title: A Tanács 2013/320/KKBP határozata ( 2013. június 24. ) a Líbiában és térségében a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról

text:
               26.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 173/54

         A TANÁCS 2013/320/KKBP HATÁROZATA
   (2013. június 24.)
   a Líbiában és térségében a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26 (2). cikkére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 2011. februári líbiai népfelkelést és az azt követő fegyveres konfliktust követően Líbiában a hagyományos fegyverek és lőszerek hatalmas készletei halmozódtak fel, és ezek között nagy számban vannak üzemképtelen és veszélyes darabok is. A kézi- és könnyűfegyverek és a lőszerek ellenőrizetlen elterjedése fokozta a bizonytalanságot Líbiában, a szomszédos országokban és a tágabb térségben, kiélezte a konfliktust és aláásta a konfliktust követő békeépítési folyamatot és ezáltal súlyosan veszélyeztetve a békét és a biztonságot.

               (2)

               A konfliktus alatt és után a líbiai népnek nyújtott támogatás nyomon követéseként az Unió elkötelezett amellett, hogy számos kérdésben – ideértve a biztonsági vonatkozású kérdéseket is – továbbra is együttműködjön Líbiával, és hogy támogassa a demokrácia, a fenntartható béke és biztonság megvalósítása érdekében zajló átmenetet.

               (3)

               2005. december 15-én és 16-án az Európai Tanács elfogadta a kézi- és könnyű fegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát. A stratégiában elismeri, hogy amennyiben a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek nagy készletekben állnak rendelkezésre, akkor e fegyverek könnyen hozzáférhetővé válnak a polgári személyek, bűnözők, terroristák és harcoló fegyveresek számára egyaránt, és ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a hagyományos fegyverek illegális kínálata és kereslete kérdésének kezelése érdekében megelőző intézkedéseket foganatosítsanak. A stratégia Afrikát nevezi meg mint a kézi- és könnyű fegyverek destabilizáló terjedése által súlyosbított belső konfliktusok hatásait leginkább elszenvedő kontinenst.

               (4)

               2012. május 23-án Líbia, Szudán, a Közép-afrikai Köztársaság, Csád és a Kongói Demokratikus Köztársaság aláírta a nyugat-szudáni szomszédos országokban a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzéséről szóló Kartúmi nyilatkozatot. A nyilatkozatban Líbia és a többi aláíró fél elkötelezte magát többek között amellett, hogy a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére – és így az állami tulajdonban levő kézi-és könnyű fegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek fizikai biztonságára és készletkezelésére (a továbbiakban: a PSSM-tevékenységek) is – irányuló átfogó stratégiák, nemzeti cselekvési tervek és fellépések kidolgozása és végrehajtása érdekében – a nemzetközi szabványokkal összhangban – megerősítik a nemzeti képességeket és intézményeket.

               (5)

               A Kartúmi nyilatkozatban a felek felkérik a regionális és nemzetközi szervezeteket, hogy a nemzetközi közösséggel együttműködésben biztosítsanak technikai és pénzügyi támogatást a 2012. május 22-én és 23-án Kartúmban megtartott konferencia eredményeinek érvényesítéséhez, valamint a kézi- és könnyűfegyverek kérdésének kezelésére az egyes országokban tett további kezdeményezések és fellépések végrehajtásához.

               (6)

               Líbia 2004. június 18-án megerősítette a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, lőfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyvet.

               (7)

               A Német Nemzetközi Együttműködési Ügynökség, a Deutsche Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit GIZ GmbH (a továbbiakban: a GIZ) projektet hoz létre Líbiában a hagyományos fegyverzetellenőrzés céljára. A GIZ és a Védelmi Minisztérium részét képező Líbiai Aknamentesítési Központ 2012. május 2-án programtervezetet fogadott el az aknamentesítésről és a hagyományos fegyverek ellenőrzéséről. A hagyományos fegyverzetellenőrzés Líbiában program (a továbbiakban: a program) két egyedi modulból épül fel, és az Európai Unió és a német Külügyminisztérium társfinanszírozza.

               (8)

               A líbiai szerepvállalást a PSSM-tevékenységek végrehajtásában, a nemzeti szerepvállalásnak és a helyi partnerek hatékony bevonásának alapelvével összhangban a lehető legnagyobb mértékben szükséges biztosítani. Ennek megfelelően a program igyekszik bevonni a líbiai érintett feleket ideértve adott esetben a Belügyminisztériumot, a Védelmi Minisztériumot, a Fegyveres Erőket és más érintett szereplőket a PSSM-tevékenységekbe. A GIZ operatív támogatást és technikai tanácsot nyújt a programban részt vevő kulcsfontosságú partnereknek.

               (9)

               A program elismeri a Líbiában jelenleg uralkodó erőviszonyokat és annak szükségességét, hogy rögtön a kezdetektől bevonják valamennyi érintett felet és potenciális nemzeti partnert. A program célja partnerségek kiépítése az aknamentesítési és PSSM-tevékenységekre szakosodott olyan nemzetközi nem kormányzati szervekkel, amelyek Líbiában már bizonyították operatív képességeiket. A program hangsúlyt fektet a szomszédos országokkal folytatott regionális együttműködés előmozdítására is. Az Unió úgy véli, hogy a GIZ számára nyújtott pénzügyi támogatásnak köszönhetően csökkenthetőek lennének azok a kockázatok, amelyeket a hagyományos fegyverek és a lőszerek Líbiában és a szélesebb térségében történő, illetve onnan kiinduló esetleges illegális elterjedése hordoz magában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az Unió előmozdítja a békét és a biztonságot Líbiában és a szélesebb térségében olyan intézkedések támogatása révén, amelyek célja, hogy a líbiai állami intézmények biztosítsák az országukban található fegyverkészletek szigorú fizikai biztonságát és e fegyverkészletek kezelését annak érdekében, hogy csökkentsék ezáltal a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek illegális terjedése és túlzott felhalmozódása által a békére és a biztonságra jelentett veszélyeket. Ezzel összefüggésben az EU előmozdítja a regionális szinten folytatott hatékony multilateralizmust is.
   (2)   Az Unió által támogatandó tevékenységek konkrét céljai a következők:

               —

               a líbiai állami intézmények támogatása abban, hogy nemzeti stratégiát és operatív szabványeljárásokat dolgozzanak ki aPSSM-tevékenységek tekintetében,

               —

               a líbiai állami intézmények támogatása abban, hogy a PSSM-tevékenységekhez kapcsolódó kérdésekre vonatkozóan képzési keretet hozzanak létre,

               —

               a lőszertároló létesítmények nemzeti szabványhoz való igazításának és azok szerinti biztonsági kezelésének a támogatása,

               —

               a hagyományos fegyverek és a lőszerkészletek tárolására alkalmas ideiglenes létesítmények biztosítása,

               —

               a lakott területeken található lőszertároló létesítmények áthelyezésének támogatása,

               —

               megvalósíthatósági tanulmány készítése a rendelkezésre álló lőszerkészletek újrahasznosítás útján történő csökkentésének a lehetőségeiről,

               —

               a szomszédos országokkal a PSSM-kérdésekben folytatott regionális együttműködés előmozdítása,

               —

               a program teljesítését a gyorsan változó végrehajtási környezetben is biztosító, ellenálló kockázatkezelési rendszer kialakítása.

         (3)   Az (1) bekezdésben említett célkitűzés elérése érdekében az Unió törekszik támogatni a líbiai állami intézményeket a konfliktus során megsérült, nem biztonságos lőszertároló létesítmények helyrehozatalában, valamint a fegyver- és lőszerkészletek szigorú fizikai biztonságának és készletkezelésének garantálásában. A projekt a nemzeti szerepvállalás elvével összhangban, a hosszú távú fenntarthatóság céljával kerül végrehajtásra. Ennek megfelelően minden tevékenységet a felelős líbiai kormányzati állami intézményekkel és egyéb érintett szereplőkkel együttműködve végeznek. Ezenfelül a projekt a konfliktusérzékenység jegyében a „ne okozz kárt” elvet követi.
   A projekt részletes leírása a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felelős.
   (2)   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett projekt technikai végrehajtását a Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH (a továbbiakban: a GIZ) végzi el.
   (3)   A GIZ e feladatát a főképviselő felelőssége mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az GIZ-zel.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikkben említett projektek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 5 000 000 EUR. A teljes projekt becsült összköltségvetése 6 600 000 EUR, amelynek biztosítására a német Külügyminisztériummal társfinanszírozásban kerül sor.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Unió költségvetésére vonatkozó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból megköti a szükséges megállapodást a GIZ-zel. A finanszírozási megállapodás rendelkezik arról, hogy a GIZ-nek biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságához mérten.
   (4)   A Bizottság törekszik a (3) bekezdésben említett megállapodásnak az e határozat hatálybalépését követő mihamarabbi megkötésére. Tájékoztatja továbbá a Tanácsot az ezen eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről, valamint a megállapodások megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   (1)   A főképviselő a GIZ által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik majd a Tanács általi értékelés alapját.
   (2)   A Bizottság jelentést tesz az 1. cikkben említett projekt végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   (1)   E határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   E határozatot a líbiai politikai helyzet fényében a 3. cikk (3) bekezdésében említett megállapodás megkötésétől számított 24 hónapon belül felül kell vizsgálni, illetve módosítani kell.
   (2)   E határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett megállapodás megkötésétől számított 60 hónap elteltével hatályát veszti, kivéve ha a (2) bekezdés szerint lefolytatott felülvizsgálat eredményeképpen más irányú döntés születik. Mindezek mellett azonban a határozat a hatálybalépését követő hat hónap elteltével hatályát veszti, ha ezen időn belül megállapodás megkötésére nem kerül sor.

      Kelt Luxembourgban, 2013. június 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      MELLÉKLET

         Program a hagyományos fegyverek Líbiában történő ellenőrzésére

      1.   HÁTTÉR ÉS INDOKOLÁS

      1.1.   Háttér

      A 2011-es líbiai forradalom során a Kadhafi-rezsim elvesztette az ellenőrzést a hagyományosfegyver-arzenáljának jelentős része felett. Ennek eredményeképpen a fegyverek tárolására használt létesítményekbe az ellenzéki harcosok, civilek és katonák egyaránt bejuthattak. A harcok vége óta nem sikerült teljes mértékben visszaszerezni az ellenőrzést a fegyverarzenál felett, és a fegyverek terjedése és az azokkal való kereskedelem hatással van a szomszédos régiókban zajló konfliktusokra. A hagyományos fegyverek ráadásul a civilek otthonaiba is eljutottak, így a líbiai társadalom jelentős részének vannak a magántulajdonában hagyományos fegyverek. Ezen túlmenően, a fegyverek és lőszerek tárolására használt létesítmények környékét, a mezőgazdasági földterületeket és a közterületeket háborús robbanóanyag-maradványok (ERW) szennyezik.
      Líbiai kormányzati intézmények szerint sürgető szükség van a hagyományos fegyverek és lőszerek fokozottabb központi ellenőrzésére Líbia egész területén. A líbiai kormányzati intézmények megállapították, hogy ennek az ellenőrzésnek a hatékony megvalósításához tudástranszferre, valamint megfelelő felszerelésekre és technikai kapacitásokra van szükség. Ezen túlmenően, az e területen tevékenykedő líbiai civil társadalmi szervezetek nem rendelkeznek a szükséges pénzügyi eszközökkel, és javítaniuk kell a technikai kapacitásaikat. E kihívásokra válaszul a Nemzetközi Együttműködési Társaság, a Deutsche Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH (a továbbiakban: a GIZ) és a Líbia Védelmi Minisztériumának égisze alatt működő Líbiai Aknamentesítési Központ (LMAC) megállapodott egy, a hagyományos fegyverek területét érintő támogatási programról, a fizikai biztonságot és a készletkezelést (PSSM) is beleértve.
      A GIZ által a német Külügyminisztériumhoz 2012 októberében benyújtott projektjavaslat alapján a Külügyminisztérium megbízta a GIZ-t a hagyományos fegyverzetellenőrzés Líbiában program (a továbbiakban: a program) végrehajtásával. A projekt időtartama 5 év (60 hónap), amely 4 szakaszra oszlik. A projekt becsült összköltségvetése 6 600 000 EUR, amelynek biztosítására két adományozó, a német Külügyminisztérium és az Unió közös társfinanszírozásában kerül sor. A német Külügyminisztérium hozzájárulása 1 600 000 EUR, az Unió hozzájárulása pedig legfeljebb 5 000 000 EUR. A végrehajtás irányításáért a GIZ lesz felelős.
      A tevékenységek végrehajtása 2012. november 1-jén vette kezdetét, és 2017. október 31-én ér véget. A Külügyminisztérium fedezi majd a kapacitásfejlesztési modul költségeit, valamint a PSSM-modullal kapcsolatos minden olyan költséget, amely az Unió által nem támogatható.
      A líbiai partnerek támogatására a következők formájában kerül majd sor: tudástranszfer hosszú és rövid távú szakértők révén, akik speciális képzéseket szerveznek és tartanak; anyagok és felszerelések, valamint némi pénzügyi hozzájárulás biztosítása az intézkedések kormányzati intézmények és szakosított intézmények általi végrehajtásához, a támogatásokat is beleértve.
      A GIZ és a Külügyminisztérium közötti együttműködési megállapodások részleteit a GIZ és a Külügyminisztérium által 2005-ben aláírt keretmegállapodás tartalmazza.
      A GIZ és a Bizottság közötti együttműködési megállapodások részleteit a GIZ és a Bizottság által aláírt megállapodás fogja tartalmazni.
      1.2.   A KKBP-támogatás indokolása, láthatóság és fenntarthatóság

      A hagyományos fegyvereknek és az azokhoz szükséges lőszereknek a 2011. februári eseményeket követően történő ellenőrizetlen elterjedése fokozta a bizonytalanságot Líbiában, a szomszédos országokban és a tágabb térségben, kiélezte a konfliktust és aláásta a konfliktust követő békeépítési folyamatot, ezáltal súlyosan veszélyeztetve a békét és a biztonságot. Ezen túlmenően a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelemre vonatkozó EU-stratégia Afrikát nevezi meg mint a kézi- és könnyűfegyverek destabilizáló terjedése által súlyosbított belső konfliktusok hatásait leginkább elszenvedő kontinenst. A program számára nyújtott uniós támogatás célja, hogy válaszintézkedéseket hozzon ezekkel a fenyegetésekkel szemben, valamint biztosítja a biztonsági és a fejlesztési politika összhangját. A konfliktus alatt és után a líbiai népnek nyújtott uniós támogatás – és különösen a Stabilitási Eszköz rövid távú összetevője által a Dán Menekültügyi Tanács, a DanChurchAid és az aknákkal foglalkozó tanácsadó csoport részére a fel nem robbant hadianyagok eltávolítása céljából, valamint a kézi- és könnyűfegyverek, illetve a háborús robbanóanyag-maradványok veszélyeinek a polgári lakosság köreiben való nagyobb mértékű tudatosítása céljából nyújtott támogatás – nyomon követéseként az Unió elkötelezett amellett, hogy számos kérdésben továbbra is együttműködjön Líbiával, ideértve a biztonsági vonatkozású kérdéseket is.
      Az Unió számára az Unión belül és az Unió kétoldalú kapcsolatai révén rendelkezésre álló eszközök teljes kihasználása érdekében az EU a programot közös társfinanszírozás útján fogja támogatni annak céljából, hogy a műszaki és irányítási kapacitás és rendszerek megosztása révén hatékonnyá tegye a támogatást, valamint hogy ösztönözze a közös nyomonkövetési, értékelési és számviteli eljárások alkalmazását.
      A fenntartható fejlődésre irányuló nemzetközi együttműködési szolgáltatások terén működő egyik legfontosabb szervezetként a GIZ-nek hosszú időre visszanyúló tapasztalata van a saját és partnerei láthatóságának biztosításában. A GIZ-nek erre a célra saját szervezeti kommunikációs osztálya van, amelynek speciális külső kommunikációs eszközök állnak a rendelkezésére. Az Unió láthatósága így megfelelő márkaépítés és tájékoztatás útján lesz biztosítva, ami hangsúlyozza az Unió szerepét, biztosítja az uniós intézkedések átláthatóságát, továbbá felhívja a meghatározott célközönségek és a nyilvánosság figyelmét az intézkedés okaira, az intézkedéshez nyújtott uniós támogatásra és e támogatás eredményeire. A tájékoztatás különböző kiadványok és jelentések, események, fényképek, videobeszámolók, stb. formáját öltheti. A projekt keretében készült anyagokon jól látható helyen fel kell tüntetni az Unió zászlaját, a zászló helyes használatára és reprodukciójára vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelően.
      A projekt célja a tervezett intézkedések fenntarthatóságának biztosítása a különleges struktúrája és a többszintű megközelítés révén. Közepes távú, ötéves időtartamú projektként került kidolgozásra, áthidalva ezáltal a rövid távú vészhelyzeti műveletek és a fenntartható fejlődés előmozdítására irányuló hosszú távú projektek közötti szakadékot. A líbiai partnerek kezdettől fogva részt vesznek a projekt kidolgozásában, ami biztosítja a lehető legnagyobb mértékű nemzeti szerepvállalást, és öt év múlva, egy hathónapos átadási szakaszt követően végül e partnerek készen állnak majd a teljes felelősség átvételére. Ezen túlmenően, a GIZ különböző szinteken fog tevékenykedni: együttműködik majd állami intézményekkel, nem kormányzati szervezetekkel és a civil társadalommal, valamint a nemzetközi adományozókkal. Annak érdekében, hogy biztosított legyen a projekt keretébe tartozó tevékenységeknek egy olyan ingatag helyzetű országban való folytatása, mint Líbia, a projekt kockázatkezelési elemmel is rendelkezik. Az intézkedéseknek a projektidőtartam lejártát követő fenntarthatóságának elősegítésére a projekt humánkapacitás-fejlesztési, intézményfejlesztési és regionális hálózatépítési elemmel is kiegészül. Ez azt jelenti, hogy megnövekednek a kapacitások annak biztosítása céljából, hogy a líbiai állami intézmények a jövőben adott esetben meg tudják tenni a szükséges kezdeményezéseket.
      2.   CÉLOK

      2.1.   Általános cél

      A program célja, hogy támogassa a líbiai állami intézményeket a Líbiában fellelhető hagyományos fegyverek és lőszerek feletti hatékony nemzeti ellenőrzés gyakorlásában, továbbá hogy minimálisra csökkentse a hagyományos fegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek illegális elterjedésének kockázatát, valamint hogy kezelje a líbiai fegyveres konfliktus biztonsági vonatkozású következményeit. A projekt célja különösen a hagyományos fegyverek és lőszerek ellenőrzése területén működő líbiai állami intézmények és nem kormányzati szervezetek megerősítése. A projekt a regionális együttműködés előmozdítását is ösztönözni fogja.
      2.2.   Konkrét célok

                  i.

                  a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területének felügyeletével és koordinációjával megbízott líbiai állami intézmények (LMAC) támogatása a feladataik ellátása során;

                  ii.

                  a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területén tevékenykedő líbiai nem kormányzati szervezetek megerősítése az érdekvédelmi, a felvilágosítási és a műszaki feladataik ellátásában;

                  iii.

                  a PSSM területén koordinációs és felügyeleti szerepkörrel bíró líbiai állami intézmények támogatása a PSSM tárgykörébe tartozó intézkedések kidolgozásában, összehangolásában és végrehajtásában;

                  iv.

                  a készletkezelési tevékenységek végrehajtásának közvetlen támogatása, ideértve a tároló létesítmények lakott területekről való áthelyezését, a lőszerraktárak nemzeti szabványok szerint történő helyreállítását, valamint ideiglenes lőszertároló egységek biztosítását és kialakítását;

                  v.

                  a regionális együttműködés előmozdítása, valamint a PSSM-el és a hagyományos fegyverek elterjedésével és tiltott felhalmozásával kapcsolatos ismeretek megosztásának és az egymástól tanulásnak az ösztönzése.

            3.   A PROJEKT MODULJAI ÉS A VÁRT EREDMÉNYEK

      A projekt két meghatározott modulból áll:

                  3.1.

                  Kapacitásfejlesztés (a német Külügyminisztérium finanszírozásával) és

                  3.2.

                  PSSM (az Unió finanszírozásával)

            3.1.   Kapacitásfejlesztés (a német Külügyminisztérium finanszírozásával)

      E modul célja a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területének felügyeletével és koordinációjával megbízott líbiai állami intézmények, valamint a fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területén tevékenykedő líbiai nem kormányzati szervezetek kapacitásainak megerősítése. Idetartozik a szervezetfejlesztés előmozdítása, a pénzgazdálkodás javítása és a minőségirányítás, valamint a technikai készségek fejlesztése.
      Ez a modul – a program általános céljával összhangban – megvalósítja a nemzeti szerepvállalás elvét, és az a célja, hogy a hosszú távú fenntarthatóság célját szem előtt tartva megerősítse a líbiai intézményeket és képességeket. A kapacitásfejlesztés két dologra összpontosít. A figyelem középpontjában elsősorban a líbiai aknamentesítéssel foglalkozó nemzeti hatóság, a Védelmi Minisztérium részét képező LMAC áll. A másodlagos figyelem pedig az aknamentesítési és felvilágosítási tevékenységekben részt vevő líbiai civil társadalmi szervezetekre vetül.
      1. eredmény: Meghatározásra és minősítésre kerülnek a LMAC-nak, a líbiai Külügyminisztérium által a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területének felügyeletével és koordinációjával megbízott líbiai nemzeti intézménynek a képzéssel és felszereléssel kapcsolatos igényei. Az LMAC kidolgozza többek között a szervezetfejlesztés, a pénzgazdálkodás és a minőségirányítás területén az intézményi kapacitások megerősítésére irányuló stratégiákat.

                  1. tevékenység

                  :

                  Az intézményi kapacitásokra vonatkozó igényfelmérés összeállítása és elemzése

                  2. tevékenység

                  :

                  Üzleti terv és minőségbiztosítási rendszer kidolgozása

                  3. tevékenység

                  :

                  A fegyver- és lőszerraktárak személyzetének oktatására és képzésére vonatkozó keretprogram létrehozása

                  4. tevékenység

                  :

                  A partnerintézmény (LMAC) koordinációs irodái létrehozásának támogatása

            Eredmény:

                  —

                  a projekt tizennyolcadik hónapjának végére lezajlik és dokumentumokkal alátámasztásra kerül az LMAC intézményi kapacitásának fejlesztésére vonatkozó igényfelmérés,

                  —

                  az adott intézmény (LMAC) a projekt 30. hónapjának végére kidolgozza az üzleti tervét és a minőségirányítási eljárást,

                  —

                  az adott intézmény (LMAC) a projekt 30. hónapjának végére megfelelő felszereléssel rendelkezik,

                  —

                  a partnerintézménnyel (LMAC) együttműködésben kidolgozásra kerül a képzési keretrendszer.

            E tevékenységek további eredménye(i) a projekt hatodik hónapjának végére kerül(nek) meghatározásra, az LMAC-vel együttműködésben. A líbiai Külügyminisztérium nemrégiben kijelölte a partnerintézményt, ezért a lehető leghamarabb sor fog kerülni a vonatkozó mutatók meghatározására.
      2. eredmény: Meghatározásra és minősítésre kerülnek a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területén tevékenykedő líbiai nem kormányzati szervezeteknek a képzéssel és felszereléssel kapcsolatos igényei. Megerősítésre kerülnek az említett nem kormányzati szervezetek kapacitásai, különösen a vezetést, a pénzgazdálkodást és a műszaki készségeket illetően.

                  1. tevékenység

                  :

                  Vezetői és pénzgazdálkodási képzés

                  2. tevékenység

                  :

                  Műszaki képzési intézkedések az aknamentesítés területén

            Eredmény:

                  —

                  2013-ban, 2014-ben és 2015-ben évente három vezetői képzésre kerül sor a nem kormányzati szervezetek számára.

            3.2   PSSM (az Unió finanszírozásával)

                  1. tevékenység

                  :

                  A PSSM-re vonatkozó nemzeti stratégia és operatív szabványeljárások kidolgozása

                  2. tevékenység

                  :

                  A PSSM-kérdésekre vonatkozó képzési keret kiépítése

                  3. tevékenység

                  :

                  A lőszertároló létesítmények helyreállítása és biztonsági kezelése

                  4. tevékenység

                  :

                  Ideiglenes tárolóegységek biztosítása

                  5. tevékenység

                  :

                  A lőszertároló létesítmények áthelyezése

                  6. tevékenység

                  :

                  Lőszerkészletek újrahasznosításának lehetőségei

                  7. tevékenység

                  :

                  A PSSM-kérdésekkel kapcsolatban folytatott regionális együttműködés

                  8. tevékenység

                  :

                  Ellenálló kockázatkezelési rendszer létrehozása

            3.2.1   A PSSM-re vonatkozó nemzeti stratégia és operatív szabványeljárások kidolgozása

      Célok:
      Ez a tevékenység előmozdítja a készletkezelésben részt vevő líbiai intézmények közötti koordinációt, és javítja a készletkezelési eljárások végrehajtásának a minőségét, ezáltal pedig erősíti a hagyományos fegyverek és lőszerek készleteinek a biztonságát. A PSSM területén koordinációs és felügyeleti szerepkörrel bíró líbiai állami intézmények képesek lesznek a PSSM tárgykörébe tartozó intézkedések kidolgozására, összehangolására és végrehajtására.
      Leírás:

                  —

                  a PSSM-hez kapcsolódó területekre vonatkozó meglévő nemzeti stratégiák és operatív szabványeljárások részletes áttekintése és felülvizsgálata, valamint a tanulságok levonása új nemzeti stratégia és módosított operatív szabványeljárások kidolgozása céljával;

                  —

                  a levont tanulságok és a nemzeti stratégia szélesebb körvonalainak ismertetése és megvitatása egy valamennyi érintett fél (ideértve a Belügyminisztériumot, a Védelmi Minisztériumot, a Külügyminisztériumot, a Líbia Fegyveres Erőket, a Nemzetőrséget és a nemzeti nem kormányzati szervezeteket) részvételével zajló konzultációs folyamat során;

                  —

                  szervezésbeli támogatás és technikai szakértelem biztosítása a nemzeti stratégia és az operatív szabványeljárások kidolgozásáért felelős líbiai hatóság számára;

                  —

                  az illetékes nemzeti intézmény támogatása a PSSM-re vonatkozó nemzeti stratégia és operatív szabványeljárások véglegesítése érdekében az érintett felekkel folytatott stratégia-felülvizsgálati és konszenzus-kialakítási folyamat előmozdítása céljából.

            Eredmény:

                  —

                  a PSSM területét felölelő nemzeti stratégia kidolgozása;

                  —

                  a PSSM-re vonatkozó operatív szabványeljárások kidolgozása.

            3.2.2   A PSSM-kérdésekre vonatkozó képzési keret kiépítése

      Célok:
      A tevékenységnek köszönhetően javul a fegyver- és lőszerraktárak személyzetének képzettségi szintje, ami hozzájárul ahhoz, hogy ezen létesítményekben magasabb fokú legyen a biztonság.
      Leírás:

                  —

                  A PSSM-hez kapcsolódó területeken a meglévő képzési igényfelmérések áttekintése és a tanulságok levonása új képzési keret kidolgozásának céljával;

                  —

                  felmérés végzése a meglévő és a tervezett partnerszervezetekről és képzési intézményekről a PSSM-mel kapcsolatos képzések tekintetében;

                  —

                  az érintett felek közötti konzultációs folyamat elősegítése a PSSM-re vonatkozó jövőbeli nemzeti képzési keret tág körvonalainak és legfontosabb célkitűzéseinek a meghatározása céljából;

                  —

                  a képzési keret líbiai és nemzetközi szakértőket egyaránt magában foglaló szakértői csoport általi kidolgozásának az elősegítése. A képzési keret elemei között szerepelnek a következők: a célcsoport meghatározása, a célcsoport elérésének és kiválasztásának stratégiája, a képzési program kidolgozása, a képzési módszerek meghatározása, időkeret, személyzeti koncepció, költségkalkuláció, valamint egy dokumentációs és értékelési rendszer kidolgozása.

            Eredmény:

                  —

                  az érintett felek konzultációs folyamatának és a kidolgozási folyamatnak az elősegítését célzó szakmai találkozók lebonyolítása;

                  —

                  a képzési keret kidolgozása.

            3.2.3   A lőszertároló létesítmények helyreállítása és biztonsági kezelése

      Célok:
      A hagyományos fegyverek és lőszerek tárolására használt létesítményekben a lopás, a fosztogatás és az azokba való illetéktelen behatolás jelentősen csökken.
      Leírás:

                  —

                  A lőszertároló létesítményekről jelenleg rendelkezésre álló felmérések, valamint a lakott területen található, nem biztonságos fegyver- és lőszerraktárokról készült közösségi jelentések felülvizsgálata, és az ezen felülvizsgálat eredményeit részletező jelentés elkészítése;

                  —

                  a kísérleti terv keretében helyrehozandó lőszertároló létesítmények kiválasztására az illetékes líbiai intézmények által alkalmazandó rangsorolási eljárás elősegítése;

                  —

                  megbízás kiadása technikai megvalósíthatósági tanulmány készítésére és épületfelmérést végző csoportok számára a költség-hatékony helyreállítási lehetőségek kidolgozása érdekében;

                  —

                  a helyreállítandó lőszertároló létesítmények kiválasztására vonatkozó konszenzusos megállapodás kialakításának elősegítése. A döntéshozatali folyamatban az alábbi kiválasztási kritériumok is szerepelnek: nemzeti kiválasztási prioritások; a helyi lakosságot fenyegető biztonsági veszélyek; az illetékes biztonsági szereplők (katonai tanácsok stb.) által megadott belépési engedély, operatív és pénzügyi korlátok és közösségi preferenciák;

                  —

                  a technikai felmérés kiszervezésének és a megbízás kidolgozásának elősegítése, valamint az érintett helyreállítási projektekre vonatkozó szerződéskötési eljárás megkönnyítése;

                  —

                  a közös nyomon követés és minőség-ellenőrzés elősegítése;

                  —

                  a kísérleti programban részt vevő lőszertároló létesítményekre vonatkozó biztonsági és védelmi koncepció kidolgozásának elősegítése;

                  —

                  a kísérleti programban részt vevő lőszertároló létesítmények biztonsági felszereléssel való ellátása;

                  —

                  képzés biztosítása a tároló létesítmények leendő személyzetének.

            Eredmény:

                  —

                  Meghatározott számú lőszertároló létesítmény helyreállítására kerül sor (a pontos számokat az 1. fázis végén határozzák meg).

            3.2.4   Ideiglenes tárolóegységek biztosítása

      Célok:
      E tevékenység eredményeképpen javul a líbiai hagyományos fegyverek egyes készleteinek az ellenőrzése, csökken a lopások kockázata és javul a polgári lakosságnak az ellenőrizetlen robbantásoktól való védelme.
      Leírás:

                  —

                  megbízás kiadása az ideiglenes tárolóegységgé való átalakításra potenciálisan alkalmas létesítmények felmérésére és az ideiglenes tárolóegységek létrehozásának költség-hatékony lehetőségeiről szóló megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére. A felmérés eredménye jelentésben kerül részletezésre, amelyben szerepel, hogy hol alakítják majd ki az ideiglenes tárolóegységeket, és azok milyen technikai specifikációval bírnak majd;

                  —

                  az ideiglenes tárolóegységek felépítése helyének kiválasztására vonatkozó konszenzusos döntéshozatali folyamat elősegítése. A döntéshozatali folyamatban az alábbi kiválasztási kritériumok is szerepelnek: nemzeti kiválasztási prioritások; a helyi lakosságot fenyegető biztonsági veszélyek; az illetékes biztonsági szereplők (katonai tanácsok stb.) által megadott belépési engedély, operatív és pénzügyi korlátok és közösségi preferenciák;

                  —

                  a technikai felmérés kiszervezésének és a megbízás kidolgozásának elősegítése, valamint az érintett építési projektekre vonatkozó szerződéskötési eljárás megkönnyítése;

                  —

                  a közös nyomon követés és minőség-ellenőrzés elősegítése;

                  —

                  az egyes ideiglenes tárolóegységekre vonatkozó biztonsági és védelmi koncepció kidolgozásának elősegítése;

                  —

                  a kiválasztott ideiglenes tárolóegységek biztonsági felszereléssel való ellátása;

                  —

                  képzés biztosítása a tároló létesítmények leendő személyzetének.

            Eredmény:

                  —

                  Meghatározott számú ideiglenes lőszertároló létesítmény kerül kialakításra (a pontos számokat az 1. fázis végén határozzák meg).

            3.2.5.   A lőszertároló létesítmények áthelyezése

      Célok:
      E tevékenység végrehajtásának köszönhetően javulni fog a lőszertároló létesítmények biztonsága, valamint a lakott területek biztonsági helyzete.
      Leírás:

                  —

                  megbízás kiadása a Líbia-szerte elhelyezkedő, áthelyezendő létesítmények felmérésére;

                  —

                  megbízás kiadása a lőszertároló létesítmények elszállításának/áthelyezésének költség-hatékony lehetőségeiről és az áthelyezés utáni lehetséges új helyszínekről szóló megvalósíthatósági tanulmány és kapcsolódó jelentés elkészítésére;

                  —

                  az áthelyezendő lőszertároló létesítmények kiválasztására alkalmazott konszenzusos döntéshozatal megkönnyítése. A döntéshozatali folyamatban az alábbi kiválasztási kritériumok is szerepelnek: nemzeti kiválasztási prioritások; a helyi lakosságot fenyegető biztonsági veszélyek; az illetékes biztonsági szereplők (katonai tanácsok stb.) által megadott belépési engedély, operatív és pénzügyi korlátok és közösségi preferenciák.

                  —

                  a technikai felmérés kiszervezésének és a megbízás kidolgozásának elősegítése, valamint az érintett áthelyezési/átszállítási projektekre vonatkozó szerződéskötési eljárás megkönnyítése;

                  —

                  a közös nyomon követés és minőség-ellenőrzés elősegítése.

            Eredmény:

                  —

                  Meghatározott számú lőszertároló létesítmény áthelyezésére kerül sor (a pontos számokat az 1. fázis végén határozzák meg).

            3.2.6   Lőszerkészletek újrahasznosításának lehetőségei

      Célok:
      Megvalósíthatósági tanulmány összeállítása a meglevő lőszerkészletek újrahasznosítás útján történő csökkentésének lehetőségeiről, ami ösztönzőként hatna a hagyományos fegyverek megsemmisítésére.
      Leírás:

                  —

                  a feladatok meghatározása az illetékes líbiai hatóságokkal együttműködésben;

                  —

                  a nemzetközi pályázati és kiválasztási eljárás előmozdítása;

                  —

                  megbízás kiadása megvalósíthatósági tanulmány végzésére;

                  —

                  a megvalósíthatósági tanulmány közös minőség-ellenőrzésének az elősegítése;

                  —

                  a tanulmány eredményeinek megosztása az illetékes líbiai érdekeltekkel;

                  —

                  segítségnyújtás a tanulmány fordításában és nyomtatásában.

            Eredmény:

                  —

                  jelentéstétel a rendelkezésre álló lőszerkészletek újrahasznosítás útján történő csökkentésének lehetőségeiről szóló megvalósíthatósági tanulmányról;

                  —

                  szakmai találkozó az eredmények megosztására.

            3.2.7   A PSSM-kérdésekkel kapcsolatban folytatott regionális együttműködés

      Célok:
      a tevékenység előmozdítja a regionális együttműködést és koordinációt, ezáltal erősíti a térségben a hagyományos fegyverek ellenőrzése és a készletkezelés terén érintett állami intézmények és nem kormányzati szervezetek szakértelmét és kapacitását.
      Leírás:

                  —

                  legfeljebb két, egyenként kétnapos regionális konferencia megszervezésének a támogatása, amelyek a párbeszéd, az információ- és az ismeret-megosztás, a társaktól való tanulás regionális fórumaiként szolgálnak, hármas megközelítést alkalmazva: i. az állami intézményekből delegált magas beosztású résztvevők; ii. a készletkezelés területén jártas, technikai megvalósításért felelős szakemberek; iii. nem kormányzati szervezetek; a konferenciákon számos előadásra és szakmai találkozók megszervezésére kerül sor.

                  —

                  az előadások és a szakmai találkozók témáival kapcsolatos döntéshozatal megkönnyítése;

                  —

                  a lehetséges résztvevők és előadók azonosításának a megkönnyítése, az EU-ból, a líbiai partnerektől és a szomszédos országokból érkező segítséggel;

                  —

                  a konferenciamenedzsmentet, a nyilvánossággal folytatott kommunikációt és a dokumentáció elkészítését biztosító vállalkozás megbízása és a rá vonatkozó szerződtetési eljárás kidolgozásának a megkönnyítése.

            Eredmény:

                  —

                  legfeljebb két, egyenként kétnapos konferencia két és fél éves időintervallumban, legfeljebb 45 résztvevővel.

            3.2.8   Ellenálló kockázatkezelési rendszer létrehozása

      Célok:
      A projekt körébe tartozó tevékenységek eredményes és konfliktusérzékeny végrehajtásának támogatása egy kockázatok szempontjából kihívást jelentő környezetben, ideértve az instabil közbiztonságot, a számos fegyveres csoportot és a biztonsági fenyegetettség folytonos változását.
      Leírás:

                  —

                  konfliktusérzékeny programtervezést célzó projektirányvonalak kidolgozása „a ne okozz kárt” megközelítéssel összhangban, amely a projekttevékenységeknek a nem szándékos negatív hatásokat minimálisra csökkentő módon történő végrehajtását jelenti;

                  —

                  kockázat- és veszélyelemzés végzése, valamint biztonsági koncepció kidolgozása, ideértve a programra irányuló operatív szabványeljárások kidolgozását is, a személyzet és a projekteszközök biztonságának maximalizálása érdekében;

                  —

                  folyamatos helyszíni kockázat- és veszélyfigyelés, valamint a projekt személyzetének és műveleteinek biztosított helyszíni kockázati tanácsadási szolgáltatások;

                  —

                  a projekt személyzetének és értékeinek védelmét célzó biztonsági felszerelés biztosítása;

                  —

                  rugalmas projektirányítási eszközök kidolgozása annak érdekében, hogy a projekt a biztonsági helyzet rosszabbodása esetén is végrehajtható legyen, és ezen belül különösen távirányítási képességek kiépítése.

            Eredmény:

                  —

                  a projektre vonatkozó biztonsági koncepció bevezetése;

                  —

                  a konfliktus-érzékeny programtervezés irányvonalainak kidolgozása;

                  —

                  kockázatkezelési tanácsadó alkalmazása.

            4.   VÉGREHAJTÁS

      4.1   Általános felépítés

      A GIZ által a Külügyminisztériumhoz benyújtott projektjavaslat alapján a Külügyminisztérium 2012 októberében megbízta a GIZ-t a Hagyományos fegyverek ellenőrzése Líbiában program kapacitásfejlesztési moduljának végrehajtásával. A tevékenységek végrehajtása 2012. november 1-jén vette kezdetét, és 2017. október 31-én ér véget. Az Unió hozzájárulásának köszönhetően a projekt kiegészül egy további, a PSSM szóló modullal. A PSSM modult a kapacitásfejlesztési modullal párhuzamosan fogják végrehajtani, a vonatkozó tevékenységek 2013-ban kezdődnek meg és 2017 októberéig tartanak.
      A GIZ a kapacitásfejlesztési modulhoz kapcsolódó, valamint a PSSM-ről szóló modult hosszú és rövid távú szakértők biztosításával, valamint nemzetközi és nemzeti partnerekkel való, részben alvállalkozási megállapodások formájában létrejövő együttműködéseken keresztül fogja végrehajtani.
      A kapacitásfejlesztési modul keretében a GIZ fő partnere a LMAC. A tripoli német nagykövetségnek küldött 2012. december 17-i szóbeli jegyzékben a Líbiai Külügyminisztérium megerősítette, hogy az LMAC tölti be a hagyományos fegyverek ellenőrzése és az aknamentesítés területének felügyeletéért és koordinációjáért felelős líbiai nemzeti intézmény szerepét, és üdvözölte a hagyományos fegyverek ellenőrzésének a GIZ által történő végrehajtására vonatkozó programját.
      Azért választották a GIZ-t a projekt végrehajtó ügynökségévé, mert a világ különböző országaiban megszerzett szakértelemmel és gyakorlattal rendelkezik, valamint a választást indokolja még a GIZ líbiai értékelő missziójáról a globális leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési munkacsoportnak tartott prezentáció, a GIZ által megfogalmazott ajánlások és az általa javasolt stratégia, különösen, hogy a folyamatban minden érdekelt fél számára biztosítani akarja az elkötelezett részvétel lehetőségét, és nagy hangsúlyt helyez a hatás fenntarthatóságára.
      4.2   Partnerek

      A program líbiai tevékenységeit mindkét modul esetében nemzetközi partnerekkel együttműködésben fogják végrehajtani. A GIZ több partnerrel tervezi, illetve egyesekkel már meg is kezdte az együttműködést: az ENSZ líbiai missziója (UNSMIL) többek között a biztonsággal és a fegyverek ellenőrzésével kapcsolatos stratégiai és technikai tanácsadással támogatja a líbiai ügynökségeket. Az UNSMIL az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2012. március 12-i 2040. sz. határozata alapján kapott megbízást aknamentesítési, valamint a lőszerkészletek és a fegyverek kezelésével kapcsolatos tevékenységek végzésére. A líbiai fegyverellenőrzés és aknamentesítés területén a GIZ többek között együttműködik még a donorszerepet vállaló Egyesült Államokkal és Egyesült Királysággal is.
      A program keretében – amelynek irányítása mindvégig a GIZ általános felelőssége marad – a PSSM és az aknamentesítés területén szakértelemmel rendelkező nemzetközi nem kormányzati szervezetekkel is fognak partnerségeket kialakítani, amelyek a két modullal kapcsolatos további speciális szaktanácsadást biztosítanak, illetve helyszíni aknamentesítési tevékenységeket végeznek majd. A program modulokra épülő struktúrája miatt a program keretében több nem kormányzati szervezettel fog együttműködni, amelyeket regionális jelenlétük, erősségeik és gyengeségeik, valamint a korábbi tapasztalataik és líbiai operatív képességeik alapján fognak kiválasztani.
      4.3   Tevékenységirányítás

      A program felépítése: moduláris platformokra épülő megközelítés
      A program úgy épül fel, hogy azt a felmerülő konfliktusok függvényében modulok hozzáadásával vagy törlésével a program végrehajtása alatt is rugalmasan hozzá lehessen igazítani a változó környezethez. Az így kialakított struktúra lehetővé teszi, hogy az egyes donorok egyes programrészeket finanszírozzanak és külön-külön tett hozzájárulásuk jól látható legyen. Végezetül a program felépítésének köszönhetően megbízható kockázatkezelést és megfelelő projektmenedzsmentet tesz lehetővé. Ennek megfelelően a GIZ olyan projektplatformot bocsát rendelkezésre, amely a program irányítását és a két projektmodul végrehajtását egyaránt lehetővé teszi.
      A program stratégiája: négy fázis öt év alatt
      A programot úgy alakították ki, hogy áthidalja a Líbiában hamarosan befejeződő vészhelyzeti műveletek és az elkövetkező években a líbiai kormány által elindítandó és végrehajtandó nemzeti fejlesztési stratégiák és programok közötti szakadékot.
      Ezért a program ötéves középtávú stratégiára épül, amely hosszabb az általánosan alkalmazott vészhelyzeti tervezési ciklusoknál. Különösen a kapacitásfejlesztési modul esetében lesz szükség időre, valamint a program és a nemzeti partnerek közötti megbízható partnerségre ahhoz, hogy kézzel fogható eredményeket lehessen elérni és biztosítani lehessen, hogy a 4. fázis végére a nemzeti kötelezettségvállalásokhoz nemzeti kapacitások társuljanak.
      A négy fázisra épülő megközelítés biztosítja, hogy a program moduljait a program végrehajtása alatt is ki lehessen igazítani a partnerek megváltozott szükségleteinek vagy a megváltozott finanszírozási lehetőségeknek a függvényében. Ez lehetővé teszi továbbá azt is, hogy a program a 3. fázisban további modulokkal egészüljön ki, ha az addigra kialakuló feltételek a jelenlegi feltételeknél kedvezőbbek az ilyen jellegű tevékenységi területek szempontjából.
      Donorok
      A program több donor hozzájárulásából jön létre az Európai Unió és a Német Külügyminisztérium (Deutsches Auswärtiges Amt.) társfinanszírozásában.
      A Német Külügyminisztérium rendszeresen nyomon fogja követni az GIZ által végrehajtott projekt egészét, beleértve a kapacitásfejlesztési komponenst és a PSSM szóló komponenst is a Külügyminisztériumban alkalmazott eljárásokon keresztül.
      A program időtartama és egyes fázisai:


title: A Tanács 2013/134/KKBP határozata ( 2013. március 18. ) a bosznia-hercegovinai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról

text:
               19.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 75/33

         A TANÁCS 2013/134/KKBP HATÁROZATA
   (2013. március 18.)
   a bosznia-hercegovinai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a 2011/173/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2011/173/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2014. március 22-ig meg kell újítani.

               (3)

               A 2011/173/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/173/KKBP tanácsi határozat 6. cikke második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „Ezt a határozatot 2014. március 22-ig kell alkalmazni.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. március 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. COVENEY

      (1)  HL L 76., 2011.3.22., 68. o.


title: A Tanács (KKBP) 2016/597 határozata (2016. április 18.) az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               19.4.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 103/29

         A TANÁCS (KKBP) 2016/597 HATÁROZATA
   (2016. április 18.)
   az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és a 31. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. április 15-én elfogadta a Fernando GENTILINI-nek az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjévé (EUKK) történő kinevezéséről szóló (KKBP) 2015/599 határozatot (1). Az EUKK megbízatása 2016. április 30-án lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását további 10 hónapra meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   A Tanács 2017. február 28-ig meghosszabbítja Fernando GENTILINI-nek, az EUKK békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) javaslata alapján.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   (1)   Az EUKK megbízatása az Unió közel-keleti békefolyamattal kapcsolatos politikai célkitűzésein alapul.
   (2)   A végső cél az átfogó béke elérése, amelyet a kétállami megoldás alapján kell megvalósítani, összhangban az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataival, a madridi konferencia elveivel – köztük a „békéért földet” elvvel –, a tárgyalási menetrenddel, a felek által korábban elért megállapodásokkal és az arab békekezdeményezéssel, és amelynek eredményeképpen Izrael, valamint egy demokratikus, területileg egybefüggő, életképes, békés és szuverén palesztin állam biztonságos és elismert határok között él majd egymás mellett, rendezett kapcsolatokat tartva fenn szomszédaival. Az izraeli–arab kapcsolatok szerteágazó területeire tekintettel a regionális dimenzió alapvető fontosságú eleme az átfogó békének.
   (3)   A kitűzött cél elérése szempontjából fontos politikai feladatot jelent a kétállami megoldás fenntartása, valamint a békefolyamat újraindítása és támogatása. A tárgyalások alapjait lefektető egyértelmű paraméterek kulcsfontosságúak a tárgyalások sikeres kimeneteléhez. Az Unió a Tanács 2009. decemberi, 2010. decemberi és 2014. júliusi következtetéseiben kialakította álláspontját e paraméterekkel kapcsolatosan, és azt a továbbiakban is tevékenyen előmozdítja.
   (4)   Az Unió elkötelezett amellett, hogy együttműködjön a felekkel és nemzetközi partnereivel, többek között azáltal, hogy részt vesz a közel-keleti kvartettben (a továbbiakban: kvartett), és megfelelő nemzetközi kezdeményezésekkel próbál új lendületet vinni a tárgyalásokba.
   3. cikk
   Megbízatás
   (1)   E politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               az Unió részéről tevékeny és hatékony hozzájárulást nyújt az izraeli–palesztin konfliktus kétállami megoldáson alapuló végső rendezésére irányuló fellépésekhez és kezdeményezésekhez, összhangban az idevágó uniós paraméterekkel;

               b)

               a békefolyamat megerősítése érdekében végzett együttműködés céljából szoros kapcsolatot épít ki és tart fenn a közel-keleti békefolyamatban részt vevő valamennyi féllel, az érintett politikai szereplőkkel, a régió egyéb országaival, a kvartett tagjaival és más érintett országokkal, valamint az ENSZ-szel és egyéb érintett nemzetközi szervezetekkel, mint például az Arab Államok Ligájával;

               c)

               adott esetben – és az összes főbb érdekelt féllel, valamint a tagállamokkal egyeztetve – részt vesz egy esetleges új tárgyalási keret előmozdításában, és hozzájárul ahhoz;

               d)

               aktívan segíti a felek közötti béketárgyalásokat és hozzájárul ezekhez, többek között azáltal, hogy e tárgyalások keretében javaslatokat terjeszt elő az Unió nevében;

               e)

               biztosítja az Unió folyamatos jelenlétét a releváns nemzetközi fórumokon;

               f)

               hozzájárul a válságkezeléshez és -megelőzéshez, a Gázai övezet vonatkozásában is;

               g)

               az arra vonatkozó felkérés alapján hozzájárul a felek között létrejött nemzetközi megállapodások végrehajtásához, és diplomáciai megbeszéléseket folytat a felekkel, amennyiben azok megszegik ezeket a megállapodásokat;

               h)

               hozzájárul azokhoz a politikai törekvésekhez, amelyek célja, hogy gyökeres változásokra kerüljön sor és azok eredményeként tartós megoldás szülessen a Gázai övezet kérdésében, amely a majdani palesztin állam szerves részét képezi. Ezzel a kérdéssel a tárgyalások keretében is foglalkozni kell;

               i)

               kiemelt figyelmet fordít a békefolyamat regionális vonatkozásait érintő tényezőkre, az arab partnerekkel való párbeszédre és az arab békekezdeményezés megvalósítására;

               j)

               a békefolyamat keretében konstruktív párbeszédbe kezd a megállapodások aláíró feleivel a demokrácia alapvető normái – többek között a nemzetközi humanitárius jog, az emberi jogok és a jogállamiság – tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében;

               k)

               javaslatokat terjeszt elő a békefolyamatba történő uniós beavatkozás lehetőségeiről, valamint az Unió általi kezdeményezések és a békefolyamathoz kapcsolódó jelenlegi uniós erőfeszítések – mint például az Unió által a palesztin reformokhoz nyújtott hozzájárulás, beleértve a kapcsolódó uniós fejlesztési projektek politikai szempontjait is – folytatásának legjobb módjáról;

               l)

               arra sarkallja a feleket, hogy tartózkodjanak a kétállami megoldás életképességét fenyegető egyoldalú lépésektől;

               m)

               a kvartetthez delegált megbízottként beszámol a tárgyalások eredményeiről és alakulásáról, valamint az Unió által kialakított álláspontok alapján és a kvartett egyéb tagjaival is együttműködve hozzájárul a kvartetthez delegált megbízottak üléseinek az előkészítéséhez;

               n)

               az emberi jogokért felelős EUKK-val együttműködve hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, többek között az Unió emberi jogi iránymutatásainak – különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról, továbbá a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásoknak, valamint a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000) ENSZ BT-határozattal kapcsolatos uniós politikának – a végrehajtásához, többek között a fejlemények figyelemmel kísérése és az azokról tett jelentések, valamint az e tekintetben megfogalmazott ajánlások révén;

               o)

               hozzájárul ahhoz, hogy a régió véleményformálói jobban megértsék az Unió szerepét.

         (2)   Az EUKK segíti a főképviselő munkáját, és folyamatosan felügyeli mindazokat a tevékenységeket, amelyeket az Unió a közel-keleti békefolyamathoz kapcsolódóan a régióban folytat.
   4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A PBB kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel.
   (4)   Az EUKK szorosan együttműködik a jeruzsálemi uniós képviseleti irodával, az Unió tel-avivi küldöttségével, valamint a régió minden egyéb érintett uniós küldöttségével.
   (5)   Az EUKK elsődleges működési helye a régióban található, ezzel egyidejűleg rendszeres jelenlétet biztosít az EKSZ székhelyén.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2016. május 1-jétől2017. február 28-ig terjedő időszakra 1 250 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel a csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás keretében szükséges speciális szakpolitikai ismeretekkel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) javaslatot tehetnek olyan alkalmazottak kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. Az ilyen kirendelt személyzet javadalmazását a tagállam, az Unió érintett intézménye vagy az EKSZ fedezi. Az EUKK mellé a tagállamok által az Unió intézményeihez vagy az EKSZ-hez kiküldött szakértőket is ki lehet helyezni. A szerződéses nemzetközi személyzet tagjainak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet tagjai a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ közigazgatási fennhatósága alatt maradnak, és az EUKK megbízatásának érdekében járnak el és végzik feladatukat.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK és személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országokkal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják a 2013/488/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Hozzáférés az információkhoz és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság, az EKSZ és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   A térségben működő uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően, valamint az EUKK megbízatásával és a hatáskörébe tartozó terület biztonsági helyzetével összhangban – a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden ésszerű és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

               a)

               az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzet biztonságos bejutását a hatáskörébe tartozó területre és a hatáskörébe tartozó területen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmaz egy vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervet;

               b)

               biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen az adott, a hatáskörébe tartozó területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással;

               c)

               biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő hatáskörébe tartozó terület EKSZ általi biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a hatáskörébe tartozó területre való érkezése előtt vagy érkezésekor;

               d)

               biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében írásban beszámol a Tanácsnak, főképviselőnek és a Bizottságnak ezen ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és az EKSZ-nek. Az EUKK rendszeresen jelentést tesz továbbá a PBB-nek az Unió különleges képviselőinek kinevezésére, megbízatására és finanszírozására vonatkozó iránymutatásokban foglalt jelentéstételi minimumkövetelményeken és célkitűzéseken túlmenően. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK Európai Parlamentnek tájékoztatásába a különleges képviselőt is be lehet vonni.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az Unió politikai céljainak elérése érdekében az EUKK hozzájárul az Unió tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami intézkedést koherens módon alkalmazzák. Az EUKK tevékenységeit össze kell hangolni a Bizottság tevékenységeivel. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel, az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a KBVP-missziók vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy segítsék az EUKK-t megbízatásának végrehajtásában. Az EUKK – szorosan együttműködve a tel-avivi uniós küldöttség és a jeruzsálemi uniós képviseleti iroda vezetőjével – helyi politikai iránymutatást nyújt az Európai Unió palesztin területeken folytatott rendőri missziójának (EUPOL COPPS) és a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós missziónak (EU BAM Rafah) a misszióvezetői számára. Az EUKK a helyszínen jelen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az érintett régióra irányuló egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2016. augusztus végéig az elért eredményekről szóló jelentést, 2016. november végéig pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2016. április 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács (KKBP) 2015/599 határozata (2015. április 15.) az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 99., 2015.4.16., 29. o.).

      (2)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).


title: A Tanács határozata (2001. október 16.) a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, részeik, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

text:
200                  HU                              Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                             18/1. kötet
32001D0748
2001.10.24.                                 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA                                                   L 280/5
                                                      A TANÁCS HATÁROZATA
                                                            (2001. október 16.)
             a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, részeik, alkotóelemeik és
             lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló ENSZ-jegyzőkönyvnek az Európai Közösség
                                                       nevében történő aláírásáról
                                                               (2001/748/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,                                                A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö-
nösen annak 95. és 133. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdésének
első albekezdésével összefüggésben,                                                                 Egyetlen cikk
tekintettel a Bizottság javaslatára,                                    (1) A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a
                                                                        nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményhez csatolt, a
mivel:                                                                  lőfegyverek, részeik, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról
                                                                        és kereskedelméről szóló jegyzőkönyv a Közösség nevében tör-
(1)    A lőfegyverek, részeik, alkotóelemeik és lőszereik tiltott       ténő aláírására jogosult személyeket.
       gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyv közös-
       ségi hatáskörbe tartozó elemeit a Közösség nevében a
       Bizottság, a Tanács jóváhagyásával megtárgyalta.                 (2) A jegyzőkönyv szövegét – amelyet az Egyesült Nemzetek
                                                                        Közgyűlése a 2001. június 8-i 55/255. számú állásfoglalásában
(2)    A Tanács ezenkívül megbízta a Bizottságot azzal, hogy tár-       fogadott el – az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell
       gyalásokat folytasson a Közösség a szóban forgó nemzet-          hirdetni, miután azt a Közösség elfogadta.
       közi megállapodáshoz történő csatlakozásáról.
(3)    A tárgyalások sikeresen lezárultak és az annak eredménye-
       képpen készült okirat az államok és – hatáskörükön belül         Kelt Luxembourgban, 2001. október 16-án.
       – a regionális gazdasági integrációs szervezetek előtt aláí-
       rásra nyitva áll.                                                                                a Tanács részéről
(4)    A tagállamok bejelentették, hogy a lehető leghamarabb alá                                               az elnök
       kívánják írni ezen okiratot, és fontos, hogy azt az Európai
       Közösség is aláírhassa,                                                                              D. REYNDERS


title: A Tanács határozata (2004. április 29.) az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség közötti keretmegállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0578

2004/578/EK: A Tanács Határozata (2004. április 29.) az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség közötti keretmegállapodás megkötéséről

Hivatalos Lap L 261 , 06/08/2004 o. 0063 - 0063

		A Tanács határozata(2004. április 29.)az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség közötti keretmegállapodás megkötéséről(2004/578/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak170. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése francia bekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első francia bekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel:(1) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott az Európai Űrügynökséggel egy keretmegállapodásról.(2) A Közösség nevében 2003. november 25-én írták alá a megállapodást, egy későbbi időpontban lehetséges megkötésére is figyelemmel(3) A megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és az Európai Űrügynökség közötti keretmegállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a keretmegállapodás 12. cikkének (1) bekezdésében előírt, a keretmegállapodást jóváhagyó okiratnak a Közösség nevében letétbe helyezésére jogosult személyt, azzal a céllal, hogy kifejezze a Közösség ahhoz való hozzájárulását, hogy a megállapodás rá nézve kötelező erővel bírjon.Kelt Luxembourgban, 2004. április 29-én.a Tanács részérőlaz elnökM. McDowell[1] 2004. április 20-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).--------------------------------------------------


title: A Tanács (KKBP) 2015/1337 határozata (2015. július 31.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

text:
               1.8.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 206/68

         A TANÁCS (KKBP) 2015/1337 HATÁROZATA
   (2015. július 31.)
   az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. július 26-án elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2010/413/KKBP határozat lehetővé teszi többek között a 2012. január 23. előtt megkötött szerződésekben vagy az ilyen kötelezettségek teljesítéséhez szükséges kiegészítő szerződésekben meghatározott kötelezettségek teljesítését, amennyiben az iráni nyersolaj és kőolajipari termékek szállítása vagy az azok szállításából származó jövedelem 2012. január 23. előtt megkötött szerződések tekintetében fennálló pénztartozásoknak a tagállamok területén lévő vagy a tagállamok joghatósága alá tartozó személyek vagy szervezetek részére történő megtérítését szolgálja, amennyiben e szerződések kifejezetten rendelkeznek ilyen megtérítésekről.

               (3)

               A 2010/413/KKBP határozat arról is rendelkezik, hogy az említett határozatban előírt, a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló intézkedések nem vonatkoznak az említett határozat II. mellékletében felsorolt szervezetekkel kapcsolatban végzett tevékenységekre és tranzakciókra, amennyiben azok szükségesek a kötelezettségek 2015. június 30-ig történő teljesítéséhez.

               (4)

               A Tanács úgy véli, hogy indokolt e mentességet 2016. január 14-ig meghosszabbítani.

               (5)

               Az e határozatban foglalt intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges.

               (6)

               A 2010/413/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/413/KKBP határozat 20. cikkének (14) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(14)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a II. mellékletben felsorolt szervezetek tekintetében végzett tevékenységekre és tranzakciókra, amennyiben azok szükségesek a 3c. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségek 2016. január 14-ig történő teljesítéséhez, feltéve, hogy e tevékenységek és tranzakciók végzését eseti alapon az adott tagállam előzetesen engedélyezte. Az adott tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az engedély megadására irányuló szándékáról.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 31-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  A Tanács 2010/413/KKBP határozata (2010. július 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 195., 2010.7.27., 39. o.).


title: A Tanács 2013/307/KKBP határozata ( 2013. június 24. ) az Európai Unió dél-mediterrán térségért felelős különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról

text:
               25.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 172/28

         A TANÁCS 2013/307/KKBP HATÁROZATA
   (2013. június 24.)
   az Európai Unió dél-mediterrán térségért felelős különleges képviselője megbízatásának módosításáról és meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. július 18-án elfogadta a 2011/424/KKBP határozatot (1), amely Bernardino LEÓN-t nevezte ki az Európai Unió dél-mediterrán térségért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2013. június 30-án lejár.

               (2)

               Az EUKK megbízatását további 12 hónapra meg kell hosszabbítani,

               (3)

               Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   A Tanács 2014. június 30-ig meghosszabbítja a Bernardino LEÓN-nak, a dél-mediterrán térségért felelős EUKK-nak adott megbízatást. Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) javaslatára így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Uniónak a déli szomszédsággal kapcsolatos – a 2011. február 4-i és március 11-i európai tanácsi nyilatkozatokban, valamint a 2011. március 24-i és 25-i európai tanácsi következtetésekben, továbbá a 2011. február 21-i és június 20-i tanácsi következtetésekben foglalt – politikai célkitűzésein alapul, figyelembe véve a főképviselő és a Bizottság 2011. március 8-i, illetve május 25-i közleményében szereplő javaslatokat is.
   E célkitűzések közé tartoznak a következők:

               a)

               az Unió politikai párbeszédének fokozása, hozzájárulva a dél-mediterrán térség – különösen a politikai reform- és demokratikus átalakulási folyamatban érintett – országaival kialakított partnerséghez és szélesebb körű kapcsolatokhoz;

               b)

               hozzájárulás az Uniónak a dél-mediterrán térség – különösen a politikai reform- és demokratikus átalakulási folyamatban érintett – országaiban bekövetkező fejleményekre adott válaszához, és különösen a demokrácia- és intézményépítés, a jogállamiság, a jó kormányzás, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a béke és a regionális együttműködés megerősítéséhez, többek között az európai szomszédságpolitikán és az Unió a Mediterrán Térségért elnevezésű kezdeményezésen keresztül;

               c)

               az Unió eredményességének, jelenlétének és láthatóságának fokozása a térségben és a megfelelő nemzetközi fórumokon.

               d)

               szoros együttműködés kialakítása az érintett helyi partnerekkel, valamint nemzetközi és regionális szervezetekkel, például az Afrikai Unióval, az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal, az Iszlám Együttműködés Szervezetével, az Arab Államok Ligájával, az Arab Maghreb Unióval, a megfelelő nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, az Egyesült Nemzetek Szervezetével és a magánszektorral.

         3. cikk
   Megbízatás
   A 2. cikkben említett politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               az Unió által a dél-mediterrán térség – különösen a politikai reform- és demokratikus átalakulási folyamatban érintett – országai tekintetében betöltött általános politikai szerep megerősítése, különösen a kormányokkal és a nemzetközi szervezetekkel, valamint az egyéb érintett szereplőkkel, többek között a civil társadalommal folytatott párbeszéd fokozásával, továbbá felhívva a partnerek figyelmét az uniós megközelítésre;

               b)

               szoros kapcsolattartás a térségben zajló demokratikus átalakulási folyamatban részt vevő összes féllel, a stabilizáció és a megbékélés előmozdítása a helyi irányítás teljes körű tiszteletben tartásával, valamint hozzájárulás a válságkezeléshez és -megelőzéshez;

               c)

               hozzájárulás ahhoz, hogy a térséggel kapcsolatos uniós és tagállami politikák és fellépések koherensebbek, következetesebbek és koordináltabbak legyenek;

               d)

               hozzájárulás a nemzetközi partnerekkel és szervezetekkel folytatott együttműködés előmozdításához és a regionális együttműködés támogatásához. A dél-mediterrán térséggel foglalkozó munkacsoport munkájához és az utólagos találkozókhoz való hozzájárulás révén – a Bizottsággal és a tagállamokkal egyeztetve – segítségnyújtás a külügyi és biztonságpolitikai főképviselőnek;

               e)

               hozzájárulás - az Unió emberi jogi különleges képviselőjével együttműködve - az Unió emberi jogi politikájának végrehajtásához a térségben, ideértve az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokat, különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról szóló, továbbá a nők és a lánygyermekek elleni erőszakról, valamint a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokat, valamint a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos uniós politikát, többek között a fejlemények figyelemmel kísérése és az azokról tett jelentések, valamint az e tekintetben megfogalmazott ajánlások révén.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. július 1-jétől2014. június 30-ig terjedő időszakra 945 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásért elszámolással tartozik a Bizottság felé.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Az EUKK megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek olyan alkalmazottak kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. Az ilyen kirendelt alkalmazottak javadalmazását az érintett uniós tagállam, az Unió érintett intézménye, illetve az EKSZ fedezi. A tagállamok által az uniós intézményekhez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   (4)   Az EUKK személyzetét az EKSZ érintett osztályaival vagy az érintett uniós küldöttségekkel egy helyen kell elhelyezni annak érdekében, hogy elősegítsék ezzel a tevékenységeik összhangját és következetességét.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az EUKK alkalmazottai feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országokkal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megad.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttségek és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – megbízatásával összhangban és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzete alapján, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden indokolt és megvalósítható intézkedést, különösen az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó biztonsági terv kidolgozása az EKSZ iránymutatása alapján, amely rendelkezik a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedésekről, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint meghatározza a vészhelyzeti intézkedési tervet és a misszió evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes személyi állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy az EUKK csoportjának az Unión kívül telepítendő valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is – a misszió területére való érkezése előtt vagy az oda történő megérkezésekor megfelelő, a misszió területének az EKSZ által megállapított kockázati minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi ajánlást végrehajtsák, és – a közép távú és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében – az ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről szóló írásos jelentéseket nyújtsanak be a Tanács, a főképviselő és a Bizottság számára.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a PBB-nek és a főképviselőnek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a PBB vagy a főképviselő ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkével összhangban az Európai Parlament tájékoztatásába az EUKK-t be lehet vonni.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK hozzájárul ahhoz, hogy az Unió fellépése egységes, következetes és hatékony legyen és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami fellépést koherens módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Ezért az EUKK munkáját teljes együttműködésben végzi a tagállamokkal, az Európai Bizottsággal, valamint adott esetben az Európai Unió térségben működő többi különleges képviselője tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel, akik minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK a helyszínen jelen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak a térségben történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2013. december végéig az elért eredményekről szóló jelentést, a megbízatás végén pedig a megbízatás teljesítéséről szóló átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   A határozatot 2013. július 1-től kell alkalmazni.

      Kelt Luxembourgban, 2013. június 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 188., 2011.7.19., 24. o.

      (2)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.


title: A Tanács 2013/89/KKBP határozata ( 2013. február 18. ) a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP határozat módosításáról

text:
               19.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/37

         A TANÁCS 2013/89/KKBP HATÁROZATA
   (2013. február 18.)
   a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. február 15-én elfogadta a 2011/101/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2011/101/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2014. február 20-ig meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Mindazonáltal egyes személyeket és szervezeteket már nem indokolt azoknak a személyeknek és szervezeteknek a jegyzékében szerepeltetni, akikre vagy amelyekre a 2011/101/KKBP határozatban megállapított korlátozó intézkedéseket alkalmazni kell.

               (4)

               Az Unió és a zimbabwei kormány közötti párbeszéd elősegítése érdekében továbbra is indokolt felfüggeszteni a zimbabwei kormányhoz tartozó, az együttműködés újrakezdésével foglalkozó csoport két tagja esetében a 2011/101/KKBP határozatban megállapított utazási tilalmat. Ezen túlmenően, az utazási tilalom felfüggesztését indokolt kiterjeszteni a zimbabwei kormány hat további tagjára.

               (5)

               A 2011/101/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/101/KKBP határozat a következőképpen módosul:
   A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

      „10. cikk
      (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
      (2)   Ezt a határozatot 2014. február 20-ig kell alkalmazni.
      (3)   A 4. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések alkalmazását a II. mellékletben felsorolt személyek esetében 2014. február 20-ig fel kell függeszteni.
      (4)   Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni, és ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy annak céljai nem valósultak meg, a határozatot szükség szerint meg kell újítani vagy módosítani kell.”.

   2. cikk
   A 2011/101/KKBP határozat I. és II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. február 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 42., 2011.2.16., 6. o.

      MELLÉKLET
      A 2011/101/KKBP határozat I. és II. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az alábbi személyeket és szervezeteket törölni kell az I. mellékletből:

                              a)

                              Személyek

                                          Chapfika, David

                                          Chigudu, Tinaye Elisha Nzirasha

                                          Chipanga, Tongesai Shadreck

                                          Kwenda, R.

                                          Mahofa, Shuvai Ben

                                          Mashava, G.

                                          Moyo, Gilbert

                                          Mpabanga, S.

                                          Msipa, Cephas George

                                          Muchono, C.

                                          Mudenge, Isack Stanislaus Gorerazvo

                                          Mudonhi, Columbus

                                          Mugariri, Bothwell

                                          Mumba, Isaac

                                          Mutsvunguma, S.

                                          Nkomo, John Landa

                                          Nyambuya, Michael Reuben

                                          Parirenyatwa, David Pagwese

                                          Rangwani, Dani

                                          Ruwodo, Richard

                                          Zhuwao, Patrick;

                              b)

                              Szervezetek:
                              Divine Homes (PVT) Ltd.

                  2.

                  A 2011/101/KKBP határozat I. MELLÉKLETÉBEN felsorolt alábbi személyekre vonatkozó bejegyzések bekerülnek a II. MELLÉKLETBE:

                              Murerwa, Herbet Muchemwa

                              Mzembi, Walter

                              Nguni, Sylvester Robert

                              Nhema, Francis Chenayimoyo Dunstan

                              Nyoni, Sithembiso Gile Glad

                              Shamu, Webster Kotiwani.


title: A Tanács határozata (2016. november 28.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa dán, francia, olasz és máltai tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
               1.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 447/7

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2016. november 28.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa dán, francia, olasz és máltai tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
   (2016/C 447/04)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai, valamint a munkavállalói és munkáltatói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott jelöltlistákra,
   tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak listáira,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2016. október 17-i határozatával (2) kinevezte az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2016. november 8-tól2019. november 7-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Olaszország kormánya további jelöléseket nyújtott be két megüresedett helyre.

               (3)

               Az ESZSZ munkavállalói szervezet és a BUSINESSEUROPE munkáltatói szervezet további jelöléseket nyújtott be több megüresedett helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjaivá, illetve póttagjaivá a 2019. november 7-ig terjedő időszakra az alábbi személyeket nevezi ki:
   I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK

               Ország

               Tag

               Póttag

               Olaszország

               Romolo De CAMILLIS

               Alessandra PERA

   II.   A SZAKSZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Franciaország

               Abderrafik ZAIGOUCHE

               Edina LAMOUREUX

               Olaszország

               Cinzia FRASCHERI

               Marco LUPI

   III.   A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Dánia

               Henrik BACH MORTENSEN

               Lena SØBY

               Franciaország

               Patrick LEVY

               Nathalie BUET

               Olaszország

               Fabiola LEUZZI

               Málta

               Lawrence MIZZI

               Brian ZAHRA

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. november 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. ŽIGA

      (1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2016. október 17.) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 386., 2016.10.20., 3. o.).