title: 2010/106/CFSP: A Tanács 2010/106/KKBP határozata ( 2010. február 22. ) az Európai Unió grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               23.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 46/5

         A TANÁCS 2010/106/KKBP HATÁROZATA
   (2010. február 22.)
   az Európai Unió grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2008. szeptember 25-én elfogadta a 2008/760/KKBP együttes fellépést (1), amely 2009. február 28-ig Pierre MOREL-t nevezte ki az Európai Unió grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjévé (EUKK).

               (2)

               A Tanács 2009. február 16-án elfogadta a 2009/131/KKBP együttes fellépést (2), amely az EUKK megbízatását 2009. augusztus 31-ig hosszabbította meg. A 2009/571/KKBP együttes fellépés (3) módosította ezt az együttes fellépést, és az EUKK megbízatását 2010. február 28-ig meghosszabbította.

               (3)

               Az EUKK megbízatását 2010. augusztus 31-ig meg kell hosszabbítani. Mindazonáltal az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (továbbiakban: a főképviselő) ajánlása alapján így határoz.

               (4)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   Pierre MOREL-nek mint az Európai Unió grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének (EUKK) a megbízatását a Tanács 2010. augusztus 31-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően a főképviselő ajánlása alapján így határoz.
   2. cikk
   Célkitűzések
   Az EUKK megbízatása a 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben megtartott rendkívüli Európai Tanács következtetéseiben, valamint a Grúziáról szóló, 2008. szeptember 15-én elfogadott tanácsi következtetésekben meghatározott célkitűzéseken alapszik.
   Az EUKK feladata, hogy az Európai Uniónak a grúziai konfliktus rendezéséhez nyújtott hozzájárulásának hatékonyságát és láthatóságát megerősítse.
   3. cikk
   Megbízatás
   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               egyrészről közreműködik a 2008. augusztus 12-i megállapodás 6. pontjában előirányzott nemzetközi tárgyalások előkészítésében, amelyek főbb témái a következők:

                           —

                           a térség biztonságával és stabilitásával kapcsolatos intézkedések,

                           —

                           a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek problémája, a nemzetközileg elismert elvek alapján,

                           —

                           a felek kölcsönös megállapodása alapján bármilyen egyéb kérdés,

                     valamint másrészről hozzájárul az Unió álláspontjának kialakításához és annak az ő szintjén történő képviseletéhez az említett tárgyalások során;

               b)

               az Egyesült Nemzetek Szervezetével és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel (EBESZ) szorosan együttműködve elősegíti a 2008. szeptember 8-án Moszkvában és Tbilisziben megkötött megállapodás, és a 2008. augusztus 12-i megállapodás végrehajtását;

         a fent említett tevékenységek keretén belül hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, és az Unió emberi jogokra, különösen a nőkre és a gyermekekre vonatkozó iránymutatásainak a végrehajtásához.
   4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-kal, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. március 1-jétől2010. augusztus 31-ig terjedő időszakra 502 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadások 2010. március 1-jétől számolhatók el. A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadást elszámol a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok és az Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, akik az EUKK-t segítik a munkájában. A tagállamok vagy uniós intézmények által az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, illetve uniós intézmény fedezi. A tagállamok által a Tanács Főtitkárságához kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam vagy uniós intézmény közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megad.
   8. cikk
   Az EU minősített információk biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (4) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat, különösen az EU minősített információk kezelése során.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttség és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden ésszerű és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása adott esetben, amely magában foglal többek között a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és annak területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmazza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy csoportjának az Unión kívül bevetendő valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is – a misszió területére érkezése előtt vagy érkezésekor a misszió területére vonatkozóan a Tanács Főtitkársága által meghatározott kockázati minősítésnek megfelelő biztonsági képzésben részesüljön;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, és ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről, a félidős jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében, írásos jelentéseket nyújtsanak be a főképviselő, a Tanács és a Bizottság számára.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK előmozdítja az Unión belüli átfogó politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt koherens módon alkalmazzanak az Unió által folytatott politika céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni az elnökség és a Bizottság, valamint a térségben működő többi EUKK, és különösen a dél-kaukázusi EUKK tevékenységével, tiszteletben tartva ez utóbbi megbízatásának konkrét célkitűzéseit. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségének vezetőjével és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK a helyszínen jelen levő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint annak az Unió egyéb kezdeményezéseivel való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK a megbízatás végén a megbízatás teljesítéséről szóló jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2010. március 1-jétől kell alkalmazni.
   15. cikk
   Kihirdetés
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 259., 2008.9.27., 16. o.

      (2)  HL L 46., 2009.2.17., 47. o.

      (3)  HL L 197., 2009.7.29., 109. o.

      (4)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.


title: 2006/345/EK: A Tanács határozata ( 2006. március 27. ) az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               13.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 126/23

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. március 27.)
   az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2006/345/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltásáról.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Moldovai Köztársasággal a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás), a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással történő felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban.

               (3)

               A Bizottság által megtárgyalt megállapodást – annak egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére figyelemmel – alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és Moldovai Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírása – figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötéséről szóló tanácsi határozatra – a Közösség részéről jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A megállapodást annak hatálybalépéséig az azon napot követő hónap első napjától kell ideiglenesen alkalmazni, amelyen a szerződő Felek írásban értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.
   4. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy a megállapodás 8. cikke (2) bekezdésében előírt értesítést megtegye.

      Kelt Brüsszelben, 2006. március 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         H. GORBACH

    ---documentbreak---

               13.5.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 126/24

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság között a légiközlekedési szolgáltatások egyes kérdéseiről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   egyrészről, valamint
   A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG (a továbbiakban: Moldova)
   másrészről
   (a továbbiakban: a Felek)
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség több tagállama és Moldova között kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások jöttek létre, amelyek az európai közösségi joggal ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások kiterjedhetnek,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai közösségi jog szerint a valamely tagállamban letelepedett közösségi légifuvarozóknak joguk van arra, hogy megkülönböztetéstől mentesen hozzáférjenek az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,
   TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy az európai közösségi joggal összhangban engedélyezett légifuvarozókban tulajdonjogot szerezzenek,
   FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és Moldova között létrejött kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek a közösségi joggal ellentétesek, összhangba kell hozni a közösségi joggal az Európai Közösség tagállamai és Moldova közötti légiközlekedési szolgáltatások megbízható jogalapjának megteremtése és az ilyen légiközlekedési szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja az Európai Közösség és Moldova közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légifuvarozók és Moldova légifuvarozói közti egyensúly befolyásolása vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési szolgáltatási megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   E megállapodás alkalmazásában a fogalommeghatározásokat a IV. melléklet tartalmazza.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.
   (3)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légifuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légifuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.
   2. cikk
   Tagállam általi kijelölés
   (1)   A II. melléklet a) és b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légifuvarozójának kijelölése, a légifuvarozó részére Moldova által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légifuvarozó engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.
   (2)   A tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően Moldova a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:

               i.

               a légifuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban telepedett le, és az európai közösségi jognak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik;

               ii.

               a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn a légifuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését, és az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben egyértelműen meg van határozva; valamint

               iii.

               a légifuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és azok tényleges ellenőrzése alatt áll.

         (3)   Moldovának jogában áll a tagállam által kijelölt légifuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               i.

               a légifuvarozó az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban telepedett le, vagy nem rendelkezik az európai közösségi jognak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel;

               ii.

               nem a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légifuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy

               iii.

               a légifuvarozó közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai tulajdonában van, és nem azok tényleges ellenőrzése alatt áll.

         Moldova az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során nem alkalmazhat a nemzetiség alapján megkülönböztetést a közösségi légifuvarozók között.
   3. cikk
   Biztonság
   (1)   A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkeket kiegészítik az e cikk (2) bekezdésének rendelkezései.
   (2)   Ha egy tagállam olyan légifuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, Moldovának a légifuvarozót kijelölő tagállam és Moldova között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása során, valamint az adott légifuvarozó üzemeltetési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.
   4. cikk
   A repülőgép-üzemanyag megadóztatása
   (1)   A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezéseit kiegészítik az e cikk (2) bekezdésének rendelkezései.
   (2)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodások bármelyikében foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy megkülönböztetéstől mentesen adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön a Moldova által kijelölt légifuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam területének egy másik pontja vagy egy másik tagállam területe között üzemel.
   5. cikk
   Viteldíjak az Európai Közösségen belül
   (1)   A II. melléklet e) pontjában felsorolt cikkeket kiegészítik az e cikk (2) bekezdésének rendelkezései.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet e) pontjában foglalt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján a Moldova által kijelölt légifuvarozó(k)nak a teljes mértékben az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon üzemelő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak.
   6. cikk
   A megállapodás mellékletei
   E megállapodás mellékletei a megállapodás elválaszthatatlan részét képezik.
   7. cikk
   Felülvizsgálat vagy módosítás
   A Felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.
   8. cikk
   Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás
   (1)   Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a Felek kézhez vették a legutolsó írásbeli értesítést arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.
   (2)   A megállapodást annak hatálybalépéséig az (1) bekezdéssel összhangban a Felek ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő hónap első napjától, amelyen a Felek értesítik egymást arról, hogy az ehhez szükséges belső eljárások lezárultak.
   (3)   A tagállamok és Moldova között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre azok hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napjától alkalmazni kell.
   9. cikk
   Megszűnés
   (1)   Amennyiben az I. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben felsorolt érintett megállapodásra vonatkozik, ugyanebben az időben szintén megszűnik.
   (2)   Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodás megszűnik, ez a megállapodás ugyanebben az időben szintén megszűnik.
   FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

      Kelt Luxembourgban, a kétezer-hatodik év április havának tizenegyedik napján, két-két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és moldáv nyelven.

         Por Ia Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         Pentru Comunitatea Europeanā

         Por la República de Moldavia
         Za Moldavskou republiku
         For Republikken Moldova
         Für die Republik Moldau
         Moldova Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία της Μολδαβίας
         For the Republic of Moldova
         Pour la République de Moldavie
         Per Ia Repubblica moldova
         Moldovas Republikas vārdā
         Moldovos Respublikos vardu
         A Moldovai Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Moldovja
         Voor de Republiek Moldavië
         W imieniu Republiki Moldowy
         Pela República da Moldávia
         Za Moldavskú republiku
         Za Republiko Moldavijo
         Moldovan tasavallan puolesta
         För Republiken Moldavien
         Pentru Republica Moldova

   I. MELLÉKLET
   A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               a)

               A Moldovai Köztársaság és az Európai Közösség tagállamai között létrejött légiközlekedési szolgáltatási megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak:

                           —

                           az osztrák szövetségi kormány és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött légiközlekedési megállapodás, amelyet Bécsben, 1993. július 20-án írtak alá (a továbbiakban: a Moldova–Ausztria megállapodás); a legutóbb a Bécsben, 2002. október 10-én aláírt egyetértési nyilatkozattal módosítva,

                           —

                           a Ciprusi Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött, a légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet Chisinauban, 2002. július 15-én írtak alá (a továbbiakban: a Moldova–Ciprus megállapodás),

                           —

                           a Cseh Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött légiközlekedési megállapodás, amelyet Chisinauban, 2004. február 24-én írtak alá (a továbbiakban: a Moldova–Cseh Köztársaság megállapodás),

                           —

                           a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött légiközlekedési megállapodás, amelyet Chisinauban, 1999. május 21-én írtak alá (a továbbiakban: a Moldova–Németország megállapodás),

                           —

                           a Görög Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött légiközlekedési megállapodás, amelyet Athénban, 2004. március 29-én írtak alá (a továbbiakban: a Moldova–Görögország megállapodás),

                           —

                           a Magyar Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött légiközlekedési megállapodás, amelyet Budapesten, 1995. április 19-én írtak alá (a továbbiakban: a Moldova–Magyarország megállapodás),

                           —

                           az Olasz Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött, a légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet Rómában, 1997. szeptember 19-én írtak alá (a továbbiakban: a Moldova–Olaszország megállapodás), a legutóbb a Rómában, 2005. január 26-án aláírt egyetértési nyilatkozattal módosítva,

                           —

                           a Litván Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött légiközlekedési szolgáltatási megállapodás, amelyet Vilniusban, 1996. április 5-én írtak alá (a továbbiakban: a Moldova–Litvánia megállapodás), a legutóbb a Chisinauban, 2004. november 8-án aláírt jegyzékváltással módosítva,

                           —

                           a Holland Királyság kormánya és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségének kormánya között létrejött, a légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet 1958. június 17-én írtak alá, a Holland Királyság és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolatokra vonatkozó kétoldalú szerződések tekintetében tett, Chisinauban, 1996. október 29-én aláírt közös nyilatkozat által jóváhagyva (a továbbiakban: a Moldova–Hollandia megállapodás),

                           —

                           a Lengyel Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött, a polgári légiközlekedésről szóló megállapodás, amelyet Varsóban, 1995. július 27-én írtak alá (a továbbiakban: a Moldova–Lengyelország megállapodás),

                           —

                           a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött, a légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet Chisinauban, 1994. november 18-án parafáltak (a továbbiakban: a Moldova–Egyesült Királyság megállapodás);

               b)

               légiközlekedési szolgáltatási megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket Moldova és az Európai Közösség tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen:

                           —

                           az Észt Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött légiközlekedési megállapodás, amelyet Tallinnban, 1999. szeptember 23-án parafáltak (a továbbiakban: a Moldova–Észtország megállapodás),

                           —

                           a Francia Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött, légiközlekedésről szóló megállapodás, amelyet Chisinauban, 1999. július 29-én parafáltak (a továbbiakban: a Moldova–Franciaország megállapodás),

                           —

                           a Lett Köztársaság kormánya és a Moldovai Köztársaság kormánya között létrejött légiközlekedési szolgáltatási megállapodás, amelyet Rigában, 2004. április 28-án parafáltak (a továbbiakban: a Moldova–Lettország megállapodás),

                           —

                           a Portugál Köztársaság és a Moldovai Köztársaság között létrejött, a légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás, amelyet Lisszabonban, 2005. február 17-én parafáltak (a továbbiakban: a Moldova–Portugália megállapodás).

         II. MELLÉKLET
   Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzéke

               a)

               Tagállam általi kijelölés:

                           —

                           a Moldova–Ausztria megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése,

                           —

                           a Moldova–Ciprus megállapodás 4. cikkének (3) bekezdése,

                           —

                           a Moldova–Cseh Köztársaság megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           a Moldova–Észtország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           a Moldova–Franciaország megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése,

                           —

                           a Moldova–Görögország megállapodás 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja,

                           —

                           a Moldova–Magyarország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           a Moldova–Hollandia megállapodás 1. cikkének (2) bekezdése,

                           —

                           a Moldova–Lengyelország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

                           —

                           a Moldova–Egyesült Királyság megállapodás 4. cikkének (4) bekezdése;

               b)

               az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

                           —

                           a Moldova–Ausztria megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           a Moldova–Ciprus megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           a Moldova–Cseh Köztársaság megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja,

                           —

                           a Moldova–Észtország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Moldova–Franciaország megállapodás 4. cikkének (1) bekezdése,

                           —

                           a Moldova–Görögország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja,

                           —

                           a Moldova–Magyarország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           a Moldova–Litvánia megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           a Moldova–Lengyelország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

                           —

                           a Moldova–Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja;

               c)

               biztonság:

                           —

                           a Moldova–Ciprus megállapodás 13. cikke,

                           —

                           a Moldova–Cseh Köztársaság megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Moldova–Észtország megállapodás 12. cikke,

                           —

                           a Moldova–Franciaország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Moldova–Németország megállapodás 12. cikke,

                           —

                           a Moldova–Görögország megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Moldova–Lettország megállapodás 16. cikke;

               d)

               a repülőgép-üzemanyag megadóztatása:

                           —

                           a Moldova–Ausztria megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Moldova–Ciprus megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Moldova–Cseh Köztársaság megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Moldova–Észtország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Moldova–Franciaország megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Moldova–Németország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Moldova–Görögország megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Moldova–Magyarország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Moldova–Lettország megállapodás 7. cikke,

                           —

                           a Moldova–Litvánia megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Moldova–Lengyelország megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Moldova–Egyesült Királyság megállapodás 8. cikke;

               e)

               viteldíjak az Európai Közösségen belül:

                           —

                           a Moldova–Ausztria megállapodás 11. cikke,

                           —

                           a Moldova–Ciprus megállapodás 16. cikke,

                           —

                           a Moldova–Cseh Köztársaság megállapodás 13. cikke,

                           —

                           a Moldova–Észtország megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Moldova–Franciaország megállapodás 14. cikke,

                           —

                           a Moldova–Németország megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Moldova–Görögország megállapodás 13. cikke,

                           —

                           a Moldova–Magyarország megállapodás 13. cikke,

                           —

                           a Moldova–Olaszország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Moldova–Lettország megállapodás 11. cikke,

                           —

                           a Moldova–Litvánia megállapodás 10. cikke,

                           —

                           a Moldova–Lengyelország megállapodás 8. cikke,

                           —

                           a Moldova–Egyesült Királyság megállapodás 7. cikke.

         III. MELLÉKLET
   A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               a)

               Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);

               b)

               a Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);

               c)

               a Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);

               d)

               a Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légiközlekedési megállapodás értelmében).

         IV. MELLÉKLET
   Fogalommeghatározások
   „Tagállam”: az Európai Közösség bármely tagállama.
   A „valamely tagállam területén letelepedett közösségi légifuvarozó (légitársaság)” kifejezés tartós szerződésekkel szabályozott, tényleges és valós légiközlekedési tevékenység végzésére utal. Az ilyen jellegű vállalkozás jogi formája, legyen az jogi személyiséggel rendelkező fióktelep vagy leányvállalat, ebben a vonatkozásban nem meghatározó. Ha egy vállalkozás a Szerződésben meghatározottak szerint több tagállam területén telepedik le, a vállalkozásnak biztosítania kell a nemzeti jogszabályok kijátszásának elkerülése érdekében, hogy valamennyi letelepedett vállalkozás teljesítse azokat a kötelezettségeket, amelyeket a közösségi joggal összhangban a nemzeti jogszabályok a tevékenységére vonatkozóan előírhatnak (1).
   „Üzemeltetési engedély”: az illetékes tagállam által egy vállalkozás számára megadott engedély, amely az üzemeltetési engedélyben rögzítettek szerint, díj és/vagy más térítés ellenében engedélyezi utasok, postai küldemények és/vagy áru légifuvarozását.
   „Működési engedély”: az illetékes hatóságok által egy vállalkozás vagy vállalatcsoport számára kiadott okirat, amely igazolja azt, hogy a kérdéses üzemeltető rendelkezik azokkal a szakmai képességekkel és szervezettel, amelynek révén biztosítani tudja a légi jármű biztonságos üzemeltetését az engedélyben meghatározott repülési tevékenységek során.
   A „hatékony szabályozási ellenőrzés” bizonyítékai magukban foglalják a következőket, de nem korlátozódnak azokra: a légifuvarozó az illetékes hatóságok által kiállított érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik, és megfelel az illetékes hatóságok által a nemzetközi légiközlekedési szolgáltatások működtetésére vonatkozóan meghatározott kritériumoknak, úgymint a megfelelő pénzügyi helyzet, – adott esetben – a közérdekű követelmények, a szolgáltatásbiztosítási kötelezettségek stb. teljesítésére való alkalmasság, valamint az engedélyező tagállam rendelkezik legalább a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet szabványainak megfelelő repülésvédelmi és -biztonsági felügyeleti programokkal, illetve azokat fenntartja.

      (1)  A tagállamok és harmadik országok közötti légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások tárgyalásáról és végrehajtásáról szóló, 2004. április 29-i 847/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 157., 2004.4.30., 7. o.).


title: A Tanács határozata (2016. október 11.) az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó 3. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

text:
               14.10.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 378/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2016. október 11.)
   az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó 3. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról
   (2016/C 378/01)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével együtt értelmezett, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére,
   tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,
   mivel:

               —

               2015. november 25-én sor került az Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végleges elfogadására (2).

               —

               A Bizottság 2016. június 30-án benyújtotta a 2016-os pénzügyi év általános költségvetésére vonatkozó 3. sz. költségvetés-módosítási tervezetre irányuló javaslatát,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács 2016. október 11-én elfogadta az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó 3. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló álláspontját.
   A teljes szöveg megtekinthető a Tanács honlapján és letölthető onnan: http://www.consilium.europa.eu/.

      Kelt Luxembourgban, 2016. október 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. KAŽIMÍR

      (1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (2)  HL L 48., 2016.2.24., 1. o.


title: A Tanács (KKBP) 2016/36 határozata (2016. január 14.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

text:
               15.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 10/17

         A TANÁCS (KKBP) 2016/36 HATÁROZATA
   (2016. január 14.)
   az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. július 26-án elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2010/413/KKBP határozat lehetővé teszi többek között a 2012. január 23. előtt megkötött szerződésekben vagy az ilyen kötelezettségek teljesítéséhez szükséges kiegészítő szerződésekben meghatározott kötelezettségek teljesítését, amennyiben az iráni nyersolaj és kőolajipari termékek szállítása vagy az azok szállításából származó jövedelem 2012. január 23. előtt megkötött szerződések tekintetében fennálló pénztartozásoknak a tagállamok területén lévő vagy a tagállamok joghatósága alá tartozó személyek vagy szervezetek részére történő megtérítését szolgálja, amennyiben e szerződések kifejezetten rendelkeznek ilyen megtérítésekről.

               (3)

               A 2010/413/KKBP határozat arról is rendelkezik, hogy az említett határozatban előírt, a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló intézkedések nem vonatkoznak az említett határozat II. mellékletében felsorolt szervezetekkel kapcsolatban végzett tevékenységekre és tranzakciókra, amennyiben azok szükségesek a kötelezettségek 2016. január 14-ig történő teljesítéséhez.

               (4)

               A Tanács úgy véli, hogy indokolt e mentességet 2016. január 28-ig meghosszabbítani.

               (5)

               Az e határozatban foglalt intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges.

               (6)

               A 2010/413/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/413/KKBP határozat 20. cikkének (14) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(14)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a II. mellékletben felsorolt szervezetek tekintetében végzett tevékenységekre és tranzakciókra, amennyiben azok szükségesek a 3c. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségek 2016. január 28-ig történő teljesítéséhez, feltéve, hogy e tevékenységek és tranzakciók végzését eseti alapon az adott tagállam előzetesen engedélyezte. Az adott tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az engedély megadására irányuló szándékáról.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. január 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A.G. KOENDERS

      (1)  A Tanács 2010/413/KKBP határozata (2010. július 26.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 195., 2010.7.27., 39. o.).


title: 2011/611/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az ARTEMIS közös vállalkozás 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/245

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az ARTEMIS közös vállalkozás 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2011/611/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az ARTEMIS közös vállalkozás 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az ARTEMIS közös vállalkozás 2009. december 31-i pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05894/2011 – C7-0051/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító ARTEMIS közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 74/2008/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0126/2011),

               1.

               jóváhagyja az ARTEMIS közös vállalkozás 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az ARTEMIS közös vállalkozás ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 342., 2002.12.16., 1. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 30., 2008.2.4., 52. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Bizottság határozata (2017. május 8.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Magyarország által bevezetett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről

text:
               4.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 214/3

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2017. május 8.)
   a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Magyarország által bevezetett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről
   (2017/C 214/04)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               2017. február 20-i levelében Magyarország értesítette a Bizottságot egyes, a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján bevezetett intézkedéseiről.

               (2)

               A Bizottság az értesítés beérkezésétől számított három hónapon belül megvizsgálta, hogy az intézkedések – különösen arányosságuk és a nemzeti szintű konzultációs eljárás átláthatósága tekintetében – összeegyeztethetők-e az uniós joggal.

               (3)

               Az intézkedések vizsgálata során a Bizottság figyelembe vette a magyarországi audiovizuális piacról rendelkezésre álló adatokat, köztük különösen a televíziós piacra gyakorolt hatásokkal kapcsolatosakat.

               (4)

               A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események jegyzékét Magyarország egyértelmű és átlátható módon, széles körű konzultáció alapján állította össze.

               (5)

               A magyar hatóságok által átadott részletes információk és nézettségi adatok alapján a Bizottság meggyőződött arról, hogy a Magyarország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt események jegyzéke a következő, az események társadalmi jelentősége szempontjából mértékadónak tekintett kritériumok közül legalább kettőt teljesít: i. az esemény a tagállamban széles körben különös visszhangot kelt, és nem csupán az adott sport, illetve tevékenység szokásos közönségének fontos; ii. az eseménynek – különösen a kulturális önazonosság erősítésében – általánosan elismert egyedi kulturális jelentősége van a tagállam lakossága számára; iii. az ország csapata résztvevője a nemzetközi jelentőségű verseny vagy bajnokság keretében zajló eseménynek; valamint iv. az eseményről hagyományosan ingyenes televíziós közvetítést adnak, amely nagy nézettségnek örvend.

               (6)

               A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események benyújtott jegyzéke több olyan megjelölt eseményt tartalmaz, amely általában is kiemelten jelentősnek számít társadalmi szempontból; ilyenek például az olyan nyári és téli olimpiai játékok, amelyeken a magyar nemzeti válogatott, illetve egy vagy több magyar versenyző is részt vesz. A magyar hatóságok bemutatták, hogy a nyári és a téli olimpiai játékok iránt nem csupán a sportesemények szokásos közönsége érdeklődik, hanem a széles nézőközönség is kedveli őket. Ezenkívül ezek az események nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők.

               (7)

               A FIFA Világbajnokság és az UEFA Európa-bajnokság nyitómérkőzése, negyeddöntői, elődöntői és döntője szintén társadalmi szempontból kiemelten jelentős eseményeknek számítanak. A magyar hatóságok bemutatták, hogy ezek az események széles körben különös visszhangot keltenek Magyarországon, ugyanis nem csupán a sportesemények szokásos közönsége érdeklődik irántuk, hanem a széles nézőközönség is kedveli őket. Ez esetben arról van szó, hogy a nemzeti válogatott vesz részt fontos nemzetközi mérkőzéssorozaton. Ezenkívül ezek az események nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők.

               (8)

               A jegyzék tartalmazza a magyar nemzeti férfiválogatottnak a FIFA Világbajnokságon és az UEFA Európa-bajnokságon játszott valamennyi mérkőzését, valamint az említett sportesemények selejtező mérkőzéseit és a hivatalos barátságos mérkőzéseket. A magyar hatóságok bemutatták, hogy ezen események iránt nem csupán a labdarúgás szokásos közönsége érdeklődik, hanem a magyar társadalom egészében széles körben különös visszhangot keltenek. Ez esetben arról van szó, hogy a nemzeti válogatott vesz részt fontos nemzetközi mérkőzéssorozaton. Ezenkívül ezek az események nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők.

               (9)

               AZ UEFA Bajnokok Ligájának döntője, valamint az UEFA Bajnokok Ligája és az UEFA Európa-liga magyarországi klubcsapat részvételével zajló mérkőzései szintén társadalmi szempontból kiemelten jelentős eseményeknek számítanak. Ezek az események széles körben különös visszhangot keltenek a magyar társadalomban, ugyanis nem csupán a labdarúgó-mérkőzések szokásos közönsége érdeklődik irántuk, hanem a széles nézőközönség is kedveli őket. Ez esetben arról van szó, hogy magyarországi klubcsapat vesz részt fontos nemzetközi mérkőzéssorozaton. Ezek az események nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők.

               (10)

               Az EHF férfi és női kézilabda-Európa-bajnokságnak a magyar nemzeti válogatott részvételével zajló mérkőzései szintén társadalmi szempontból kiemelten jelentős eseményeknek számítanak. A magyar hatóságok rámutatnak, hogy ezek az események a sportág rajongóin túlmutatóan széles körben különös visszhangot keltenek Magyarországon. A magyar válogatott rendre részt vesz ezek az eseményeken, amelyek nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők.

               (11)

               A jegyzék tartalmazza az EHF Bajnokok Ligája magyarországi klubcsapat részvételével zajló valamennyi férfi és női kézilabda-mérkőzését. A magyar hatóságok bemutatták, hogy ezen események iránt nem csupán a kézilabda szokásos közönsége érdeklődik, hanem a magyar társadalom egészében széles körben különös visszhangot keltenek. Ez esetben arról van szó, hogy magyarországi klubcsapat vesz részt nemzetközi mérkőzéssorozaton. Ezenkívül ezek az események nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők.

               (12)

               A FINA férfi vízilabda-világbajnokságnak és a LEN Bajnokok Ligájának a magyar nemzeti válogatott részvételével zajló mérkőzései szintén társadalmi szempontból kiemelten jelentős eseményeknek számítanak. A magyar hatóságok rámutatnak, hogy ezen események iránt nem csupán a sportág szokásos közönsége érdeklődik, hanem széles körben különös visszhangot keltenek Magyarországon. A széles körű és fokozott érdeklődést az is erősíti, hogy a magyar csapat kiemelkedő sikereket ért el ezeken az eseményeken. Ez esetben arról van szó, hogy a nemzeti válogatott vesz részt nemzetközi mérkőzéssorozaton. Ezek az események nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők.

               (13)

               A jegyzék tartalmazza Formula–1 Magyar Nagydíjat, amely társadalmi szempontból kiemelten jelentős eseménynek számít. A magyar hatóságok bemutatták, hogy az esemény iránt nem csupán a sportág szokásos közönsége érdeklődik, hanem a magyar társadalom egészében széles körben különös visszhangot kelt. Ezenkívül az esemény nagy televíziós nézettségnek örvend, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhető.

               (14)

               A megjelölt intézkedések nem lépnek túl azokon a kereteken, amelyeket az elérni kívánt célok – vagyis a tájékozódáshoz való jog védelme, valamint a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáférése – kijelölnek. A Bizottság következtetésében figyelembe veszi a szóban forgó események tervezett közvetítési módját, a „jogosult műsorszolgáltató” fogalommeghatározását, a magyarországi Médiatanács szerepét az intézkedések végrehajtásával kapcsolatban felmerülő jogviták rendezésében, továbbá azt, hogy a jelentős események jegyzékét létrehozó döntés azokra az eseményekre alkalmazandó, amelyek vonatkozásában a döntés hatálybalépését követően kötnek kizárólagos jogot biztosító szerződéseket. Ezért kimondható, hogy az Európai Alapjogi Charta 17. cikkében meghatározott, a tulajdonhoz való jogra gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem lépnek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.

               (15)

               Ugyanebből a megfontolásból a magyarországi intézkedések arányosnak tekinthetők, mert csak a szükséges mértékben szűkítik a szolgáltatásnyújtásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. cikke szerinti alapszabadsága érvényesülését. A kiemelkedően fontos közérdek annak biztosítása, hogy a nyilvánosság széleskörűen hozzáférjen a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események közvetítéséhez. A magyarországi intézkedések továbbá nem valósítanak meg hátrányos megkülönböztetést, és nem zárják le a piacot más tagállamok műsorszolgáltatói, jogtulajdonosai és más gazdasági szereplői előtt.

               (16)

               A megjelölt intézkedések továbbá összeegyeztethetők az Európai Unió versenyszabályaival is. A jegyzékben szereplő események közvetítésére jogosult műsorszolgáltatók körét objektív kritériumok alapján jelölik ki, ezért az egyes események közvetítési jogának megszerzéséért tényleges verseny folyik vagy folyhat. Megállapítható továbbá, hogy a jegyzékben szereplő események száma nem túlzott, így nem torzítja a versenyt az ingyenesen és a díjfizetés ellenében fogható televíziós csatornák piacain. Ezért kimondható, hogy a piaci verseny szabadságára gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem lépnek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.

               (17)

               A Bizottság a Magyarország által bevezetett intézkedésekről tájékoztatta a többi tagállamot, és megállapításait ismertette a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottsággal. A bizottság kedvező véleményt alkotott,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   (1)   A Magyarország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján hozott, a Bizottságnak az irányelv 14. cikkének (2) bekezdése alapján bejelentett intézkedések összeegyeztethetők az uniós joggal.
   (2)   A Magyarország által hozott intézkedéseket közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 8-án.

            a Bizottság részéről

         Andrus ANSIP

            alelnök

      (1)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2015/297 határozata ( 2014. december 15. ) az azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro című EKB/2010/23 határozat módosításáról (EKB/2014/56)

text:
               25.2.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 53/21

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/297 HATÁROZATA
   (2014. december 15.)
   az azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro című EKB/2010/23 határozat módosításáról (EKB/2014/56)
   Az EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 32.2. cikkére és 32.7. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az EKB/2010/23 határozat (1) a monetáris politikai műveletekből származó monetáris jövedelem összevonására és felosztására szolgáló mechanizmust hoz létre.

               (2)

               Az EKB/2014/40 határozat (2) és az EKB/2014/45 határozat (3) fényében a számításba bevonható eszközöket ki kell igazítani a monetáris politikai célból tartott értékpapírok elidegenítéséből eredő nyereségek és veszteségek figyelembevétele érdekében, az elidegenítéstől a következő negyedév végig tartó időszak tekintetében.

               (3)

               Figyelemmel arra, hogy az egy éves vagy annál hosszabb lejáratú monetáris politikai műveletek után felhalmozott kamatok a művelet végén történő beszedésük előtt összevonásra kerülnek, ki kell igazítani a számításba bevonható források és a számításba bevonható eszközök EKB/2010/23 határozat I. és II. melléklete alapján történő kiszámítását.

               (4)

               Az EKB/2010/23 határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Módosítás
   Az EKB/2010/23 határozat I és II. melléklete helyébe az e határozat I. és II. mellékletében szereplő szöveg lép.
   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2014. december 31-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. december 15-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  EKB/2010/23 határozat (2010. november 25.) azon tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmének felosztásáról, amelyeknek pénzneme az euro (HL L 35., 2011.2.9., 17. o.).

      (2)  EKB/2014/40 határozat (2014. október 15.) a harmadik fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról (HL L 335., 2014.11.22., 22. o.).

      (3)  (EU) 2015/5 európai központi banki határozat (2014. november 19.) az eszközfedezetű értékpapír-vásárlási program végrehajtásáról (EKB/2014/45) (HL L 1., 2015.1.6., 4. o.).

      I. MELLÉKLET

            „I. MELLÉKLET

               A SZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ FORRÁSOK ÖSSZETÉTELE

                        A.

                        A számításba bevonható források – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:

                                    1.

                                    Forgalomban lévő bankjegyek
                                    E melléklet alkalmazásában a készpénzcsere évében az eurorendszerhez csatlakozó NKB-k vonatkozásában a »forgalomban lévő bankjegyek« fogalma:

                                                a)

                                                magában foglalja az NKB-k által kibocsátott és nemzeti valutaegységben denominált bankjegyeket; és

                                                b)

                                                csökkentendő az előre kiadott eurobankjegyekhez kapcsolódó, még nem folyósított nem kamatozó kölcsönök értékével (a harmonizált mérleg (HPM) 6. eszközelemének része).

                                          Az adott készpénzcsere évét követően az egyes NKB-k vonatkozásában a »forgalomban lévő bankjegyek« fogalma az euróban denominált bankjegyeket tartalmazza, minden más bankjegy kizárásával.
                                    Amennyiben a készpénzcsere dátumának napján a TARGET2 zárva tart, a számításba bevonható források részét képezi (a HPM 10.4. forrástétele szerinti levelezőbanki számlák részeként) az NKB azon kötelezettsége, amely az EKB/2006/9 iránymutatás alapján előszállított és azt követően, a készpénzcsere dátumát megelőzően forgalomba került eurobankjegyekből származik mindaddig, amíg az nem válik a TARGET2 ügyletekből származó eurorendszeren belüli kötelezettségek részévé.

                                    2.

                                    Az euroövezet hitelintézeteinek euróban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos kötelezettségei, beleértve a következők bármelyikét:

                                                a)

                                                folyószámlák, beleértve a KBER Alapokmányának 19.1. cikke szerinti kötelező tartalék követelményeit (a HPM 2.1. forrástétele);

                                                b)

                                                az eurorendszer betéti rendelkezésre állása alapján betétként elhelyezett összegek (a HPM 2.2. forrástétele);

                                                c)

                                                lekötött betétek (a HPM 2.3. forrástétele);

                                                d)

                                                a finomhangoló penziós műveletekből eredő kötelezettségek (a HPM 2.4. forrástétele);

                                                e)

                                                a fedezetkiegészítési felhívásokhoz kapcsolódó betétek (a HPM 2.5. forrástétele).

                                    3.

                                    Nemteljesítő eurorendszerbeli szerződő felek betéti kötelezettségei, amelyeket visszaminősítettek a HPM 2.1. forrástételéből.

                                    4.

                                    Az NKB-k eurorendszeren belüli kötelezettségei, amelyek az EKB-kötvényeknek az EKB/2014/11 iránymutatás (1) I. mellékletének 3.3. fejezete alapján történő kibocsátásából erednek (a HPM 10.2. forrástétele).

                                    5.

                                    A forgalomban lévő eurobankjegyekkel kapcsolatos, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek, beleértve azokat, amelyek e határozat 4. cikkének alkalmazásából erednek (a HPM 10.3. forrástételének része).

                                    6.

                                    A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a HPM 10.4. forrástételének része).

                                    7.

                                    Az egyes NKB-k által az egy éves vagy annál hosszabb lejáratú monetáris politikai kötelezettségek után a negyedév végén elkönyvelt, felhalmozódott kamat (a HPM 12.2. forrástételének része).

                        B.

                        Az egyes NKB-k számításba bevonható forrásainak összegét az EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.

         (1)  EKB/2011/14 iránymutatás (2011. szeptember 20.) az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól (HL L 331., 2011.12.14., 1. o.).”

      II. MELLÉKLET

            „II. MELLÉKLET

               SZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ ESZKÖZÖK

                        A.

                        A számításba bevonható eszközök – minden más tétel kizárásával – a következőket foglalják magukban:

                                    1.

                                    Az euroövezeti hitelintézeteknek az euróban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatban nyújtott kölcsönök (a HPM 5. eszköztétele).

                                    2.

                                    Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok (a HPM 7.1. eszköztételének része).

                                    3.

                                    Eurorendszeren belüli, a KBER Alapokmányának 30. cikke szerint az EKB-nak átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközöknek megfelelő követelések, az arany kivételével (a HPM 9.2. eszköztételének része).

                                    4.

                                    A forgalomban lévő eurobankjegyekre vonatkozó, eurorendszeren belüli nettó követelések, beleértve azokat is, amelyek e határozat 4. cikke alkalmazásából erednek (a HPM 9.4. eszköztételének része).

                                    5.

                                    A TARGET2 ügyletekből eredő, a referencia-kamatlábon kamatozó, eurorendszeren belüli nettó kötelezettségek (a HPM 9.5. eszköztételének része).

                                    6.

                                    Arany, beleértve az EKB-nak átadott aranyra vonatkozó olyan összegű követeléseket, amely lehetővé teszi az egyes NKB-k számára, hogy aranyukból elkülönítsenek az összes NKB által elkülönített arany teljes mennyiségében a jegyzett tőkében alkalmazandó részesedésüknek megfelelő részt (a HPM 1. eszköztétele és 9.2. eszköztételének része).
                                    E határozat alkalmazásában az aranyat a 2002. december 31-i, unciánként euróban meghatározott aranyár alapján kell értékelni.

                                    7.

                                    Az EKB/2006/9 iránymutatás alapján előszállított és azt követően, a készpénzcsere dátumát megelőzően forgalomba került eurobankjegyekből származó követelések (a készpénzcsere dátumáig a HPM 4.1. eszköztétele részeként, és azt követően a HPM 9.5. eszköztétele szerinti levelezőbanki számlák részeként), azonban csak addig, amíg az ilyen követelés a TARGET2 ügyletekből származó eurorendszeren belüli követelések részévé nem válik.

                                    8.

                                    Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer szerződő feleinek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések, és/vagy pénzügyi eszközök vagy (harmadik felekkel szembeni) követelések, amelyeket az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer nemteljesítő szerződő felei által biztosított fedezet végrehajtásával összefüggésben érvényesítettek vagy szereztek meg, amelyeket visszaminősítettek a HPM 5. eszköztételéből (a HPM 11.6. eszköztétele részeként).

                                    9.

                                    Az egyes NKB-k által az egy éves vagy annál hosszabb lejáratú monetáris politikai eszközök után a negyedév végén elkönyvelt, felhalmozódott kamat (a HPM 11.5. eszköztételének része).

                        B.

                        Az egyes NKB-k számításba bevonható eszközeinek értékét az EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.”


title: 2014/364/EU: A Tanács határozata ( 2014. június 12. ) az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról

text:
               18.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 178/11

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. június 12.)
   az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról

      (2014/364/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 196. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)

               Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz.

               (4)

               Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (3).

               (5)

               Ezért ennek megfelelően módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2014. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon.

               (6)

               Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban elfogadandó álláspontja az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. június 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         Y. MANIATIS

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1313/2013/EU határozata az uniós polgári védelmi mechanizmusról (HL L 347., 2013.12.20., 924. o.).

      TERVEZET
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2014 HATÁROZATA
      (…)
      az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1).

                  (2)

                  Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2014. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 10. cikkének (8) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

                  „d)

                  A 2014. január 1-jével hatályba lépő közösségi jogi aktusok:

                              —

                                 32013 D 1313: Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1313/2013/EU határozata az uniós polgári védelmi mechanizmusról (HL L 347., 2013.12.20., 924. o.).
                              Liechtenstein mentesül az e programban való részvétel és az e programhoz való pénzügyi hozzájárulás alól.”

            2. cikk
      Ez a határozat azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (2).
      Ez a határozat 2014. január 1-jétől kezdve alkalmazandó.
      3. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt Brüsszelben,

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

               az EGT Vegyes Bizottság

               titkárai

         (1)  HL L 347., 2013.12.20., 924. o.

         (2)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: 2012/617/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) a SESAR közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/355

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   a SESAR közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2012/617/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a SESAR közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a SESAR közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 219/2007/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1361/2008/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 4b. cikkére,

               —

               tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0114/2012),

               1.

               jóváhagyja a SESAR közös vállalkozás 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a SESAR közös vállalkozás igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 368., 2011.12.16., 32. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 352., 2008.12.31., 12. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: A Tanács határozata (1982. december 13.) a közösségi intézmények közötti információs rendszer iránti igény felmérésének, valamint egy ilyen rendszer létrehozására vonatkozó javaslatok elkészítése céljából a tagállamok és közösségi intézmények tevékenységének összehangolásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31982D0869

Hivatalos Lap L 368 , 28/12/1982 o. 0040 - 0041 finn különkiadás fejezet 1 kötet 2 o. 0028  spanyol különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0003  svéd különkiadás fejezet 1 kötet 2 o. 0028  portugál különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0003

		A Tanács határozata(1982. december 13.)a közösségi intézmények közötti információs rendszer iránti igény felmérésének, valamint egy ilyen rendszer létrehozására vonatkozó javaslatok elkészítése céljából a tagállamok és közösségi intézmények tevékenységének összehangolásáról(82/869/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel a Közgyűlés véleményére [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],mivel az adatfeldolgozás, a szövegfeldolgozás és a távközlés integrációjával olyan új információs technológiák jelennek meg, melyek alkalmasak lehetnek a Közösség munkája lebonyolításának, különösen a közösségi intézmények és a tagállamok közigazgatásai között egyre növekvő információcsere javítására;mivel a közösségi intézményekben és a tagállamok közigazgatásaiban az új információs technológiák nem összehangolt bevezetése a szabad információáramlás új akadályainak veszélyét rejti;mivel a közösségi intézmények alkalmazási lehetőségeinek és felhasználói igényeinek egyértelmű meghatározása pozitív hatást gyakorol a gyártófüggetlen információs rendszerek műszaki szabályozásának kialakítására, valamint a nyilvános távközlési hálózatok bővítésére, és információs rendszerek céljára történő felhasználásukra; következésképpen várható, hogy mindez az ipart újításra ösztönzi;mivel tehát kívánatos olyan koordinációs eljárás megállapítása, melynek célja a közösségi intézmények és az illetékes nemzeti közigazgatások új információtechnológiai igényeinek meghatározása és a gyártófüggetlen információcserére vonatkozó, a nemzetközi szabványosítást is figyelembe vevő közös megállapodások létrehozása;mivel a Szerződés nem rendelkezik az e célból szükséges különös hatáskörökről, ezért a 235. cikket kell alapul venni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA tagállamok és a Bizottság összehangolják tevékenységeiket az alábbiak tekintetében:1. az igények azonosítása és értékelése;2. szükség esetén tervezési és megvalósítási program kidolgozása;3. a gyártófüggetlen információcserére vonatkozó közös megállapodások létrehozása a nemzetközi szabványosítás figyelembevételével,a közösségi intézmények közötti integrált információs rendszer (INSIS) létrehozása céljából, amely új elektronikus technológiák alkalmazását teszi lehetővé a közösségi intézmények közigazgatási szervei és a tagállamok közötti információcserében. A többi közösségi intézményt és szervet fel kell kérni, hogy vegyen részt ebben a koordinációban. A Bizottság felelős a koordináció megvalósításáért a tagállamok és a közösségi intézmények és szervek képviselőiből álló tanácsadó bizottságon keresztül, amelynek feladatmeghatározása a mellékletben található.2. cikkAz 1. cikkben említett munka elvégzésekor a Bizottság jelentést tesz a Tanácsnak és a Közgyűlésnek, és legkésőbb az e határozat hatálybalépését követő 12 hónapon belül ilyen javaslatokat terjeszt elő.3. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1982. december 13-án.a Tanács részérőlaz elnökU. Ellemann-Jensen[1] HL C 125., 1982.5.17., 170. o.[2] HL C 343., 1981.12.31., 4. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETTANÁCSADÓ BIZOTTSÁGFELADATMEGHATÁROZÁS1. Fő feladatok1.1. Általános feladatA tanácsadó bizottság általános feladata a Bizottság támogatása az alábbiakban:- az igények azonosítása és értékelése,- szükség esetén tervezési és megvalósítási program kidolgozása,- a gyártófüggetlen információcserére vonatkozó közös megállapodások létrehozása a nemzetközi szabványosítás figyelembevételévelegy közösségi információs rendszer (INSIS) létrehozása céljából.1.2. Konkrét feladatokA tanácsadó bizottság konkrét feladatai az alábbiakból állnak:1.2.1. segítségnyújtás a Bizottságnak a meglévő és lehetséges igények azonosításában,1.2.2. az információtechnológia területén segítségnyújtás a Bizottságnak a tagállamokban és a közösségi intézményekben indított fontos projektek azonosításában,1.2.3. tanácsadás a Bizottságnak az INSIS-projektek céljait és végrehajtási prioritásait illetően,1.2.4. tanácsadás a Bizottságnak az INSIS tervek és a tagállamokban és a közösségi intézmények tevékenységeinek összeegyeztethetősége kérdésében,1.2.5. tanácsadás a Bizottságnak az INSIS-t érintő szabványok kérdésében.1.2.6. tanácsadás a Bizottságnak a postai igazgatással és az iparággal történő korai koordináció tekintetében.2. Az ülések gyakoriságaAz ülésekre megközelítőleg kéthavonta kerül sor.3. A munka időtartamaMegközelítőleg nyolc hónap.4. RésztvevőkLegfeljebb három képviselő minden tagállamból és minden közösségi intézményből, ahol minden delegáció tagjainak a lehető legmesszebbmenőkig le kell fedniük minden vonatkozó szakértői területet (információs technológia, felhasználói követelmények, stb.).A titkársági teendőket a Bizottság látja el.--------------------------------------------------


title: A parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról

text:
               5.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 212/136

         2009. május 6., szerdaA parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek
   P6_TA(2009)0349
   Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról
   2010/C 212 E/24

      Az Európai Parlament,
   tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra
   tekintettel eljárási szabályzata 188. és 190. cikkére,
   tekintettel az Uniónak a nem uniós országokkal kötött társulási, együttműködési és egyéb megállapodásaira,
   törekedve arra, hogy megerősítsék a parlamenti demokráciát a parlamentek közötti folyamatos párbeszéd fenntartása révén,

               1.

               úgy határoz, hogy a küldöttségek és azok regionális csoportjainak száma a következőképpen alakul:

                  a)   Európa, a Nyugat-Balkán és Törökország

               Delegált küldöttségek:

                           —

                           az EU–Horvátország Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség

                           —

                           az EU–Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség

                           —

                           az EU–Törökország Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség

                     A Svájccal, Izlanddal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, valamint az Európai Gazdasági Térség (EGT) parlamenti vegyes bizottságába delegált küldöttség
               Az Albániával, Bosznia-Hercegovinával, Szerbiával, Montenegróval és Koszovóval fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség

                  b)   Oroszország, a „Keleti Partnerség” államai, Közép-Ázsia és Mongólia

               Az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség,
               Az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség,
               Az EU–Moldova Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség,
               A Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,
               Az EU-Örményország, EU–Azerbajdzsán és EU–Grúzia Parlamenti Együttműködési Bizottságaiba delegált küldöttség,
               Az EU–Kazahsztán, EU–Kirgizisztán és EU–Üzbegisztán Parlamenti Együttműködési Bizottságokba delegált és a Tádzsikisztánnal, Türkmenisztánnal és Mongóliával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                  c)   Magreb, Masrek, Izrael, Palesztina

               Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

                           —

                           Az Izraellel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Palesztin Törvényhozó Tanáccsal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Maghreb-országokkal és az Arab Maghreb Unióval fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Mashreq-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség.

                  d)   az Arab-félsziget, Irak, Irán

               Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

                           —

                           Az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           Az Irakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           Az Iránnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség.

                  e)   Az amerikai kontinens

               Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

                           —

                           Az amerikai Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Kanadával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           Az Andok Közösség országaival fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Mercosurral fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                     Az EU–Mexikó Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség,
               Az EU–Chile Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség,

                  f)   Az ázsiai és csendes-óceáni térség

               Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

                           —

                           A Japánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Kínai Népköztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           Az Indiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           Az Afganisztánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A délkelet-ázsiai országokkal és a Délkelet-ázsiai nemzetek Szövetségével (ASEAN) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Koreai-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           Az Ausztráliával és Új-Zélanddal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség.

                  g)   Afrika

                           —

                           A Dél-Afrikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

                           —

                           A Pánafrikai Parlamenttel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség.

                  h)   Többoldalú közgyűlések

               Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésébe delegált küldöttség,
               Az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség,
               Az Euro-Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség,
               Az Euronest Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség,
               A NATO Parlamenti Közgyűlésével fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, amely a Biztonsági és Védelmi Albizottság tagjaiból fog állni

               2.

                           (a)

                           úgy határoz, hogy az EPA parlamenti bizottságok kizárólag a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság tagjaiból fognak állni – biztosítva a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság illetékes bizottságként betöltött vezető szerepének fenntartását –, és hogy e bizottságoknak aktívan össze kell hangolniuk munkájukat az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűléssel (JPA).

                           (b)

                           úgy határoz, hogy az Euro-mediterrán, az Euro–Latin-amerikai és az Euronest parlamenti közgyűlések tagjait kizárólag az egyes közgyűlésekhez tartozó kétoldalú vagy szubregionális küldöttségekből lehet kiválasztani.

               3.

               emlékeztet az Elnökök Értekezletének határozatára, amelynek értelmében létrehozzák az Euronest Parlamenti Közgyűlést, amely kapcsolatot teremt az Európai Parlament és Ukrajna, Moldova, Fehéroroszország, Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia parlamentjei között; úgy határoz, hogy Fehéroroszország tekintetében az Elnökök Értekezlete javaslatokat fog benyújtani Fehéroroszországnak az Euronest Parlamenti Közgyűlésben való részvételére vonatkozóan.

               4.

               úgy határoz, hogy Küldöttségi Elnökök Értekezletének össze kell állítania azt az éves munkarendtervezetet, amelyet a Külügyi Bizottsággal, a Fejlesztési Bizottsággal és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Elnökök Értekezlete hagy jóvá, azzal feltétellel, hogy az Elnökök Értekezlete úgy is határozhat, hogy átszervezi a naptári beosztást a politikai eseményekre való reagálás érdekében;

               5.

               úgy határoz, hogy a képviselőcsoportok és a független képviselők állandó póttagokat jelölhetnek ki valamennyi delegációban való alkalmazásuk érdekében, és hogy a póttagok száma nem haladhatja meg a csoportokat vagy független képviselőket képviselő rendes tagok létszámát;

               6.

               úgy határoz, hogy a küldöttségi munkában érintett bizottságokkal való együttműködést és az azokkal folytatott konzultációt oly módon fokozzák, hogy e testületek számára a szokásos munkahelyeken együttes üléseket szerveznek;

               7.

               a gyakorlatban arra fog törekedni, hogy egy vagy több bizottsági előadó/elnök ugyanígy részt vehessen a küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságok, a parlamenti vegyes bizottságok és a többoldalú parlamenti közgyűlések eljárásaiban; és úgy határoz, hogy az Elnök – a küldöttség és az illetékes bizottság elnökének együttes kérelmére – hagyja jóvá az ilyen típusú küldöttségeket;

               8.

               úgy határoz, hogy ez a határozat a hetedik parlamenti ciklus első ülésén lép életbe.

               9.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.


title: A Tanács határozata (2017. június 8.) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa összetételének megújításáról

text:
               17.6.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 194/30

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2017. június 8.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa összetételének megújításáról
   (2017/C 194/04)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel a magyar kormány által benyújtott jelölésre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2015. július 14-i (2) és a 2015. szeptember 14-i (3) határozatával a 2015. szeptember 18-tól2018. szeptember 17-ig tartó időszakra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               ODROBINA László lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik magyarországi tag helye megüresedett.

               (3)

               A hivatali idő hátralévő részére, azaz a 2018. szeptember 17-ig tartó időszakra ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának tagjait,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz a 2018. szeptember 17-ig tartó időszakra az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává nevezi ki a következő személyt:
   KORMÁNYKÉPVISELŐK

               MAGYARORSZÁG

               TOMORNÉ VUJKOV Krisztina

         2. cikk
   Ezt a határozatot tájékoztatási célból közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Luxembourgban, 2017. június 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. SIMSON

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 232., 2015.7.16., 2. o.

      (3)  HL C 305., 2015.9.16., 2. o.


title: 2005/754/EK: A Bizottság határozata (2005. október 19.) a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport tagjainak kinevezéséről a harmadik mandátum idejére

text:
               27.10.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 284/6

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. október 19.)
   a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport tagjainak kinevezéséről a harmadik mandátum idejére
   (2005/754/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport (EGE) létrehozásáról, valamint az Európai Bizottság elnökének a tagok kinevezési jogáról szóló 1997. december 16-i bizottsági határozatra (SEC(97) 2404),
   tekintettel a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport megbízatásának módosításáról szóló, 2001. március 26-i bizottsági határozatra (C(2001) 691),
   tekintettel a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport mandátumának meghosszabbításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/383/EK bizottsági határozatra (1),
   tekintettel az EGE honlapján 2005. május 20-án megjelentetett nyílt szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívásra, melynek határideje 2005. június 20.,
   mivel:

               (1)

               Az EGE az Európai Bizottság független és multidiszciplináris, tizenöt tagból álló tanácsadó testülete.

               (2)

               A felhívást követően 38 szándéknyilatkozat érkezett (2), 10 korábbi EGE-tag újraválasztható (3), közülük kilencen jelezték, hogy szeretnének ezzel a lehetőséggel élni.

               (3)

               Szükséges az EGE tagjai körében a megfelelő szakmai gyakorlat és tapasztalat biztosítása.

               (4)

               A tagokat ad personam nevezik ki, személyes hozzáértésük és készségeik alapján,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A következő EGE-tagok kinevezése került négyéves időtartamú meghosszabbításra:

               1.

               Rafael Capurro

               2.

               Inez de Beaufort

               3.

               Göran Hermerén

               4.

               Linda Nielsen

               5.

               Pere Puigdomenech Rosell

               6.

               Günter Virt

         2. cikk
   A következő személyeket nevezték ki EGE-tagoknak, négyéves időtartamra:

               1.

               Emmanuel Agius

               2.

               Diána Bánáti

               3.

               Anne Cambon-Thomsen

               4.

               Carlo Casini

               5.

               Jozef Glasa

               6.

               Hille Haker

               7.

               Julian Kinderler

               8.

               Krzysztof Marczewski

               9.

               Paula Martinho da Silva.

         3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetik ki.

      Kelt Brüsszelben, 2005. október 19-én.

            a Bizottság részéről

         José Manuel BARROSO

            az elnök

      (1)  HL L 127., 2005. 5.20., 17. o.

      (2)  Lásd a 2005/383/EK bizottsági határozat 3. cikke (2) bekezdésének ötödik számozatlan bekezdését: „Az EGE tagjainak kiválasztása szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó nyílt felhívás alapján történik.”

      (3)  Lásd a 2005/383/EK bizottsági határozat 3. cikke (2) bekezdésének ötödik számozatlan bekezdését: „Az EGE minden egyes tagja négy évre szóló kinevezést kap. A kinevezés kétszer hosszabbítható meg ugyanilyen időtartamra.”