tagállami kötelezettségvállalások értékelése;

               b)

               előmozdítja a műveleti igények harmonizálását, valamint hatékony és egymással kompatibilis beszerzési módszerek elfogadását, különösen az alábbiak révén:

                           i.

                           a katonai igények harmonizációjának előmozdítása és koordinálása;

                           ii.

                           a legjobb gyakorlatok meghatározásán és terjesztésén keresztül a költséghatékony és eredményes beszerzés előmozdítása;

                           iii.

                           értékelések készítése a képességfejlesztés és a beszerzés pénzügyi prioritásairól;

               c)

               a katonai képességekre vonatkozó célkitűzések teljesítése érdekében többoldalú projektekre tesz javaslatot, gondoskodik a tagállamok által végrehajtott programok összehangolásáról és a külön meghatározott együttműködési programok irányításáról, különösen az alábbiak révén:

                           i.

                           új többoldalú együttműködési projektek indítványozása és előmozdítása;

                           ii.

                           az operatív területen a kollaboratív tevékenységek meghatározása és indítványozása;

                           iii.

                           a már létező, tagállamok által végrehajtott programok koordinációjának támogatása;

                           iv.

                           a tagállamok kérésére a külön meghatározott programok irányításának átvállalása;

                           v.

                           a tagállamok kérésére a programok előkészítése az OCCAR – vagy az esettől függően más szerveződések – általi irányításra;

               d)

               támogatja a védelmi technológiai kutatásokat, továbbá koordinálja és tervezi a közös kutatási tevékenységeket és a jövőbeli műveleti igények kielégítését szolgáló műszaki megoldások felkutatását, különösen az alábbiak révén:

                           i.

                           adott esetben az uniós kutatási tevékenységekkel összehangoltan a jövőbeni biztonsági és védelmi képességi igények kielégítését célzó kutatások előmozdítása, és ezáltal Európa ipari és technológiai felkészültségének e területen való erősítése;

                           ii.

                           a hatékonyabban célzott közös védelmi kutatási és technológiai tevékenység előmozdítása;

                           iii.

                           a védelmi kutatás és technológia katalizálása tanulmányok és projektek segítségével;

                           iv.

                           a védelem területén kötött kutatási-technológiai szerződések kézbentartása;

                           v.

                           a Bizottsággal együttműködésben a védelmi és a polgári vonatkozású vagy biztonsági kutatási programok közötti komplementaritás és szinergia maximalizálása;

               e)

               hozzájárul minden olyan hasznos intézkedés meghatározásához és adott esetben végrehajtásához, amely a védelmi szektor ipari és technológiai alapjainak erősítését vagy a katonai kiadások hatékonyságának javítását szolgálják, különösen az alábbiak révén:

                           i.

                           a nemzetközi szinten versenyképes európai védelmieszköz-piac létrehozásához való hozzájárulás, a belső piac szabályainak, valamint a Bizottság e területen fennálló hatásköreinek sérelme nélkül;

                           ii.

                           a vonatkozó politikák és stratégiák kidolgozása a Bizottsággal és szükség szerint az iparággal konzultálva;

                           iii.

                           az Ügynökség feladatainak keretében – a Bizottsággal konzultálva – törekvés a kapcsolódó eljárások uniós szintű fejlesztésére és harmonizációjára;

               f)

               az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására is figyelemmel, támogatja ezen együttműködést, különösen az alábbiak révén:

                           i.

                           a nagyobb szabású közös vagy európai szintű képességfejlesztési kezdeményezések előmozdítása;

                           ii.

                           hozzájárulás a képességekre vonatkozóan a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak, így többek között az állandó strukturált együttműködésről szóló, az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt (10.) jegyzőkönyv 2. cikke alapján megállapítandó feltételek szerint biztosított hozzájárulások rendszeres értékeléséhez, és erről évente legalább egy alkalommal jelentés készítése.

         6. cikk
   Jogi személyiség
   Az Ügynökség feladatainak ellátása és céljainak elérése érdekében jogi személyiséggel rendelkezik. A tagállamok biztosítják, hogy az Ügynökség a saját jogszabályaik által a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezzék. Így különösen, az Ügynökség ingó és ingatlan vagyont szerezhet, azzal rendelkezhet, perelhet és perelhető. Az Ügynökség köz- vagy magánjogi szereplőkkel, illetve szervezetekkel történő szerződéskötési képességgel rendelkezik.
   II.   FEJEZET

      AZ ÜGYNÖKSÉG SZERVEI ÉS SZEMÉLYZETE

   7. cikk
   Az Ügynökség vezetője
   (1)   Az Ügynökség élén az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) áll.
   (2)   Az Ügynökség vezetője felel az Ügynökség általános szervezetéért és működéséért, és gondoskodik arról, hogy az Ügynökség vezetőjének alárendelt ügyvezető igazgató végrehajtsa a Tanács által kiadott iránymutatásokat és az Irányítóbizottság határozatait.
   (3)   Az Ügynökség vezetője a 4. cikk (2) bekezdésében említettek szerint benyújtja a Tanácshoz az Ügynökség jelentéseit.
   (4)   Az Ügynökség vezetője felel az adminisztratív megállapodásokra vonatkozó, harmadik államokkal és más szervezetekkel, csoportosulásokkal vagy egyéb szereplőkkel az Irányítóbizottság által kiadott irányelvekkel összhangban folytatott tárgyalásokért. Az Irányítóbizottság által jóváhagyott ilyen megállapodások keretein belül az Ügynökség vezetője felel a megfelelő munkakapcsolatok kialakításáért.
   8. cikk
   Irányítóbizottság
   (1)   Az Ügynökség döntéshozó szerve az Irányítóbizottság, amely valamennyi részt vevő tagállam részéről egy-egy – kormánya nevében való kötelezettségvállalásra felhatalmazott – képviselőből, valamint a Bizottság egy képviselőjéből áll. Az Irányítóbizottság a Tanács által kiadott iránymutatások keretei között jár el.
   (2)   Az Irányítóbizottság a részt vevő tagállamok védelmi minisztereinek, vagy azok képviselőinek szintjén ülésezik. Az Irányítóbizottság alapvetően minden évben legalább két védelmi miniszteri szintű ülést tart.
   (3)   Az Irányítóbizottság üléseit az Ügynökség vezetője hívja össze és vezeti le. Ha valamely részt vevő tagállam erre felkéri, az Ügynökség vezetője egy hónapon belül bármely részt vevő tagállam kérelme alapján is összehívja az ülést.
   (4)   Az Ügynökség vezetője az Irányítóbizottság ülései levezetésének jogkörét átadhatja, ha az Irányítóbizottság a védelmi miniszterek képviselőinek szintjén ülésezik.
   (5)   Az Irányítóbizottság különleges összetételben is ülésezhet (úgymint: nemzeti fegyverzeti igazgatók, műveleti parancsnokok, kutatási és technológiai igazgatók vagy védelempolitikai igazgatók).
   (6)   Az Irányítóbizottság ülésein részt vesznek a következő személyek is:

               a)

               az Ügynökség 10. cikkben említett ügyvezető igazgatója, illetve annak képviselője;

               b)

               az EUKB elnöke, illetve annak képviselője;

               c)

               az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) képviselői.

         (7)   Az Irányítóbizottság a közös érdekű ügyek megvitatására meghívhatja:

               a)

               a NATO főtitkárát vagy képviselőjét;

               b)

               olyan más megállapodások, csoportosulások vagy szervezetek (mint például a LoI keretegyezmény, vagy úgy mint az OCCAR és az ESA) vezetőit/elnökeit, amelyek munkája kapcsolódik az Ügynökség tevékenységéhez;

               c)

               szükség szerint más harmadik felek képviselőit.

         9. cikk
   Az Irányítóbizottság feladatai és hatásköre
   (1)   A 4. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi iránymutatások keretében az Irányítóbizottság:

               a)

               jóváhagyja a Tanácshoz benyújtandó jelentéseket;

               b)

               az Ügynökség vezetője által benyújtott tervezet alapján minden évben legkésőbb december 31-én elfogadja az Ügynökség következő évre vonatkozó éves munkatervét;

               c)

               minden évben legkésőbb december 31-ig jóváhagyja az Ügynökség általános költségvetését, a Tanács által az Ügynökség pénzügyi keretében meghatározott korlátokon belül;

               d)

               a 19. cikkel összhangban jóváhagyja az Ügynökségen belüli ad hoc projektek vagy programok létrehozását;

               e)

               kinevezi az ügyvezető igazgatót és legfeljebb két helyettesét;

               f)

               dönt arról, hogy – a 17. cikkel összhangban – egy vagy több tagállam megbízhatja-e az Ügynökséget bizonyos hatáskörébe tartozó tevékenységek adminisztratív és pénzügyi kezelésével;

               g)

               jóváhagyja a Tanácshoz vagy a Bizottsághoz címzett ajánlásokat;

               h)

               elfogadja az Ügynökség eljárási szabályzatát;

               i)

               módosíthatja az Ügynökség általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó pénzügyi rendelkezéseket;

               j)

               módosíthatja a szerződéses alkalmazottakra és a kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályokat és előírásokat;

               k)

               megállapítja a tagállamoknak az 1. cikk (4) bekezdésében említett részvételére vagy kilépésére vonatkozó részletes technikai és pénzügyi rendelkezéseket;

               l)

               elfogadja az Ügynökség vezetője által az adminisztratív megállapodásokról folytatott tárgyalásokra vonatkozó irányelveket;

               m)

               jóváhagyja a 22. cikk (1) bekezdésében említett ad hoc megállapodásokat;

               n)

               megköti a 24. cikk (1) bekezdésében említett adminisztratív megállapodásokat az Ügynökség és harmadik felek között;

               o)

               jóváhagyja az éves elszámolásokat és a mérleget;

               p)

               elfogadja az Ügynökség megbízatásának teljesítésével kapcsolatos egyéb határozatokat is.

         (2)   E határozat eltérő rendelkezése hiányában az Irányítóbizottság minősített többséggel határoz. A részt vevő tagállamok szavazatait az EUSZ 16. cikkének (4) és (5) bekezdésével összhangban kell súlyozni. A szavazásban csak a részt vevő tagállamok képviselői vesznek részt.
   (3)   Amennyiben valamely részt vevő tagállam képviselője az Irányítóbizottságban kijelenti, hogy fontos és általa megnevezett nemzeti politikai okból ellenezni kívánja a minősített többséggel meghozandó határozat elfogadását, a szavazásra nem kerül sor. Ez a képviselő az Ügynökség vezetőjén keresztül a Tanács elé utalhatja az ügyet, hogy az szükség szerint iránymutatást adjon az Irányítóbizottság részére. Alternatív megoldásként az Irányítóbizottság minősített többséggel dönthet arról, hogy az ügyet döntéshozatal céljából a Tanács elé utalja. A Tanács egyhangúlag jár el.
   (4)   Az ügyvezető igazgató vagy valamely részt vevő tagállam javaslatára az Irányítóbizottság a következők felállításáról dönthet:

               a)

               az Irányítóbizottság adminisztratív és költségvetési határozatait előkészítő bizottságok, amelyek a részt vevő tagállamok küldötteiből és a Bizottság egy képviselőjéből állnak;

               b)

               az Ügynökség hatáskörébe tartozó meghatározott kérdésekre szakosodott bizottságok. Ezek a bizottságok a részt vevő tagállamok küldötteiből és – az Irányítóbizottság eltérő rendelkezése hiányában – a Bizottság egy képviselőjéből állnak.

         Az ilyen bizottságok létrehozására vonatkozó határozatokban meg kell határozni a bizottságok mandátumát és működésének időtartamát.
   10. cikk
   Az ügyvezető igazgató
   (1)   Az ügyvezető igazgatót és helyetteseit az Ügynökség vezetőjének javaslatára az Irányítóbizottság nevezi ki hároméves időtartamra. Az Irányítóbizottság a kinevezést két évvel meghosszabbíthatja. Az ügyvezető igazgató és legfeljebb két helyettese az Ügynökség vezetőjének irányítása alatt jár el, az Irányítóbizottság határozataival összhangban.
   (2)   Az ügyvezető igazgató – helyettesének/helyetteseinek támogatásával – az Ügynökség eredményes és hatékony működéséhez szükséges minden intézkedést meghoz. Annak érdekében, hogy a funkcionális egységek koherensen tudjanak működni, azok felügyeletéért és koordinálásáért az ügyvezető igazgató felel. Az ügyvezető igazgató az Ügynökség alkalmazotti állományának vezetője.
   (3)   Az ügyvezető igazgató felel a következőkért:

               a)

               az Ügynökség éves munkaterve végrehajtásának biztosítása;

               b)

               az Irányítóbizottság munkájának előkészítése, különös tekintettel az Ügynökség éves munkaprogramjának tervezetére;

               c)

               az Irányítóbizottságnak benyújtandó éves általános költségvetés-tervezet elkészítése;

               d)

               az Irányítóbizottságnak benyújtandó hároméves munkaterv elkészítése;

               e)

               a Tanácsnak benyújtandó hároméves pénzügyi keret elkészítése;

               f)

               szoros együttműködés biztosítása a Tanács előkészítő szerveivel, különösen a PBB-vel és az EUKB-vel, és e szervek információval történő ellátása;

               g)

               a 4. cikk (2) bekezdésében említett jelentések elkészítése;

               h)

               a bevételi és kiadási kimutatás elkészítése, valamint az Ügynökség általános költségvetésének és az Ügynökségre bízott ad hoc projektek/programok költségvetésének végrehajtása;

               i)

               az Ügynökség napi szintű ügyvitele;

               j)

               a biztonsági vonatkozású feladatok;

               k)

               a személyzeti ügyek.

         (4)   Az ügyvezető igazgató az Ügynökség munkaprogramjának és általános költségvetésének keretei között felhatalmazással rendelkezik a szerződések megkötésére és az alkalmazottak felvételére. Az Ügynökség által kezelt költségvetések tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő az ügyvezető igazgató.
   (5)   Az ügyvezető igazgató az Irányítóbizottságnak tartozik elszámolási kötelezettséggel.
   (6)   Az ügyvezető igazgató az Ügynökség törvényes képviselője.
   11. cikk
   Az Ügynökség személyzete
   (1)   Az Ügynökség személyzete – ideértve az ügyvezető igazgatót is – szerződéses és állandó személyi állományban lévő alkalmazottakból áll, akiket a lehető legtágabb földrajzi elhelyezkedés szerint, valamennyi részt vevő tagállamból, valamint az Unió intézményeiből jelentkezők közül kell kiválasztani. Az Ügynökség személyzetét a kapcsolódó kompetenciák és szakértelem alapján, tisztességes és átlátható versenyeljárás útján az ügyvezető igazgató választja ki. Az ügyvezető igazgató a betöltendő álláshelyekre vonatkozó részleteket és a kiválasztási eljárás vonatkozó kritériumait minden esetben előre közzéteszi. A felvétel célja valamennyi esetben az, hogy az Ügynökség számára a legkiemelkedőbb képességű és leghatékonyabban dolgozó alkalmazottak szolgálatait biztosítsák.
   (2)   Az Ügynökség személyzetét felsővezetői szinten – az ügyvezető igazgató javaslata alapján, az Irányítóbizottsággal folytatott egyeztetést követően – az Ügynökség vezetője nevezi ki, és hosszabbítja meg szerződésüket.
   (3)   Az Ügynökség személyzete a következőkből áll:

               a)

               a közvetlenül az Ügynökség által, határozott idejű szerződéssel, a részt vevő tagállamok állampolgárai közül kiválasztott alkalmazottak. Az említett személyzetre vonatkozó szabályzatot a Tanács egyhangúlag elfogadta (2). Az említett szabályzatot az Irányítóbizottság szükség esetén felülvizsgálja és módosítja, amennyiben erre felhatalmazást kap;

               b)

               a részt vevő tagállamok által az Ügynökség szervezetén belüli tisztségekre vagy meghatározott feladatokra és projektekre kirendelt nemzeti szakértők. Az említett személyzetre vonatkozó szabályzatot a Tanács egyhangúlag elfogadta (3). Az említett szabályzatot az Irányítóbizottság szükség esetén felülvizsgálja és módosítja, amennyiben erre felhatalmazást kap;

               c)

               az Ügynökséghez szükség szerint határozott időtartamra és/vagy meghatározott feladatokra és projektekre kirendelt uniós tisztviselők.

         (4)   Az Ügynökség és az Ügynökség személyzetére vonatkozó szabályzat hatálya alá tartozó bármely személyek között felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.
   III.   FEJEZET

      KÖLTSÉGVETÉS ÉS PÉNZÜGYI SZABÁLYOK

   12. cikk
   Költségvetési alapelvek
   (1)   Az euróban meghatározott költségvetések azok a jogi aktusok, amelyek az egyes pénzügyi évekre vonatkozóan megállapítják és engedélyezik az Ügynökség által kezelt valamennyi bevételt és kiadást.
   (2)   A költségvetésbe felvett előirányzatok engedélyezése a január 1-jén kezdődő és ugyanazon év december 31-én végződő pénzügyi év időtartamára vonatkozik.
   (3)   A bevételeknek és kiadásoknak minden költségvetésben egyensúlyban kell lenniük. Valamennyi bevételt és kiadást maradéktalanul, bármilyen, egymáshoz képest való kiigazítás nélkül kell bevezetni az adott költségvetésbe.
   (4)   A költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokból álló differenciált, továbbá nem differenciált előirányzatokból áll.
   (5)   A kötelezettségvállalási előirányzatoknak a folyó pénzügyi évben tett jogi kötelezettségvállalások teljes költségét fedezniük kell. Mindazonáltal a kötelezettségvállalások általánosan vagy éves részletekben is megállapíthatók. A kötelezettségvállalásokat a december 31-ig bezárólag tett jogi kötelezettségvállalások alapján kell könyvelni.
   (6)   A kifizetési előirányzatoknak a folyó pénzügyi évben és/vagy korábbi pénzügyi években tett jogi kötelezettségvállalások teljesítéseként foganatosított kifizetéseket kell fedezniük. A kifizetéseket a december 31-ig tett költségvetési kötelezettségvállalások alapján kell könyvelni.
   (7)   A pénzügyi év bevételeit az adott pénzügyi év során beszedett összegek alapján kell a pénzügyi év könyvelésében feltüntetni.
   (8)   A bevételeket és kiadásokat kizárólag a költségvetési tételekhez kötve, és az azokban található előirányzatok határain belül lehet foganatosítani.
   (9)   Az előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelvének, nevezetesen a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság elvének megfelelően kell felhasználni.
   13. cikk
   Az általános költségvetés
   (1)   Az Ügynökség vezetője minden évben március 31-ig benyújtja az Irányítóbizottságnak a következő évre vonatkozó, a pénzügyi keretben meghatározott korlátokat tiszteletben tartó általános költségvetés-tervezettel kapcsolatos átfogó becsléseket.
   (2)   Az Ügynökség vezetője az általános költségvetés-tervezetet minden év június 30-áig az Irányítóbizottság elé terjeszti. A tervezet a következőket tartalmazza:

               a)

               az alábbiakhoz szükségesnek ítélt előirányzatok:

                           i.

                           az Ügynökség működtetésével, személyzetével és üléseivel kapcsolatos költségek fedezése;

                           ii.

                           a külső tanácsadás – különösen az Ügynökség feladatainak ellátásához szükséges operatív elemzések – költségeinek, valamint a valamennyi részt vevő tagállam javát szolgáló egyedi kutatási és technológiai tevékenységek, különösen a műszaki esettanulmányok és megvalósíthatósági előtanulmányok költségeinek fedezése;

               b)

               a kiadások fedezéséhez szükséges bevételek előrejelzése.

         (3)   Az irányítóbizottságnak törekednie kell annak biztosítására, hogy a (2) bekezdés a) pontja ii. alpontjában említett előirányzatok a (2) bekezdésben említett teljes előirányzat jelentős részét képviseljék. Ezeknek az előirányzatoknak a tényleges igényeket kell tükrözniük, és lehetővé kell tenniük az Ügynökség számára műveleti szerepének ellátását.
   (4)   Az általános költségvetés-tervezethez csatolni kell a személyi állomány kialakításának részletes tervét és a részletes indokolásokat.
   (5)   Az Irányítóbizottság egyhangú határozattal úgy dönthet, hogy az általános költségvetés-tervezet egy bizonyos további projektet vagy programot is lefedhet, amennyiben az valamennyi részt vevő tagállam közös javát szolgálja.
   (6)   Az előirányzatokat a kiadás típusa vagy célja alapján csoportosítva címekre és fejezetekre kell bontani, amelyek szükség szerint tovább bonthatók cikkekre.
   (7)   Minden cím tartalmazhat egy „ideiglenes előirányzatok” elnevezésű fejezetet. Ezeket az előirányzatokat a szükséges előirányzatok összegével vagy a már megállapított előirányzatok végrehajtási területével kapcsolatban felmerült komoly bizonytalanság esetén kell bevezetni.
   (8)   A bevételek a következőkből állnak:

               a)

               az Ügynökségben részt vevő tagállamok által a bruttónemzetijövedelem- (GNI-) skála alapján befizetendő hozzájárulások;

               b)

               egyéb bevételek.

         Az általános költségvetés tervezete a meghatározott rendeltetésű bevételek nyilvántartására külön sorokat tartalmaz, és amennyiben lehetséges, jelzi az előirányzott összegeket.
   (9)   Az Irányítóbizottság minden év december 31-ig jóváhagyja az általános költségvetés tervezetét, az Ügynökség pénzügyi keretén belül. Az Irányítóbizottság ezen ülésén az Ügynökség vezetője, az Ügynökség vezetője által kijelölt képviselő vagy az Irányítóbizottságnak az Ügynökség vezetője által erre felkért tagja elnököl. Az ügyvezető igazgató megállapítja, hogy a költségvetést elfogadták, és értesíti a részt vevő tagállamokat.
   (10)   Amennyiben a pénzügyi év kezdetén az általános költségvetés tervezetének elfogadására még nem került sor, a költségvetés bármely fejezetének vagy egyéb részének tekintetében havonta az előző pénzügyi év költségvetési előirányzatainak legfeljebb egytizenketted részét kitevő összeget lehet elkölteni. Ez a szabályozás azonban nem járhat azzal, hogy a kidolgozás alatt álló általános költségvetési tervezetben előírt előirányzatok egytizenketted részét meghaladó tételeket bocsásson az Ügynökség rendelkezésére. Az ügyvezető igazgató javaslatára az Irányítóbizottság minősített többséggel engedélyezhet az egytizenketted részt meghaladó kiadásokat is, feltéve, hogy az arra a pénzügyi évre vonatkozó átfogó költségvetési előirányzatok nem lépik túl az előző pénzügyi évre vonatkozó költségvetési előirányzatokat. Az ügyvezető igazgató az e rendelkezés alapján engedélyezett előirányzatok fedezéséhez hozzájárulásokat hívhat le, amelyeket a lehívás közlésétől számított harminc napon belül kell befizetni.
   14. cikk
   A költségvetések módosítása
   (1)   Elkerülhetetlen, rendkívüli és előre nem látható körülmények esetén az ügyvezető igazgató módosító költségvetés-tervezetet nyújthat be a pénzügyi keretben meghatározott korlátokon belül.
   (2)   A módosító költségvetés-tervezetet az általános költségvetésre vonatkozó eljárásnak megfelelően kell elkészíteni, előterjeszteni és elfogadni, valamint az elfogadásról szóló bejelentést megtenni. Az Irányítóbizottságnak a sürgősségre való kellő tekintettel kell eljárnia.
   (3)   Abban az esetben, ha a kivételes és előre nem látható körülmények miatt a pénzügyi keretben meghatározott korlátok nem bizonyulnak elégségesnek – a 13. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott szabályok teljes körű figyelembevételével sem –, az Irányítóbizottság a költségvetés-módosítást beterjeszti a Tanácshoz, amely annak jóváhagyásáról egyhangúlag határoz.
   15. cikk
   Meghatározott rendeltetésű bevételek
   (1)   Általános költségvetésében az Ügynökség különleges célra rendelt bevételként pénzügyi hozzájárulásban részesülhet a 13. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjában nem említett költségek fedezésére:

               a)

               az Európai Unió általános költségvetéséből eseti alapon, az arra vonatkozó szabályok, eljárások és döntéshozatali mechanizmusok teljes körű tiszteletben tartásával;

               b)

               tagállamoktól, harmadik államoktól vagy egyéb harmadik felektől.

         (2)   A meghatározott rendeltetésű bevételeket kizárólag arra a külön célra lehet felhasználni, amelyhez azokat rendelték.
   16. cikk
   Hozzájárulások és visszatérítések
   (1)   Hozzájárulások meghatározása a GNI-skála alkalmazása esetén

               a)

               Amennyiben a GNI-skálát kell alkalmazni, a hozzájárulás nyújtására kötelezett tagállamok hozzájárulásainak bontását az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon, és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatnak (4), illetve az annak helyébe lépő bármely más tanácsi határozatnak megfelelően a bruttónemzetitermék-kulcs alapján kell meghatározni.

               b)

               Az egyes hozzájárulások kiszámítására vonatkozó adatok az Európai Unió legutóbb elfogadott költségvetéséhez csatolt, „Az általános költségvetés finanszírozásának összefoglalása a saját források típusa és tagállam szerinti bontásban” elnevezésű táblázat „GNI-alapú saját források” oszlopában szerepelnek. Valamennyi hozzájárulás nyújtására kötelezett tagállam hozzájárulásának mértéke arányos az érintett tagállam bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) a hozzájárulás nyújtására kötelezett tagállamok teljes GNI összesítésében képviselt részével.

         (2)   A hozzájárulások befizetésének ütemezése

               a)

               Az Ügynökség általános költségvetésének finanszírozására irányuló hozzájárulásokat az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamok az adott pénzügyi évben február 15-ig, június 15-ig és október 15-ig, három egyenlő részletben fizetik be.

               b)

               Módosító költségvetés elfogadása esetén az érintett tagállamok a szükséges hozzájárulásokat a hozzájárulás-lehívás közlésétől számított hatvan napon belül fizetik be.

               c)

               A hozzájárulásuk befizetéséhez kapcsolódó banki díjakat a tagállamok fizetik.

               d)

               Amennyiben az éves költségvetést november végéig nem hagyják jóvá, az Ügynökség egy adott tagállam kérelmére e tagállamtól egyedi ideiglenes hozzájárulást hívhat le.

         17. cikk
   A kiadások Ügynökség általi kezelése a tagállamok nevében
   (1)   Az ügyvezető igazgató vagy egy tagállam javaslatára az Irányítóbizottság dönthet úgy, hogy a tagállamok megbízhatják az Ügynökséget a hatáskörébe tartozó egyes tevékenységek adminisztratív és pénzügyi kezelésével.
   (2)   E döntésében az Irányítóbizottság engedélyezheti, hogy az Ügynökség egyes tagállamok nevében szerződést kössön. Az Igazgatótanács engedélyezheti, hogy az Ügynökség előzetesen beszedje e tagállamoktól a megkötött szerződések teljesítéséhez szükséges forrásokat.
   18. cikk
   A költségvetés végrehajtása
   (1)   Az Ügynökség általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi rendelkezéseket a Tanács egyhangú döntéssel elfogadta (5). E rendelkezéseket az Irányítóbizottság szükség esetén egyhangúlag eljárva felülvizsgálja és módosítja.
   (2)   Az Irányítóbizottság az ügyvezető igazgató javaslatára szükség esetén elfogadja az általános költségvetés végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó végrehajtási szabályokat, különös tekintettel a közbeszerzésre, a vonatkozó uniós szabályok sérelme nélkül. Az Irányítóbizottság biztosítja különösen az ellátás biztonságára, illetve a védelmi titok és a szellemi tulajdonjog védelmére vonatkozó követelmények megfelelő figyelembevételét.
   (3)   Az e cikkben említett pénzügyi rendelkezések és szabályok nem alkalmazandók a 19. és 20. cikkben említett ad hoc projektekre és programokra.
   IV.   FEJEZET

      AD HOC PROJEKTEK ÉS PROGRAMOK, VALAMINT AZ EZEKKEL KAPCSOLATOS KÖLTSÉGVETÉSEK

   19. cikk
   A kívülmaradásos (A típusú) ad hoc projektek és programok, valamint az ezekkel kapcsolatos ad hoc költségvetések jóváhagyása
   (1)   Egy vagy több tagállam vagy az ügyvezető igazgató benyújthat az Irányítóbizottságnak olyan ad hoc projektet vagy programot, amely az Ügynökség hatáskörébe tartozik, és amely az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamok általános részvételét feltételezi. Amennyiben a javasolt projekthez vagy programhoz ad hoc költségvetés kapcsolódik, illetve amennyiben lehetőség van a harmadik felek általi hozzájárulásra, arról az Irányítóbizottságot tájékoztatni kell.
   (2)   Alapszabályként valamennyi részt vevő tagállam hozzájárulása szükséges. A részt vevő tagállamok ezzel kapcsolatos szándékukról tájékoztatják az ügyvezető igazgatót.
   (3)   Az ad hoc projektet vagy programot az Irányítóbizottság hagyja jóvá.
   (4)   Az ügyvezető igazgató vagy valamely részt vevő tagállam javaslatára az Irányítóbizottság létrehozhat egy bizottságot, amely felügyeli az ad hoc projekt vagy program irányítását és végrehajtását. A bizottság a hozzájáruló tagállamok küldötteiből és – az Uniónak a projekthez vagy programhoz való hozzájárulása esetén – a Bizottság egy képviselőjéből áll. A bizottság mandátumát és működésének időtartamát az Irányítóbizottság állapítja meg határozatában.
   (5)   Az ad hoc projekt vagy program vonatkozásában a hozzájáruló tagállamok az Irányítóbizottság ülésén jóváhagyják:

               a)

               a projekt vagy program irányítására vonatkozó szabályokat;

               b)

               ha szükséges, a projekthez vagy programhoz kapcsolódó ad hoc költségvetést, a hozzájárulások kiszámításának kulcsát és a szükséges végrehajtási szabályokat;

               c)

               a harmadik felek esetleges részvételét a fenti (4) bekezdésben említett bizottságban. Részvételük nem sértheti az Unió döntéshozatali autonómiáját.

         (6)   Ha az Unió hozzájárul egy ad hoc projekthez vagy programhoz, a Bizottság részt vesz az (5) bekezdésben említett döntések meghozatalában, teljes mértékben megfelelve az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó döntéshozatali eljárásoknak.
   20. cikk
   A bővíthető (B típusú) ad hoc projektek és programok, valamint az ezekkel kapcsolatos ad hoc költségvetések jóváhagyása
   (1)   Egy vagy több tagállam tájékoztathatja az Irányítóbizottságot, hogy az Ügynökség hatáskörébe tartozó ad hoc projektet vagy programot kíván létrehozni, adott esetben a hozzá kapcsolódó ad hoc költségvetéssel együtt. Amennyiben a javasolt projekthez vagy programhoz ad hoc költségvetés kapcsolódik, illetve amennyiben lehetőség van a harmadik felek általi hozzájárulásra, arról az Irányítóbizottságot tájékoztatni kell, adott esetben közölve a projekthez vagy programhoz szükséges emberi erőforrásokra vonatkozó részleteket is.
   (2)   Az együttműködési lehetőségek maximalizálása érdekében a projektről vagy programról valamennyi részt vevő tagállamot tájékoztatni kell, kellő időben közölve azt is, hogy milyen alapelvek mentén lehetséges a résztvevők körének kibővítése, hogy bármely részt vevő tagállam jelezhesse csatlakozási szándékát. Ezen túlmenően a projektek vagy programok kezdeményezői a lehető legszélesebb körű tagság elérésére törekednek. A résztvevők körét a projekt kezdeményezői eseti alapon állapítják meg.
   (3)   Az ad hoc projekt vagy program a továbbiakban az Ügynökség projektjének vagy programjának minősül, kivéve, ha az Irányítóbizottság az (1) bekezdésben előírt tájékoztatás kézhezvételét követő egy hónapon belül ettől eltérően rendelkezik.
   (4)   Bármely részt vevő tagállam, amely a későbbiekben részt kíván venni az ad hoc projektben vagy programban, e szándékáról értesíti a hozzájáruló tagállamokat. Az ezen értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül a hozzájáruló tagállamok – kellő figyelemmel a részt vevő tagállamoknak a projektről vagy programról adott értesítésben megállapított bővítési alapelvekre – egymás között döntenek az érintett tagállamok részvételéről.
   (5)   A hozzájáruló tagállamok hozzák meg az ad hoc projekt vagy program, illetve adott esetben a hozzá kapcsolódó költségvetés létrehozásához és végrehajtásához szükséges döntéseket. Amennyiben az Unió hozzájárul egy ilyen ad hoc projekthez vagy programhoz, a Bizottság – teljes mértékben megfelelve az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó döntéshozatali eljárásoknak – részt vesz az e bekezdésben említett döntések meghozatalában. A hozzájáruló tagállamok folyamatosan tájékoztatják az Irányítóbizottságot a projekt vagy program előrehaladásáról.
   21. cikk
   Az ad hoc költségvetésekhez az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott hozzájárulások
   A 19. és 20. cikkben említett ad hoc projektekhez vagy programokhoz létrehozott ad hoc költségvetésekhez hozzájárulás nyújtható az Európai Unió általános költségvetéséből.
   22. cikk
   Harmadik felek részvétele
   (1)   A 19. vagy 20. cikkel összhangban létrehozott konkrét ad hoc projektekhez vagy programokhoz, valamint az azokhoz kapcsolódó költségvetésekhez harmadik felek is hozzájárulhatnak. Az egyes konkrét projektekhez vagy programokhoz esetleg szükséges, az Ügynökség és a harmadik felek közötti ad hoc megállapodásokat az Irányítóbizottság minősített többségi szavazással hagyja jóvá.
   (2)   A 19. cikk alapján létrehozott projektek vonatkozásában a hozzájáruló tagállamok az Irányítóbizottságon belüli ülésükön hagynak jóvá valamennyi, az érintett harmadik felekkel hozzájárulásuk kapcsán kialakítandó részletes szabályt.
   (3)   A 20. cikk alapján létrehozott projektek vonatkozásában a hozzájáruló tagállamok határoznak meg valamennyi, az érintett harmadik felekkel hozzájárulásuk kapcsán kialakítandó részletes szabályt.
   (4)   Amennyiben az Unió hozzájárul egy ad hoc projekthez vagy programhoz, a Bizottság részt vesz a (2) és (3) bekezdésben említett döntések meghozatalában.
   V.   FEJEZET

      KAPCSOLATTARTÁS A BIZOTTSÁGGAL

   23. cikk
   Kapcsolódás az Ügynökség munkájához
   (1)   A Bizottság az Irányítóbizottság szavazati joggal nem rendelkező tagja, amely minden tekintetben társul az Ügynökség munkájához.
   (2)   A Bizottság részt is vehet az Ügynökség projektjeiben és programjaiban.
   (3)   Az Ügynökség kialakítja a szükséges adminisztratív szabályokat és a munkakapcsolatot a Bizottsággal, különösen abból a célból, hogy szakmai észrevételekkel és tanáccsal lássák el egymást azokon a területeken, amelyeken az Unió tevékenysége érinti az Ügynökség célkitűzéseit, illetve amelyeken az Ügynökség tevékenysége érinti az Unió célkitűzéseit.
   (4)   Az Ügynökség és a Bizottság, illetve a hozzájáruló tagállamok és a Bizottság közös megegyezéssel, eseti alapon alakítják ki a 15. és 21. cikk alapján az Európai Unió általános költségvetéséből fedezendő hozzájárulásokra vonatkozó szükséges részletes szabályokat.
   VI.   FEJEZET

      AZ ÜGYNÖKSÉG KAPCSOLATA HARMADIK ÁLLAMOKKAL, SZERVEZETEKKEL ÉS EGYÉB SZEREPLŐKKEL

   24. cikk
   Adminisztratív megállapodások és egyéb ügyek
   (1)   Megbízatásának teljesítése érdekében az Ügynökség adminisztratív megállapodást köthet harmadik államokkal, szervezetekkel vagy egyéb szereplőkkel. Az ilyen megállapodásokban ki kell térni különösen:

               a)

               az Ügynökség és a harmadik fél közötti kapcsolat fennállásának alapelvére;

               b)

               az Ügynökség munkájához kapcsolódó témakörökben folytatandó konzultációkra vonatkozó rendelkezésekre;

               c)

               a biztonsági kérdésekre.

         A megállapodás megkötése során az Ügynökség tiszteletben tartja az Unió egységes intézményi kereteit és döntéshozói autonómiáját. E megállapodásokat a Tanács egyhangú jóváhagyását követően az Irányítóbizottság köti meg.
   (2)   Az Ügynökség szoros munkakapcsolatot alakít ki az OCCAR és a LoI keretegyezmény megfelelő elemeivel annak érdekében, hogy ezeket az elemeket, illetve azok elveit és gyakorlatát a kellő időben, az adott helyzetnek megfelelően és közös megegyezéssel bevonják, illetve beépítsék az Ügynökség munkájába.
   (3)   A képességfejlesztési mechanizmusok eljárásainak (CDM-eljárások) alkalmazása révén biztosítani kell a kölcsönös átláthatóságot és a koherens fejlesztéseket a képességek területén. Az Ügynökség és a NATO megfelelő szervei közötti egyéb munkakapcsolatokat az (1) bekezdésben említett adminisztratív megállapodás útján kell meghatározni, teljes mértékben megfelelve az EU és a NATO között már létező együttműködési és konzultációs kereteknek.
   (4)   Az Ügynökség a (2) és (3) bekezdésben említett szervezeteken és egyéb szereplőkön túl más szervezetekkel és szereplőkkel is munkakapcsolatot alakíthat ki az (1) bekezdésben említett megállapodási keretek között annak érdekében, hogy elősegítse azok lehetséges részvételét a projektekben és programokban.
   (5)   Az Ügynökség harmadik országokkal is kialakíthat munkakapcsolatot az (1) bekezdésben említett megállapodási keretek között annak érdekében, hogy elősegítse azok lehetséges részvételét a külön meghatározott projektekben és programokban.
   (6)   A Nyugat-Európai Fegyverkezési Csoport (Western European Armaments Group – WEAG) azon egykori tagjai számára, amelyek nem tagjai az EU-nak, a külön meghatározott projektekben és programokban való esetleges részvételük érdekében az Ügynökség biztosítja e projektek és programok lehető legteljesebb átláthatóságát. Fel kell állítani egy konzultációs bizottságot ennek érdekében, és azért, hogy az Ügynökség megbízatásának hatálya alá tartozó, közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos vélemény- és információcsere színteréül szolgáljon. A konzultációs bizottság az ügyvezető igazgató vagy képviselője elnökletével működik. Tagságát a részt vevő tagállamok és a Bizottság egy-egy képviselője, valamint – a velük együtt később megállapítandó részletes szabályoknak megfelelően – a nem EU-tag egykori WEAG-tagok képviselői alkotják.
   (7)   Kérésükre és a velük együtt később megállapítandó részletes szabályoknak megfelelően a (6) bekezdésben említett konzultációs bizottságban más, nem EU-tag európai NATO-tagok is részt vehetnek.
   (8)   A (6) bekezdésben említett konzultációs bizottság az Ügynökség hatáskörébe tartozó, közös érdekű, különleges kérdésekben a harmadik felekkel folytatott párbeszéd fórumaként is szolgálhat, és biztosíthatja, hogy e harmadik feleket teljeskörűen tájékoztassák a közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos fejleményekről, valamint a jövőbeli együttműködés lehetőségeiről.
   VII.   FEJEZET

      VEGYES RENDELKEZÉSEK

   25. cikk
   Kiváltságok és mentességek
   Az ügyvezető igazgatót és az Ügynökség alkalmazottait megillető kiváltságokat és mentességeket az Európai Unió tagállamai Tanácson belül ülésező kormányképviselőinek az Európai Védelmi Ügynökség és annak személyzete részére biztosított kiváltságokról és mentességekről szóló, 2004. november 10-i határozata állapítja meg.
   Az Ügynökség kiváltságait és mentességeit az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv állapítja meg.
   26. cikk
   Felülvizsgálati záradék
   Az Ügynökség vezetője e határozat végrehajtásáról legkésőbb 2014. július 14-ig jelentést nyújt be az Irányítóbizottsághoz, a határozat Tanács általi esetleges felülvizsgálata céljából.
   27. cikk
   Jogi felelősség
   (1)   Az Ügynökség szerződéses felelősségére vonatkozóan az érintett szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.
   (2)   Az Ügynökség által megkötött szerződések választott bírósági kikötései alapján a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.
   (3)   Az Ügynökség alkalmazottainak az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségére az Ügynökségre vonatkozó megfelelő szabályokat kell alkalmazni.
   28. cikk
   Dokumentumokhoz való hozzáférés
   Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
   29. cikk
   Biztonság
   (1)   Az Ügynökség alkalmazza a Tanácsnak a 2001/264/EK tanácsi határozatban (7) meghatározott biztonsági előírásait.
   (2)   Az Ügynökség biztosítja külső kommunikációjának megfelelő biztonságát.
   30. cikk
   Nyelvhasználat
   Az Ügynökségen belüli nyelvhasználatra vonatkozó szabályokat a Tanács határozza meg egyhangú döntéssel.
   31. cikk
   A 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezése
   Ez a határozat az Európai Védelmi Ügynökség létrehozásáról szóló 2004/551/KKBP együttes fellépést hatályon kívül helyezi, és annak helyébe lép.
   32. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  HL L 245., 2004.7.17., 17. o.

      (2)  Az Európai Védelmi Ügynökség személyzeti szabályzatáról szóló, 2004. szeptember 24-i 2004/676/EK tanácsi határozat (HL L 310., 2004.10.7., 9. o.)

      (3)  Az Európai Védelmi Ügynökséghez kirendelt nemzeti szakértőkre és nemzeti katonai állományra vonatkozó szabályokról szóló, 2004. szeptember 24-i 2004/677/EK tanácsi határozat (HL L 310., 2004.10.7., 64. o.)

      (4)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

      (5)  Az Európai Védelmi Ügynökség pénzügyi szabályzatáról, az Európai Védelmi Ügynökség közbeszerzési szabályzatáról és az Ügynökség működési költségvetéséből nyújtandó pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályzatról szóló, 2007. szeptember 18-i 2007/643/KKBP tanácsi határozat (HL L 269., 2007.10.12., 1. o.)

      (6)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

      (7)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.


title: A Tanács határozata (1996. október 28.) az Európai Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság között, az Egyiptomból származó és onnan érkező rizsnek a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó szabályok módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996D0640

Hivatalos Lap L 292 , 15/11/1996 o. 0027 - 0028

		A Tanács határozata(1996. október 28.)az Európai Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság között, az Egyiptomból származó és onnan érkező rizsnek a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó szabályok módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről(96/640/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére, összefüggésben a 228. cikk (2) bekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel az Európai Gazdasági Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás [1] 19. cikke a 32000 tonna éves mennyiség keretén belül és az exportlefölözés beszedésének feltételével előírja az említett országból származó és onnan érkező rizsnek a Közösségbe való behozatalára kivetett lefölözés csökkentését; mivel a megállapodás előírja, hogy a szabályaiban történő bármilyen változtatás esetén a Közösség – Egyiptom érdekeinek figyelembevételével – módosíthatja ezeket az intézkedéseket;mivel a Közösség az Uruguayi Fordulón megkötött mezőgazdasági megállapodásban vállalta, hogy a változó lefölözések helyett vámokat vezet be; mivel ezért az Egyiptommal kötött megállapodás módosítására van szükség;mivel a Közösség e célból tárgyalásokat folytatott az Egyiptomi Arab Köztársasággal az adott rendelkezések módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásról;mivel ezt a megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság között, az Egyiptomból származó és onnan érkező rizsnek a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó szabályok módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyt [2].3. cikkA megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket – beleértve a felügyeleti intézkedéseket is – az 1418/76/EGK rendelet [3] 27. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően fogadják el.Ha a megállapodás alkalmazása szükségessé teszi az Egyiptomi Arab Köztársasággal való szoros együttműködést, a Bizottság minden szükséges intézkedést megtehet az említett együttműködés biztosítása érdekében.Kelt Luxembourgban, 1996. október 28-án.a Tanács részérőlaz elnökD. Spring[1] HL L 266., 1978.9.27., 1. o.[2] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.[3] A Tanács 1976. június 21-i 1418/76/EGK rendelete a rizs piacának közös szervezéséről (HL L 166., 1976.6.25., 1. o.). A legutóbb a 3072/95/EGK rendelettel (HL L 329., 1995.12.30., 18. o.) módosított rendelet.--------------------------------------------------