title: 2012/759/EU: A Tanács határozata ( 2012. november 29. ) a Tádzsik Köztársaságnak a Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozása tekintetében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsán belül az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
               8.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 336/81

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. november 29.)
   a Tádzsik Köztársaságnak a Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozása tekintetében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsán belül az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról
   (2012/759/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 91. cikkére, 100. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (4) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tádzsik Köztársaság kormánya 2001. május 29-én benyújtotta a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó Marrakeshi Egyezményhez történő csatlakozás iránti kérelmét az Egyezmény XII. cikkének megfelelően.

               (2)

               2001. július 18-án létrejött a Tádzsik Köztársaság csatlakozásával foglalkozó munkacsoport annak érdekében, hogy megállapodásra jusson a csatlakozási feltételekről, amelyek a Tádzsik Köztársaság és valamennyi WTO-tag számára egyaránt elfogadhatók.

               (3)

               A Bizottság az Unió nevében tárgyalást folytatott azokról a Tádzsik Köztársaság részéről teljesítendő, a piacnyitásra vonatkozó átfogó kötelezettségvállalásokról, melyek eleget tesznek az Unió kéréseinek.

               (4)

               Ezeket a kötelezettségvállalásokat ezentúl a Tádzsik Köztársaságnak a WTO-hoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv tartalmazza.

               (5)

               A WTO-csatlakozás várhatóan kedvezően és tartósan hozzájárul a Tádzsik Köztársaság gazdasági reformfolyamatához és fenntartható fejlődéséhez.

               (6)

               A csatlakozási jegyzőkönyvet ezért jóvá kell hagyni.

               (7)

               A WTO-t létrehozó egyezmény XII. cikke előírja, hogy a csatlakozás feltételeiről a csatlakozó tagnak és a WTO-nak meg kell állapodnia, és azokat a WTO részéről a WTO Miniszteri Konferenciája hagyja jóvá. A WTO-t létrehozó egyezmény IV. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a Miniszteri Konferencia ülései közötti időszakokban ez utóbbi feladatait az Általános Tanács látja el.

               (8)

               Ennek megfelelően meg kell határozni az Unió nevében a WTO Általános Tanácsán belül Tádzsikisztán WTO-csatlakozása tekintetében képviselendő álláspontot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában a Tádzsik Köztársaság WTO-hoz történő csatlakozása tekintetében képviselendő álláspont: a csatlakozás jóváhagyása.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. november 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. SYLIKIOTIS


title: A Tanács (EU) 2016/1352 határozata (2016. augusztus 4.) az Európai Védelmi Ügynökséghez kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályokról, valamint a 2004/677/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               12.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 219/82

         A TANÁCS (EU) 2016/1352 HATÁROZATA
   (2016. augusztus 4.)
   az Európai Védelmi Ügynökséghez kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályokról, valamint a 2004/677/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. és 45. cikkére,
   tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról szóló, 2015. október 12-i (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 11. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A nemzeti szakértőknek az Európai Védelmi Ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség) való kirendelése révén az Ügynökség várhatóan ki tudja majd aknázni e szakértők magas szintű tudását és szakmai tapasztalatát, különösen azokon a területeken, ahol e szakértelem nem érhető el az Ügynökségen belül.

               (2)

               A védelem területére vonatkozó szakmai tapasztalatoknak és tudásnak a (KKBP) 2015/1835 határozat szerinti cseréjét és az ahhoz kapcsolódó támogatást kirendelt nemzeti szakértőknek (a továbbiakban: knsz-ek) a tagállamok közigazgatásából történő ideiglenes kirendelésével kell elősegíteni.

               (3)

               A knsz-ek jogainak és kötelezettségeinek biztosítaniuk kell, hogy feladataikat kizárólag az Ügynökség érdekeit szem előtt tartva végezzék.

               (4)

               A „kirendelés” fogalmát e határozatnak megfelelően kell értelmezni.

               (5)

               Mivel az e határozatban foglalt szabályoknak a 2004/677/EK tanácsi határozatban (2) foglalt szabályok helyébe kell lépniük, ez utóbbi határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

      I. FEJEZET

         Általános rendelkezések

   1. cikk
   Hatály
   Az e határozatban megállapított szabályok a 2. cikkben foglalt feltételeknek megfelelő, az Ügynökséghez kirendelt knsz-ekre alkalmazandók, amely szakértőket a tagállamok országos vagy regionális közigazgatásából, különösen a védelmi minisztériumokból és/vagy azok ügynökségeiből és szerveiből, a nemzeti védelmi főiskolákból, illetve kutatóintézetekből rendelnek ki, beleértve a (KKBP) 2015/1835 határozat 11. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban kirendelt szakértőket is.
   A (KKBP) 2015/1835 határozat 11. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében az Ügynökség olyan szakértőket is igénybe vehet,

               —

               akiket olyan harmadik országból rendelnek ki, amellyel az Ügynökség adminisztratív megállapodást kötött, vagy

               —

               akiket olyan szervezetektől/szervektől rendelnek ki, amelyekkel az Ügynökség adminisztratív megállapodást kötött, feltéve hogy az érintett knsz valamely tagállamnak, illetve olyan harmadik országnak az állampolgára, amellyel az Ügynökség adminisztratív megállapodást kötött,

         és akiket az említett határozat 26. cikkének (1) bekezdése alapján, az irányítóbizottság jóváhagyásával, a megállapodásokban megállapított feltételek mellett rendelnek ki vagy helyeznek át az Ügynökséghez.
   2. cikk
   A kirendelés feltételei
   Az Ügynökséghez történő kirendelésre azok a szakértők jogosultak, akik:

               1.

               a kirendelést megelőzően legalább 12 hónapig – állandó munkaviszonyban vagy szerződéses alapon – a munkáltatójuk alkalmazásában álltak;

               2.

               saját munkáltatójuk alkalmazásában maradnak kirendelésük teljes időtartama alatt, és illetményüket is ugyanezen munkáltatótól kapják;

               3.

               legalább hároméves, teljes munkaidős tapasztalattal rendelkeznek a rájuk bízott feladatok elvégzése szempontjából releváns védelmi, közigazgatási, tudományos, technikai, operatív, tanácsadói vagy felügyeleti munkakörben. A kirendelés előtt a szakértő munkáltatójának a megelőző 12 hónapról munkáltatói igazolást kell az Ügynökség rendelkezésére bocsátania;

               4.

               valamely részt vevő tagállam állampolgárai, vagy az 1. cikk második bekezdésének hatálya alá tartoznak;

               5.

               valamely részt vevő tagállam valamely hivatalos nyelvének alapos ismeretével, valamint ezen nyelvek közül egy másik, a feladataik ellátásához szükséges nyelv kielégítő ismeretével rendelkeznek.

         3. cikk
   Kiválasztási eljárás
   (1)   A knsz-eket nyílt és átlátható eljárás alapján kell kiválasztani, amelyet a 42. cikknek megfelelően kell meghatározni.
   (2)   A 2. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, a knsz-ek kirendelésének célja az, hogy az Ügynökség a legkiemelkedőbb képességű, leghatékonyabban dolgozó, feddhetetlen, és a kiválasztásra leginkább érdemes alkalmazottak munkáját vehesse igénybe. A knsz-eket a részt vevő tagállamok állampolgárai közül földrajzi szempontból a lehető legszélesebb körből kell kiválasztani. A részt vevő tagállamok és az Ügynökség együttműködnek annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben biztosítsák a férfiak és a nők közötti egyensúlyt és az esélyegyenlőség elvének tiszteletben tartását.
   (3)   Pályázati felhívást kell küldeni adott esetben a részt vevő tagállamok állandó képviseletei, a harmadik országok képviseletei, a szervezet vagy szerv részére, és azt közzé kell tenni az Ügynökség honlapján. A felhívásban fel kell tüntetni az álláshelyek leírását, a kiválasztási feltételeket és a pályázatok benyújtására vonatkozó határidőt. A knsz-állásra pályázó jelölteket annak a tagállami hatóságnak, szervezetnek vagy szervnek kell szponzorálnia, ahol dolgoznak. Az érintett hatóságnak, szervezetnek vagy szervnek szponzori nyilatkozatot kell tennie, melyet lehetőség szerint még a pályázatok beérkezési határidejének lejárta előtt, de legkésőbb a felvétel időpontjában be kell nyújtani az Ügynökséghez.
   (4)   A IV. fejezetben említett, költségmentes kirendelésben részt vevő nemzeti szakértők, illetve a szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértők esetében az Ügynökség úgy dönthet, hogy a kiválasztásnál nem alkalmazza az (1) és (2) bekezdésben foglalt kiválasztási eljárásokat.
   (5)   A szakértők kirendelését az Ügynökség konkrét igényei és költségvetési lehetőségei határozzák meg.
   (6)   Az Ügynökség egyéni dossziét nyit az egyes knsz-ekről. E dosszié tartalmazza a releváns adminisztratív információkat.
   4. cikk
   A kirendeléssel kapcsolatos adminisztratív eljárás
   A kirendelés az egyfelől az Ügynökség ügyvezető igazgatója, másfelől adott esetben az érintett tagállam állandó képviselete vagy egyéb képviselete, a szervezet vagy szerv közötti levélváltás útján történik. A levélváltásban fel kell tüntetni a kirendelés helyét és azt, hogy a knsz a tanácsosok besorolási csoportjába (a továbbiakban: „AD”) vagy az asszisztensek besorolási csoportjába (a továbbiakban: „AST”) fog tartozni. A levélváltásban fel kell tüntetni továbbá azt az igazgatóságot/egységet, amelyhez a knsz-t kirendelték, továbbá a knsz által elvégzendő feladatok részletes leírását. A levélváltáshoz másolatban csatolni kell az Ügynökséghez kirendelt knsz-ekre vonatkozó szabályokat.
   5. cikk
   A kirendelés időtartama
   (1)   A kirendelés időtartama legalább két hónap és legfeljebb három év. Ez az időtartam egymást követően többször is megújítható, összesen négy évet meg nem haladó időtartamra.
   Kivételes esetekben azonban, az érintett igazgató kérésére és a munkáltató előzetes beleegyezésével az Ügynökség ügyvezető igazgatója az első albekezdésben említett négyéves maximális időtartamot meghaladó időre is engedélyezheti a kirendelés egyszeri vagy többszöri meghosszabbítását, összesen legfeljebb további két évre.
   (2)   A kirendelés időtartamát a 4. cikkben meghatározott levélváltásban előre rögzíteni kell. Ugyanez az eljárás vonatkozik a kirendelés időtartamának megújítására és meghosszabbítására, valamint az új beosztásba lépésre.
   (3)   Az a knsz, aki korábban már dolgozott kirendelt szakértőként az Ügynökségnél, a származási országának közigazgatásával való konzultációt követően újból kirendelhető, ha továbbra is megfelel a kirendelésre vonatkozó, a 2. cikkben említett feltételeknek, a (KKBP) 2015/1835 határozat 11. cikkének (5) bekezdésében megállapított maximális időtartam keretén belül.
   6. cikk
   A munkáltató kötelezettségei
   A knsz munkáltatója a kirendelés teljes időtartama alatt továbbra is:

               a)

               fizeti a knsz fizetését;

               b)

               felel a knsz összes szociális jogának garantálásáért, különös tekintettel a szociális biztonságra, a biztosításra és a nyugdíjra, valamint

               c)

               a 10. cikk (2) bekezdésének d) pontjára is figyelemmel fenntartja a knsz adminisztratív jogállását mint állandó tisztviselő vagy szerződéses alkalmazott, és a knsz adminisztratív jogállásában – akár mint állandó tisztviselő, akár mint szerződéses alkalmazott – bekövetkezett bármely változásról tájékoztatja az Ügynökség ügyvezető igazgatóját.

         7. cikk
   Feladatkör
   (1)   A knsz az Ügynökség személyi állományának munkáját segíti és az Ügynökség ügyvezető igazgatója által meghatározott feladatokat és kötelezettségeket teljesíti.
   (2)   Az ügyvezető igazgató, figyelembe véve az Ügynökség személyzetének összetételét és különösen az egyes alkalmazottak által az Ügynökség munkájában betöltött szerepet, vezetői feladatokkal is megbízhatja a knsz-t, amennyiben ez az Ügynökség érdekeit szolgálja.
   A knsz-ek azonban az Ügynökség nevében nem vállalhat jogi kötelezettséget.
   (3)   A knsz részt vehet kiküldetésben és üléseken. Az ügyvezető igazgató azonban úgy dönthet, hogy a knsz kiküldetésben és üléseken való részvételét azokra az esetekre korlátozza, amikor a knsz

               a)

               az Ügynökség állandó személyzetének egyik tagját kíséri; vagy

               b)

               egyedül, de csak megfigyelőként vagy tájékozódási céllal van jelen.

         (4)   Kizárólag az Ügynökség felelős a knsz által elvégzett feladatok eredményének jóváhagyásáért.
   (5)   Az Ügynökség, a knsz munkáltatója és a knsz mindent megtesznek annak érdekében, hogy a kirendelés időtartama alatt elkerüljenek a knsz feladatkörével kapcsolatos bármilyen tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenséget. E célból az Ügynökség kellő időben tájékoztatja a knsz-t és a munkáltatót a tervezett feladatokról, és mindegyiküket felkéri annak írásbeli megerősítésére, hogy nem tudnak olyan okról, amelynek következtében a knsz-t ne lehetne az adott feladattal megbízni.
   A knsz-t fel kell kérni, hogy nyilatkozzon mindenekelőtt a családi körülményei (különösen a közeli vagy távolabbi hozzátartozóinak szakmai tevékenysége vagy saját, illetve hozzátartozóinak jelentős pénzügyi érdekeltségei) és a kirendelés során végzendő feladatok között fennálló bármely lehetséges összeférhetetlenségről.
   A munkáltatónak és a knsz-nek vállalnia kell, hogy értesíti az Ügynökséget a kirendelés során a körülményekben bekövetkezett minden olyan változásról, amely összeférhetetlenséget eredményezhet.
   (6)   Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a knsz-re bízott feladatok jellege különleges biztonsági óvintézkedéseket követel meg, a knsz kirendelése előtt biztonsági ellenőrzési eljárást folytat le.
   8. cikk
   A knsz jogai és kötelezettségei
   (1)   A kirendelés ideje alatt a knsz-nek feddhetetlenül kell eljárnia. Különösen:

               a)

               a knsz-nek kizárólag az Ügynökség érdekeit szem előtt tartva kell eljárnia, illetve végeznie a számára kijelölt feladatokat.
               A knsz a feladatai ellátása során nem fogadhat el utasításokat a munkáltatójától, semmilyen kormánytól, személytől, magánvállalkozástól, közjogi szervtől, illetve javukra nem végezhet semmilyen tevékenységet;

               b)

               a knsz-nek tartózkodnia kell minden olyan tevékenységtől, és különösen minden olyan nyilvános véleménynyilvánítástól, amely visszahathat az Ügynökségnél betöltött tisztségére;

               c)

               a knsz-nek tájékoztatnia kell a felettesét, ha feladatai ellátása során arra kérik fel, hogy olyan ügy kezeléséről vagy eredményéről hozzon döntést, amely tekintetében olyan személyes érdekeltsége van, amely befolyásolhatja a függetlenségét;

               d)

               a knsz sem egyedül, sem másokkal együtt nem hozhat, illetve nem hozathat nyilvánosságra az Unió munkájával foglalkozó szöveget, ha erre vonatkozóan nem szerezte meg az Ügynökségnél hatályban lévő feltételeknek és szabályoknak megfelelő engedélyt. Az engedély megadása csak abban az esetben tagadható meg, ha a tervezett kiadvány alkalmas az Ügynökség vagy az Unió érdekeinek megsértésére;

               e)

               a knsz által a feladatai végrehajtása során végzett munkához fűződő minden jog az Ügynökséget illeti meg;

               f)

               a knsz tartózkodási helyének a kirendelés helyén vagy attól legfeljebb olyan távolságban kell lennie, amely összeegyeztethető a számára kijelölt feladatok megfelelő ellátásával;

               g)

               a knsz-nek segítséget kell nyújtania és tanácsot kell adnia a kirendelés szerinti felettesének, és a rá bízott feladatok teljesítéséért a felettesének tartozik elszámolással.

         (2)   A kirendelés időtartama alatt és azt követően a knsz-nek a legteljesebb titoktartással kell eljárnia a feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban tudomására jutott valamennyi tény és információ tekintetében. A knsz semmilyen formában nem fedhet fel jogosulatlan személyek részére olyan dokumentumokat vagy információkat, amelyeket előzőleg még nem hoztak jogszerűen nyilvánosságra, és személyes haszonszerzésre sem használhat fel ilyeneket.
   (3)   A kirendelés befejeztével a knsz továbbra is köteles feddhetetlenül és titoktartással eljárni az új feladatai ellátása során és bizonyos tisztségek vagy előnyök elfogadásakor.
   E célból a knsz-nek a kirendelést követő hároméves időszakban haladéktalanul tájékoztatnia kell az Ügynökséget minden olyan kötelezettségről vagy feladatról, amely feltehetően összeférhetetlenséget okozhat a knsz által a kirendelés időtartama alatt ellátott feladatokhoz kapcsolódóan.
   (4)   A knsz-t kötik az Ügynökségnél hatályban lévő biztonsági szabályok, beleértve az adatvédelmi szabályokat és az Ügynökség hálózatvédelmi szabályait is. A knsz-t kötik továbbá az Ügynökség pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó szabályok is.
   (5)   Amennyiben a knsz a kirendelés időtartama alatt nem tartja be az e cikk (1), (2) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezéseket, az Ügynökség a 10. cikk (2) bekezdésének c) pontjának megfelelően jogosult megszüntetni a knsz kirendelését.
   (6)   A knsz-nek haladéktalanul, írásban értesítenie kell a felettesét, ha a kirendelés időtartama alatt olyan tények jutnak a tudomására, amelyek okot adnak a következők vélelmezésére:

               a)

               esetleges jogellenes tevékenység, beleértve az Ügynökség érdekeit sértő csalást és korrupciót is;

               b)

               a szakmai feladatok teljesítésével kapcsolatos olyan magatartás, amely az Ügynökség állandó személyzetére, illetve a knsz-ekre vonatkozó kötelezettségek súlyos megszegését képezhetik.

         Ezt a bekezdést alkalmazni kell olyan esetekben is, amikor valamely uniós intézmény egy alkalmazottja vagy valamely uniós intézmény szolgálatában álló vagy részére munkát végző bármely más személy követ el súlyos kötelezettségszegést.
   (7)   Amennyiben a felettes az e cikk (6) bekezdése szerinti tájékoztatást kap, meg kell tennie az (EU) 2016/1351 tanácsi határozat (3) (a továbbiakban: az Ügynökség személyzeti szabályzata) 27. cikkében előírt intézkedéseket. Az e határozat 4. cikke szerinti felettesre alkalmazni kell az Ügynökség személyzeti szabályzatának 27., 28. és 29. cikkét. E rendelkezéseket, a szükséges változtatásokkal együtt értelemszerűen alkalmazni kell az érintett knsz-re is, biztosítandó a jogainak tiszteletben tartását.
   9. cikk
   A kirendelés felfüggesztése
   (1)   A knsz vagy a munkáltató írásbeli kérésére, és ez utóbbi egyetértésével az Ügynökség engedélyezheti a kirendelés felfüggesztését, és meghatározhatja a vonatkozó feltételeket. A felfüggesztés időtartama alatt:

               a)

               a 19. cikkben említett juttatásokat nem kell fizetni;

               b)

               a 20. cikkben említett költségeket csak akkor kell fizetni, ha a felfüggesztés az Ügynökség kérésére történik.

         (2)   Az Ügynökségnek tájékoztatnia kell a munkáltatót és az érintett állam állandó képviseletét vagy egyéb képviseletét.
   10. cikk
   A kirendelés megszüntetése
   (1)   A (2) bekezdésre is figyelemmel, a kirendelést az Ügynökség vagy a knsz munkáltatója kérelmére, három hónapos felmondási idővel lehet megszüntetni. A kirendelés a munkáltató és az Ügynökség egyetértésével a knsz kérésére is megszüntethető ugyanilyen felmondási idővel.
   (2)   A kirendelés egyes rendkívüli körülmények esetén azonnali hatállyal is megszüntethető:

               a)

               a knsz munkáltatója által, amennyiben annak alapvető érdekei így kívánják;

               b)

               az Ügynökség és a munkáltató közötti megállapodással a knsz mindkét félhez intézett kérelmére, amennyiben a knsz alapvető személyes vagy szakmai érdekei így kívánják;

               c)

               az Ügynökség által, amennyiben a knsz jelentős mértékben nem teljesíti az e határozatban foglalt kötelezettségeket. Az Ügynökségnek egyeztetnie kell az érintett állam állandó képviseletével vagy egyéb képviseletével és döntése meghozatalánál figyelembe kell vennie a kapott észrevételeket;

               d)

               az Ügynökség által, amennyiben a knsz-nek a munkáltatónál fennálló állandó tisztviselői vagy szerződéses alkalmazotti jogállása megszűnik vagy megváltozik. A knsz-nek ezt megelőzően lehetőséget kell adni arra, hogy észrevételt tehessen.

         (3)   A (2) bekezdés c) pontja szerinti megszüntetés esetén az Ügynökség haladéktalanul konzultál a munkáltatóval és az érintett állam állandó képviseletével vagy egyéb képviseletével.

      II. FEJEZET

         Munkafeltételek

   11. cikk
   Szociális biztonság
   (1)   A kirendelést megelőzően a munkáltatónak igazolnia kell az Ügynökség felé, hogy a kirendelés időtartama alatt a knsz az őt alkalmazó nemzeti közigazgatási szervre, illetve egyéb szervezetre vagy szervre vonatkozó, a szociális biztonságról szóló jogszabályok hatálya alatt marad. E célból az érintett közigazgatási szervnek az Ügynökség rendelkezésére kell bocsátania a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 19. cikkének (2) bekezdésében említett tanúsítványt (a továbbiakban: A1. hordozható dokumentum). A szervezetnek vagy szervnek az A1. hordozható dokumentummal egyenértékű igazolást kell a knsz rendelkezésére bocsátania, és igazolnia kell, hogy a szociális biztonságról szóló, alkalmazandó jogszabályok rendelkeznek a külföldön felmerült egészségügyi költségek megtérítéséről.
   (2)   A knsz-t a kirendelés megkezdésétől az Ügynökség biztosítja baleseti kockázat ellen. Azon a napon, amikor a knsz megjelenik az Ügynökség ügyvezető igazgatójánál a kirendelésével kapcsolatos adminisztratív ügyintézés céljából, az Ügynökség a rendelkezésére bocsátja a biztosítás feltételeit tartalmazó dokumentumot.
   (3)   Amennyiben olyan kiküldetés keretében, amelyben a knsz a 7. cikk (2) bekezdésének és a 29. cikknek megfelelően részt vesz, kiegészítő vagy egyedi biztosításra van szükség, annak költségeit az Ügynökség, illetve költségmentes kirendelésben részt vevő nemzeti szakértők és szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértők esetében – az érintett tagállammal a kiküldetést illetően folytatott konzultációt követően – a kirendelő nemzeti közigazgatási szerv viseli.
   12. cikk
   Munkaidő
   (1)   A knsz-re a munkaidő tekintetében az Ügynökségnél érvényben lévő szabályok alkalmazandók, az arra az álláshelyre vonatkozó követelményektől függően, amelyre a knsz-t az Ügynökségen belül kirendelik.
   (2)   A knsz a kirendelés időtartama alatt teljes munkaidőben teljesít szolgálatot. Valamely igazgató kellően indokolt kérésére – és amennyiben az Ügynökség érdekeivel összeegyeztethető – az Ügynökség a knsz munkáltatójának beleegyezését követően részmunkaidős munkavégzést is engedélyezhet a knsz számára.
   (3)   Részmunkaidős munkavégzés engedélyezése esetén a knsz-nek legalább a rendes munkaidő felében kell dolgoznia.
   13. cikk
   Betegség vagy baleset miatti távollét
   (1)   Betegség vagy baleset miatti távollét esetén a knsz-nek a lehető legrövidebb időn belül értesítenie kell a felettesét, és közölnie kell vele az aktuális tartózkodási címét. Három egymást követő napot meghaladó távollét esetén a knsz-nek orvosi igazolást kell benyújtania, és az Ügynökség által szervezett orvosi vizsgálatnak is alávethető.
   (2)   Amennyiben a három napot meg nem haladó, betegség vagy baleset miatti távollétek teljes időtartama 12 hónapon belül meghaladja a 12 napot, a knsz minden további betegség vagy baleset miatti távollét esetén orvosi igazolást köteles benyújtani.
   (3)   Amennyiben a betegség vagy baleset miatti távollét időtartama meghaladja az egy hónapot vagy a knsz által teljesítendő szolgálat idejét, ezek közül a hosszabbat figyelembe véve, a 19. cikk (1) és (2) bekezdésében említett juttatásokat automatikusan fel kell függeszteni. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a terhességhez kapcsolódó betegségek esetére. A betegség vagy baleset miatti távollét nem tarthat tovább, mint az érintett személy kirendelésének időtartama.
   (4)   Ha azonban a knsz a kirendelés ideje alatt bekövetkező, munkájával összefüggő balesetet szenved, továbbra is teljes összegben meg kell kapnia a 19. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt juttatásokat a munkaképtelenségének teljes időtartama alatt, egészen a kirendelése időtartamának végéig.
   14. cikk
   Éves szabadság, külön szabadság és munkaszüneti napok
   (1)   Az e határozatban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül a knsz-ekre az éves szabadság, a külön szabadság és a munkaszüneti napok tekintetében az Ügynökségnél érvényben lévő szabályok alkalmazandók.
   (2)   A szabadságot előzetesen engedélyeztetni kell a knsz kirendelése szerinti szervezeti egységgel.
   (3)   A munkáltató kellően indokolt kérésére az Ügynökség 12 hónapos időtartamon belül további legfeljebb két nap külön szabadságot engedélyezhet. A kérelmeket eseti alapon kell elbírálni.
   (4)   A kirendelés végéig ki nem vett szabadság a kirendelés időtartamának végével elvész.
   (5)   A hat hónapnál rövidebb időtartamú kirendelést teljesítő knsz indokolt kérésére – az Ügynökség ügyvezető igazgatójának döntése alapján – külön szabadság adható. Ez a külön szabadság nem haladhatja meg a három napot a kirendelés teljes időtartama során. A külön szabadság engedélyezését megelőzően az érintett igazgatónak konzultálnia kell az Ügynökség humánerőforrás-részlegével.
   15. cikk
   Képzési külön szabadság
   A 14. cikk (3) bekezdése ellenére az Ügynökség további külön szabadságot engedélyezhet a legalább hat hónapos időtartamra kirendelt knsz-ek számára, a munkáltató által a knsz számára nyújtott képzésre, a munkáltató kellően indokolt kérése alapján, a knsz visszailleszkedésének segítése érdekében.
   16. cikk
   Szülési szabadság és apasági szabadság
   (1)   A knsz-re a szülési szabadság és az apasági szabadság tekintetében az Ügynökségnél érvényben lévő szabályok alkalmazandók.
   (2)   Amennyiben a munkáltatóra vonatkozó nemzeti jogszabályok hosszabb szülési szabadságot biztosítanak, a kirendelést – a kirendelt nemzeti szakértő kérésére és a munkáltató előzetes egyetértésével – az Ügynökség által biztosított szabadságot meghaladó időtartamra fel kell függeszteni. Ebben az esetben a kirendelést a felfüggesztés időtartamának megfelelő időszakkal meg kell hosszabbítani, amennyiben az Ügynökség érdekei így kívánják.
   (3)   Az (1) bekezdés ellenére a knsz a munkáltató előzetes egyetértésével kérheti, hogy a kirendelés felfüggesztése a szülésre engedélyezett szabadság teljes időtartamára kiterjedjen. Ebben az esetben a kirendelést a felfüggesztés időtartamának megfelelő időszakkal meg kell hosszabbítani, amennyiben az Ügynökség érdekei így kívánják.
   (4)   A (2) és (3) bekezdést örökbefogadás esetén is alkalmazni kell.
   (5)   A szoptató knsz – saját kérésére és a tényt igazoló orvosi igazolás alapján – külön, legfeljebb négyhetes szabadságot kaphat, amely a szülési szabadság végétől kezdődik, és amely időtartam alatt a knsz a 19. cikkben megállapított juttatásokat kapja.
   17. cikk
   Irányítás és ellenőrzés
   A munkaidő és a távollétek kezelése és ellenőrzése a humánerőforrás-részlegnek, valamint annak az igazgatóságnak vagy egységnek a feladata, amelyhez a knsz-t kirendelték, összhangban az Ügynökségnél érvényben lévő szabályokkal és eljárásokkal.

      III. FEJEZET

         Juttatások és költségek

   18. cikk
   A juttatások és az utazási költségek kiszámítása
   (1)   E határozat alkalmazásában az Ügynökség a földrajzi szélességgel és hosszúsággal kifejezett földrajzi helyzet alapján állapítja meg a knsz felvételének, kirendelésének, illetve visszatérésének helyét. A földrajzi helyzet számítását a humánerőforrás-részleg végzi.
   (2)   E határozat alkalmazásában:

               a)

               a felvétel helye az a hely, ahol a knsz a munkáltatója részére a kirendelését megelőzően a tevékenységét végezte;

               b)

               a kirendelés helye Brüsszel;

               c)

               a visszatérés helye az a hely, ahol a knsz a kirendelés után a fő tevékenységét végezni fogja.

         A felvétel helyét a 4. cikkben említett levélváltásban kell meghatározni.
   (3)   E cikk alkalmazásában nem vehetők figyelembe a knsz által a kirendelés helyétől eltérő állam részére végzett munkából eredő körülmények.
   19. cikk
   Juttatások
   (1)   A knsz-t a kirendelése teljes időtartamára napidíj illeti meg ugyanazon kritériumok alapján, mint amelyeket az Ügynökség személyzeti szabályzata IV. mellékletének 4. cikke a külföldi munkavégzési támogatásra vonatkozóan az ideiglenes alkalmazottak tekintetében előír. Az említett kritériumok teljesülése esetén a napidíj összege 128,67 EUR. Egyéb esetben a napidíj összege 32,18 EUR. Az összegek megegyeznek az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságához kirendelt nemzeti szakértőknek fizetett napidíjjal.
   (2)   A knsz-t a kirendelése teljes időtartamára az alábbi táblázatban foglaltak szerinti havi juttatás is megilleti:

               A felvétel helye és a kirendelés helye közötti földrajzi távolság (km-ben)

               Összeg EUR-ban

               0–150

               0,00

               > 150

               82,70

               > 300

               147,03

               > 500

               238,95

               > 800

               385,98

               > 1 300

               606,55

               > 2 000

               726,04

         (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett juttatások célja az is, hogy fedezzék a knsz költözésének költségeit, illetve a kirendelés ideje alatt felmerült éves utazási költségeket. A 14., a 15. és a 16. cikk sérelme nélkül, a juttatások a kiküldetések, az éves szabadság, a szülési szabadság, az apasági szabadság vagy az örökbefogadási szabadság, a külön szabadság és az Ügynökség által biztosított munkaszüneti napok időtartamára is fizetendők. Részmunkaidős munkavégzés engedélyezése esetén a knsz-t arányosan csökkentett juttatások illetik meg.
   (4)   A knsz részére a kirendelése megkezdésekor előlegként 75 napnak megfelelő napidíjat kell fizetni, aminek következtében a jelzett időtartamra vonatkozólag bármely további ilyen juttatásra való jogosultsága megszűnik. Amennyiben az Ügynökséghez történő kirendelés az előleg kiszámításához figyelembe vett időtartam vége előtt megszűnik, a knsz köteles az időtartam hátralévő részének megfelelő összeget visszatéríteni.
   (5)   A 4. cikkben meghatározott levélváltáskor a munkáltatónak tájékoztatnia kell az Ügynökséget az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett juttatásokhoz hasonló bármely olyan juttatásról, amelyben a knsz részesül. Ezek összegét le kell vonni az Ügynökség által a knsz-nek fizetett megfelelő juttatásokból.
   (6)   Az Ügynökség személyzeti szabályzata 60. cikkének alkalmazásával elfogadott díjazások és juttatások naprakésszé tett összegét az elfogadásukat követő hónaptól kezdődően, visszamenőleges hatály nélkül, automatikusan alkalmazni kell a havi juttatásra és a napidíjra is. A kiigazítást követően az új összegek megjelennek az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában.
   20. cikk
   Utazási költségek
   (1)   A knsz a kirendelése megkezdésekor a saját utazási költségeinek átalányösszegű megtérítésére jogosult.
   (2)   Az átalánytérítés alapja a felvétel helye és a kirendelés helye közötti földrajzi távolság utáni kilométerenkénti juttatás. A kilométerenkénti juttatást az Ügynökség személyzeti szabályzata IV. mellékletének 7. cikkével összhangban kell meghatározni.
   (3)   A kirendelés lejártát követően a knsz jogosult a visszatérés helyére történő saját utazása költségeinek a megtérítésére. A költségtérítés nem jelentheti nagyobb összeg kifizetését, mint amelyre a knsz akkor lenne jogosult, ha a felvétel helyére térne vissza.
   (4)   A knsz családtagjainak utazási költségei nem térítendők meg.
   21. cikk
   Kiküldetések és kiküldetési költségek
   (1)   A knsz kiküldetést is teljesíthet.
   (2)   A kiküldetés költségeit az Ügynökségnél hatályban lévő szabályoknak megfelelően kell megtéríteni.
   22. cikk
   Képzés
   A knsz jogosult részt venni az Ügynökség által szervezett tanfolyamokon, amennyiben az Ügynökség érdekei úgy kívánják. A tanfolyamon való részvétel engedélyezéséről szóló döntés meghozatala során a knsz-nek a kirendelés utáni, különösen a szakmai előmenetelével összefüggő észszerű érdekeit is figyelembe kell venni.
   23. cikk
   Közigazgatási rendelkezések
   (1)   A knsz-nek a szükséges ügyviteli formaságok intézése céljából a kirendelés első napján meg kell jelennie a megfelelő humánerőforrás-részlegnél. A knsz-nek a hónap első vagy tizenhatodik napján kell munkába állnia.
   (2)   A kifizetéseket az Ügynökség folyósítja euróban.

      IV. FEJEZET

         Költségmentes kirendelésben részt vevő szakértők

   24. cikk
   Költségmentes kirendelésben részt vevő szakértők
   (1)   A knsz a kirendelés idejére költségmentesen is kirendelhető az Ügynökséghez.
   Az ilyen kirendeléshez kapcsolódóan az Ügynökség nem fizet juttatásokat és költségeket, kivéve – adott esetben – a 25. cikkben előírt juttatásokat.
   (2)   A költségmentes kirendelésben részt vevő nemzeti szakértőkre nem vonatkoznak a 18., 19. és 20. cikk rendelkezései.
   A 8. cikk sérelme nélkül, a költségmentes kirendelésben részt vevő nemzeti szakértő magatartásának mindenkor tükröznie kell, hogy a szakértő az Ügynökséghez kirendelt alkalmazott, és az semmilyen esetben sem vethet rossz fényt a knsz-nek az Ügynökségnél betöltött tisztségére.
   25. cikk
   Kiküldetések
   (1)   Amennyiben a költségmentes kirendelésben részt vevő nemzeti szakértő a kirendelés helyétől eltérő helyen folytatott kiküldetésen vesz részt, költségeinek megtérítése a tisztviselők kiküldetési költségeinek megtérítésére vonatkozó, hatályos szabályok alapján történik, kivéve, ha az Ügynökség és a munkáltató között eltérő megállapodás jött létre.
   (2)   Ha az Ügynökség valamely kiküldetéssel összefüggésben egyedi, nagy kockázatú biztosítást nyújt a tisztviselőknek, akkor ezt a kedvezményt az ugyanazon a kiküldetésen költségmentes kirendelés keretében részt vevő nemzeti szakértőre is ki kell terjeszteni.
   (3)   Az Unió területén kívül folytatott kiküldetésen költségmentes kirendelés keretében részt vevő nemzeti szakértőre az ilyen kiküldetések tekintetében az Ügynökségnél érvényben levő biztonsági szabályok vonatkoznak.
   26. cikk
   A költségmentes kirendelésben részt vevő nemzeti szakértők nem számítanak bele a személyzeti létszámtervbe. Az átláthatóság érdekében és tájékoztatási célból ugyanakkor az ügyvezető igazgató éves jelentésében közölni kell a számukat az irányítóbizottsággal.

      V. FEJEZET

         Ad hoc projektekkel vagy programokkal kapcsolatos költségvetésből fizetett KNSZ-ek

   27. cikk
   Ezt a határozatot azokra a knsz-ekre is alkalmazni kell, akiknek a juttatásai a (KKBP) 2015/1835 határozat 19. és 20. cikkében említett, ad hoc ügynökségi projektekkel és programokkal kapcsolatos költségvetésekből származnak (a továbbiakban: ad hoc kirendelésben részt vevő nemzeti szakértők).
   28. cikk
   Az ad hoc kirendelésben részt vevő nemzeti szakértők kizárólag azokban az ad hoc projektekben vagy programokban vehetnek részt, amelyeknek a költségvetéséből az ő juttatásaikat, illetve kiadásaikat finanszírozzák.
   Az ad hoc kirendelésben részt vevő nemzeti szakértők felvételét az érintett hozzájáruló tagállamoknak – egy vagy több érintett hozzájáruló tagállamnak vagy az Ügynökségnek az egyes álláshelyekre vonatkozó álláshirdetés-tervezetet is magában foglaló javaslata alapján – előzetesen jóvá kell hagynia.
   29. cikk
   Az ad hoc kirendelésben részt vevő nemzeti szakértők nem számítanak bele a személyzeti létszámtervbe. Az átláthatóság érdekében és tájékoztatási célból ugyanakkor az ügyvezető igazgató éves jelentésében közölni kell a számukat az irányítóbizottsággal.
   30. cikk
   Az ad hoc projektekhez vagy programokhoz rendelt, ad hoc kirendelésben részt vevő nemzeti szakértők juttatásait és költségeit fedező költségvetés olyan harmadik országok hozzájárulásaiból is származhat, amelyek a (KKBP) 2015/1835 határozat 26. cikkének (5) bekezdése alapján részt vesznek az ilyen projektekben és programokban.
   Az 1. cikk második bekezdésében foglalt rendelkezések ellenére ezek a hozzájárulások nem jogosítják fel az érintett harmadik országok állampolgárait arra, hogy részt vegyenek az ad hoc kirendelésre pályázó nemzeti szakértők felvételi eljárásaiban.

      VI. FEJEZET

         Szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértők

   31. cikk
   Általános rendelkezések és fogalommeghatározások
   A szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértők olyan knsz-ek, akik szakmai képzésben vesznek részt az Ügynökségnél.
   32. cikk
   A szakmai képzés célja
   (1)   A szakmai képzés célja a következő:

               a)

               megismertetni a szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértőket az Ügynökség munkamódszereivel és projektjeivel;

               b)

               alkalmat adni nekik arra, hogy gyakorlati tapasztalatot gyűjtsenek és megismerjék az Ügynökség napi munkáját, valamint hogy multikulturális, többnyelvű környezetben dolgozzanak;

               c)

               lehetővé tenni, hogy a nemzeti közigazgatások, különösen a védelmi minisztériumok munkatársai – mindenekelőtt a hatáskörükbe tartozó területeken – átültessék a gyakorlatba a tanulmányaik során szerzett ismereteket.

         (2)   A maga részéről az Ügynökség hasznosítja a többféle nézőpontot képviselő személyek közreműködését és naprakész tudását, amellyel gazdagítják az intézmény napi munkáját, valamint hálózatba szervezi az Ügynökség eljárásait közvetlenül ismerő személyeket.
   33. cikk
   Jogosultság
   A 2. cikk rendelkezései a (3) bekezdés kivételével értelemszerűen alkalmazandók a szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértőkre.
   34. cikk
   A szakmai képzés időtartama
   (1)   A szakmai gyakorlat időtartama háromtól 24 hónapig terjed. A gyakorlat időtartamát előre kell rögzíteni, és az kellően indokolt esetben a 24 hónapos maximális időtartamig meghosszabbítható.
   (2)   Minden szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértő kizárólag egy szakmai gyakorlaton vehet részt.
   35. cikk
   A szakmai képzés megszervezése
   A szakmai gyakorlata során az érintett kirendelt nemzeti szakértő tevékenységét egy képzési tanácsadó felügyeli. A képzési tanácsadó köteles minden olyan, a szakmai gyakorlat során bekövetkező jelentős eseményről tájékoztatni a humánerőforrás-részleget, különös tekintettel a hiányzásokra, a betegségre, a balesetekre vagy a képzés megszakítására, amelyről tudomása van, vagy amelyről őt a szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértő tájékoztatta.
   A szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértőnek követnie kell a képzési tanácsadó, a kirendelés szerinti igazgatóságon vagy szolgálatnál dolgozó felettesei, valamint a humánerőforrás-részleg utasításait.
   A szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértő jogosult részt venni az üléseken – kivéve a részben vagy teljesen zárt ülések esetében, ha a knsz nem rendelkezik biztonsági tanúsítvánnyal –, megkaphatja a szükséges dokumentumokat és részt vehet azon szervezeti egység tevékenységeiben, amelyhez kirendelték.
   36. cikk
   A szakmai gyakorlat felfüggesztése
   Az Ügynökség ügyvezető igazgatója a szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértő vagy munkáltatója kérésére és utóbbi előzetes hozzájárulásával engedélyezheti a szakmai gyakorlat rövid időre történő felfüggesztését vagy idő előtti befejezését. A szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértő a szakmai gyakorlat hátralévő részére visszatérhet, de csak az eredeti időtartam végéig. A gyakorlat semmilyen körülmények között nem hosszabbítható meg.
   37. cikk
   munkafeltételek és javadalmazás
   (1)   A 2. cikk (3) bekezdése, valamint a 3., 5., 18., 19. és 20. cikk nem alkalmazandó a szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértőkre.
   (2)   A szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértőket a IV. fejezet szerinti, költségmentes kirendelésben részt vevő nemzeti szakértőknek kell tekinteni. Illetményüket továbbra is saját munkáltatójuktól kapják, és az Ügynökség nem fizet pénzügyi kompenzációt a részükre.
   Az Ügynökség nem fogad el támogatás vagy díjazás iránti kérelmet, illetve – a szakmai gyakorlat részét képező kiküldetések során felmerült kiadások térítésén kívül – utazási vagy egyéb kiadások térítésére vonatkozó kérelmeket.
   38. cikk
   Jelentések és jelenléti igazolás
   A szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértő a szakmai gyakorlat teljesítését követően elkészíti a humánerőforrás-részleg által kért értékelő jelentéseket. A képzési tanácsadónak szintén el kell készítenie a vonatkozó értékelő jelentést.
   A fenti jelentések elkészítését követően a szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértők igazolást kapnak, amelyben megjelölik a szakmai gyakorlat időpontját és az annak helyéül szolgáló szervezeti egységet.
   39. cikk
   A szakmai képzés céljából kirendelt nemzeti szakértők nem számítanak bele a személyzeti létszámtervbe. Az átláthatóság érdekében és tájékoztatási célból ugyanakkor az ügyvezető igazgató éves jelentésében közölni kell a számukat az irányítóbizottsággal.

      VII. FEJEZET

         Panasztétel

   40. cikk
   Panasztétel
   Az eljárások indítására a szolgálat megkezdését követően biztosított lehetőségek sérelme nélkül, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkében megállapított feltételeknek és határidőknek megfelelően, a knsz panaszt nyújthat be az Ügynökség személyzeti szabályzata értelmében munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságnak a szerződéskötésre jogosult hatóság által e határozat alapján elfogadott, őt hátrányosan érintő határozatokkal szemben, a munkáltató által hozott döntésekből közvetlenül következő határozatokat kivéve.
   A panaszt két hónapon belül kell benyújtani. Ennek a határidőnek a kezdete az érintett személy határozatról való értesítésének napja, de legkésőbb az a nap, amikor az érintett az értesítést kézhez kapta. A szerződéskötésre jogosult hatóság az érintett személyt indokolt döntéséről a panasz benyújtásának napjától számított négy hónapon belül értesíti. Amennyiben e határidő lejártáig a knsz nem kap választ a panaszára, azt a panasz hallgatólagos elutasításának kell tekinteni.

      VIII. FEJEZET

         Záró rendelkezések

   41. cikk
   Tájékoztatás
   Minden tagállam állandó képviseletét évente tájékoztatni kell az Ügynökségnél dolgozó knsz-ek számáról. A tájékoztatásnak ki kell terjednie a következő adatokra is:

               a)

               az 1. cikk második bekezdése szerinti valamely szervezettől vagy szervtől kirendelt knsz-ek állampolgársága;

               b)

               a kiválasztási eljárás alóli kivételek a 3. cikk (3) bekezdésével összhangban;

               c)

               valamennyi knsz beosztása;

               d)

               a 9., illetve a 10. cikknek megfelelően felfüggesztett vagy idő előtt megszüntetett kirendelések;

               e)

               a knsz-ek juttatásainak évente aktualizált összegei a 19. cikkel összhangban.

         42. cikk
   Felhatalmazás
   Az e határozat értelmében az Ügynökségre ruházott valamennyi hatáskört a szerződéskötésre jogosult hatóság gyakorolja.
   43. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 2004/677/EK határozat hatályát veszti. Mindazonáltal, a 44. cikk sérelme nélkül, az említett határozat 15–19. cikkét az érintett knsz kérésére továbbra is alkalmazni kell az e határozat hatálybalépésének időpontjában folyamatban lévő kirendelésekre.
   44. cikk
   Hatálybalépés és alkalmazás
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot a hatálybalépését követő hónap első napjától kell alkalmazni minden új kirendelésre, a kirendelések megújítására vagy meghosszabbítására vonatkozóan.

      Kelt Brüsszelben, 2016. augusztus 4-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LAJČÁK

      (1)  HL L 266., 2015.10.13., 55. o.

      (2)  A Tanács 2004/677/EK határozata (2004. szeptember 24.) az Európai Védelmi Ügynökséghez kirendelt nemzeti szakértőkre és nemzeti katonai állományra vonatkozó szabályokról (HL L 310., 2004.10.7., 64. o.).

      (3)  A Tanács (EU) 2016/1351 (augusztus 4.) határozata az Európai Védelmi Ügynökség személyzeti szabályzatáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 987/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról (HL L 284., 2009.10.30., 1. o.).


title: A Bizottság határozata (1990. február 27.) az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31990D0117

Hivatalos Lap L 068 , 15/03/1990 o. 0002 - 0002 finn különkiadás fejezet 11 kötet 15 o. 0206  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 15 o. 0206

		A Bizottság határozata(1990. február 27.)az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötéséről(90/117/Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,mivel az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodást 1989. december 18-án írták alá;mivel az 1990. február 26-i határozattal a Tanács jóváhagyta az említett megállapodást abból a célból, hogy azt a Bizottság az Európai Atomenergia-közösség nevében megkösse;mivel az említett megállapodást az Európai Atomenergia-közösség nevében meg kell kötni;A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége közötti, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodást [1] az Európai Atomenergia-közösség nevében a Bizottság megköti.2. cikkA megállapodás 25. cikkében előírt értesítést az Európai Atomenergia-közösség nevében a Bizottság elnöke küldi meg.Kelt Brüsszelben, 1990. február 27-én.a Bizottság részérőlJacques Delorsaz elnök[1] A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.--------------------------------------------------


title: E4. sz. Határozat ( 2014. március 13. ) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikkében meghatározott átmeneti időszakról  EGT-vonatkozású és az EK-Svájc-megállapodást érintő szöveg

text:
               20.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 152/21

         E4. sz. HATÁROZAT
   (2014. március 13.)
   a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikkében meghatározott átmeneti időszakról
   (EGT-vonatkozású és az EK-Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   (2014/C 152/04)
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének d) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság feladata a lehető legnagyobb mértékben ösztönözni az új technológiák alkalmazását, különösen az információcseréhez szükséges eljárások korszerűsítésével, és az intézmények közötti információáramlásnak az elektronikus eszközökkel történő információcseréhez való hozzáigazításával, figyelembe véve az egyes tagállamokban az adatkezelés fejlődését,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 2004. április 29-i 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikkére, amelynek értelmében az igazgatási bizottság felhatalmazást kap arra, hogy megállapítsa a dokumentumok és a strukturált elektronikus dokumentumok szerkezetét, tartalmát, formátumát és a kicserélésükre vonatkozó részletes megállapodásokat, és hogy megállapítsa az információk, dokumentumok vagy határozatok érintett személy részére elektronikus úton történő megküldésére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket,
   tekintettel a 987/2009/EK rendelet 95. cikke (1) bekezdésének első és második albekezdésére, amelyek megállapítják, hogy az elektronikus úton történő adatcsere alkalmazása tekintetében az egyes tagállamok átmeneti időszakot vehetnek igénybe, valamint hogy ez az átmeneti időszak nem haladhatja meg a végrehajtási rendelet hatálybalépése időpontjától számított 24 hónapot,
   tekintettel a 987/2009/EK rendelet 95. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére, amelynek értelmében az igazgatási bizottság megállapodhat az átmeneti időszakok megfelelő meghosszabbításáról, ha a szükséges központi infrastruktúra (Electronic Exchange of Social Security Information – EESSI) kiépítése a végrehajtási rendelet hatálybalépéséhez képest jelentősen késik.
   A 883/2004/EK rendelet 71. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében előírt rendelkezéseknek megfelelően,
   mivel:

               (1)

               A 987/2009/EK rendelet 95. cikke a hatálybalépéstől számított 24 hónapos átmeneti időszakot engedélyez annak érdekében, hogy a tagállamok meg tudják valósítani és integrálni tudják az elektronikus úton történő adatcseréhez szükséges nemzeti infrastruktúrát.

               (2)

               A 987/2009/EK rendelet 95. cikke felhatalmazza az igazgatási bizottságot arra, hogy amennyiben a központi infrastruktúra kiépítése jelentősen késik, döntést hozzon az átmeneti időszak tagállamok számára történő meghosszabbításáról.

               (3)

               Az igazgatási bizottság mind uniós, mind nemzeti szinten elvégezte a projekt helyzetére vonatkozó átfogó értékelést, az Európai Bizottság, valamint az EESSI projekt irányítóbizottsága és az EESSI projekt végrehajtó tanácsa által készített elemzések alapján.

               (4)

               Az értékelés alapján az EESSI rendszer hatékony megvalósítása érdekében az uniós és nemzeti szintű előkészületek előrehaladására való tekintettel az átmeneti időszakot meg kell hosszabbítani.

               (5)

               Figyelembe véve a projekt technikai összetettségét, az igazgatási bizottság az átmeneti időszak rugalmas meghosszabbítását tartja megfelelőnek, 2 éves határidőt biztosítva a tagállamoknak a szükséges nemzeti infrastruktúra megvalósítására és integrálására attól az időponttól kezdve, amikor az igazgatási bizottság megerősítette, hogy a központi EESSI rendszer rendeltetésszerűen működik.

               (6)

               Az igazgatási bizottság, az EESSI projekt irányítóbizottságának ajánlásaira is figyelemmel felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a lehető legpontosabb, megalapozott tervezéssel és végső határidővel fogja keretbe a központi EESSI rendszer üzembe helyezését megelőző fejlesztési és tesztelési folyamat ütemezését, valamint hogy megszokott kommunikációs csatornáin keresztül tájékoztassa a tagállamokat a rendszer üzembe helyezésének tervezett időpontjáról.

               (7)

               Az igazgatási bizottság ugyanakkor arra biztatja a tagállamokat, hogy haladéktalanul kezdjék meg az elektronikus adatcsere bevezetését annak érdekében, hogy minél rövidebb időre lehessen korlátozni az egyidejű papír alapú és elektronikus adatcserét, összhangban az EESSI projekt végrehajtó tanácsának javaslatán alapuló, az igazgatási bizottság által meghatározandó köztes mérföldkövekkel.

               (8)

               Az igazgatási bizottság tudomásul veszi a végrehajtó tanács szerepét és az EESSI program vezetésére és irányítására vonatkozó megbízatását.

               (9)

               A 987/2009/EK rendelet 95. cikkének (1) bekezdésének megfelelően az igazgatási bizottság az EESSI projekt végrehajtó tanácsának általános tervezése és elemzése alapján felülvizsgálhatja ezt a határozatot.

               (10)

               A 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében említett elektronikus úton történő adatcserével kapcsolatos átmeneti időszakra vonatkozó gyakorlati rendelkezésekről szóló 2009. június 12-i E1. határozatot (3) a meghosszabbított időszak alatt továbbra is megfelelően alkalmazni kell.

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1.

               A 987/2009/EK rendelet 95. cikkének (1) bekezdésében említett, az adatok tagállamok által elektronikus úton történő teljes cseréjére rendelkezésre álló átmeneti időszak meghosszabbításra kerül; az átmeneti időszak lejártának időpontját az alábbi képlet alapján kell meghatározni: attól az időponttól számított 2 év, amikor a központi EESSI rendszer fejlesztése, tesztelése és üzembe helyezése lezárul és a rendszer alkalmassá válik arra, hogy a tagállamok megkezdjék a központi rendszerhez való csatlakozást.

               2.

               Az Európai Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a központi EESSI rendszer átadásának várható időpontjáról, az igazgatási bizottság ülésein rendszeresen beszámolva nekik a projekt aktuális állásáról.

               3.

               A központi EESSI rendszer akkor minősül üzemkész állapotúnak, amikor a központi EESSI rendszer valamennyi összetevőjének fejlesztése és tesztelése után az Európai Bizottság azokat – a végrehajtó tanáccsal való konzultációt követően – rendeltetésre alkalmasnak minősítette.

               4.

               Az Európai Bizottság a 3. pontban említett határozatát követő első igazgatási bizottsági ülés folyamán az említett határozatot beterjeszti az igazgatási bizottságnak elfogadásra. Az 1. pontban említett, a központi EESSI rendszerhez való csatlakozásra a tagállamok rendelkezésére álló 2 éves időszak attól a naptól számít, amikor az igazgatási bizottság is megerősíti, hogy a központi EESSI rendszer rendeltetésszerűen működik.

               5.

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napjától kell alkalmazni.

               6.

               E határozat a 2011. október 19-i E3. határozat helyébe lép.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Anna RIZOU

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o. (helyesbítés: HL L 200., 2004.6.7., 1. o.), az 517/2013/EU tanácsi rendelettel módosítva (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.)

      (2)  A 2012. december 18-i 1224/2012/EU bizottsági rendelettel (HL L 349., 2012.12.19., 45. o.) módosított, a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 284., 2009.10.30., 1. o.).

      (3)  HL C 106., 2010.4.24., 9. o.


title: Az Európai Parlament (EU, Euratom) 2016/1463 határozata (2016. április 28.) az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/120

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU, EURATOM) 2016/1463 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2015) 377 – C8-0199/2015) (2),

               —

               tekintettel az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (3),

               —

               tekintettel a Bizottság által benyújtott, a 2013. évi mentesítés nyomon követéséről szóló jelentésre (COM(2015) 505) és az e jelentéshez csatolt bizottsági belső munkadokumentumokra (SWD(2015) 194, SWD(2015) 195),

               —

               tekintettel a Bizottságnak a 2014-ben végrehajtott belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére (COM(2015) 441) és az ahhoz csatolt bizottsági belső munkadokumentumra (SWD(2015) 170),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszával együtt (4),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (5),

               —

               tekintettel a végrehajtó ügynökségeknek a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősségük alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05585/2016 – C8-0040/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 62., 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (7) és különösen 14. cikkének (3) bekezdésére,

               —

               tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályozásáról szóló, 2004. szeptember 21-i 1653/2004/EK bizottsági rendeletre (8) és különösen 66. cikkének első és második bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról és a 2009/336/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 18-i 2013/776/EU bizottsági végrehajtási határozatra (9),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 93. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0140/2016),

               A.

               mivel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság végrehajtja a költségvetést és irányítja a programokat, és mindezt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikkének értelmében a tagállamokkal együttműködve, saját felelősségére végzi, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával;

               1.

               mentesítést ad az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség igazgatója számára az ügynökség 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező állásfoglalásban, valamint a Bizottság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítése kapcsán a Számvevőszék által készített különjelentésekről szóló, 2016. április 28-i állásfoglalásában (10) ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatot és az e határozatok szerves részét képező állásfoglalást az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak és a Számvevőszéknek, továbbá gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 51., 2014.2.20.

      (2)  HL C 377., 2015.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 367., 2015.11.5., 2. o.

      (4)  HL C 409., 2015.12.9., 73. o.

      (5)  HL C 377., 2015.11.13., 146. o.

      (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (7)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

      (8)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

      (9)  HL L 343., 2013.12.19., 46. o.

      (10)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0148 (lásd e Hivatalos Lap 91. oldalát).


title: 2004/746/EK:A Tanács Határozata (2004. október 18.) egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 9. cikkének (4) bekezdésében meghatározott időszak meghosszabbításáról készített kiegészítő jegyzőkönyv 3. cikkében rögzített feltételek teljesítéséről

text:
               30.10.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 328/101

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. október 18.)
   egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 9. cikkének (4) bekezdésében meghatározott időszak meghosszabbításáról készített kiegészítő jegyzőkönyv 3. cikkében rögzített feltételek teljesítéséről
   (2004/746/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 87. cikke (3) bekezdésének e) pontjára,
   tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 9. cikkének (4) bekezdésében meghatározott időszak meghosszabbításáról készített kiegészítő jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2002. július 29-i tanácsi rendeletre,
   tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 9. cikkének (4) bekezdésében meghatározott időszak meghosszabbításáról készített kiegészítő jegyzőkönyvre és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás (1)1995. február 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               Az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 9. cikkének (4) bekezdése rögzíti, hogy a megállapodás hatálybalépésétől számított első öt év alatt, és ugyanezen cikk (1) bekezdésének iii. pontjától eltérően, Bulgária az acéltermékek vonatkozásában szerkezetátalakítási célokra kivételesen állami támogatást nyújthat, feltéve hogy e támogatások rendes piaci körülmények között a kedvezményezett cégek életképességéhez vezetnek a szerkezetátalakítási időszak végére, a nyújtott támogatás összege és mértéke fokozatosan csökken, és csak arra korlátozódik, ami feltétlenül szükséges az életképesség helyreállításához, valamint a szerkezetátalakítási program kapcsolódik a Bulgáriában meglévő teljes termelési kapacitás átfogó ésszerűsítéséhez és csökkentéséhez.

               (3)

               A kezdeti ötéves időszak 1997. december 31-én lejárt.

               (4)

               A Bolgár Köztársaság 2002. november 21-én kérelmezte a fent említett időszak meghosszabbítását.

               (5)

               Indokolt ezen időszak meghosszabbítása további nyolc évvel 1998. január 1-jétől kezdődően vagy Bulgária Európai Unióhoz történő csatlakozásáig bezárólag, attól függően, melyik a korábbi időpont.

               (6)

               E célból a Közösség és Bulgária 2002. november 21-én az Európa-megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet írt alá, melyet attól kezdődően ideiglenesen alkalmaznak.

               (7)

               A kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikkének értelmében a fent említett időszak meghosszabbításának feltétele, hogy Bulgária benyújtott a Bizottságnak egy szerkezetátalakítási programot és üzleti terveket, melyek teljesítik az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 9. cikkének (4) bekezdésében leírt követelményeket, és amelyeket Bulgária nemzeti állami támogatást kezelő hatósága (versenyvédelmi bizottság) értékelt és jóváhagyott.

               (8)

               2004 márciusában Bulgária benyújtott a Bizottságnak egy szerkezetátalakítási programot és egy üzleti tervet, amelyek az egyetlen, a szerkezetátalakításra kiírt állami támogatásból részesült vagy részesülő társaságát érintik.

               (9)

               A kiegészítő jegyzőkönyv 3. cikkének értelmében a fent említett időszak meghosszabbításának feltétele a szerkezetátalakítási program és az üzleti tervek Bizottság általi végleges értékelése.

               (10)

               A Bizottság elvégezte a Bulgária által benyújtott szerkezetátalakítási program és üzleti terv végleges értékelését; az értékelés rámutat, hogy a szerkezetátalakítási program és az üzleti terv bevezetése rendes piaci körülmények között biztosítja az érintett társaság életképességének elérését. Az értékelésből az is kiderül, hogy a tervben meghatározott szerkezetátalakítási célokra nyújtott állami támogatás összege csak arra korlátozódik, ami szükséges az érintett társaság életképességének eléréséhez, és fokozatosan csökken, majd 2005-re megszűnik. Az értékelés továbbá biztosítja a kedvezményezett társaság többletkapacitásának átfogó ésszerűsítésének és csökkentésének elérését is. Ezért az értékelés arra a következtetésre jut, hogy a szerkezetátalakítási program és az üzleti terv teljesíti az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 9. cikkének (4) bekezdésében leírt követelményeket,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 9. cikkének (4) bekezdésében meghatározott időszak meghosszabbításáról készített kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikke értelmében a Bulgária által a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási program és üzleti tervek megfelelnek a 2. jegyzőkönyv 9. cikkének (4) bekezdésében leírt követelményeknek.
   2. cikk
   A 2. jegyzőkönyv 9. cikkének (4) bekezdésében leírt rendelkezésekben meghatározott azon időszak, mely alatt Bulgária az acéltermékek vonatkozásában kivételesen szerkezetátalakítási célokra állami támogatást nyújthat, további nyolc évre meghosszabbításra kerül a kiegészítő jegyzőkönyv 1. cikkének megfelelően 1998. január 1-jétől kezdődően vagy Bulgária Európai Unióhoz történő csatlakozásáig bezárólag, attól függően, melyik a korábbi időpont.

      Kelt Brüsszelben, 2004. október 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. VEERMAN

      (1)  HL L 358., 1994.12.31., 3. o.


title: A Tanács (KKBP) 2015/277 határozata ( 2015. február 19. ) a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP határozat módosításáról

text:
               20.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 47/20

         A TANÁCS (KKBP) 2015/277 HATÁROZATA
   (2015. február 19.)
   a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/101/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. február 15-én elfogadta a 2011/101/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A Tanács a zimbabwei politikai fejleményeket figyelembe véve felülvizsgálta a 2011/101/KKBP határozatot.

               (3)

               A korlátozó intézkedéseket 2016. február 20-ig meg kell újítani.

               (4)

               Az utazási tilalmat és a vagyoni eszközök befagyasztását a 2011/101/KKBP határozat I. mellékletében szereplő két személy és egy szervezet tekintetében továbbra is fenn kell tartani. Az említett határozat II. mellékletében felsorolt személyekre és szervezetekre vonatkozó utazási tilalom és vagyonieszköz-befagyasztás felfüggesztését is meg kell újítani. Öt elhunyt személy nevét törölni kell az említett határozat I. és a II. mellékletéből.

               (5)

               A 2011/101/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/101/KKBP határozat 10. cikke helyébe a következő szöveg lép:

      „10. cikk
      (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
      (2)   Ezt a határozatot 2016. február 20-ig kell alkalmazni.
      (3)   A 4. cikk (1) bekezdésében, valamint az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett intézkedéseket a II. mellékletben szereplő személyek és szervezetek esetében 2016. február 20-ig fel kell függeszteni.
      A felfüggesztést háromhavonta felül kell vizsgálni.
      (4)   Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni, és ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy annak céljai nem valósultak meg, a határozatot szükség szerint meg kell hosszabbítani vagy módosítani kell.”

   2. cikk
   Az e határozat mellékletében felsorolt személyek nevét törölni kell a 2011/101/KKBP határozat I. és II. mellékletéből.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. február 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. RINKĒVIČS

      (1)  A Tanács 2011/101/KKBP határozata (2011. február 15.) a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedésekről (HL L 42., 2011.2.16., 6. o.).

      MELLÉKLET

                  Név (és esetleges névváltozatok)

                  1.

                  CHINDORI-CHININGA, Edward Takaruza

                  2.

                  KARAKADZAI, Mike Tichafa

                  3.

                  SAKUPWANYA, Stanley Urayayi

                  4.

                  SEKEREMAYI, Lovemore

                  5.

                  SHAMUYARIRA, Nathan Marwirakuwa


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1456 határozata (2016. április 28.) az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, I. szakasz – Európai Parlament

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1456 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, I. szakasz – Európai Parlament
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2015)377 – C8-0200/2015) (2),

               —

               tekintettel a 2014. évi költségvetési és pénzgazdálkodási jelentésre, I. szakasz – Európai Parlament (3),

               —

               tekintettel a belső ellenőr 2014-es pénzügyi évről szóló éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (4),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (5),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére és 318. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Parlament költségvetésének végrehajtásáról szóló belső szabályzatról szóló, 2005. április 27-i elnökségi határozatra (7) és különösen annak 13. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Parlament költségvetésének végrehajtásáról szóló belső szabályzatról szóló, 2014. június 16-i elnökségi határozatra (8) és különösen annak 22. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére, 98. cikkének (3) bekezdésére, valamint V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0135/2016),

               A.

               mivel az elnök 2015. július 8-án elfogadta a Parlament 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolását;

               B.

               mivel a főtitkár mint felhatalmazás útján engedélyezésre jogosult főtisztviselő, 2015. szeptember 18-án megalapozott bizonyossággal igazolta, hogy a Parlament költségvetéséhez rendelt forrásokat az eredetileg tervezett célra és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használták fel;

               C.

               mivel a 966/2012/EU, Euratom rendelet 166. cikkének (1) bekezdése szerint minden uniós intézmény köteles megtenni a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy eleget tegyen a Parlament mentesítő határozatához kapcsolódó észrevételeknek;

               1.

               mentesítést ad elnöke számára az Európai Parlament 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek,és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 51., 2014.2.20.

      (2)  HL C 377., 2015.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 247., 2015.7.28., 1. o.

      (4)  HL C 373., 2015.11.10., 1. o.

      (5)  HL C 377., 2015.11.13., 146. o.

      (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (7)  PE 349.540/Bur/ann/fin.

      (8)  PE 422.541/Bur.


title: A Tanács 2004/767/KKBP határozata (2004. november 15.) a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

text:
               16.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 339/16

      A TANÁCS 2004/767/KKBP HATÁROZATA

   (2004. november 15.)
   a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a 2004/694/KKBP közös álláspontra (1), és különösen annak 2. cikkére, összefüggésben az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikkének (2) bekezdésével,
   mivel:

               (1)

               A 2004/694/KKBP közös állásponttal a Tanács intézkedéseket fogadott el Radovan Karadzic, Ratko Mladic és Ante Gotovina pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására.

               (2)

               Ezeket az intézkedéseket ki kell terjeszteni minden olyan személyre, aki ellen háborús bűnök miatt az ICTY nyilvánosan vádat emelt és aki nem áll a törvényszék őrizete alatt.

               (3)

               A 2004/694/KKBP közös állásponthoz csatolt mellékletben szereplő jegyzéket ezért módosítani kell.

               (4)

               E határozat végrehajtásához a Közösség fellépésére van szükség,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2004/694/KKBP közös állásponthoz csatolt mellékletben meghatározott személyek jegyzékének helyébe az e határozathoz csatolt mellékletben meghatározott jegyzék lép.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnökasszony

         M. VAN DER HOEVEN

      (1)  HL L 315., 2004.10.14., 52. o.

      MELLÉKLET
      „A 2. cikkben említett személyek jegyzéke

                  1.

                  Borovcanin, Ljubomir. Születési dátum: 1960.2.27. Születési hely: Han Pijesak, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.

                  2.

                  Borovnica, Goran. Születési dátum: 1965.8.15. Születési hely: Kozarac, Prijedor körzete, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.

                  3.

                  Bralo, Miroslav. Születési dátum: 1967.10.13. Születési hely: Kratine, Vitez körzete, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.

                  4.

                  Djordjevic, Vlastimir. Születési dátum: 1948. Születési hely: Vladicin Han, Szerbia és Montenegró. Állampolgárság: szerbia és montenegrói.

                  5.

                  Gotovina, Ante. Születési dátum: 1955.10.12. Születési hely: Pasman-sziget, Zadar körzete, Horvát Köztársaság. Állampolgárság: (a) horvát, (b) francia.

                  6.

                  Hadzic, Goran. Születési dátum; 1958.9.7. Születési hely: Vinkovci, Horvát Köztársaság. Állampolgárság: szerbia és montenegrói.

                  7.

                  Jankovic, Gojko. Születési dátum: 1954.10.31. Születési hely: Trbuse, Foca körzete, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.

                  8.

                  Karadžić, Radovan. Születési dátum: 1945.6.19. Születési hely: Petnjica, Savnik, Montenegró, Szerbia és Montenegró. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.

                  9.

                  Lazarevic, Vladimir. Születési dátum: 1949.3.23. Születési hely: Grncar, Szerbia és Montenegró. Állampolgárság: szerbia és montenegrói.

                  10.

                  Lukic, Milan. Születési dátum: 1967.9.6. Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: (a) bosznia és hercegovinai, (b) valószínűleg szerbia és montenegrói.

                  11.

                  Lukic, Sredoje. Születési dátum: 1961.4.5. Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: (a) bosznia és hercegovinai, (b) valószínűleg szerbia és montenegrói.

                  12.

                  Lukic, Sreten. Születési dátum: 1955.3.28. Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: szerbia és montenegrói.

                  13.

                  Milosevic, Dragomir. Születési dátum: 1942.2.4. Születési hely: Murgas, Ub körzete, Szerbia és Montenegró. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.

                  14.

                  Mladić, Ratko. Születési dátum: 1942.3.12. Születési hely: Bozanovici, Kalinovik körzete, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: (a) bosznia és hercegovinai, (b) szerbia és montenegrói.

                  15.

                  Nikolic, Drago. Születési dátum: 1957.11.9. Születési hely: Bratunac, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.

                  16.

                  Pandurevic, Vinko. Születési dátum: 1959.6.25. Születési hely: Sokolac, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: (a) bosznia és hercegovinai, (b) valószínűleg szerbia és montenegrói.

                  17.

                  Pavkovic, Nebojsa. Születési dátum: 1946.4.10. Születési hely: Senjski Rudnik, Szerbia és Montenegró. Állampolgárság: szerbia és montenegrói.

                  18.

                  Popovic, Vujadin. Születési dátum: 1957.3.14. Születési hely: Sekovici, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: szerbia és montenegrói.

                  19.

                  Todovic, Savo. Születési dátum: 1952.12.11. Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.

                  20.

                  Zelenovic, Dragan. Születési dátum: 1961.2.12. Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.

                  21.

                  Zupljanin, Stojan. Születési dátum: 1951.9.22. Születési hely: Kotor Varos, Bosznia és Hercegovina. Állampolgárság: bosznia és hercegovinai.”


title: 2009/224/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/208

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2008. április 22.)
   az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   (2009/224/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os gazdasági évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a 2008. február 12-i tanácsi ajánlásra (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 60. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0118/2008),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség végleges éves beszámolója végleges éves beszámolója megfelel a Számvevőszék jelentéséhez csatoltnak;

               2.

               jóváhagyja az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 16. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 47. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács határozata (2004. március 30.) az EU Szolidaritási Alapjának a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2002. november 7-i intézményközi megállapodás 3. pontja szerinti igénybevételéről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0323

Hivatalos Lap L 104 , 08/04/2004 o. 0112 - 0112

		Az Európai Parlament és a Tanács határozata(2004. március 30.)az EU Szolidaritási Alapjának a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2002. november 7-i intézményközi megállapodás 3. pontja szerinti igénybevételéről(2004/323/EK)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodást kiegészítő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának finanszírozásáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2002. november 7-i intézményközi megállapodásra [1], és különösen annak 3. pontjára,tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre [2],tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az Európai Unió Szolidaritásai Alapot (Alap) hozott létre, hogy a csapások által sújtott régiók lakosságával szemben együttérzését fejezze ki.(2) Málta 2003. november 10-én kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére, vihar és árvíz okozta csapás miatt. Spanyolország 2003. október 1-jén nyújtott be kérelmet tűzzel kapcsolatos csapás miatt. Franciaország szintén kérelmet nyújtott be 2004. január 26-án, árvíz okozta csapás miatt.(3) A 2002. november 7-i intézményközi megállapodás az Alap igénybevételét évi 1 milliárd eurós felső határig engedélyezi.(4) A 2003. szeptemberi máltai vihar és árvíz, a 2003 nyarán Spanyolországban bekövetkezett erdőtűz, és a 2003. decemberi dél-franciaországi árvíz megfelelnek az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételére vonatkozó kritériumoknak,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2004 pénzügyi évére szóló általános költségvetése terhére 21916995 euró összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási előirányzatok formájában.2. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Strasbourgban, 2004. március 30-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökD. Roche[1] HL C 283., 2002.11.20., 1. o.[2] HL L 311., 2002.11.14., 3. o.--------------------------------------------------


title: 2004/562/EK : (2004. március 23.) (198. SZÁMÚ HATÁROZATA) az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletek alkalmazásához szükséges nyomtatványok helyettesítéséről és eltörléséről (E 110, E111, E 111B, E 113, E 114, E 119, E 128 és E 128B)

text:
               5.8.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 259/1

         (2004. március 23.)
   (198. SZÁMÚ HATÁROZATA)
   az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletek alkalmazásához szükséges nyomtatványok helyettesítéséről és eltörléséről
   (E 110, E111, E 111B, E 113, E 114, E 119, E 128 és E 128B)
   (az EGT-re, valamint a Svájc és az Európai Unió közötti megállapodásra vonatkozó szöveg)
   (2004/562/EK)
   A MIGRÁNS MUNKAVÁLLALÓK SZOCIÁLIS BIZTONSÁGÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK rendelet (1) 81. cikke a) pontjára, melynek értelmében az Igazgatási Bizottság feladata az 1408/71/EGK rendeletből és a későbbi rendeletekből fakadó valamennyi igazgatási jellegű kérdés kezelése,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1971. március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet (2) 2. cikke (1) bekezdésére, melynek értelmében a rendeletekben foglaltak alkalmazásához szükséges okmányok mintáit az igazgatási bizottság dolgozza ki,
   tekintettel az 1993. október 7-i, az 1408/71/EGK és 574/72/EGK rendeletek alkalmazásához szükséges okmányok (E001, E103–E127) mintáiról szóló 153. számú határozatra (3),
   tekintettel a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletekben foglaltak alkalmazásához szükséges okmányokról (E 128 és E 128B) szóló, 1999. október 5-i 177. számú határozatára (4),
   tekintettel a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletekben foglaltak alkalmazásához szükséges okmányok (E 111 és E 111B, E113-tól E118-ig, és E125-től E128-ig) mintáiról szóló, 2002. április 18-i 179. számú határozatára (5),
   tekintettel a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletekben foglaltak alkalmazásához szükséges nyomtatványokról (E 111 és E 111B) szóló, 2002. június 27-i 187. számú határozatára (6),
   tekintettel a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság, az E111 és E111B nyomtatványoknak az európai egészségügyi biztosítási kártyával való helyettesítéséről szóló, 2003. június 17-i 191. számú határozatára (7),
   mivel:

               (1)

               Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletekben foglaltak alkalmazásához szükséges okmányokat a tíz új tagállam 2004. május 1-jei európai uniós csatlakozásának figyelembevételével kell módosítani.

               (2)

               2004. június 1-jétől az E111 és az E111 B nyomtatványok helyébe az európai egészségügyi biztosítási kártya lép a 191. számú határozatban megállapított részletes szabályok szerint. Ugyanakkor a 2004. május 31-e előtt kiadott E111 és az E111B nyomtaványok december 31-ig továbbra is érvényesek, kivéve ha a rajtuk feltüntetett, az érvényesség lejártát jelző dátum ennél korábbi.

               (3)

               Emellett a 2004. március 23-i 197. számú határozat mellékletében szereplő tagállamok számára egy átmeneti időszak áll rendelkezésre az európai egészségbiztosítási kártya bevezetésére. Következésképpen a fenti államok illetékes intézményei 2005. december 31-ig bocsáthatnak ki E 111 jelű nyomtatványokat az e határozat mellékletében található minta alapján.

               (4)

               A 2004. március 31-i 631/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet úgy módosította az 1408/71/EGK rendeletet, hogy 2004. június 1-jétől minden biztosított személy, függetlenül a biztosítás kategóriájától, egy másik tagállamban való tartózkodása esetén igénybe veheti az orvosi szempontból szükségesnek bizonyuló természetbeni ellátásokat. Következésképpen az E 110, E 128 és az E 128B okmányok a fenti dátumtól kezdve szükségtelenné válnak. Ugyancsak a fenti dátumtól kezdve az E 119 nyomtatvány kizárólag a pénzbeli ellátásokra vonatkozik.

               (5)

               A fent említett EK-rendelet értelmében az 574/72/EGK rendelet 17. cikk (6) és (7) bekezdései 2004. június 1-je után hatályukat vesztik. Következésképpen az E 113 és az E 114 jelű nyomtatványokat el kell törölni.

               (6)

               Az 1992. május 2-án megkötött és az 1993. március 17-i Jegyzőkönyv által kiegészített Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (az EGT-megállapodás) VI. melléklete rendelkezik az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletek alkalmazásáról az Európai Gazdasági Térségben.

               (7)

               Az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Svájci Államszövetség megállapodást kötött a személyek szabad áramlásáról (Svájci megállapodás), amely 2002. június 1-jén lépett hatályba. E megállapodás II. melléklete rendelkezik az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletek alkalmazásáról az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Svájci Államszövetség közötti kapcsolatok tekintetében.

               (8)

               Gyakorlati okokból az Európai Közösségben, az Európai Gazdasági Közösségben és a Közösség, valamint a Svájci Államszövetség közötti kapcsolatokban azonos formanyomtatványokat kell alkalmazni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1.

               A 153. számú határozatban foglalt E 119 formanyomtatvány helyébe az e határozat mellékletében szereplő minta lép.

               2.

               A 187. számú határozatban foglalt E 111 formanyomtatvány helyébe 2004. június 1. és2005. december 31. között az e határozat mellékletében szereplő minta lép. Általánosságban minden, a 190. számú határozatban az Európai Kártya szabad szemmel olvasható adataira, valamint az adatmezők leírásaira, értékeire, hosszúságaira és megjegyzéseire vonatkozó érvényes szabályok alkalmazandók az E 111 jelű formanyomtatványra.

               3.

               A 179. számú határozatban foglalt E 113 és E 114 formanyomtatványok 2004. június 1-jétől nem alkalmazandók.

               4.

               A 153. számú határozatban foglalt E 110 formanyomtatvány, a 168. számú határozatban foglalt E 128 formanyomtatvány és a 177. számú határozatban foglalt E 128B formanyomtatvány 2004. június 1-jétől nem alkalmazandó.

               5.

               A tagállamok illetékes hatóságai az érdekelt felek (jogos igénylők, intézmények stb.) rendelkezésére bocsátják az e határozat mellékletében szereplő modellnek megfelelő formanyomtatványokat.

               6.

               Mindegyik formanyomtatvány a Közösség hivatalos nyelvein áll rendelkezésre, és azok kialakítása olyan, hogy a különböző változatok tökéletesen egymásra vetíthetők.

               7.

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kerül kihirdetésre, és 2004. június 1-jétől alkalmazandó.

            az Igazgatási Bizottság elnöke

         Tim QUIRKE

      (1)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o. A legutóbb a 631/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 100., 2004.4.6., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 74., 1972.3.27., 1. o. A legutóbb a 631/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított rendelet.

      (3)  HL L 244., 1994.9.19., 22. o.

      (4)  HL L 302., 2000.12.1., 65. o.

      (5)  HL L 54., 2002.2.25., 1. o.

      (6)  HL L 93., 2003.4.10., 40. o.

      (7)  HL L 276., 2003.10.27., 19. o.

      MELLÃ‰KLET