title: 2010/109/CFSP: A Tanács 2010/109/KKBP határozata ( 2010. február 22. ) az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               23.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/16

         A TANÁCS 2010/109/KKBP HATÁROZATA
   (2010. február 22.)
   az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. február 20-án elfogadta a 2006/121/KKBP együttes fellépést (1), amely Peter SEMNEBY-t nevezte ki az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselőjévé (EUKK).

               (2)

               A Tanács 2009. február 16-án elfogadta az EUKK megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2009/133/KKBP együttes fellépést (2), amely az EUKK megbízatását módosította és 2010. február 28-ig meghosszabbította.

               (3)

               Az EUKK megbízatását 2010. augusztus 31-ig meg kell hosszabbítani. Mindazonáltal az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (továbbiakban: a főképviselő) ajánlása alapján így határoz.

               (4)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   Peter SEMNEBY-nek mint az Európai Unió dél-kaukázusi különleges képviselőjének (EUKK) a megbízatását a Tanács 2010. augusztus 31-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően a főképviselő ajánlása alapján így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   (1)   Az EUKK megbízatása az Európai Uniónak a Dél-Kaukázusra vonatkozó politikai célkitűzésein alapul. E célkitűzések az alábbiakat foglalják magukban:

               a)

               Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia támogatása annak érdekében, hogy megvalósíthassák politikai és gazdasági reformjaikat, különösen a jogállamiság, a demokratizálódás, az emberi jogok, a felelős kormányzás, a fejlődés, valamint a szegénység mérséklése terén;

               b)

               a meglévő mechanizmusokkal összhangban a régión belüli konfliktusok megakadályozása, a konfliktusok békés rendezéséhez való hozzájárulás, ideértve a menekültek és az országon belül lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek hazatérésének előmozdítását is;

               c)

               konstruktív kapcsolatok kialakítása a régió tekintetében érdekelt főbb szereplőkkel;

               d)

               a régió államai, különösen a Dél-Kaukázus államai közötti további együttműködés ösztönzése és támogatása, ideértve a gazdasággal, az energiával és a közlekedéssel kapcsolatos kérdéseket;

               e)

               a régión belüli uniós szerepvállalás hatékonyságának és ismertségének növelése.

         (2)   Az EUKK támogatja a főképviselőnek a régióban végzett munkáját.
   3. cikk
   Megbízatás
   E politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               kapcsolatok kialakítása a régióbeli kormányokkal, parlamentekkel, igazságszolgáltatási szervekkel és civil társadalommal;

               b)

               Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia ösztönzése a közös érdekű regionális témák – úgymint a közös biztonsági fenyegetések, a terrorizmus elleni küzdelem, a tiltott kereskedelem és a szervezett bűnözés – terén való együttműködésre;

               c)

               hozzájárulás a konfliktusok megakadályozásához és segítségnyújtás a konfliktusok rendezése terén elérendő haladás feltételeinek megteremtésében, ideértve a civil társadalomhoz kapcsolódó fellépésre és a területek rehabilitációjára vonatkozó ajánlásokat, az Európai Unió működéséről szóló szerződés sérelme nélkül;

               d)

               a konfliktusok rendezéséhez való hozzájárulás és e rendezés megvalósításának megkönnyítése az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkárával, az ENSZ mobil csoportjával, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel (EBESZ) és annak minszki csoportjával szoros együttműködésben;

               e)

               az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója (EUMM Georgia) misszióvezetőjének politikai iránymutatással történő ellátása;

               f)

               az Unió által a régió tekintetében érintett főbb szereplőkkel folytatott párbeszéd fokozása;

               g)

               segítségnyújtás a Tanács részére a Dél-Kaukázusra vonatkozó átfogó politika továbbfejlesztésében;

               h)

               egy támogató csoporton keresztül:

                           —

                           jelentések és a határhelyzetre vonatkozó folyamatos értékelések készítése az Unió részére,

                           —

                           a Grúzia és az Orosz Föderáció közötti bizalomépítés elősegítése, ily módon hatékony együttműködés és kapcsolattartás biztosítása valamennyi érintett szereplővel,

                           —

                           fontos kapcsolatok kiépítése a konfliktus sújtotta térségekben, hozzásegítve a csoportot ahhoz, hogy részt vegyen a bizalomerősítésben és értékelni tudja az adott térségekben a határokkal összefüggő kérdéseket, a hatásköröknek a grúz kormánnyal közösen végzett megállapítását és valamennyi érdekelttel folytatott egyeztetéseket követően (az Abháziában és Dél-Oszétiában terepen zajló műveleti tevékenységek kivételével),

                           —

                           segítségnyújtás a grúz határőrség és más tbiliszi illetékes kormányszervek részére az átfogó határ-ellenőrzési stratégia végrehajtásához,

                           —

                           együttműködés a grúz hatóságokkal a Tbiliszi és a határ közötti kommunikáció erősítése érdekében, ideértve a tanácsadást is. E feladat megvalósítása a parancsnoki lánc Tbiliszi és a határ között működő valamennyi szintjével való kapcsolattartás és szoros együttműködés révén történik (az Abháziában és Dél-Oszétiában terepen zajló műveleti tevékenységek kivételével);

               i)

               hozzájárulás az EU emberi jogi politikájának és az EU emberi jogokra vonatkozó iránymutatásainak a végrehajtásához, különös tekintettel a konfliktus sújtotta térségekben élő gyermekek és nők helyzetére, elsősorban az e kérdést érintő fejlemények megfigyelése és kezelése révén.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. március 1-jétől2010. augusztus 31-ig terjedő időszakra 1 855 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadások 2010. március 1-jétől számolhatók el. A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok és az Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. A tagállamok vagy az Unió intézményei által az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, illetve az Unió érintett intézménye fedezi. A tagállamok által a Tanács Főtitkárságához kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam vagy uniós intézmény közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK küldetésének érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. A tagállamok és a Bizottság minden ehhez szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU minősített információk biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai – különösen az EU minősített információk kezelése során – tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok – az adott esettől függően – logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz valamennyi indokolt és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása, amely tartalmazza a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint magában foglalja a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepítendő csoportjának valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a missziónak a Tanács Főtitkársága szerinti biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való megérkezést megelőzően vagy azt követően;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, és ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről, a félidős jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében, írásos jelentéseket nyújtsanak be a főképviselő, a Tanács és a Bizottság számára.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek szóban és írásban. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK előmozdítja az Unión belüli átfogó politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszközt koherens módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével, különösen az Európai Unió grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjével, figyelembe véve ez utóbbi megbízatásának különleges célkitűzéseit. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK az EUMM Georgia misszióvezetőjét helyi politikai iránymutatással látja el. Az EUKK és a polgári műveleti parancsnok szükség szerint konzultációt folytat egymással. Az EUKK a helyszínen működő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak az érintett térségben történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK a megbízatás végén a megbízatás teljesítéséről szóló jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2010. március 1-jétől kell alkalmazni.
   15. cikk
   Kihirdetés
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 49., 2006.2.21., 14. o.

      (2)  HL L 46., 2009.2.17., 53. o.

      (3)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.


title: 2014/445/EU: A Tanács határozata ( 2014. július 8. ) a Régiók Bizottsága két dán tagjának és hat dán póttagjának kinevezéséről

text:
               10.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 201/25

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. július 8.)
   a Régiók Bizottsága két dán tagjának és hat dán póttagjának kinevezéséről

      (2014/445/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a dán kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2). A Tanács a 2010/590/EU határozattal (3) Kirstine Helene BILLE-t a Régiók Bizottsága tagjává, Steen Ole DAHLSTRØM-öt és Carsten KISSMEYER-NIELSEN-t pedig annak póttagjaivá nevezte ki a 2010. szeptember 27-től2015. január 25-ig terjedő időszakra. A Tanács a 2014/79/EU határozattal (4) Simon Mønsted STRANGE-t a Régiók Bizottsága tagjává, Anker BOYE-t, Jane FINDAHL-t, Lars KRARUP-ot és Michael ZIEGLER-t pedig annak póttagjaivá nevezte ki a 2014. február 11-től2015. január 25-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Kirstine BILLE és Simon Mønsted STRANGE hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye megüresedett.

               (3)

               Anker BOYE, Steen Ole DAHLSTRØM, Jane FINDAHL, Carsten KISSMEYER-NIELSEN, Lars KRARUP és Michael ZIEGLER hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága hat póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Jens Bo IVE, Mayor of Rudersdal Municipality

                           —

                           Thomas Strecker Lerbak ADELSKOV, Mayor of Odsherred City Council

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Kirstine BILLE, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality

                           —

                           Henrik BRADE JOHANSEN, Member of Lyngby-Taarbaek City Council

                           —

                           Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP, Member of Aarhus City Council and Member of the Aarhus Municipal Authority

                           —

                           Per NØRHAVE, Member of Ringsted City Council

                           —

                           Marc PERERA CHRISTENSEN, Deputy Mayor of Aarhus City Council, Member of Aarhus Municipal Corporation and Member of Aarhus City Council

                           —

                           John SCHMIDT ANDERSEN, Mayor of Frederikssund Municipality

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. C. PADOAN

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

      (3)  HL L 260., 2010.10.2., 20. o.

      (4)  HL L 44., 2014.2.14., 48. o.


title: 2012/735/EU: A Tanács határozata ( 2012. május 31. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               21.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 354/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. május 31.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2012/735/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2009. január 19-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió és tagállamai nevében többoldalú kereskedelmi megállapodásról tárgyalásokat folytasson az Andok Közösség azon tagállamaival, amelyek osztják egy ambiciózus, átfogó és kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodás elérésének célját.

               (2)

               A tárgyalások lezárultak, és az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2011. március 23-án parafálták.

               (3)

               A megállapodás 330. cikkének (3) bekezdése a megállapodás ideiglenes alkalmazásáról rendelkezik.

               (4)

               A megállapodást az Unió nevében alá kell írni, és a megkötéséhez szükséges eljárások lezárásáig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (5)

               Ez a megállapodás nem érinti a tagállamok befektetőinek arra vonatkozó jogait, hogy részesüljenek egy olyan, befektetésekre vonatkozó megállapodásból eredő kedvezőbb elbánás előnyeiből, amelynek valamely tagállam és valamely aláíró andoki Fél a részes fele.

               (6)

               Az e határozatban előírt ideiglenes alkalmazás nem érinti az Unió és tagállamai közötti, a Szerződés szerinti hatáskörmegosztást.

               (7)

               A Szerződés 218. cikke (7) bekezdésének megfelelően helyénvaló, hogy a Tanács felhatalmazza a Bizottságot megállapodásnak a földrajzi árujelzőkre vonatkozó, a kereskedelmi bizottság által elfogadandó és a megállapodás 209. cikke (2) bekezdésének megfelelően a szellemi tulajdonnal foglalkozó albizottság által javasolt módosításainak jóváhagyására.

               (8)

               Helyénvaló rögzíteni azon földrajzi árujelzők oltalmára szolgáló eljárásokat, amelyek a megállapodás alapján oltalom alatt állnak.

               (9)

               Ez a megállapodás nem értelmezhető úgy, hogy olyan jogokat biztosítana vagy kötelességeket írna elő, amelyeknek az Unió vagy a tagállamok bíróságai vagy törvényszékei előtt közvetlenül érvényt lehetne szerezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a megállapodás megkötését.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   (1)   Az Unió a megállapodás megkötéséhez szükséges eljárások lezárásáig a megállapodás 330. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint ideiglenesen alkalmazza azt, kivéve annak 2. cikkét, 202. cikkének (1) bekezdését, 291. cikkét és 292. cikkét.
   (2)   A Tanács olyan módon dönt a megállapodás ideiglenes alkalmazásának kezdő időpontjáról, hogy meghatározza, hogy annak a 330. cikke (3) bekezdésében említett értesítést mikor kell elküldeni Kolumbia és Peru részére. Az értesítésben meg kell jelölni, hogy mely rendelkezések nem alkalmazhatók ideiglenesen.
   (3)   A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.
   4. cikk
   A megállapodás 209. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a megállapodásnak a földrajzi árujelzőkre vonatkozó, a kereskedelmi bizottság által elfogadandó és a szellemi tulajdonnal foglalkozó albizottság által javasoltmódosításait az Unió nevében a Bizottság hagyja jóvá. Amennyiben az érdekelt felek a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatban érkezett kifogásokat követően nem jutnak megállapodásra, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 15. cikke (2) bekezdésében rögzített eljárás alapján a Bizottság fogadhat el ezzel kapcsolatban álláspontot.
   5. cikk
   (1)   A megállapodás XIII. mellékletének (Földrajzi árujelzők jegyzéke) 1. függeléke alapján oltalomban részesülő elnevezést bármely olyan gazdasági szereplő használhatja, amely a termékleírásnak megfelelő mezőgazdasági terméket, élelmiszert, bort, ízesített bort vagy szeszes italt forgalmaz.
   (2)   A megállapodás 210. cikkében rögzített oltalmat – adott esetben valamely érdekelt fél kérelmére – az Unió tagállamai és intézményei évényesítik.
   6. cikk
   A megállapodás „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló II. melléklet 2A. és 5. függelékében, valamint a vámok eltörléséről szóló I. melléklet 1. függelékében szereplő szabályok alkalmazásához szükséges végrehajtási szabályok elfogadására vonatkozóan alkalmazandó rendelkezés a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 247a. cikke.
   7. cikk
   A megállapodás nem értelmezhető úgy, hogy olyan jogokat biztosítana vagy kötelességeket írna elő, amelyeknek az Unió vagy a tagállamok bíróságai vagy törvényszékei előtt közvetlenül érvényt lehetne szerezni.
   8. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. május 31-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. OLSEN DYHR

      (1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

      (2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.


title: 2008/121/EK: Az Európai Központi Bank határozata ( 2007. december 17. ) az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló EKB/2006/17 határozat módosításáról (EKB/2007/21)

text:
               16.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 42/83

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2007. december 17.)
   az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló EKB/2006/17 határozat módosításáról
   (EKB/2007/21)
   (2008/121/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 26.2. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank („EKB”) éves beszámolójáról szóló, 2006. november 10-i EKB/2006/17 határozat (1) nem tartalmaz külön szabályokat az immateriális javak megszerzéséhez kapcsolódó költségek aktiválásáról. Az egyértelműség érdekében kívánatos a jelenlegi gyakorlatot meghatározó szabály beiktatása.

               (2)

               A transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) szóló, 2007. április 26-i EKB/2007/2 iránymutatás (2) 14. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a TARGET2 fogja felváltani a jelenlegi TARGET rendszert. Azon tagállamok nemzeti központi bankjai („NKB-k”), amelyek bevezették az eurót (a továbbiakban: részt vevő tagállamok) az EKB/2007/2 iránymutatás 13. cikkében meghatározott ütemtervnek megfelelően fognak áttérni a TARGET2-re. Továbbá, egyes olyan tagállamok NKB-jai, amelyek nem vezették be az eurót, az EKB-val és a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjaival kötött külön megállapodás alapján fognak csatlakozni a TARGET2-höz. Ezért szükséges az EKB/2006/17 határozatban a „TARGET”-re való hivatkozások módosítása,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Módosítások
   Az EKB/2006/17 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A szöveg a következő 10a. cikkel egészül ki:
               „10a. cikk
               Szintetikus instrumentumok
               A szintetikus instrumentumok számviteli kezelése az EKB/2006/16 iránymutatás 9a. cikkének megfelelően történik.”

               2.

               Az EKB/2006/17 határozat I. melléklete e határozat mellékletével összhangban módosul.

         2. cikk
   Záró rendelkezés
   Ez a határozat 2008. január 1-jén lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2007. december 17-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 348., 2006.12.11., 38. o.

      (2)  HL L 237., 2007.9.8., 1. o.

      MELLÉKLET
      Az EKB/2006/17 határozat a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az „Eszközök” táblázatban a 11.2. mérlegtétellel kapcsolatban („Tárgyi eszközök és immateriális javak”) az „Értékelés elve” oszlop a végén a következő mondattal egészül ki:
                  „Az immateriális javak ráfordításai közé tartozik az immateriális javak beszerzési ára. Az egyéb közvetlen és közvetett költségeket költségként kell elszámolni.”

                  2.

                  A következő rendelkezésekben a „TARGET” szó helyébe a „TARGET/TARGET2” szavak lépnek:

                              a)

                              a 9.3. mérlegtételhez kapcsolódóan az „Eszközök” táblázatban; és

                              b)

                              a 6. és a 10.2. mérlegtételhez kapcsolódóan a „Kötelezettségek” táblázatban.


title: A Tanács határozata (2003. július 21.) az Európai Közösség és a Chilei Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0589

Hivatalos Lap L 199 , 07/08/2003 o. 0019 - 0019

		A Tanács határozata(2003. július 21.)az Európai Közösség és a Chilei Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről(2003/589/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 170. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és (3) bekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel:(1) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Chilei Köztársasággal egy tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről.(2) A megállapodást, figyelemmel annak későbbi időpontban való esetleges megkötésének feltételére is, a Közösség nevében 2002. szeptember 23-án Brüsszelben aláírták.(3) Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Chilei Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 11. cikke szerinti értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.Kelt Brüsszelben, 2003. július 21-én.a Tanács részérőlaz elnökF. Frattini[1] 2003. február 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[2] 2003. június 3-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).--------------------------------------------------


title: A Bizottság határozata (2003. október 7.) a 91/68/EGK tanácsi irányelv E. mellékletének és a 93/198/EGK határozat I. és II. mellékletének a juh- és kecskefélékre vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok naprakésszé tétele tekintetében történő módosításáról (az értesítés a C(2003) 3511. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0708

Hivatalos Lap L 258 , 10/10/2003 o. 0011 - 0034

		A Bizottság határozata(2003. október 7.)a 91/68/EGK tanácsi irányelv E. mellékletének és a 93/198/EGK határozat I. és II. mellékletének a juh- és kecskefélékre vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok naprakésszé tétele tekintetében történő módosításáról(az értesítés a C(2003) 3511. számú dokumentummal történt)(EGT vonatkozású szöveg)(2003/708/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb a 807/2003/EK rendelettel [1] módosított, a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék, valamint a sertések, a friss hús és a húsipari termékek harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló, 1972. december 12-i 72/462/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,tekintettel a legutóbb a 2003/50/EK tanácsi irányelvvel [3] módosított, a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/68/EGK tanácsi irányelvre [4] és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,mivel:(1) A 91/68/EGK irányelv E. mellékletében foglalt III. minta megállapítja a tenyésztésre szánt juh- és kecskefélék kereskedelmére vonatkozó állategészségügyibizonyítvány-mintát.(2) A legutóbb a 2002/261/EK határozattal [5] módosított, 1993. február 17-i 93/198/EGK bizottsági határozat [6] megállapítja a juh- és kecskefélékhez tartozó háziállatok harmadik országokból történő behozatalának állat-egészségügyi feltételeit és a szükséges állatorvosi bizonyítványokat.(3) A legutóbb az 1234/2003/EK bizottsági rendelettel [7] módosított, az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [8] VIII. melléklete A. fejezetének I. részével és IX. mellékletének E. fejezetével összhangban a juh- és kecskefélék kereskedelmére és behozatalára vonatkozó egyes korlátozásokat felszámolták azzal a feltétellel, hogy ezen állatok ARR/ARR prion fehérje genotípusúak.(4) Össze kell hangolni a 91/68/EGK irányelv E. mellékletében foglalt III. minta szerinti állategészségügyibizonyítvány-mintát és a 93/198/EGK határozat I. és II. mellékletében foglalt bizonyítványmintákat a naprakésszé tett szabályokkal.(5) A 91/68/EGK irányelvet és a 93/198/EGK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.(6) Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 91/68/EGK irányelv E. mellékletében foglalt III. minta helyébe az e határozat I. mellékletében foglalt szöveg lép.2. cikkA 93/198/EGK határozat a következőképpen módosul:1. Az I. melléklet helyébe az e határozat II. mellékletében foglalt szöveg lép.2. A II. melléklet helyébe az e határozat III. mellékletében foglalt szöveg lép.3. cikkEzt a határozatot 2003. október 13-ától kell alkalmazni.4. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2003. október 7-én.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 122., 2003.5.16., 36. o.[2] HL L 302., 1972.12.31., 28. o.[3] HL L 169., 2003.7.8., 51. o.[4] HL L 46., 1991.2.19., 19. o.[5] HL L 91., 2002.4.6., 31. o.[6] HL L 86., 1993.4.6., 34. o.[7] HL L 173., 2003.7.11., 6. o.[8] HL L 147., 2001.5.31., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLET"+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------II. MELLÉKLET"I. MELLÉKLET+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------III. MELLÉKLET"II. MELLÉKLET+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 492/09/COL határozata ( 2009. december 2. ) a Norsk Lotteridrift ASA panasza a Norsk Tipping AS javára nyújtott állítólagos állami támogatás ellen (NORVÉGIA)

text:
               24.6.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 157/12

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG
   492/09/COL HATÁROZATA
   (2009. december 2.)
   a Norsk Lotteridrift ASA panasza a Norsk Tipping AS javára nyújtott állítólagos állami támogatás ellen (NORVÉGIA)
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
   TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére,
   TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdésére (4),
   TEKINTETTEL az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazásáról és végrehajtásáról szóló hatósági iránymutatásokra (5),
   MIVEL:
   I.   TÉNYEK

   1.   Az eljárás

   2004. október 12-én a Hatóság a Norsk Tipping AS javára nyújtott állítólagos állami támogatásról szóló panaszt kapott a Norsk Lotteridrift ASA-tól (dokumentumszám: 295765).
   2004. október 22-én kelt levelével (dokumentumszám: 296715) a Hatóság felkérte a panaszost, hogy egyes konkrét vonatkozásokkal kapcsolatban nyújtson be néhány további információt.
   2004. november 15-én kelt levelével (dokumentumszám: 299345) a panaszos benyújtotta a Hatóságnak a felmerült kérdésekre adott válaszait.
   2004. december 8-án kelt levelével (dokumentumszám: 300861) a Hatóság átadta a panasz egy másolatát a norvég hatóságoknak, valamint felkérte őket, hogy nyújtsanak be észrevételeket és további információkat.
   2005. február 10-én kelt levelükkel (dokumentumszám: 308469) a norvég hatóságok benyújtották a Hatóságnak észrevételeiket és további információikat.
   Ezen időpontot követően nem került sor több levélváltásra.
   2008. március 12-én kelt levelével (dokumentumszám: 469510) a panaszost képviselő ügyvéd arról tájékoztatta a Hatóságot, hogy a Norsk Lotteridrift ASA-t felszámolták, és nem kívánja tovább fenntartani panaszát, amelyet következésképpen visszavontak.
   2.   A panasz indokai

   A Norsk Lotteridrift ASA volt a nyerőgépeket („Amusement With Prize” machines, AWP) működtető legnagyobb vállalkozás Norvégiában. A Norsk Tipping AS Norvégia legnagyobb szerencsejáték-vállalata, amely teljes mértékben a norvég állam tulajdonában áll. A Norsk Tipping AS 2003-ig nem tevékenykedett a nyerőgépek piacán.
   2003 júniusában olyan jogszabályt fogadtak el, amely kizárólagos jogot biztosított a Norsk Tipping AS számára ilyen nyerőgépek működtetésére. 2006. január 1-jétől a Norsk Tipping AS volt az egyetlen, Norvégiában nyerőgépeket működtető vállalkozás.
   A 2003. júniustól 2006. január 1-jéig tartó átmeneti időszak alatt a Norsk Tipping AS megkezdte első nyerőgépei bevezetését, miközben a meglévő gazdasági szereplők a piacról történő kilépésre kényszerültek, mivel az ilyen nyerőgépek működtetésére vonatkozó engedélyek fokozatosan lejártak. Az átmeneti időszak alatt a Norsk Lotteridrift ASA és a Norsk Tipping AS tehát ugyanazon a piacon versenyzett. A Norsk Tipping AS jelenleg kizárólagos joggal rendelkezik nyerőgépek működtetésére Norvégiában (6).
   A Norsk Lotteridrift ASA azt kifogásolta, hogy – egy olyan helyzetben, ahol a Norsk Tipping AS a nyerőgépek többi üzemeltetőjével versenyzett – a Norsk Tipping AS javára nyújtott két intézkedés torzította a versenyt és érintette a szerződő felek közötti kereskedelmet.
   A panaszos a következő két elemre utalt:

               —

               Először is a Norsk Tipping AS nem fizetett társasági adót, jóllehet a magánüzemeltetők a társasági adó hatálya alá tartoztak (2.1.).

               —

               Másodszor a panaszos úgy érvelt, hogy a Norsk Tipping AS sokkal nagyobb mozgástérrel rendelkezett annak meghatározásakor, hogy milyen bevételeket ajánljon fel karitatív szervezetek javára, mivel az ilyen szervezeteknek adott hozzájárulásait a nettó nyereségéből fizette, miközben a magánüzemeltetők az egyes nyerőgépekből származó bevételük 40 %-át voltak kötelesek befizetni karitatív szervezetek számára (2.2.).

         2.1.   Társasági adó fizetése alóli mentesség

   Az 1999. március 26-i 14. számú adótörvény 2-30(g) szakaszának 3. (korábbi 5.) alpontja úgy rendelkezik, hogy a Norsk Tipping AS mentesült a társasági adó alól. Ezt a rendelkezést a szerencsejátékokhoz kapcsolódó, 1992. augusztus 28-i 103. számú törvénnyel (a továbbiakban: szerencsejáték-törvény) összefüggésben kell értelmezni, amely úgy rendelkezett, hogy a Norsk Tipping AS a beruházási tartalékalapba (7) történt allokáció után fennmaradó nyereségét nem tarthatja meg.
   A panaszos szerint – akire a társaságiadó-fizetés kötelezettsége vonatkozott – a Norsk Tipping AS számára egy ilyen mentesség formájában biztosított lehetőség állami támogatásnak minősül.
   2.2.   A Norsk Tipping AS lehetősége saját nyereségének meghatározására

   A nyerőgépek felállításának engedélyezéséről szóló, 2000. szeptember 22-i 960. sz. rendelet úgy rendelkezett, hogy az ilyen engedélyeket a következő feltételek mellett adják meg: az egyes nyerőgépekből származó nyereség legalább 40 %-át karitatív szervezetek számára kellett befizetni, legfeljebb 20 %-át azon létesítmény tulajdonosának, ahol a nyerőgépeket elhelyezték, legfeljebb 40 %-át pedig az üzemeltető tartotta meg. Ez a rendelet nem vonatkozott a Norsk Tipping AS-re (8).
   A Norsk Tipping AS tevékenységét a szerencsejáték-törvény szabályozta, amely úgy rendelkezett, hogy a Norsk Tipping AS tartalékba történt allokáció utáni nyereségét karitatív szervezetek számára kell befizetni.
   A panaszos szerint a Norsk Tipping AS versenytársaihoz képest sokkal nagyobb rugalmasságot élvezett. Kifejtette: „ha egy vállalkozás összes tevékenységéből származó nettó nyereség egy részét karitatív szervezetek számára fizetik be, az teljes mértékben különbözik attól, ha a vállalkozás általános nyereségességétől függetlenül az egyes nyerőgépekből származó nyereség egy meghatározott százalékát fizetik be karitatív szervezetek számára.” A Norsk Lotteridrift ASA úgy vélte, hogy a Norsk Tipping AS nagyobb rugalmasságot élvezett költségvetése meghatározásakor és különösen a szükséges beruházások megtételéről való döntéshozatalkor egy olyan helyzetben, ahol új beruházásokra volt szükség. A jogszabály nem rendelkezett semmilyen korlátozásról sem a beruházási alapba elkülönítendő tartalékok nagyságával, sem a karitatív szervezetek számára teljesítendő befizetések minimálisan elvárt szintjével kapcsolatban. A Norsk Tipping AS-nek lehetősége volt arra, hogy az ilyen beruházások céljára tartalékot képezzen, miközben a versenytársak – mint például a Lotteridrift ASA – kevesebb lehetőséggel rendelkeztek.
   A panaszos úgy érvelt, hogy egy ilyen előny az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében vett támogatásnak minősül.
   II.   ÉRTÉKELÉS

   1.   Állami támogatás fennállása

   Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint:

      „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

   A panasz értékelésében a Hatóság egymást követően vizsgálja meg a panasz két indokát.
   2.   Társasági adó fizetése alóli mentesség

   Állami támogatásnak az a támogatás minősül, amelyet állam által vagy állami forrásból nyújtanak.
   A Hatóság véleménye szerint a mentesség nyújtásával a norvég állam olyan adóbevételről mondott le, amelyet egyébként megkapott volna. Ezen összegek hiánya olyan költségekből eredő terhet jelentett az állami források számára, amelyeket általában a vállalkozások költségvetéséből fedeznek (9). Az adóbevétel kiesése egyenértékű az állami források pénzügyi jellegű költségvetési kiadások formájában történő felhasználásával (10). A Hatóság ezért úgy véli: az a tény, hogy a Norsk Tipping AS a kezdetektől mentesül a jövedelemadó fizetése alól, állami források felhasználását jelentette.
   Az intézkedésnek továbbá szelektívnek kell lennie azáltal, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését részesíti előnyben”. Az intézkedés szelektivitásának meghatározása érdekében a Hatóság megvizsgálja, hogy – egy adott jogrendszer keretén belül – az intézkedés előnyt jelent-e a vállalkozásnak a többi olyan vállalkozáshoz képest, amelyekkel jogilag és tényszerűen összehasonlítható. E tekintetben először az alkalmazandó adórendszer értelmében a viszonyítási alapnak minősülő általános vagy normál rendszert kell azonosítani.
   A Hatóság szerint a szelektivitás értékelésének viszonyítási alapja a norvég adótörvény, amely alól a Norsk Tipping AS kifejezett mentességet élvez a norvég adótörvény 2-30(g) szakaszának 3. alpontjában.
   A Hatóságnak másodszor az általános vagy normál rendszerrel kapcsolatban kell azt megvizsgálnia és meghatároznia, hogy a szóban forgó adóintézkedés által nyújtott előny szelektív lehet-e, annak igazolása révén, hogy az intézkedés annyiban tér el az általános rendszertől, amennyiben az intézkedés olyan gazdasági szereplők között tesz különbséget, akik – az érintett EFTA-tagállam adórendszerének célkitűzése tekintetében – jogilag és tényszerűen összehasonlíthatók.
   A Hatóság első látásra úgy véli, hogy az adómentesség szelektívnek tűnik, mivel a Norsk Tipping AS-t egyénileg mentesíti.
   Amint a fentiekben említettük, Norvégiában a Norsk Tipping AS-re – és valójában a szerencsejáték-ágazatra – külön szabályozási rendszerek vonatkoznak. Korlátozások vannak érvényben arra vonatkozóan, hogy kinek engedélyezik szerencsejáték-szolgáltatások nyújtását, valamint az ilyen szolgáltatások teljesítése és a szerencsejátékból származó bevétel felhasználása tekintetében. Most már egyetlen más üzemeltető sem nyújthat a Norsk Tipping AS által nyújtott szerencsejátékokhoz hasonlókat, mivel a Norsk Tipping AS különféle szerencsejátékok üzemeltetésére vonatkozó kizárólagos jogokkal rendelkezik. Ezeket a szabályozási korlátozásokat – a piacra jutás és a szolgáltatások teljesítése tekintetében egyaránt – erkölcsi, vallási és kulturális tényezők, valamint a szerencsejátékokkal kapcsolatos, az egyén és a társadalom számára erkölcsileg és pénzügyileg káros következmények alapján mind a Bíróság, mind az EFTA Bíróság elfogadta (11).
   A nyerőgépekre vonatkozó kizárólagos jogok rendszerének bevezetését megelőzően a panaszos, a Norsk Lotteridrift ASA és más nyerőgép-üzemeltetők működtek a piacon és rendszeresen fizettek jövedelemadót a nyerőgépekre vonatkozó azon külön szabályozási rendszer mellett, amely szerint a nyerőgépekből származó nyereség legfeljebb 40 %-át megtarthatták (12).
   A más szerencsejáték-szolgáltatásokat nyújtókra – mint például a Norsk Rikstoto, amely lóversenyfogadásokat szervez, vagy a jótékonysági szervezetek, amelyek különféle típusú lottójátékokat szerveznek – más szabályozási rendszer vonatkozik. E szerencsejáték-szolgáltatók közös jellemzője, hogy a szerencsejáték-szolgáltatásokból származó összes bevételt elvileg meghatározott jótékonysági célokra kell felhasználni. A korábbi nyerőgép-üzlet tehát abban az értelemben egyedülálló volt, hogy a magánüzemeltetők megtarthatták a szerencsejátékokból származó nyereséget.
   A Norsk Tipping AS nyereségét jogilag sport, kulturális és – 2006 óta – humanitárius és társadalmilag hasznos célokra szedik be és különítik el, vö. a szerencsejátékokról szóló, 1992. augusztus 28-i 103. sz. törvény (lov om pengespill) 10. szakaszával. A Norsk Tipping AS esetében tehát a rendes jövedelemadó alóli mentességet az „adózás” egy más formája váltja fel.
   Ebből következően, jóllehet a Norsk Tipping mentesül a jövedelemadó fizetése alól, nyereségére másfajta adóteher vonatkozik, amelynek eredményeképpen e nyereséget a vállalkozás nem tarthatja meg. A Hatóság véleménye szerint jelen körülmények között a Norsk Tippinggel való eltérő bánásmódot az állami monopóliummal rendelkező szerencsejáték-vállalkozás nyereség-újraelosztási rendszerének logikájához kapcsolódó okokkal lehet indokolni.
   Ennek megfelelően – a szerencsejáték-szolgáltatások sajátos jellege és szabályozása alapján – a Hatóság úgy véli, hogy a Norsk Tipping AS jogilag és tényszerűen nem hasonlítható össze a rendes jövedelemadó hatálya alá eső vállalkozásokkal, sem a nyerőgépek korábbi magánüzemeltetőivel, sem más típusú kereskedelmi vállalkozásokkal. A Norsk Tipping AS számára nyújtott, rendes jövedelemadó alóli mentesség így nem minősül az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében vett állami támogatásnak.
   3.   A Norsk Tipping AS lehetősége saját nyereségének meghatározására

   A panaszban említett második probléma az volt, hogy a Norsk Tipping AS a nyerőgépek magánüzemeltetőihez képest nagyobb szabadságot élvezett saját nyeresége tekintetében. Míg a magánüzemeltetők a nyerőgépekből származó nyereség 40 %-át voltak kötelesek karitatív szervezetek számára befizetni, addig a Norsk Tipping esetében ez a teljes nyereségére vonatkozott. E nyereség összege azonban nagymértékben a Norsk Tipping AS azon döntésétől függött, hogy egy összeget tartalékoljon a beruházási alap javára, illetve hogy általában hogyan használja fel a pénzt. A panaszos így azzal érvelt, hogy a magánüzemeltetők nem rendelkeztek ezzel a lehetőséggel, mivel az általuk karitatív szervezetek számára fizetett rész nem rugalmas megközelítésen alapult.
   A Hatóság nem látja bizonyítottnak, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami források bevonásáról lenne szó. A Bíróságnak a Preussen Elektra ügyben (13) megfogalmazott megállapításaival összhangban a Hatóság úgy véli, hogy bizonyos jövedelmek karitatív célokra való elkülönítésére irányuló kötelezettség a Norsk Tipping AS tartalékaira vonatkozó utasításokról szóló, 1998. június 8-i 797. sz. norvég rendeletből eredő állami kötelezettség, amely azonban nem eredményez bevételkiesést az állam számára (14). Ebben az összefüggésben továbbá a szelektivitással kapcsolatos ugyanazon megfontolások lennének alkalmazandóak, ideértve azt a fentiekben elemzett tényt is, hogy nem lehet összehasonlítani a nyerőgépek magánüzemeltetőit és a Norsk Tipping AS-t.
   4.   Következtetés

   A fentiek alapján a Hatóság úgy véli, hogy a Norsk Tipping AS számára nyújtott, rendes jövedelemadó alóli mentesség és annak lehetősége, hogy meghatározza saját nyereségét, nem minősül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A norvég adótörvény 3. számú 2-30(g) szakaszában meghatározott, a Norsk Tipping AS számára nyújtott adómentesség, valamint a Norsk Tipping lehetősége saját nyeresége meghatározására nem minősül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
   2. cikk
   E határozat címzettje a Norvég Királyság.
   3. cikk
   Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 2-án.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Per SANDERUD

            elnök

         Kristján A. STEFÁNSSON

            testületi tag

      (1)  A továbbiakban: Hatóság.

      (2)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

      (3)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (4)  A továbbiakban: 3. jegyzőkönyv.

      (5)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, amelyet az HL L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítésében (1994.9.3., 1. o.) tettek közzé. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (6)  A kizárólagos jogok bevezetését az EFTA-Bíróság az E-1/06. sz. EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvégia [2007] EFTA Ct. Rep. 20. ügyben helybenhagyta.

      (7)  A beruházás célja annak biztosítása, hogy a vállalkozás beruházási igényeit a szükséges tőke révén teljesíteni lehet.

      (8)  A panasz benyújtása óta a rendelet jelentősen módosult, a Hatóság azonban e határozat vonatkozásában úgy véli, nincs szükség e módosítások bemutatására.

      (9)  A C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., I-6857. o.) 26. pontja.

      (10)  Lásd többek között az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló állami támogatási iránymutatás 3(3) szakaszát.

      (11)  Lásd a fent említett E-1/06. sz. EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvégia ügyet, további hivatkozásokkal a 29. bekezdésben.

      (12)  A fennmaradó 60 %-ot karitatív szervezetek és a létesítmények tulajdonosa között osztották fel, lásd a fenti Tények részben.

      (13)  A C-379/98. sz., Preussen Elektra AG kontra Schhleswag AG ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., I-2099. o.) 54–67. pontja.

      (14)  E rendelet jogalapja a szerencsejáték-törvény 10. szakasza.


title: 2009/781/EK: A Bizottság határozata ( 2009. október 22. ) az 1782/2003/EK, a 378/2007/EK, a 479/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet alapján az EMVA-, illetve az EMGA-kiadások számára rendelkezésre bocsátott összegek meghatározásáról szóló 2009/379/EK határozat módosításáról

text:
               23.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 278/60

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. október 22.)
   az 1782/2003/EK, a 378/2007/EK, a 479/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet alapján az EMVA-, illetve az EMGA-kiadások számára rendelkezésre bocsátott összegek meghatározásáról szóló 2009/379/EK határozat módosításáról
   (2009/781/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (2) és (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2009/379/EK bizottsági határozat (2) meghatározza az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (3) 10. cikkének (2) bekezdése és 143d. cikke, a 378/2007/EK tanácsi rendelet (4) 4. cikkének (1) bekezdése, az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (5) 190a. cikke, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendelet (6) 9. cikkének (1) bekezdése, 10. cikkének (3) bekezdése, 134. és 135. cikke alapján az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) számára rendelkezésre bocsátott összegeket, valamint az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) kiadásai számára rendelkezésre álló összegeket.

               (2)

               A 73/2009/EK rendelet 136. cikke lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az említett rendelet 69. cikkének (6) bekezdése a) pontjának alkalmazása helyett egy, az ugyanazon rendelet 69. cikkének (7) bekezdésével összhangban kiszámítandó összeget a 2011-es pénzügyi évtől átcsoportosítsanak az EMVA javára.

               (3)

               Az átcsoportosításhoz rendelkezésre álló összegek kiszámítására és megállapítására a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a különleges támogatás tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 22-i 639/2009/EK bizottsági rendelet (7) III. mellékletében került sor.

               (4)

               Németország és Svédország úgy határozott, hogy élnek a 73/2009/EK rendelet 136. cikkében biztosított lehetőséggel.

               (5)

               Portugália azon döntésének figyelembevétele érdekében, hogy a 2009. naptári évben nem alkalmaz önkéntes modulációt, a 2009/780/EK bizottsági határozat (8) hatályon kívül helyezte és felváltotta az önkéntes moduláció Portugáliában való alkalmazásából származó nettó összegeknek a 2009–2012 közötti naptári évek tekintetében történő meghatározásáról szóló, 2008. október 3-i 2008/788/EK bizottsági határozatot (9).

               (6)

               A 2009/379/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A 2009/379/EK határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

      Kelt Brüsszelben, 2009. október 22-én.

            a Bizottság részéről

         Mariann FISCHER BOEL

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

      (2)  HL L 117., 2009.5.12., 10. o.

      (3)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o.

      (4)  HL L 95., 2007.4.5., 1. o.

      (5)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

      (6)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

      (7)  HL L 191., 2009.7.23., 17. o.

      (8)  Lásd e Hivatalos Lap 59 oldalát.

      (9)  HL L 271., 2008.10.11., 44. o.

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET

                        (millió EUR)

                        Költségvetési év

                        Az EMVA rendelkezésére álló összegek

                        Az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleg

                        Az 1782/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése

                        Az 1782/2003/EK rendelet 143d. cikke

                        A 73/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése

                        A 73/2009/EK rendelet 134. cikke

                        A 73/2009/EK rendelet 135. cikke

                        A 73/2009/EK rendelet 136. cikke

                        A 378/2007/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése

                        Az 1234/2007/EK rendelet 190a. cikkének (2) bekezdése

                        2007

                        984

                        22

                        44 753

                        2008

                        1 241

                        22

                        362

                        44 592

                        2009

                        1 305,7

                        22

                        424

                        40,66

                        44 886,64

                        2010

                        1 867,1

                        22

                        397

                        82,11

                        44 777,79

                        2011

                        2 095,3

                        22

                        484

                        51,6

                        403,9

                        122,61

                        44 437,59

                        2012

                        2 355,3

                        22

                        484

                        51,6

                        372,3

                        122,61

                        44 685,19

                        2013

                        2 640,9

                        22

                        484

                        51,6

                        334,9

                        122,61

                        44 917,99”


title: A Tanács (KKBP) 2017/1252 határozata (2017. július 11.) a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásáról szóló 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat végrehajtásával összhangban a kémiai biztonság és védelem Ukrajnában való megerősítésének támogatásáról

text:
               12.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 179/8

         A TANÁCS (KKBP) 2017/1252 HATÁROZATA
   (2017. július 11.)
   a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásáról szóló 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat végrehajtásával összhangban a kémiai biztonság és védelem Ukrajnában való megerősítésének támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát, amelynek II. fejezete tartalmazza az Unióban és harmadik országokban egyaránt meghozandó, e fegyverek elterjedése elleni küzdelemre irányuló intézkedések listáját.

               (2)

               Az Unió aktívan végrehajtja ezt a stratégiát, és érvényre juttatja a stratégia III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, elsősorban a multilaterális intézmények által irányított konkrét projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosításával, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni intézkedések széles köréhez szükséges technikai segítségnyújtásnak és szakértelemnek az államok részére történő biztosításával, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Biztonsági Tanácsa szerepének megerősítésével.

               (3)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2004. április 28-án elfogadta az 1540 (2004) sz. határozatot (a továbbiakban: az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat), az első olyan nemzetközi okmányt, amely átfogó és egységes módon foglalkozik a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik, valamint a tömegpusztító fegyverekhez kapcsolódó anyagok kérdésével. Az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat valamennyi állam számára kötelezettségeket állapított meg, amelyek célja, hogy megakadályozzák a nem állami szereplőket abban, illetve visszatartsák őket attól, hogy ilyen fegyverekhez és a fegyverekhez kapcsolódó anyagokhoz jussanak. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozattal arról is határozott továbbá, hogy az államoknak olyan belföldi ellenőrzések létrehozását célzó, hatékony intézkedéseket kell hozniuk és végrehajtaniuk, amelyekkel megelőzhető a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése, többek között a kapcsolódó anyagokra vonatkozó megfelelő ellenőrzések létrehozása révén.

               (4)

               A tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása terén Ukrajna legfőbb prioritásai közé tartozik a vegyifegyver-tilalmi egyezmény és az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat egyetemes betartása és teljeskörű végrehajtása, különösen annak keretében, hogy a 2016–2017-es időszak alatt az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagja.

               (5)

               Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodást (1) (a továbbiakban: a társulási megállapodás) 2014. március 21-én és június 27-én írták alá. A társulási megállapodás előírja többek között az ukrán jogszabályoknak a vonatkozó uniós jogszabályokkal való gyorsított harmonizációját, például az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat átfogó végrehajtása előtt álló akadályok kiküszöbölésével összefüggésben. A társulási megállapodás bizonyos részei 2014 novembere, illetve 2016 januárja óta ideiglenesen alkalmazandók.

               (6)

               Ukrajna kormányának a társulási megállapodás végrehajtását célzó, a 2014–2017 közötti időszakra szóló tervével összhangban Ukrajna elkötelezett a veszélyes anyagokat magukban foglaló súlyos balesetek ellenőrzésére vonatkozó szabályozás kidolgozása mellett. Az ukrán minisztertanács döntött továbbá arról, hogy javítani fogja a kémiai biztonság és védelem szintjét azáltal, hogy jogalkotási és szabályozási intézkedéseket dolgoz ki a veszélyes vegyi anyagok biztonságos kezelésével kapcsolatos követelményeknek való megfelelés és a veszélyes vegyipari termékek tiltott forgalmazásának megelőzése terén.

               (7)

               2014. december 11-én és 12-én az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatala (UNODA), az Ukrán Kémikusok Egyesülete (UCU) és a Nemzetközi Kémiai Biztonsági és Védelmi Központ (ICCSS) támogatásával nemzeti kerekasztal-megbeszélést tartott Kijevben az ukrajnai kémiai biztonság és védelem területére vonatkozó képességekről, valamint az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat végrehajtásának előmozdítását is magában foglaló, Ukrajnára vonatkozó integrált kémiai biztonsági és védelmi program (a továbbiakban: ICSSP) kidolgozásáról. A kerekasztal-megbeszélésen számos érdekelt fél vett részt Ukrajnából és a nemzetközi partnerek részéről, és a megbeszélés eredményét ajánlások elfogadásával hagyták jóvá.

               (8)

               2015. február 24-tőlfebruár 26-ig Bécsben tartották a vezető érdekelt feleknek és nemzetközi partnereknek az Ukrajnára vonatkozó ICSSP kidolgozásával, és többek között az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat végrehajtásának előmozdításával foglalkozó találkozóját. Az Ukrajnából érkezett résztvevők megállapodtak az Ukrajnára vonatkozó ICSSP ütemtervéről.

               (9)

               Ennek keretében az EBESZ Titkársága az ukrán illetékes hatóságokkal szoros együttműködésben projektjavaslatokat dolgozott ki, amelyeket a KKBP költségvetéséből történő finanszírozás céljából benyújtottak az Uniónak.

               (10)

               Az e határozat alapján megvalósítandó projektek technikai végrehajtásával az EBESZ Titkárságát kell megbízni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A béke és a biztonság, valamint a hatékony multilateralizmus globális és regionális szintű előmozdítása céljából az Unió törekszik az alábbi célok elérésére:

               a)

               a béke és a biztonság megerősítése az Unióval szomszédos térségben azáltal, hogy az EBESZ-régióban és különösen Ukrajnában csökkenti az ellenőrzött és mérgező vegyi anyagok tiltott kereskedelme által jelentett veszélyt;

               b)

               a hatékony multilateralizmus regionális szinten való támogatása az EBESZ arra irányuló tevékenységének támogatásával, hogy megerősítse az ukrán illetékes hatóságok arra vonatkozó képességeit, hogy az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat alapján fennálló kötelezettségekkel összhangban megelőzzék az ellenőrzött és mérgező vegyi anyagok tiltott kereskedelmét.

         (2)   Az (1) bekezdésben említett célok megvalósítása érdekében az Unió megteszi a következő intézkedéseket:

               a)

               a kémiai biztonságra és védelemre vonatkozó ukrán szabályozás javítása;

               b)

               Ukrán Nemzeti Referenciaközpont létrehozása az ellenőrzött és mérgező vegyi anyagok azonosítása céljából;

               c)

               az ellenőrzött és mérgező vegyi anyagok határokon átnyúló mozgására vonatkozó ellenőrzések szigorítása.

         Az első albekezdésben említett intézkedések részletes leírása a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdése első albekezdésében említett intézkedések technikai végrehajtását az EBESZ Titkársága végzi. E feladatát a főképviselő felügyelete alatt látja el. A főképviselő e célból megköti a szükséges megállapodásokat az EBESZ Titkárságával.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdése első albekezdésében említett intézkedések végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 431 156,90 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   A (2) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból finanszírozási megállapodást köt az EBESZ Titkárságával. A megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy az EBESZ Titkárságának biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát annak mértékének megfelelően.
   (4)   A Bizottság törekszik a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodásnak az e határozat hatálybalépését követő mielőbbi megkötésére. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   A főképviselő e határozat végrehajtásáról jelentést tesz a Tanácsnak az EBESZ Titkársága által készített rendszeres jelentések alapján. Ezek a jelentések képezik a Tanács által végzett értékelés alapját. A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdése első albekezdésében említett intézkedések pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követően 36 hónappal, vagy amennyiben az elfogadása időpontját követően hat hónap alatt nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére, az elfogadása időpontját követően hat hónappal hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2017. július 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         T. TÕNISTE

      (1)  Társulási megállapodás egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna között (HL L 161., 2014.5.29., 3. o.).

      MELLÉKLET

         A kémiai biztonság és védelem megerősítése Ukrajnában az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa 1540 (2004) sz. határozatával összhangban

      1.   Háttér-információk
      Valós fenyegetéssé vált, hogy nem állami szereplők vegyi fegyvereket használnak, illetve vegyi anyagokat használnak fegyverként. Tekintettel a jelenlegi biztonsági környezetre a vegyi anyagok jogosulatlan használatának vagy a vegyipari létesítmények megtámadásának veszélye és kockázata komoly kihívást jelent Ukrajnában a biztonság, a gazdaság, az egészségügy és a természeti környezet vonatkozásában. Ezért az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ), a Leszerelési Ügyek Hivatala (UNODA), az Ukrán Kémikusok Egyesülete (UCU) és Nemzetközi Kémiai Biztonsági és Védelmi Központ (ICCSS) támogatásával 2014. december 11–12-én nemzeti kerekasztal-megbeszélést tartott Kijevben az ukrajnai kémiai biztonság és védelem területére vonatkozó képességekről, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) 1540 (2004) sz. határozata végrehajtásának előmozdítását is magában foglaló, Ukrajnára vonatkozó, integrált kémiai biztonsági és védelmi program (a továbbiakban: ICSSP) kidolgozásáról.
      E megbeszélést követő intézkedésként 2015. február 24-tőlfebruár 26-ig Bécsben találkozót tartottak, amelynek témája az ICSSP kidolgozása volt. A nemzeti résztvevők megállapodtak az ICSSP ütemtervéről. Az ütemterv első szakaszában nemzetközi szakértők átfogó felülvizsgálatot végeztek a kémiai biztonság és védelem Ukrajnában fennálló helyzetéről (a továbbiakban: átfogó felülvizsgálat). Az átfogó felülvizsgálat keretében elemezték többek között a kémiai biztonságra és védelemre vonatkozó általános ukrán szakpolitikákat, a veszélyes vegyi anyagok szállításának biztonságát és védelmét, a veszélyes vegyi anyagok elemzésére szolgáló infrastruktúrát és műszaki képességeket, a veszélyes vegyi anyagok mozgásával kapcsolatos határ- és vámügyi ellenőrzéseket, valamint a vegyi anyagok nemzeti ipar általi előállításának, tárolásának és felhasználásának biztonságát és védelmét.
      Ennek eredményeként az EBESZ három projektet dolgozott ki az Ukrajnára vonatkozó ICSSP támogatására. A projektek kidolgozására a megfelelő ukrán hatóságokkal együttműködésben került sor. Valamennyi projektet az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a társulási megállapodás) végrehajtását célzó terv megfelelő rendelkezéseivel összhangban hajtanák végre.
      2.   Célkitűzések
      E határozat általános célja, hogy – jelentősen hozzájárulva az ICSSP-hez – az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozattal és a társulási megállapodással összhangban támogassa a kémiai biztonság és védelem Ukrajnában való megerősítését célzó EBESZ-projekteket. E határozat különösen arra irányul, hogy csökkentse az ellenőrzött és mérgező vegyi anyagok tiltott kereskedelme által az EBESZ-régiót, mindenekelőtt Ukrajnát fenyegető veszélyt, előmozdítva ezáltal a békét és a biztonságot az Unió szomszédságában.
      3.   A projektek leírása
      3.1.   1. projekt: A kémiai biztonságra és védelemre vonatkozó ukrán szabályozás javítása
      3.1.1.   A projekt célja

                  —

                  Az ICSSP részeként és összhangban az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat alapján fennálló kötelezettségekkel, a kémiai biztonsággal és védelemmel kapcsolatos ukrán jogi és szabályozási alap tökéletesítése.

            3.1.2.   A projekt leírása

                  —

                  Az ukrán kormányzati szervek arra irányuló támogatása érdekében, hogy kezelni tudják a mérgező vegyi anyagokkal történő visszaélés jelentette veszélyeket, az EBESZ és az ukrán illetékes hatóságok négy olyan kiemelt dokumentumot jelöltek meg, amelyek a kémiai biztonságra és védelemre vonatkozó jogszabályok javításával kapcsolatosak:

                              —

                              a vegyipari termékek megbízható és biztonságos kezelésére vonatkozó műszaki előírás,

                              —

                              a veszélyes vegyi anyagok osztályozására és címkézésére vonatkozó műszaki előírás,

                              —

                              a nagy kockázatot jelentő intézményekről szóló ukrán törvény módosítása,

                              —

                              a nagy kockázatot jelentő intézmények azonosításáról és a velük kapcsolatos védelmi nyilatkozatról szóló ukrán minisztertanácsi rendelet.

            3.1.3.   A projekt várt eredményei

                  —

                  A projekt keretében elkészítik a 3.1.2. pontban említett négy dokumentumot a szabályozási és jogalkotási keretbe történő beillesztésük céljából.

            3.1.4.   A projekt kedvezményezettjei

                  —

                  Ukrajna Gazdaságfejlesztési és Kereskedelmi Minisztériuma

                  —

                  Ukrajna Állami Vészhelyzeti Szolgálata

            3.2.   2. projekt: Ukrán Nemzeti Referenciaközpont létrehozása az ellenőrzött és a mérgező vegyi anyagok azonosítása céljából
      3.2.1.   A projekt célja

                  —

                  A mérgező vegyi anyagok és prekurzoraik beazonosítására, valamint az ezekkel történő visszaélések kriminalisztikai kivizsgálására irányulóan az ukrán hatóságok képességeinek megerősítése, az ICSSP részeként és összhangban az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat alapján fennálló kötelezettségekkel.

            3.2.2.   A projekt leírása

                  —

                  Az átfogó felülvizsgálatban szereplő, az ukrán egészségügyi minisztérium által jóváhagyott ajánlásnak megfelelően, egy már meglévő kutatóközpontra építve létre lehetne hozni egy nemzeti referenciaközpontot. Ugyanakkor e kutatóközpont laboratóriumai tekintetében hiányoznak a következők: megfelelő szabályozási alap, az érdekelt hatóságok és a magánszektor számára nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó eljárási standardok, valamint a veszélyes vegyi anyagok pontos és megbízható kimutatására és azonosítására szolgáló speciális nagy felbontású kémiai elemző eszközök. A projekt ezért támogatást fog nyújtani egy minden tekintetben működőképes nemzeti referenciaközpont létrehozásához, beleértve a nagy felbontású kémiai elemző eszközök beszerzését és a laboratóriumi személyzet megfelelő képzését is.

            3.2.3.   A projekt várt eredményei

                  —

                  Az ellenőrzött és mérgező vegyi anyagok azonosítása céljából létrejön a nemzeti referenciaközpont, amely integrálódik a vegyi fenyegetésekre reagáló nemzeti és nemzetközi rendszerekbe.

                  —

                  Korszerűsítik a kutatóközpont laboratóriumi berendezéseit.

                  —

                  A nemzeti referenciaközpont a nemzetközi hálózat részévé válik.

                  —

                  Képzett laboratóriumi személyzet.

            3.2.4.   A projekt kedvezményezettjei

                  —

                  Ukrajna Egészségügyi Minisztériuma

            3.3.   3. projekt: Az ellenőrzött és mérgező vegyi anyagok határokon átnyúló mozgására vonatkozó ellenőrzések szigorítása
      3.3.1.   A projekt célja

                  —

                  Az Ukrajnán áthaladó vegyi anyagok szigorúbb ellenőrzése a határokon és szorosabb nyomon követésük, összhangban az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozat alapján fennálló kötelezettségekkel.

            3.3.2.   A projekt leírása

                  —

                  Az átfogó felülvizsgálat rámutatott arra, hogy szigorítani kell a mérgező vegyi anyagok határokon átnyúló mozgásának belső ellenőrzését, és meg kell erősíteni az erre szolgáló nemzeti kapacitásokat. Így a projekt célja, hogy megfelelően kialakított nemzeti képzési rendszerek jöjjenek létre, és hogy az ukrán állami határokon áthaladó, ellenőrzött és mérgező vegyi anyagok kimutatása és azonosítása tekintetében képzést kapjanak az ukrán állami határőrszolgálat és adóhatóság oktatói. Az uniós standardokkal harmonizált nemzeti eljárási standardok kidolgozása, a vonatkozó nemzetközi standardok és gyakorlatok átvétele, szimulációs gyakorlatok és a határokon végzett terepgyakorlatok stb. révén a projekt keretében az ukrán hatóságok fenntartható tudást és bevált gyakorlatokat kapnak az ellenőrzött és mérgező vegyi anyagokkal kapcsolatos kémiai biztonságra és védelemre, valamint válságkezelésre vonatkozó eljárások tekintetében. A projekt hozzájárul továbbá az exportellenőrzés javításához azáltal, hogy az ukrán vámhatóságok érvényre juttatják a kettős felhasználású termékek uniós ellenőrzési jegyzékét.

                  —

                  Az átfogó felülvizsgálatban a következő intervenciós területeket jelölték meg:

                              —

                              az ország területén tranzitforgalom keretében áthaladó vegyi anyagok elemzése és nyomon követése,

                              —

                              határellenőrzés és -forgalom,

                              —

                              oktatás és figyelemfelhívás,

                              —

                              a kémiai biztonsággal és védelemmel kapcsolatos igazgatási és működési szabályozás kialakítása,

                              —

                              a tranzitforgalom során bekövetkező balesetekre való vészhelyzeti reagálás.

            3.3.3.   A projekt várt eredményei

                  —

                  Kidolgozott nemzeti képzési programok az ukrán állami adóhatóság és határőrszolgálat részére a következőkre vonatkozó eljárások tekintetében: kémiai biztonság és védelem, valamint válságkezelés az ellenőrzött és veszélyes vegyi anyagok szárazföldi határátkelőhelyeken, tengeri kikötőkön, illetve repülőtereken keresztül történő, határokon átnyúló mozgása során.

                  —

                  Képzett személyzet szabályozói, vezetői és operatív szinten, beleértve az ukrán állami adóhatóság, az ukrán határőrszolgálat és a szállítási hatóságok nemzeti oktatóit is.

                  —

                  Szigorúbb exportellenőrzés és megerősített végrehajtási kapacitások az ellenőrzött és veszélyes vegyi anyagok szárazföldi határátkelőhelyeken, tengeri kikötőkön, illetve repülőtereken keresztül történő, határokon átnyúló mozgásának ellenőrzése érdekében.

            3.3.4.   A projekt kedvezményezettjei

                  —

                  Ukrán Állami Adóhatóság

                  —

                  Ukrán Állami Határőrszolgálat

            4.   Igazgatási támogatás a projektek végrehajtásához
      Az ukrán partnerek közötti együttműködési keret kiszélesítése érdekében az EBESZ Titkárságán és az EBESZ ukrajnai projektkoordinációs hivatalában külön személyzet fogja koordinálni és irányítani a projekttel kapcsolatos, a 3. pontban említett tevékenységeket, többek között új releváns projektjavaslatok és nemzeti intézkedések kidolgozása révén.
      A támogató személyzet a következő feladatokat fogja ellátni:

                  —

                  a projektek irányítása a projektciklus valamennyi fázisán keresztül,

                  —

                  a projektek napi szintű pénzügyi felügyelete,

                  —

                  technikai és jogi szakértelem biztosítása, a nagyobb közbeszerzések támogatása, más nemzetközi szervezetek bevonása, a jóváhagyott projektek eredményeivel kapcsolatos minőségbiztosítás és minőség-ellenőrzés, jelentéstétel az Uniónak a kémiai biztonsági és védelmi programmal kapcsolatos valamennyi tevékenységről,

                  —

                  az ukrán hatóságok támogatása abban, hogy az integrált kémiai biztonsági és védelmi program keretében új nemzeti intézkedéseket dolgozzanak ki az 1540 (2004) sz. ENSZ BT-határozattal összhangban.

            5.   Időtartam
      A projektek becsült teljes időtartama 36 hónap.
      6.   Technikai végrehajtó szerv
      E határozat technikai végrehajtására az EBESZ Titkársága kap megbízást. Az EBESZ Titkársága más nemzetközi szervezetekkel és ügynökségekkel együttműködésben hajtja végre az e határozat szerinti tevékenységeket, különösen a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet tevékenységeivel való hatékony szinergia biztosítása, valamint a megkettőződés elkerülése érdekében, összhangban a vegyifegyver-tilalmi egyezménnyel.
      7.   Jelentéstétel
      Az EBESZ Titkársága rendszeresen, valamint a fent leírt egyes tevékenységek befejezését követően jelentést készít. A végleges jelentéseket legkésőbb hat héttel az adott tevékenység befejezését követően be kell nyújtani az Unió részére.
      8.   Irányítóbizottság
      E projekt irányítóbizottságát a főképviselő képviselője és az e melléklet 6. pontjában említett végrehajtó szerv képviselője alkotja. Az irányítóbizottság rendszeresen – legalább hathavonta – felülvizsgálja e határozat végrehajtását, többek között elektronikus távközlési eszközök használatával.
      A projektek összköltsége 1 431 156,90 EUR.
      9.   A projektek becsült összköltsége és az uniós pénzügyi hozzájárulás
      A projektek összköltsége 1 431 156,90 EUR.


title: 2008/309/EK: A Tanács határozata ( 2008. április 7. ) a Régiók Bizottsága egy belga tagjának kinevezéséről

text:
               17.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 107/29

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. április 7.)
   a Régiók Bizottsága egy belga tagjának kinevezéséről
   (2008/309/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a belga kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Fientje MOERMAN lemondását követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Dirk VAN MECHELEN, flamand pénzügyi, költségvetési és területrendezési minisztert Fientje MOERMAN hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2010. január 25-ig, a Régiók Bizottságának tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2008. április 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. ŽERJAV

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: 2008/504/EK: Az Európai Parlament határozata (2007. április 24.) az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről, VII. szakasz - a Régiók Bizottsága

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/67

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről, VII. szakasz – a Régiók Bizottsága
   (2008/504/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (C6-0470/2006) (2),
   tekintettel a Számvevőszék jelentésére a 2005-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, valamint a Számvevőszék különjelentéseire az ellenőrzés alá vont intézmények vonatkozó válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében kiadott, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 274., 275. és 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0106/2007),

               1.

               mentesítést ad a Régiók Bizottsága főtitkára számára a Régiók Bizottsága 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, illetve gondoskodjon azok közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31., 10. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/68

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, VII. szakasz – Régiók Bizottsága
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (C6-0470/2006) (2),
   tekintettel a Számvevőszék jelentésére a 2005-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, valamint a Számvevőszék különjelentéseire az ellenőrzés alá vont intézmények vonatkozó válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében kiadott, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatra (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikke (10) bekezdésére, valamint 274., 275. és 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0106/2007),

               1.

               megállapítja, hogy 2005-ben a Régiók Bizottsága 69 570 456,32 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat felett rendelkezett, amelynek felhasználási aránya 96,65 % volt;

               2.

               megállapítja, hogy az időbeli elhatárolás szerinti könyvelés 2005. január 1-jei bevezetését követően a Régiók Bizottságának pénzügyi kimutatásai 4 050 062,65 EUR összegű pozitív mérleget mutatnak, valamint azonos összegű aktívákat és a passzívákat (118 221 197,95 EUR);

               3.

               tudomásul veszi az Európai Számvevőszék által a 2005-ös éves jelentés 10.18. bekezdésében tett megjegyzést, amely szerint a Számvevőszék 2004-es DAS-ellenőrzését és két belső ellenőrzést követően a Régiók Bizottságának ügyviteli igazgatósága arra kérte a súlyozott fizetési átutalások egyes kedvezményezettjeit, hogy mutassanak be további bizonyító iratokat, és számos átutalást, amelyet nem folyósítottak rendszeresen 2004 májusa előtt és/vagy amelyre nézve a kedvezményezettek nem tudtak kellő bizonyító okiratot bemutatni, megszüntettek; 2005-ben az ügyviteli igazgatóság nem hajtotta be a túlfizetéseket, noha a személyzeti szabályzat 95. cikke szerint „minden túlfizetett összeget vissza kell téríteni, ha az átvevő tudatában volt annak, hogy nem volt megfelelő ok a kifizetésre, vagy ha a túlfizetés ténye olyannyira nyilvánvaló, hogy ennek egészen biztosan tudatában kellett lennie”; tudomásul veszi a Régiók Bizottságának jelentésében szereplő választ, amely szerint a főtitkár által kért, fizetési átutalásokkal kapcsolatos belső ellenőrzést csak 2006 januárjában fejezték be, és ennek következtében az ügyviteli igazgatóságnál jelenleg is tart a csekély számú tisztviselőt érintő túlfizetések visszafizettetése;

               4.

               tudomásul veszi, hogy a Régiók Bizottságának belső ellenőre a mentesítő hatóság számára készített 2006. május 18-i, a 2005 során elvégzett ellenőrzésekről (a költségvetési rendelet 86. cikkének (4) bekezdése értelmében) szóló jelentésében a következő következtetésekre jutott:

                           —

                           a kérdéses fizetési átutalásokat olyan szabályok alapján hajtották végre, amelyeket a nyelvi változattól és az érintett tagállamban érvényes jogszabályoktól függően különbözőképpen lehet értelmezni,

                           —

                           hiányosságokat tártak fel a kezdeményező és az ellenőrző funkciók elválasztása, valamint az intézmény méretéből adódó összeférhetetlenségek terén,

                           —

                           az ellenőrzési környezetet irányító szabályokat nem találták megfelelően kidolgozottnak a fenti tevékenységek szabályszerűségének biztosítására;

               5.

               megjegyzi, hogy a súlyozott fizetési átutalásokkal kapcsolatban feltárt hiányosságok nem voltak olyan mértékűek, hogy a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő szükségesnek ítélte volna, hogy fenntartásokat vagy megjegyzést fűzzön a Régiók Bizottságának tevékenységi jelentéséhez csatolt megbízhatósági nyilatkozathoz;

               6.

               megjegyzi, hogy a Régiók Bizottságának főtitkára, amint értesült a problémáról, azonnal felkérte a belső ellenőrt a súlyozott fizetési átutalásokkal kapcsolatos munka folytatására;

               7.

               megjegyzi, hogy a Régiók Bizottságának főtitkára, miután tájékozódott a kérdésről, a közelmúltban módosított személyzeti szabályzat vonatkozó szabályainak korlátozó értelmezése mellett döntött, és elrendelte a túlfizetésnek ítélt összegek visszafizetését; megjegyzi, hogy a visszafizetésre kötelezett tisztviselők egy része vitatja a Régiók Bizottsága főtitkárának értelmezését a vonatkozó szabályokkal kapcsolatban, és az ügyben a Bírósághoz fordult;

               8.

               támogatja a főtitkárt abbéli szándékában, hogy közigazgatási vizsgálatot indítson, és arra számít, hogy fegyelmi eljárást is indít az érintett alkalmazottakkal kapcsolatos OLAF-jelentés alapján; követeli az összes olyan eset szigorú kivizsgálását, ahol bizonyíthatóan csalás történt;

               9.

               aggodalommal jegyzi meg, hogy nem sikerült az üres álláshelyek betöltése az EPSO-versenyvizsgák után összeállított tartaléklistákról; felhívja a Régiók Bizottságát, hogy elemezze a megfelelően képzett jelentkezők hiányának okait, és tájékoztassa az illetékes bizottságot;

               10.

               a Belliard I és II épületek felújításával kapcsolatos, 2006. április 27-i mentesítési állásfoglalása (6) (8) bekezdésével összefüggésben megjegyzi, hogy 2006 során két külső tanácsadó cég egyaránt pozitív megfelelőségi tanúsítványt adott arról, hogy az elvégzett építési munkálatok megfelelnek az előzetes terveknek; rámutat, hogy a Számvevőszék hamarosan különjelentést tesz közzé az EU-intézmények épületekkel kapcsolatos kiadásairól általánosságban;

               11.

               megjegyzi, hogy a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság közötti igazgatási együttműködés mindkét bizottság számára előnyös kell, hogy legyen, és pénzügyi előnyöket kell, hogy hozzon az EU adófizetői számára; ragaszkodik ahhoz, hogy a két bizottság közötti igazgatási együttműködés érdekében létrehozott új struktúráknak pénzügyi és szervezeti előnyöket eredményezzenek; követeli, hogy mindkét bizottság találjon megfelelő módot az igazgatási együttműködés folytatására;

               12.

               emlékeztet arra, hogy a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság közös szolgálataik segítségével bizonyos tevékenységek (fordítás, nyomtatás, épületek, biztonság, könyvtár, beszerzések, étkeztetés, teremőrzés, orvosi szolgálat, autók és sofőrök, informatika stb.) irányítását közösen végzi, és hogy együttműködési megállapodását nemrégiben hat hónapra megújította (további hat hónapos hosszabbítás lehetőségével), azon döntés függvényében, hogy az együttműködés folytatódjon-e a jövőben;

               13.

               felkéri a Régiók Bizottságát és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy mivel jelentős eltérések mutatkoznak a közös szolgálatok és a Régiók Bizottsága két külső szakértője által készített jelentések megállapításai között, közösen elemezze – szükség esetén a Számvevőszék segítségével – az együttműködésből fakadó pontos költségekre, előnyökre és megtakarításokra vonatkozó megfelelő teljesítménymutatókat, és vizsgálata eredményét 2007. október 31-ig nyújtsa be az illetékes bizottságnak.

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31., 10. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (6)  HL L 340., 2006.12.6., 44. o.


title: A Tanács határozata (2017. október 9.) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy francia póttagjának kinevezéséről

text:
               10.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 339/3

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2017. október 9.)
   az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy francia póttagjának kinevezéséről
   (2017/C 339/04)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai által, valamint a munkavállalói és munkáltatói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott, a kinevezésre jelölt személyek nevét tartalmazó listákra,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2016. november 28-i határozatával (2) kinevezte az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2019. november 30-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Az ESZSZ munkavállalói szervezet jelölést nyújtott be egy betöltendő helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsának francia póttagjává a következő személyt nevezi ki:
   I.   A MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttag

               Franciaország

               Romain LASSERRE

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2017. október 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. KIISLER

      (1)  HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

      (2)  A Tanács 2016. november 28-i határozata az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 447., 2016.12.1., 2. o.).


title: 2012/777/: A Tanács határozata ( 2012. december 10. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az Örmény Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               13.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/26

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. december 10.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az Örmény Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2012/777/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114., 168., 169. és 172. cikkére, 173. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 188. és 192. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. június 18-án felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz (1) csatolt, az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az Örmény Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvről (a továbbiakban: a jegyzőkönyv).

               (2)

               E tárgyalások lezárultak.

               (3)

               A jegyzőkönyv megkötésére figyelemmel, az Unió nevében alá kell írni a jegyzőkönyvet,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az Örmény Köztársaság uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvnek az aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a jegyzőkönyv megkötését (2).
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Unió nevében a jegyzőkönyv aláírására jogosult személyt vagy személyeket.
   3. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. december 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 239., 1999.9.9., 3. o.

      (2)  A jegyzőkönyv szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.