title: Az Európai Központi Bank (EU) 2016/3 határozata (2015. november 18.) az illetékes nemzeti hatóságoknak az egységes felügyeleti mechanizmus közös felügyeleti csoportjaiban résztvevő al-koordinátorainak teljesítményéről adandó visszajelzés alapelveinek meghatározásáról (EKB/2015/36)

text:
               5.1.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 1/4

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/3 HATÁROZATA
   (2015. november 18.)
   az illetékes nemzeti hatóságoknak az egységes felügyeleti mechanizmus közös felügyeleti csoportjaiban résztvevő al-koordinátorainak teljesítményéről adandó visszajelzés alapelveinek meghatározásáról (EKB/2015/36)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) és (7) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1024/2013/EU rendelet (a továbbiakban: SSM-rendelet) 6. cikkének (1) bekezdése határozza meg azt, hogy az Európai Központi Bank (EKB) felelős az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) hatékony és következetes működéséért. Az SSM rendelet (79) preambulumbekezdése alapján a motivált, jól képzett és pártatlan személyzet nélkülözhetetlen a hatékony felügyelethez.

               (2)

               A 468/2014/EU európai központi banki rendelet (2) 3–6. cikkében foglaltaknak megfelelően (a továbbiakban az SSM-keretrendelet) az EKB felelős a közös felügyeleti csoportok létrehozataláért és azok összetételéért, amelyek az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok (INH-k) alkalmazottaiból állnak. A közös felügyeleti csoport koordinátora az INH alkoordinátor(ok) támogatásával biztosítja a közös felügyeleti csoporton belül folyó munka koordinálását.

               (3)

               Az INH-k al-koordinátorainak a közös felügyeleti csoportok tagjainak a saját INH-jukból történő koordinálásban betöltött fontos szerepére tekintettel szükséges és arányos intézkedésnek minősül az INH-k alkoordinátorainak a közös felügyeleti csoportokban való teljesítményére vonatkozó visszajelzés rendelkezésre bocsátására szolgáló egységes eljárás bevezetése. Az INH-k al-koordinátorai teljesítményének folyamatos javításához történő hozzájárulás révén az SSM teljesítményére vonatkozó visszajelzés hozzájárul a közös felügyeleti csoportok megfelelő működése elősegítésének a biztosításához. Az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzés rendelkezésre bocsátására kezdetben egy időben korlátozott gyakorlati vizsgálat formájában kerül sor. Az ezen vizsgálat során nyert tapasztalatok alapján megfontolásra fog kerülni az SSM teljesítményre vonatkozó adatok rendelkezésre bocsátásának egy átfogóbb bevezetése. Az INH-k és az EKB az alkalmazottaik teljesítményének értékeléséért kizárólagos felelősségel bírnak. Az INH-k az ezen rendeletnek megfelelően rendelkezésükre bocsátott visszajelzést felhasználhatják az alkalmazottaiknak a mindennapok során történő vezetésére, továbbá a visszajelzés rögzítésre kerülhet az INH-k belső teljesítményértékelésére vonatkozó rendszerében, amennyiben arra a vonatkozó nemzeti jogszabályok lehetőséget adnak.

               (4)

               Felismerve, hogy a teljesítményre vonatkozó visszajelzés szükséges a közös felügyeleti csoportok vezetéséhez, az európai adatvédelmi biztos jóváhagyta az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzés módszerét, feltéve, hogy teljesítmény visszajelzési módszertan pontos működése egy megfelelő szinten elfogadott jogszabályban kerül meghatározásra,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazása során az SSM rendelet 2. cikkében és az SSM-keretrendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
   2. cikk
   Az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzés
   (1)   A INH-k közös felügyeleti csoportokban résztvevő al-koordinátorai visszajelzést kapnak a saját, illetve a csoportjuknak a közös felügyeleti csoportban végzett feladatainak ellátásáról, az I. mellékletben meghatározott elvek mentén és azoknak megfelelően.
   (2)   Az INH-k al-koordinátorai fő feladatainak és céljainak meghatározását követően a visszajelzést azon visszajelzési időszak tekintetében kell rendelkezésre bocsátani, amely a 3. cikkben foglaltaknak megfelelően az ezen rendelet hatályba lépésének napján kezdődik, és amely 2016. február 29-én ér véget.
   3. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2015. november 20-án lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. november 18-án.

            az EKB Kormányzótanácsa részéről

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

      (2)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

      I. MELLÉKLET

         Az INH-knak az egységes felügyeleti mechanizmus közös felügyeleti csoportjaiban résztvevő al-koordinátorainak teljesítményéről adandó visszajelzés alapelvei

         (Az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzés)

         1. alapelv

         Az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzés hatálya

      Az INH-knak a közös felügyeleti csoportokban résztvevő al-koordinátorai az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzés hatálya alá tartoznak, feltéve, hogy legalább a teljes munkaidős munkakör 25 %-áig terjedően a közös felügyeleti csoportban dolgoznak, az érintett INH foglalkoztatási keretrendszerében meghatározottak szerint.

         2. alapelv

         Az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzés célja

      Az SSM egésze működésének biztosítása és javítása érdekében az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzés el fogja ismerni és értékelni fogja az INH-k al-koordinátorainak a feladataik ellátása során nyújtott teljesítményét, az SSM közös célkitűzésinek és kompetenciáinak az al-koordinátorok által történő megértésének továbbfejlesztésére tekintettel, továbbá ezáltal elősegítve a csoport tagjainak motivációját.

         3. alapelv

         Az INH al-koordinátorok SSM teljesítményére vonatkozó visszajelzéssel kapcsolatos eljárás

                  (1)

                  A visszajelzési időszak kezdetén az INH al-koordinátorával történt egyeztetést követően a közös felügyeleti csoport koordinátora meghatározza az INH al-koordinátoroknak az 1. alapelv alatt hivatkozott fő feladatait és célkitűzéseit. A fő feladatok és célkitűzések az SSM visszajelzési nyomtatványban kerülnek rögzítésre.

                  (2)

                  A közös felügyeleti csoport koordinátorának minden egyes, az 1. alapelv alatt hivatkozott INH al-koordinátor számára folyamatos iránymutatást és informális visszajelzést kell adnia a visszajelzési időszak teljes időtartama alatt. A visszajelzési időszak leteltét követően a közös felügyeleti csoport koordinátorának minden egyes, az 1. alapelv alatt hivatkozott INH al-koordinátor számára a ciklus végét jelző visszajelzést kell adnia, mind szóban, mind pedig az SSM visszajelzési nyomtatványon.

                  (3)

                  Mind a folyamatos, mind pedig a ciklus végét jelző visszajelzésnek figyelembe kell vennie az INH-k al-koordinátorainak fő feladatait és célkitűzéseit az SSM visszajelzési nyomtatványban és a II. mellékletben foglalt SSM kompetenciákban rögzítettek szerint, valamint a csoportjuknak a közös felügyeleti csoport egészéhez történő hozzájárulását.

         4. alapelv

         Az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzéshez való hozzáférés

                  (1)

                  A közös felügyelet csoport INH al-koordinátorainak adott, a teljesítményre vonatkozó ciklusvégi visszajelzés hozzáférhetővé tehető és felhasználható az érintett INH által, a saját alkalmazottainak általános vezetése lehetővé tétele érdekében, amennyiben azt a vonatkozó nemzeti jogszabályok lehetővé teszik.

                  (2)

                  Az INH-k dönthetnek akként, hogy az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzést felhasználják a saját belső teljesítményértékelési rendszerük kiegészítéseképpen, amennyiben azt a vonatkozó nemzeti jogszabályok lehetővé teszik.

                  (3)

                  Az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzéshez való hozzáférés – ideértve annak átadását is – a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) 8. cikke a) pontjával összhangban kerül az INH-k rendelkezésére bocsátásra.

         5. alapelv

         Az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzés során feldolgozott személyes adatok védelme

                  (1)

                  Az SSM teljesítményre vonatkozó visszajelzéssel kapcsolatos adatoknak az EKB által történő feldolgozására a 45/2001/EK rendelettel összhangban fog sor kerülni.

                  (2)

                  A teljesítményre vonatkozó visszajelzési adatokat kizárólag a 2. és a 4. alapelvekben foglalt célokra lehet felhasználni, és az adatokat maximum öt évig lehet tárolni.

         (1)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

      II. MELLÉKLET

         AZ SSM KOMPETENCIÁK LISTÁJA

            Szakmai ismeretek
         : A felügyeleti politikák, módszertanok és szabályozások ismerete különösen az SSM-el összefüggésben, csakúgy, mint a pénzügyi intézmények működésével kapcsolatos ismeretek. Figyelemmel követi az ezeken a területeken bekövetkezett fejleményeket, és a munkája megfelelő területein alkalmazza ezeket az ismereteket.

            Kommunikáció
         : Mind az egyének, mind pedig a csoportok részére szóban és írásban is tisztán és következetesen kommunikálja az információkat annak biztosítása érdekében, hogy azok megértsék az információkat és a mondandó lényegét. Másokat illendően végighallgat a megfelelő módon ad választ.

            Együttműködés
         : A csoport európai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében folyamatos és együttműködő munkakapcsolatokat épít ki, és tart fenn a munkatársaival. Hatékony kapcsolatokat épít ki és tart fenn másokkal a csoportmunka ösztönzése és támogatása érdekében. Aktívan megosztja a csoporttal a rendelkezésére álló adatokat, tudást és információkat.

            A kitűzött célok elérésére vonatkozó elszántság
         : A feladatait megbízhatóan és kitartóan ellátja, a sikeres megoldások keresése során saját magatartását oly módon alakítja, hogy az biztosítsa a sikeres eredmény elérése érdekében szükséges megfelelő hozzáállást.

            Ítélőképesség és beavatkozóképesség
         : A helyzeteknek, adatoknak és az információknak a megfelelő stratégiák, tervek és politikák kialakítása érdekében történő elemzése. Egy adott kérdés megértése, és az attól eltérő, illetve annak ellentmondó nézőpont kialakítása, és amennyiben az szükséges, úgy a megközelítésmódoknak a megváltozott helyzet által megkívántak szerint történő átalakítása; a problémák új szemszögből történő átgondolása; a mások által javasolt gondolkodásmód, illetve megoldások kiterjesztése. A problémáknak az ajánlás megtétele vagy egy következtetés meghozatala előtti teljes megértésére törekvés, mindeközben a szükségeknek megfelelően teljes körű és pontos információk beszerzése, beavatkozó jellegű kérdések feltétele, valamint a lehetséges problémák és információk folyamatos keresése által megalapozott következtetésre jutás.

            A tudatosság mértéke és az előre tekintő jellegű magatartás
         : Saját szerepén túlmutató, átfogó jellegű nézőpontot alakít ki, amelyet a különböző feladatok/szakterületek teljes körű megértése, az összetett kulturális kontextusok és nézőpontok vonatkozásában gyakorolt tudatosság, valamint a saját döntései másokra gyakorolt hatásának elemzése által ér el. Előretekintő, a jövőbeli lehetőségekre, illetve veszélyekre felkészülő, továbbá lehetőségeket teremtő, vagy a jövőbeli problémák elkerülését lehetővé tévő fellépés.

            Objektív, integráns és független eljárás
         : Független és objektív, az Unió egészének érdekében történő, az SSM szakmai standardjain alapuló, a helyzet átfogó és valós értékelését lehetővé tevő, a körülményeket igazoló eljárás. Az igazolható adatokra és tényekre támaszkodás által az elfogultság, az előítélet és a szubjektív értékelés kiiktatására törekvés.

            Az SSM csoportok vezetése (kizárólag vezetők számára)
         : Csoportok (virtuális/távoli) vezetése, és a csoportcélok elérésnek érdekében történő irányítása. A csoporttevékenységek határokon átnyúló koordinálása iránymutatások nyújtása, valamint a csoport kompetenciáinak és összetettségének leghatékonyabb módon történő kihasználása által. Az ellentmondások kezelésére és leküzdésére irányuló munkavégzés, a bizonytalan helyzetek irányítására és az ilyen helyzetekben való teljesítésre vonatkozó megoldások találása.


Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0479

A Tanács határozata (2003. június 16.) a Tanács Főtitkárságához kiküldött nemzeti szakértőkre és nemzeti katonai állományra vonatkozó szabályokról, valamint az 1997. június 25-i és 1999. március 22-i határozat, illetve a 2001/41/EK és a 2001/496/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről

Hivatalos Lap L 160 , 28/06/2003 o. 0072 - 0080 CS.ES fejezet 18 kötet 02 o. 141  - 149 ET.ES fejezet 18 kötet 02 o. 141  - 149 HU.ES fejezet 18 kötet 02 o. 141  - 149 LT.ES fejezet 18 kötet 02 o. 141  - 149 LV.ES fejezet 18 kötet 02 o. 141  - 149 MT.ES fejezet 18 kötet 02 o. 141  - 149 PL.ES fejezet 18 kötet 02 o. 141  - 149 SK.ES fejezet 18 kötet 02 o. 141  - 149 SL.ES fejezet 18 kötet 02 o. 141  - 149

		A Tanács határozata(2003. június 16.)a Tanács Főtitkárságához kiküldött nemzeti szakértőkre és nemzeti katonai állományra vonatkozó szabályokról, valamint az 1997. június 25-i és 1999. március 22-i határozat, illetve a 2001/41/EK és a 2001/496/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről(2003/479/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,mivel:(1) A kiküldött nemzeti szakértőknek (a továbbiakban: KNSZ) és a kiküldött nemzeti katonai állománynak (a továbbiakban: kiküldött katonai állomány) lehetővé kell tenni, hogy magas szintű tudásukat és szakmai hozzáértésüket a Tanács Főtitkársága (a továbbiakban: Főtitkárság) felhasználhassa, különösen azon területeken, ahol e szakértelem nem áll könnyen rendelkezésre.(2) E határozatnak elő kell mozdítania az európai politikákkal kapcsolatos szakmai tapasztalat és tudás cseréjét úgy, hogy a Főtitkársághoz ideiglenes jelleggel szakértőket oszt be a tagállamok közigazgatásából. Szoros együttműködést igyekszik biztosítani a Tanács és a nemzeti közigazgatások vagy a nemzetközi szervezetek között úgy, hogy azokhoz a Főtitkárság tisztviselőket küld ki.(3) A KNSZ-t a tagállamok kormányaiból vagy minisztériumaiból, illetve nemzetközi szervezetektől kell kiválasztani.(4) A KNSZ-nek és a kiküldött katonai állomány tagjainak e határozatban megállapított jogai és kötelezettségei biztosítják, hogy feladataikat kizárólag a Főtitkárság érdekében végezzék.(5) A KNSZ és a kiküldött katonai állomány tagjai – munkájuk ideiglenes jellegét és különleges jogállásukat szem előtt tartva – a Főtitkárság nevében nem vállalhatnak felelősséget annak közjogi jogosítványai gyakorlása tekintetében.(6) E határozatnak kell megállapítania a KNSZ és a kiküldött katonai állomány alkalmazására vonatkozó minden feltételt, és azokat a kiadásokat fedező költségvetési előirányzatok eredetétől függetlenül kell alkalmazni.(7) Emellett az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozása érdekében különleges rendelkezéseket kell hozni a Főtitkársághoz kiküldött katonai állomány tagjai tekintetében.(8) E szabályok az 1997. június 25-i és az 1999. március 22-i határozatban, valamint a 2001/41/EK és a 2001/496/KKBP határozatban megállapítottak helyébe lépnek, és e határozatokat hatályon kívül kell helyezni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:I. FEJEZETÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkAlkalmazási terület(1) E szabályok a nemzeti, regionális vagy helyi közigazgatási szervek által a Főtitkársághoz kiküldött nemzeti szakértőkre (KNSZ) vonatkoznak. Ezeket a nemzetközi szervezetektől kiküldött szakértőkre is alkalmazni kell.(2) Az e szabályok hatálya alá tartozó személyek saját munkaadójuk alkalmazásában maradnak kiküldetésük időtartama alatt, és illetményüket is ugyanezen munkaadótól kapják.(3) A KNSZ alkalmazását a Főtitkárság végzi saját igényeinek és költségvetési lehetőségeinek megfelelően. Ezen alkalmazás módját a főtitkárhelyettes határozza meg.(4) A KNSZ-nek valamely tagállam állampolgárának kell lennie, kivéve, ha a főtitkárhelyettes olyan eltérést állapít meg, amely nem alkalmazható a KKBP/EBVP területén. A KNSZ-t a tagállamok állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi alapon kell toborozni. A tagállamok és a Főtitkárság együttműködnek annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben biztosítsák a férfiak és nők közötti egyensúlyt és az esélyegyenlőség elvének tiszteletben tartását.(5) A kiküldetés a Főtitkárság Személyzeti és Igazgatási Főigazgatósága, valamint az érintett tagállam állandó képviselete vagy adott esetben a nemzetközi szervezet közötti levélváltás útján történik. A Főtitkársághoz kiküldött KNSZ-re vonatkozó szabályokat csatolni kell a levélváltáshoz.2. cikkA kiküldetés időtartama(1) A kiküldetés időtartama hat hónapnál nem lehet rövidebb, és nem haladhatja meg a két évet, illetve azt követően meghosszabbítható, összesen négy évet meg nem haladó időtartamra.(2) A kiküldetésre szánt időtartamot előre, az 1. cikk (5) bekezdése rendelkezésének megfelelő levélváltásban kell meghatározni. Ugyanezen eljárás vonatkozik a kiküldetés időtartama meghosszabbításának esetére.(3) A Főtitkársághoz már kiküldött KNSZ-t újra ki lehet küldeni a belső szabályozásnak megfelelően, amely meghatározza az egy személy által a Főtitkárság szervezeti egységeinél eltölthető leghosszabb időtartamot, a következő feltételekre is figyelemmel:a) a KNSZ-nek továbbra is meg kell felelnie a kiküldetés feltételeinek;b) az előző kiküldetés vége és bármely további kiküldetés között legalább hatéves időtartamnak kell eltelnie; amennyiben a KNSZ az első kiküldetés végén újabb szerződést kapott, a hatéves időtartam ez utóbbi szerződés lejártával kezdődik. E rendelkezés nem akadályozza, hogy a Főtitkárság elfogadja egy olyan KNSZ kiküldetését, akinek az első kiküldetése négy évnél rövidebb ideig tartott, de ez esetben az új kiküldetés nem haladhatja meg a négyéves időtartam le nem járt részét.3. cikkA kiküldetés helyeA KNSZ-t Brüsszelbe vagy a Főtitkárság egy összekötő hivatalába kell kiküldeni.4. cikkFeladatok(1) A nemzeti szakértő segíti a Főtitkárság tisztviselőit és ideiglenesen megbízott alkalmazottait, és végrehajtja a neki kijelölt feladatokat.A végrehajtandó feladatokat a Főtitkárság és a nemzeti szakértőt kiküldő közigazgatási szerv között létrejött kölcsönös megállapodásban kell meghatározni a szervezeti egységek érdekében, figyelemmel a jelölt képesítéseire.(2) A KNSZ csak az alábbiak szerint vesz részt a feladatokban és az üléseken:a) egy főtitkársági tisztviselő vagy ideiglenesen megbízott alkalmazott kíséretében; vagyb) megfigyelőként vagy kizárólag tájékoztatási célokra, ha egyedül van.Az érintett szervezeti egység főigazgatója bizonyos különleges körülmények között eltérhet e szabálytól a nemzeti szakértőnek adott egyedi megbízás alapján, miután meggyőződött arról, hogy nem áll fenn érdekellentét lehetősége. A KNSZ a Főtitkárságot nem vonhatja be külső kötelezettségvállalásba, ha a főtitkár/főképviselő felügyelete alatt az érintett szervezeti egység főigazgatója nem adott arra különleges megbízást.(3) A Főtitkárság felelős a KNSZ által elvégzett feladatok eredményének jóváhagyásáért.(4) Az érintett főtitkársági szervezeti egységek, a KNSZ munkaadója és a KNSZ megtesz minden lehetségest annak érdekében, hogy a kiküldetés tartama alatt elkerüljön a KNSZ megbízatásaival kapcsolatos minden lehetséges érdekellentétet vagy ilyen ellentétnek a látszatát. E célból a Főtitkárság kellő időben tájékoztatja a KNSZ-t és a munkaadót a tervezett feladatról, és mindegyiküket felkéri annak írásbeli megerősítésére, hogy nem tudnak olyan okról, amelynek következtében a KNSZ-t ne lehetne az adott feladattal megbízni. A KNSZ-t felkérik, hogy nyilatkozzon különösen a családi körülményei (a közeli hozzátartozói szakmai tevékenységei vagy saját, illetve hozzátartozói jelentős pénzügyi érdekeltségei) és a javasolt feladat között a kiküldetés során fennálló bármely lehetséges ellentétről.A munkaadó és a KNSZ vállalja, hogy a Főtitkárságot értesíti minden változásról, amely a kiküldetés során a körülményeiben bekövetkezett, és amely ilyen ellentétet eredményezhet.(5) Ha a Főtitkárság úgy ítéli meg, hogy a KNSZ-re bízott feladatok jellege különleges óvintézkedéseket követel, a KNSZ kiküldetése előtt végre kell hajtani a biztonsági vizsgálatot.(6) Amennyiben a (2), (3) és (4) bekezdés rendelkezéseit nem tartották be, a Főtitkárság a 8. cikk feltételei alapján megszüntetheti a KNSZ kiküldetését.5. cikkJogok és kötelezettségek(1) A kiküldetés során:a) a KNSZ feladatának végrehajtása során és viselkedésével kizárólag a Tanács érdekeit tartja szem előtt;b) a KNSZ tartózkodik minden olyan tevékenységtől, és különösen minden olyan nyilvános véleménynyilvánítástól, amely a Főtitkárságnál betöltött tisztségével függ össze;c) az a KNSZ, akit megbízatásának végrehajtása során arra kérnek fel, hogy döntést hozzon egy olyan ügyben, amelynek kezelése vagy eredménye tekintetében olyan személyes érdekeltsége van, amely befolyásolhatja a függetlenségét, köteles tájékoztatni azon szervezeti egység vezetőjét, ahová őt kiküldték;d) a KNSZ sem egyedül, sem másokkal együtt nem hozhat és vagy hozathat nyilvánosságra az Európai Unió munkájával foglalkozó szöveget, ha erre vonatkozóan nem szerezte meg a Főtitkárság hatályos feltételeinek és szabályainak megfelelő engedélyt. Az engedély csak abban az esetben tagadható meg, ha a tervezett kiadvány sértené az Európai Unió érdekeit;e) a KNSZ-nek a feladataként elvégzett munkájához fűződő minden joga a Főtitkárság tulajdonát képezi;f) a KNSZ-nek a kiküldetés helyén vagy attól olyan távolságban kell tartózkodnia, amely tevékenysége megfelelő végrehajtásával összeegyeztethető;g) a KNSZ segítséget nyújt és tanácsot ad a kiküldetés helye szerinti felettesének, és a rábízott feladatok teljesítéséről felettesének kell beszámolnia;h) tisztségének gyakorlása során a KNSZ nem fogadhat el utasításokat munkaadójától vagy nemzeti kormányától. Nem végezhet semmilyen szolgáltatást sem munkaadója, sem pedig kormányok vagy bármely más személy, magánvállalat vagy a közigazgatás részére.(2) A kiküldetés időtartama alatt és azt követően a KNSZ-nek a legnagyobb titoktartással kell eljárnia a megbízatása során vagy azzal kapcsolatban tudomására jutott valamennyi tény és információ tekintetében. Jogosulatlan személynek semmilyen formában nem fedhet fel törvényesen nyilvánosságra nem hozott dokumentumot vagy információt, és azokat személyes előnyére sem használhatja fel.(3) A kiküldetés befejeztével a KNSZ továbbra is köteles feddhetetlenül és titoktartással eljárni az új feladatai elvégzésében és bizonyos tisztségek vagy előnyök elfogadásakor.E célból a KNSZ-nek a kiküldetést követő három évig azonnal tájékoztatnia kell a Főtitkárságot minden olyan megbízatásról vagy feladatról, amelyet a munkaadója részére végre kell hajtania, és amely valószínűleg érdekellentétet okozhat a kiküldetés során végrehajtott feladataival kapcsolatban.(4) A KNSZ-t kötik a Főtitkárságnál hatályban lévő biztonsági szabályok.(5) Amennyiben a kiküldetés időtartama alatt e cikk rendelkezéseit nem tartják be, a Főtitkárság a 8. cikk rendelkezései alapján jogosult megszüntetni a KNSZ kiküldetését.6. cikkSzint, szakmai tapasztalat és nyelvismeret(1) A KNSZ-nek legalább hároméves, teljes munkaidős tapasztalattal kell rendelkeznie olyan közigazgatási, tudományos, technikai, tanácsadói vagy felügyeleti munkakörben, amelyet az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben meghatározott A. vagy B. kategóriának felel meg. A kiküldetés előtt a KNSZ munkaadója a szakértőnek a megelőző 12 hónapról alkalmazási igazolást bocsát a Főtitkárság rendelkezésére.(2) A KNSZ feladatai ellátásához egy közösségi nyelv alapos ismeretével és egy másik nyelv kielégítő ismeretével kell rendelkeznie.7. cikkA kiküldetés felfüggesztése(1) A Főtitkárság engedélyt adhat a kiküldetés felfüggesztésére és meghatározhatja a vonatkozó feltételeket. A felfüggesztés során:a) a 15. és 16. cikkben említett juttatásokat nem kell kifizetni;b) a 18. és 19. cikkben említett költségeket csak akkor kell kifizetni, ha a felfüggesztés a Főtitkárság kérésére történik.(2) A Főtitkárságnak tájékoztatnia kell a KNSZ munkaadóját.8. cikkA kiküldetés megszüntetése(1) A (2) bekezdésre is figyelemmel, a kiküldetést a Főtitkárság vagy a KNSZ munkaadója kérésére lehet megszüntetni, három hónapos felmondási idővel. A kiküldetés a KNSZ kérésére is megszüntethető ugyanilyen felmondási idővel és a Főtitkárság beleegyezésével.(2) A kiküldetés felmondási idő nélkül is megszüntethető egyes rendkívüli körülmények esetén:a) a KNSZ munkaadója által, amennyiben annak alapvető érdekei így kívánják,b) a Főtitkárság és a munkaadó közötti megállapodással a KNSZ-nek mindkét félhez intézett kérésére, ha a KNSZ alapvető személyes vagy szakmai érdekei így kívánják,c) a Főtitkárság által, amennyiben a KNSZ nem teljesíti az e szabályokban foglalt kötelezettségségeit. A KNSZ ezt megelőzően lehetőséget kap arra, hogy védekezzen az ellene felhozottakkal szemben.(3) A (2) bekezdés c) pontja szerinti felmondás esetén a Főtitkárság haladéktalanul tájékoztatja a munkaadót.II. FEJEZETMUNKAKÖRÜLMÉNYEK9. cikkTársadalombiztosítás(1) A kiküldetést megelőzően az a munkaadó, amelytől a KNSZ-t kiküldik, igazolja a Főtitkárság részére, hogy a kiküldetés időtartama alatt a KNSZ az őt alkalmazó közigazgatási vagy nemzetközi szervezetre vonatkozó szociális biztonságról szóló jogszabályok hatálya alatt marad, és az illető szervezet vállalja a külföldön felmerülő költségeket.(2) A KNSZ-t a kiküldetés megkezdésétől a Főtitkárság biztosítja baleseti kockázat ellen. Azon a napon, amikor nemzeti szakértő megjelenik a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóságon a kiküldetésével kapcsolatos ügyviteli formalitások intézése érdekében, a Főtitkárság átadja neki a biztosítás feltételeinek a másolatát.10. cikkMunkaidő(1) A munkaidő tekintetében a Főtitkárságnál hatályos szabályok irányadóak a KNSZ számára. E szabályokat a főtitkárhelyettes módosítja, ha a szervezeti egység igényei így kívánják.(2) A KNSZ a kiküldetés időtartama alatt teljes munkaidőben teljesít szolgálatot. A Főigazgatóság kellően indokolt kérésére és a Főtitkárság érdekeivel történő összeegyeztethetőségre is figyelemmel a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság részmunkaidős munkavégzést is engedélyezhet a KNSZ számára, ha ebbe munkaadója is beleegyezik.(3) Ha a KNSZ-nek engedélyezték a részmunkaidős munkavégzést, a KNSZ-nek legalább a rendes munkaidő felében kell dolgoznia.(4) A KNSZ csak akkor dolgozhat rugalmas munkaidőben, ha erre feljogosítja a Főtitkárság azon szervezeti egysége, ahova őt kiküldték. Az engedélyt tájékoztatási célból továbbítani kell a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság megfelelő egységéhez.(5) A Főtitkárságnál hatályban lévő, a váltott műszakos munkarendben történő munkavégzésre vonatkozó juttatásokat a KNSZ-nek is meg lehet adni.11. cikkBetegség vagy baleset miatti távollét(1) Betegség vagy baleset miatti távollét esetén a KNSZ a lehető legrövidebb időn belül értesíti felettesét és megadja az aktuális lakcímét. Három napot meghaladó távollét esetén orvosi igazolást kell benyújtania, és a Főtitkárság által szervezett orvosi vizsgálatnak is alávethető.(2) Ha a három napot meg nem haladó, betegség vagy baleset miatti távollétek teljes tartama 12 hónapon belül meghaladja a 12 napot, a KNSZ minden további betegség vagy baleset miatti távollét esetén orvosi igazolást köteles benyújtani.(3) Amennyiben a betegszabadság tartama meghaladja az egy hónapot vagy a KNSZ által teljesítendő szolgálat idejét, ezek közül a hosszabbat figyelembe véve, a 15. cikk (1) és (2) bekezdésében említett juttatásokat automatikusan fel kell függeszteni. E rendelkezés nem vonatkozik a terhességhez kapcsolódó betegségek esetére. A betegszabadság nem haladhatja meg az érintett személy kiküldetésének időtartamát.(4) Ha azonban a KNSZ a kiküldetés során bekövetkező, munkájával összefüggő balesetet szenved, továbbra is teljes összegben megkapja a 15. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt juttatásokat a munkaképtelensége teljes időtartama alatt, egészen a kiküldetési időszak végéig.12. cikkÉves szabadság, külön szabadság és munkaszüneti napok(1) A KNSZ minden teljes szolgálati hónap után két és fél nap szabadságra jogosult (naptári évenként harminc napra).(2) A szabadságot előzetesen engedélyeztetni kell azzal a szervezeti egységgel, ahová a KNSZ-t kirendelték.(3) A KNSZ-nek indokolt kérés esetén külön szabadság is adható az alábbi esetekben:- a nemzeti szakértő házasságkötése esetén évente két nap,- a házastárs súlyos betegsége esetén legfeljebb három nap,- a házastárs halála esetén négy nap,- felmenő ági rokon súlyos betegsége esetén évente legfeljebb két nap,- felmenő ági rokon halála esetén két nap,- gyermek születése esetén két nap,- gyermek súlyos betegsége esetén évente legfeljebb két nap,- gyermek halála esetén négy nap.(4) A KNSZ munkaadójának kellően indokolt kérésére a Főtitkárság 12 hónapos időtartamon belül legfeljebb két nap külön szabadságot engedélyezhet, eseti elbírálás alapján.(5) Részmunkaidős munkavégzés esetén az éves szabadságot arányosan csökkenteni kell.(6) A kiküldetés végéig ki nem vett szabadság a kiküldetés időtartamának végével elvész.13. cikkSzülési szabadság(1) A várandós KNSZ-nek 16 hét szülési szabadság jár, amely időtartam alatt a 15. cikkben rendelt juttatásokat kapja.(2) A szoptató KNSZ kérésére, és a tényt igazoló orvosi igazolás alapján külön, legfeljebb négyhetes szabadságot kaphat, amely szülési szabadságának végétől kezdődik, és amely időtartam alatt a 15. cikkben megállapított juttatásokat kapja.(3) Amennyiben a nemzeti szakértő munkaadójának nemzeti jogszabályai hosszabb szülési szabadságot biztosítanak, a kiküldetést a Főtitkárság által megadott időt meghaladó időszak alatt fel kell függeszteni. Ilyen esetben a felfüggesztés tartamának megfelelő időszakkal kell a kiküldetést meghosszabbítani, amennyiben a Főtitkárság jogos érdekei így kívánják.(4) Másik lehetőségként a KNSZ kérheti, hogy a kiküldetés felfüggesztése terjedjen ki a szülésre és a szoptatásra engedélyezett szabadság teljes tartamára. Ilyen esetben a felfüggesztés tartamának megfelelő időszakkal kell a kiküldetést meghosszabbítani, amennyiben a Főtitkárság jogos érdekei így kívánják.14. cikkKezelés és ellenőrzésA szabadságok kezelése és ellenőrzése a Főtitkárság igazgatási feladatai közé tartozik. A munkaidő és a távollétek ellenőrzése a főigazgatóság felelőssége vagy azon szervezeti egységé, ahová a KNSZ-t kirendelték.III. FEJEZETJUTTATÁSOK ÉS KÖLTSÉGEK15. cikkNapidíj(1) A KNSZ-t kiküldetése teljes időtartamára napidíj illeti meg. Amennyiben a lakóhely és a kiküldetés helye közötti távolság 150 kilométer vagy annál kevesebb, a napidíj összege 26,78 euró. Ha a távolság 150 kilométernél több, a napidíj összege 107,1 euró.(2) Ha a KNSZ-nek sem a Főtitkárság, sem a munkaadója nem téríti meg a költözési költségeit, kiegészítő havi juttatást kell részére fizetni a következő táblázat szerint:A lakóhely és a kiküldetés helye közötti távolság (km) | Összeg euróban |0–150 | 0 |> 150 | 68,85 |> 300 | 122,40 |> 500 | 198,90 |> 800 | 321,30 |> 1300 | 504,90 |> 2000 | 604,35 |A juttatást havonta, utólag kell fizetni.(3) E juttatásokat a kiküldetés, az éves szabadság, a szülési szabadság, a külön szabadság és a Főtitkárság által kiadott munkaszüneti napok idejére is ki kell fizetni.(4) Az a KNSZ, akinek a kiküldetését hat hónappal megelőző három év során szokásos tartózkodási helye vagy fő szakmai tevékenységének helyszíne a kiküldetés helyétől 150 kilométerre vagy annál kisebb távolságra volt, 26,78 euró napidíjban részesül. E rendelkezés alkalmazásában nem vehetők figyelembe a szakértő által a kiküldetés helyszínétől eltérő állam vagy nemzetközi szervezet részére végzett munkából eredő körülmények.(5) A KNSZ kiküldetése megkezdésekor előlegként 75 napnak megfelelő napidíjat vesz fel, amely után a jelzett időtartam alatt bármely hasonló juttatásra való jogosultsága megszűnik. Amennyiben a Főtitkársághoz történő kiküldetés az előleg kiszámításához figyelembe vett időtartam vége előtt megszűnik, a KNSZ köteles az időtartam hátralévő részének megfelelő összeget visszatéríteni.(6) Az 1. cikk (5) bekezdésében előírt levélváltáskor a Főtitkárságot tájékoztatni kell az e cikk (1) bekezdésében említett kifizetéshez hasonló bármely juttatásról, amelyben a KNSZ részesül. Ezen összegeket le kell vonni a Főtitkárság által az említett (1) bekezdés értelmében fizetendő juttatásból.(7) A napi és a havi juttatásokat évente, visszamenőleges hatály nélkül kell kiigazítani, a Közösség brüsszeli és luxemburgi tisztviselői alapilletményének változása alapján.(8) A Főtitkárság összekötő hivatalához kirendelt KNSZ esetében az e cikkben említett napidíjat lakhatási támogatás válthatja fel, amennyiben ezt a kiküldetés országának különleges körülményei igazolják, és erről az igazgatási és protokoll főigazgató kellően indokolt határozatot hoz.16. cikkKiegészítő átalányjuttatás(1) Azon eset kivételével, amikor a KNSZ lakóhelye a kiküldetés helyétől kevesebb mint 150 kilométerre található, a szakértő – szükség esetén – kiegészítő átalányjuttatásban részesül, amelynek összege megegyezik a munkaadója által fizetett éves bruttó illetménye (a családi támogatások levonásával) és a Főtitkárság által fizetett napidíj, valamint az A8 vagy B5 besorolási osztály 1. fizetési fokozatába tartozó tisztviselő alapilletménye közötti különbséggel attól függően, hogy a szakértő melyik besorolásba tartozik.(2) E juttatást évente egyszer, visszamenőleges hatály nélkül kell kiigazítani, a Közösség tisztviselői alapilletményének változása alapján.17. cikkLakóhely(1) E szabályok értelmében lakóhelynek minősül az a hely, ahol a KNSZ munkaadója részére a kiküldetését közvetlenül megelőzően a tevékenységét végezte. A kiküldetés helye az a hely, ahol azon főtitkársági szervezeti egység található, ahová a KNSZ-t kiküldték. Mindkét helynek szerepelnie kell az 1. cikk (5) bekezdésében említett levélváltásban.(2) Ha a kiküldött KNSZ munkaadója képviseletében már kiküldték egy olyan helyre, amely nem azonos a munkaadó központi székhelyével, azt a helyet kell lakóhelynek tekinteni, amely a kettő közül a kiküldetés helyéhez közelebb található.(3) A kiküldetés helyét kell lakóhelynek tekinteni a következő esetekben:a) a kiküldetést hat hónappal megelőző három év során a KNSZ szokásos tartózkodási helye vagy fő szakmai tevékenysége gyakorlásának a helye a kiküldetés helyétől 150 kilométerre vagy annál kisebb távolságra volt; vagyb) a Főtitkárság által a kiküldetés kérése idején a kiküldetés helye azonos a KNSZ házastársának vagy bármely eltartott gyermekének fő lakóhelyével.E célból a kiküldetés helyétől 150 kilométernél kisebb távolságra lévő lakóhely a kiküldetés helyén található lakóhelynek kell tekinteni.(4) E cikk alkalmazásában nem vehetők figyelembe a szakértő által a kiküldetés helyétől eltérő állam vagy nemzetközi szervezet részére végzett munkából eredő körülmények.18. cikkUtazási költségek(1) A KNSZ az alábbi utazásiköltség-térítésekre jogosult, amennyiben lakóhelye a kiküldetés helyétől 150 kilométert meghaladó távolságra van:a) saját részre:- a kiküldetés időtartamának megkezdésekor a lakóhelytől a kiküldetés helyéig;- a kiküldetés időtartamának befejezésekor a kiküldetés helyétől a lakóhelyig;b) házastársa és eltartott gyermekei részére, feltéve, ha azok a KNSZ-szel együtt élnek, és a költözés költségeit a Főtitkárság megtéríti:- a kiküldetés megkezdésekor a lakóhelyről a kiküldetés helyére való költözéskor;- a kiküldetés befejezésekor a kiküldetés helyétől a lakóhelyig.(2) Amennyiben az utazás nem repülővel történik, az összeget átalánydíjas formában kell megtéríteni, amely a másodosztályú vasúti viteldíjon alapul, pótlékok nélkül. Ugyanez vonatkozik az autóval megtett útra is. Amennyiben a vasúton történő utazás hossza meghaladja az 500 km-t, vagy ha a szokásos útvonalba tengeri átkelés is tartozik, a légi közlekedés ára is visszatéríthető, legfeljebb a kedvezményes árú jegy (PEX vagy APEX) tényleges költségéig, a jegyek és beszállókártyák bemutatásakor.(3) Az (1) bekezdéstől eltérően az a KNSZ, aki bizonyítani tudja, hogy megváltoztatta azt a helyet, ahol fő tevékenységét gyakorolni fogja a kiküldetés után, a fenti korlátok között utazásiköltség-térítésre jogosult arra a helyre. A költségtérítés nem jelentheti nagyobb összeg kifizetését, mint amelyre a KNSZ jogosult lenne, ha a lakóhelyére térne vissza.(4) Ha a KNSZ intézkedett a lakóhelyéről a kiküldetés helyére való költözésről, minden évben átalánydíjas juttatásra jogosult, amelynek összege azonos a kiküldetés helyéről a lakóhelyre történő menettérti utazás költségével saját részére, házastársa és valamennyi eltartott gyermeke részére, a Főtitkárságnál hatályban lévő rendelkezések alapján.19. cikkKöltözési költségek(1) A 15. cikk (4) bekezdésének második mondatára figyelemmel a KNSZ a Főtitkárság költségén átviheti személyes használati tárgyait lakóhelyéről a kiküldetés helyére, miután annak előzetes hozzájárulását megkapta a Főtitkárságnál a költözési költségek térítéséről szóló, az adott időpontban hatályban lévő szabályok alapján, feltéve hogy az alábbi feltételek is teljesülnek:a) a kiküldetés első időtartama két év;b) a nemzeti szakértő lakóhelye a kiküldetés helyétől legalább 100 km távolságra van;c) a költözést a kiküldetés kezdeti időpontjától számított hat hónapon belül be kell fejezni;d) a hozzájárulást legalább a költözés tervezett időpontja előtt két hónappal kérni kell;e) a költözés költségeit a munkaadó nem téríti meg;f) a KNSZ a Főtitkárság részére elküldi az árajánlatok, átvételi elismervények és számlák eredeti példányait, valamint egy olyan igazolást a saját munkaadójától, amely megerősíti, hogy a költözés költségeit nem a munkaadó viseli.(2) Amennyiben a kiküldetés helyére történő költözés költségeit a Főtitkárság megtérítette, a nemzeti szakértő – a (3) és (4) bekezdésre is figyelemmel – a kiküldetés végén és előzetes engedélyezés után jogosult a kiküldetés helyéről a lakóhelyre történő költözés költségeinek megtérítésére, a Főtitkárságnál a költözési költségek térítéséről szóló, az adott időpontban hatályban lévő szabályok alapján, az (1) bekezdés d), e) és f) pontjában megállapított feltételekre és az alábbi kiegészítő feltételekre is figyelemmel:a) a költözés nem történhet a kiküldetés végét megelőző három hónapnál korábbi időpontban;b) a költözést a kiküldetés végének időpontjától számított hat hónapon belül be kell fejezni.(3) Az a KNSZ, akinek kiküldetését saját vagy munkaadója kérésére a kiküldetés kezdetétől számított két éven belül megszüntetik, a lakóhelyre történő költözés költségeinek megtérítésére nem jogosult.(4) Amennyiben a KNSZ bizonyítja, hogy megváltozott az a hely, ahol fő tevékenységét a kiküldetés után folytatni fogja, az új helyre történő költözés költségei megtéríthetők, de legfeljebb azon összeghatárig, amelyet a lakóhelyre történő költözés esetében fizettek volna.20. cikkKiküldetések és ezek költségei(1) A 4. cikknek megfelelően a KNSZ kiküldhető.(2) A kiküldetés költségeit a Főtitkárságnál hatályban lévő szabályoknak megfelelően kell megtéríteni.21. cikkKépzésA KNSZ jogosult részt venni a Főtitkárság által szervezett képzési tanfolyamokon, amennyiben a Főtitkárság érdekei úgy kívánják. A KNSZ-nek a kiküldetés utáni szakmai előmenetelével összefüggő ésszerű érdekeit is figyelembe kell venni, amikor döntés születik a tanfolyamon való részvétel engedélyezéséről.22. cikkIgazgatási rendelkezések(1) A KNSZ-nek a kiküldetés első napján meg kell jelennie a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság megfelelő szervezeti egységénél a szükséges ügyviteli formaságok intézése céljából. Feladatai teljesítését a hónap első vagy tizenhatodik napján kell megkezdenie.(2) A Főtitkárság valamely összekötő irodájához kirendelt KNSZ-nek a kiküldetése helyén jelentkeznie kell a Főtitkárság megfelelő szervezeti egységénél.(3) A kifizetéseket a Főtitkárság megfelelő szervezeti egysége folyósítja euróban, a kiküldetés helyén található banki intézménynél nyitott bankszámlára.IV. FEJEZETA SZABÁLYOK ALKALMAZÁSA A KIKÜLDÖTT KATONÁKRA23. cikkA kiküldött katonákra vonatkozó szabályokA 24–33. cikk rendelkezéseire figyelemmel e szabályok azon kiküldött katonákra is vonatkoznak, akiket az Európai Unió Katonai Törzse létrehozása érdekében rendeltek ki a Főtitkársághoz, az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról szóló, 2001. január 22-i 2001/80/KKBP tanácsi határozat [1] szerint.24. cikkFeltételekA kiküldött katona kiküldetése során végig valamely tagállam fegyveres erőinek fizetett szolgálatában áll. A kiküldött katona valamely tagállam állampolgára.25. cikkToborzásAz 1. cikk (3) bekezdésének második mondatától eltérően a kiküldött katona toborzási szabályait a főtitkár/főképviselő állapítja meg.26. cikkLevélváltásAz 1. cikk (5) bekezdésének alkalmazásában a levélváltás a főtitkár/főképviselő és az érintett tagállam állandó képviselete között zajlik.27. cikkA kiküldetés tartama(1) A 2. cikk (1) bekezdésétől eltérően a kiküldetés tartama nem lehet rövidebb hat hónapnál és nem lehet hosszabb három évnél, és azt követően négy évet meg nem haladó időtartamra lehet meghosszabbítani.(2) A 2. cikk (3) bekezdésének b) pontjától eltérően a kivételes esetektől eltekintve, az előző kiküldetési időtartam vége és az új kiküldetés között legalább hároméves időtartamnak kell eltelnie, amennyiben a feltételek ezt indokolják, és a főtitkár/főképviselő ebbe beleegyezik.28. cikkFeladatokA 4. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a főtitkár/főképviselő felügyelete alatt tevékenykedő kiküldött katona a 2001/80/KKBP határozat melléklete szerint teljesítik kiküldetésüket, végzik el feladataikat és teljesítik a számukra meghatározott kötelezettségeket.29. cikkKülső kötelezettségvállalásokA 4. cikk (2) bekezdésétől eltérően a kiküldött katona a Főtitkárságot semmilyen külső kötelezettségvállalásba nem vonhatja be, kivéve a főtitkár/főképviselő hatáskörében adott különleges megbízatást.30. cikkBiztonsági átvilágításA 4. cikk (5) bekezdésétől eltérően az 1. cikk (5) bekezdésében említett levélváltásban meg kell határozni a kiküldött katona megfelelő szintű biztonsági átvilágítását, amely "SECRET"-nél alacsonyabb szintű nem lehet.31. cikkSzakmai tapasztalatA 6. cikk (1) bekezdésétől eltérően a kiküldött katonának a közigazgatási vagy tanácsadói szinten dolgozó és a végrehajtandó megbízatás terén nagyfokú szakmai hozzáértést tanúsító tagját ki lehet rendelni a Főtitkársághoz.32. cikkA kiküldetés felfüggesztése és megszüntetése(1) A kiküldött katona esetében a főtitkár/főképviselő adhat engedélyt a 7. cikk alkalmazására.(2) A 8. cikktől eltérően a kiküldetés megszüntethető, ha a Főtitkárság vagy a kiküldött katona nemzeti közigazgatásának érdekei úgy kívánják, vagy bármely egyéb, elégséges okból.33. cikkA kötelezettségek teljesítésének súlyos megszegése(1) A 8. cikk (3) bekezdésétől eltérően a kiküldetést felmondási idő nélkül is meg lehet szüntetni olyan súlyos esetekben, amikor a kiküldött katona szándékosan vagy gondatlanságból elmulasztja kötelességei teljesítését. A döntést a főtitkárnak/főképviselőnek kell meghoznia, miután az érintett személy előadhatta a védekezését. A főtitkár/főképviselő a döntéshozatal előtt értesíti azon tagállam állandó képviselőjét, amelynek állampolgára a kiküldött katona. E döntés következtében a 18. és 19. cikkben említett juttatásokat nem kell tovább folyósítani.Az első bekezdésben említett döntést megelőzően a kirendelt katonai törzskar tagját fel is lehet függeszteni, amennyiben a főtitkár/főképviselő kötelességei teljesítésének súlyos mulasztásával vádolja, és miután az érintett személy előadhatta a védekezését. A 15. és 16. cikkben említett juttatásokat nem kell folyósítani a felfüggesztés időtartama alatt, amelynek hossza nem haladhatja meg a három hónapot.(2) A főtitkár/főképviselő a nemzeti hatóságok figyelmét is felhívhatja arra, hogy a kiküldött katona az e határozatban megállapított vagy említett bármely szabályt megszegte.(3) A kiküldött katona a kiküldetés során is saját nemzeti fegyelmi rendelkezéseinek hatálya alatt áll.34. cikkMunkaidőA 10. cikk (2) bekezdésének második mondata nem vonatkozik a kiküldött katonára.35. cikkKülön szabadságA 12. cikk (4) bekezdésétől eltérően a Főtitkárság fizetés nélküli külön szabadságot is jóváhagyhat a munkaadó által nyújtott képzésre, a munkaadó kellően indokolt kérése alapján.36. cikkJuttatásokA 15. cikk (1) bekezdésétől és a 16. cikktől eltérően az 1. cikk (5) bekezdésében említett levélváltás kikötheti, hogy a fenti cikkekben említett juttatásokat nem kell kifizetni.37. cikkLakóhely(1) A kiküldött katonát úgy kell tekinteni, hogy lakóhelye azon tagállam fővárosában van, amelynek ő állampolgára, amennyiben a 17. cikk (1) és (2) bekezdése, valamint (3) bekezdésének a) pontja szerint lakóhelye a kiküldetés helyétől 150 kilométernél kisebb távolságra van.(2) A kiküldött katonát úgy kell tekinteni, hogy lakóhelye azon tagállam fővárosában van, amelynek ő állampolgára, amennyiben házastársának vagy a 17. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett gyermekének (gyermekeinek) fő lakóhelye olyan tagállamban van, amely nem azonos a kiküldetés helyével.V. FEJEZETZÁRÓ RENDELKEZÉSEK38. cikkHatályon kívül helyezett határozatokA következő határozatok hatályukat vesztik:- a szervezett bűnözés elleni küzdelem fokozását célzó terv végrehajtásának keretében a Tanács Főtitkárságára (Bel- és Igazságügyi Főigazgatóság) kiküldött nemzeti szakértőkre alkalmazandó szabályokról szóló, 1997. június 25-i tanácsi határozat,- az Európai Unió bel- és igazságügy területén elért vívmányainak a csatlakozni szándékozó országok által történő átvételére, alkalmazására és hatékony végrehajtására vonatkozó közös értékelés keretében a Tanács Főtitkárságára (Bel- és Igazságügyi Főigazgatóság) kiküldött nemzeti szakértőkre alkalmazandó szabályokról szóló, 1999. március 22-i tanácsi határozat,- az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán dolgozó tisztviselők és a nemzeti közigazgatások vagy nemzetközi szervezetek tisztviselői számára létrehozott csererendszer keretében a Tanács Főtitkárságára kiküldött nemzeti szakértőkre alkalmazandó szabályokról szóló, 2000. december 22-i 2001/41/EK tanácsi határozat [2], valamint- az Európai Unió Katonai Törzse megalakítása érdekében a Tanács Főtitkárságához kiküldött nemzeti katonai állományra alkalmazandó szabályokról szóló, 2001. június 25-i 2001/496/KKBP tanácsi határozat [3].39. cikkHatályEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ezt a határozatot a hatálybalépését követő hónap első napjától kell alkalmazni minden kiküldetésnél vagy kiküldetés meghosszabbításánál.Kelt Luxembourgban, 2003. június 16-án.a Tanács részérőlaz elnökG. Papandreou[1] HL L 27., 2001.1.30., 7. o.[2] HL L 11., 2001.1.16., 35. o. A 2002/34/EK határozattal ( HL L 15., 2002.1.17., 29. o.) módosított határozat.[3] HL L 181., 2001.7.4., 1. o. A 2002/34/EK határozattal módosított határozat.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2014/475/KKBP határozata ( 2014. július 18. ) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról

text:
               19.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 214/28

         A TANÁCS 2014/475/KKBP HATÁROZATA
   (2014. július 18.)
   az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. március 17-én elfogadta a 2014/145/KKBP határozatot. (1)

               (2)

               Az ukrajnai helyzet súlyosságára tekintettel a pénzeszközök és a gazdasági erőforrások befagyasztásának kritériumait ki kell terjeszteni azokra a jogi személyekre, szervezetekre és szervekre, amelyek anyagi vagy pénzügyi eszközökkel támogatják az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedéseket.

               (3)

               Ezen intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges.

               (4)

               A 2014/145/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2014/145/KKBP tanácsi határozat 2. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(1)   A mellékletben foglalt jegyzéknek megfelelően be kell fagyasztani az alábbiakhoz tartozó, a tulajdonukat képező, általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást:

                  —

                  az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét vagy Ukrajna stabilitását vagy biztonságát aláásó vagy fenyegető, vagy a nemzetközi szervezetek Ukrajnában végzett munkáját akadályozó intézkedésért vagy politikákért felelős, azokat aktívan támogató vagy végrehajtó természetes személyek és a velük kapcsolatban álló természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek;

                  —

                  azon jogi személyek, szervezetek és szervek, amelyek anyagi vagy pénzügyi eszközökkel támogatják az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedéseket; és

                  —

                  a Krímben vagy Szevasztopolban található olyan jogi személyek, szervezetek és szervek, amelyek tulajdonjoga az ukrán joggal ellentétesen került átruházásra, vagy olyan jogi személyek, szervezetek vagy szervek, amelyek az ilyen átruházások haszonélvezői voltak.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  A Tanács 2014. március 17-i 2014/145/KKBP határozata az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről (HL L 78., 2014.3.17., 16. o.)


title: A Tanács határozata (1989. június 19.) az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31989D0382

Hivatalos Lap L 181 , 28/06/1989 o. 0047 - 0047 finn különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0021  svéd különkiadás fejezet 13 kötet 19 o. 0021

		A Tanács határozata(1989. június 19.)az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról(89/382/EGK, Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Bizottság által benyújtott határozattervezetre,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a statisztikai adatszolgáltatás terén kiemelt intézkedések tervének, az Európai Közösségek statisztikai programjának (1989–1992) végrehajtásáról szóló, 1989. június 19-i tanácsi határozat [2] hangsúlyozta, hogy az Európai Közösségek céljainak támogatása érdekében szükség van egy átfogó és koherens statisztikai programra;mivel a statisztikai program végrehajtásához szükség van a Közösség igényeit kielégítő határozatokra, a prioritások meghatározására és olyan eljárások bevezetésére, amelyek fokozzák a meglévő szoros együttműködést a tagállamok és a Bizottság között;mivel az ilyen együttműködés megvalósítása érdekében bizottságot kell létrehozni, amelynek feladata, hogy segítse a Bizottságot az Európai Közösségek statisztikai programjainak végrehajtásában;mivel szükséges, hogy az ilyen együttműködés az Európai Közösségek statisztikai programjai által lefedett valamennyi területre kiterjedjen,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkLétrejön a statisztikai programbizottság (a továbbiakban: bizottság), amely a tagállamok statisztikai intézeteinek képviselőiből áll, és amelynek elnöke a Bizottság egyik képviselője (az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának főigazgatója).2. cikkA bizottság segítséget nyújt a Bizottságnak a többéves statisztikai programok általános összehangolásában, annak érdekében, hogy a megteendő intézkedések összhangban legyenek a nemzeti statisztikai programokban elhatározottakkal.3. cikkA Bizottság egyeztet a bizottsággal az alábbiakról:a) intézkedések a többéves statisztikai programokban említett célkitűzések megvalósítása érdekében, a célkitűzések megvalósításának módja és ütemezése;b) a többéves statisztikai programok fejlesztése;c) bármely más kérdés, különösen a statisztikai programok kialakításából vagy végrehajtásából eredő, az elnök által akár saját kezdeményezésére, akár egy tagállam kérelmére felvetett módszertani kérdések.4. cikkA bizottság továbbá elvégzi a statisztika területén a Tanács jogi aktusai által rá delegált feladatokat, a bennük meghatározott eljárásoknak megfelelően, a 87/373/EGK határozattal [3] összhangban.5. cikkA bizottság éves jelentést készít, amely tartalmazza a felelősségi körébe tartozó statisztikai munka áttekintését. A jelentést a Bizottság továbbítja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.6. cikkA bizottság eljárási szabályzatot dolgoz ki.Kelt Luxembourgban, 1989. június 19-én.a Tanács részérőlaz elnökC. Solchaga Catalan[1] HL C 158., 1989.6.26.[2] HL C 161., 1989.6.29., 1. o.[3] HL L 197., 1987.7.18., 33. o.--------------------------------------------------


title: 2011/121/EU: A Bizottság határozata ( 2011. február 21. ) a léginavigációs szolgálatok 2012–2014 közötti időszakra vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycéljainak és riasztási küszöbértékeinek meghatározásáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               23.2.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 48/16

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. február 21.)
   a léginavigációs szolgálatok 2012–2014 közötti időszakra vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycéljainak és riasztási küszöbértékeinek meghatározásáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2011/121/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. július 29-i 691/2010/EU bizottsági rendelet (2) értelmében a Bizottságnak európai uniós szintű teljesítménycélokat kell elfogadnia.

               (2)

               A Bizottság 2010. május 27-én konzultált az 549/2004/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében felsorolt összes érdekelttel az európai uniós szintű teljesítménycélok megállapításának lehetséges szemléletéről és eljárásairól.

               (3)

               A 691/2010/EU rendelet 3. cikkének megfelelően a Bizottság 2010. július 29-én teljesítmény-felülvizsgálati szervet jelölt ki annak érdekében, hogy az segítse a teljesítményrendszer végrehajtásával kapcsolatos munkáját.

               (4)

               A teljesítmény-felülvizsgálati szerv az EASA-val együttműködésben javaslatokat dolgozott ki az európai uniós szintű teljesítménycélokkal kapcsolatban, amelyeket a 691/2010/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően 2010. augusztus 2-án konzultáció céljából az érdekeltek elé terjesztett.

               (5)

               A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által a környezetvédelem, a kapacitás és a költséghatékonyság tekintetében javasolt európai uniós szintű teljesítménycélokat az EASA megvizsgálta, hogy azok összeegyeztethetőek-e az elsődlegességet élvező biztonsági célkitűzésekkel.

               (6)

               A teljesítmény-felülvizsgálati szerv 2010. szeptember 27-én egy jelentésben a Bizottság elé terjesztette ajánlásait a 2012–2014 közötti időszakra vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélokkal kapcsolatban, külön-külön ismertetve a teljesítménycélok meghatározásának alapjául szolgáló feltevéseket és érveket, illetve mellékelve a konzultációs folyamat következtetéseit összesítő konzultációs dokumentumot, valamint az ajánlatok elkészítése során kapott észrevételek figyelembevételének módját ismertető dokumentumot.

               (7)

               Az európai uniós szintű teljesítménycélok azokra az információkra épülnek, amelyek 2010. november 24-ig bezárólag a Bizottság és a teljesítmény-felülvizsgálati szerv rendelkezésére álltak. A tagállamok által az 1794/2006/EK bizottsági rendeletnek (3) megfelelően a Bizottsághoz és az Eurocontrolhoz eljuttatott előrejelzések szerint a repülés közbeni léginavigációs szolgálatokra európai uniós szinten megállapított átlagos egységár 2014-ben várhatóan 55,91 EUR (az euró 2009. évi reálértékében kifejezve), a közbeeső években, azaz 2012-ben 58,38 EUR, 2013-ban pedig 56,95 EUR lesz. Az értékek megállapításakor számításba vették az Eurocontrol ügynökség legfrissebb tervezett költségeit, valamint az uniós tagállamok vonatkozásában 2011-es repülés közbeni szolgáltatási egységenként egyszeri 0,69 EUR levonást. Tekintettel a teljesítmény-felülvizsgálati szerv jelentésének következtetéseire, valamint a második egységes európai égbolt csomag összes elemének fokozatos és összehangolt végrehajtása nyomán elérhető hatékonyságnövelésre, a Bizottság úgy véli, hogy az európai uniós szintű költséghatékonysági cél a tagállamok legutolsó összesített terveiben szereplő célértéknél alacsonyabb szintre is kitűzhető.

               (8)

               A Tanács 2009. március 30-án jóváhagyta (4) az európai légiforgalmi szolgáltatási főtervet, amely egy élő dokumentum a SESAR kidolgozásának és üzembe állításának közösen megállapított menetrendjéről. A főterv négy fő teljesítményterületen: a biztonság, a kapacitás, a környezetvédelem és a költséghatékonyság tekintetében felvázolja az egységes európai égbolttal és technikai pillérével kapcsolatos bizottsági politikai jövőképet és magas szintű célkitűzéseket, az európai uniós szintű teljesítménycélok meghatározása pedig az említett célok teljesítésének irányába ható folyamat részének tekintendő.

               (9)

               A Bizottság a teljesítményrendszer első referencia-időszakában – az EASA tanácsadói közreműködése mellett – értékeli és hitelesíti a fő biztonsági teljesítménymutatókat annak érdekében, hogy a biztonsági kockázatot megfelelően határozzák meg, csökkentsék és kezeljék. A tagállamoknak figyelemmel kell kísérniük és közzé kell tenniük ezeket a fő teljesítménymutatókat, és ezeknek megfelelően határozhatnak meg célkitűzéseket.

               (10)

               A 691/2010/EU rendelet (18) preambulumbekezdését, 10. és 13. cikkét, II. mellékletének 1.2. pontját, valamint III. mellékletének 1. pontját alkalmazva a nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű teljesítménycéloknak nem feltétlenül kell egybeesniük az európai uniós szintű teljesítménycélokkal, azonban azokkal összhangban kell lenniük. A nemzeti vagy funkcionális légtérblokkok teljesítményterveinek tükrözniük kell ezt az összhangot.

               (11)

               A Bizottságnak átfogóan kell értékelnie a nemzeti vagy funkcionális légtérblokkok teljesítményterveit és -céljait, azokat egymással arányosan összevetve, megvizsgálva, hogy a biztonsági célkitűzések elsődleges érdekeinek alárendelt különböző teljesítményterületek között felállíthatók-e ésszerű kompromisszumok. Ezenközben tekintettel kell lenni a helyi körülményekre is, különösen azon tagállamok esetében, amelyekben alacsony az egységár, illetve amelyek európai támogatási mechanizmust, például költségmegszorító intézkedéseket hajtottak végre; valamint számításba kell vennie az adott teljesítményterületeken teljesítményjavulást célzó konkrét programok tervezett költségeit, illetve bizonyos egyedi sajátosságokat (pl. sikerek és kudarcok) is. A 691/2010/EU rendelet 13. cikkének (1) bekezdését alkalmazva megfelelő mértékben figyelembe kell venni minden olyan változást, amely az európai uniós szintű célok elfogadása és az értékelés közötti időszakban esetleg bekövetkezett. Az értékelésnek továbbá tekintetbe kell vennie azt az előrelépést, amelyet a tagállamok az 1070/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) elfogadása óta már megtettek a különböző főbb teljesítményterületeken, különösen a költséghatékonyság terén.

               (12)

               Az 1794/2006/EK rendelet előírásainak alkalmazásakor a tagállamok számára lehetővé kell tenni a 2011 végéig felmerült nyereségeik és veszteségeik átvitelét.

               (13)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Európai uniós szintű teljesítménycélok
   A teljesítményrendszer 2012. január 1-jén kezdődő és 2014. december 31-én záruló referencia-időszakában az európai uniós szintű teljesítménycélok a következők:
   a)   Környezetvédelmi célkitűzés: 2014-re az átlagos vízszintes repülés közbeni repülési hatékonyság mutatója 0,75 százalékponttal legyen jobb a 2009-es helyzethez képest.
   b)   Kapacitással kapcsolatos célkitűzés: a légiforgalomáramlás-szervezéssel (ATFM) összefüggésben felmerülő repülés közbeni átlagos késés 2014-ben járatonként ne haladja meg a 0,5 percet.
   c)   Költséghatékonysági célkitűzés: a repülés közbeni léginavigációs szolgálatokra európai uniós szinten megállapított átlagos egységár a 2011-es 59,97 EUR-ról 2014-re csökkenjen 53,92 EUR-ra (az euró 2009. évi reálértékében kifejezve), míg a közbeeső években, azaz 2012-ben 57,88 EUR, 2013-ban pedig 55,87 EUR legyen.
   2. cikk
   Riasztási küszöbértékek
   (1)   A teljesítményrendszer referencia-időszakára alkalmazandó összes fő teljesítménymutató vonatkozásában az jelenti a riasztási küszöbértéket, azaz akkor aktiválhatóak a 691/2010/EU rendelet 18. cikkében említett riasztási mechanizmusok, ha a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által egy naptári évre rögzített tényleges forgalom legalább 10 %-kal eltér a 3. cikkben említett forgalom-előrejelzésektől.
   (2)   A költséghatékonysági mutató tekintetében az jelenti a költségek alakulásának riasztási küszöbértékét, azaz akkor aktiválhatóak a 691/2010/EU rendelet 18. cikkében említett riasztási mechanizmusok, ha a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által rögzített, európai uniós szinten jelentkező, tényleges költségek egy naptári éven belül legalább 10 %-kal eltérnek a 3. cikkben említett, referenciaként megállapított költségtől.
   3. cikk
   Feltevések
   E határozat 1. és 2. cikke az alábbi feltevésekre épül:

               (1)

               Az európai uniós szinten előre jelzett forgalom repülés közbeni szolgálati egységekben kifejezett értéke 2012-ben 108 776 000, 2013-ban 111 605 000, 2014-ben pedig 114 610 000.

               (2)

               A referenciaként megállapított költségek európai uniós szintre előre jelzett értéke (az euró 2009. évi reálértékében kifejezve) 2012-ben 6 296 000 000 EUR, 2013-ban 6 234 000 000 EUR, 2014-ben pedig 6 179 000 000 EUR.

         4. cikk
   Az európai uniós szintű teljesítménycélok felülvizsgálata
   A 691/2010/EU rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság határozhat úgy, hogy felülvizsgálja az 1. cikkben foglalt európai uniós szintű teljesítménycélokat a referencia-időszak kezdete előtt, amennyiben megalapozott bizonyítékkal rendelkezik azzal kapcsolatban, hogy az európai uniós szintű teljesítménycélok megállapítására alkalmazott kiindulási adatok, feltevések és érvek már nem érvényesek.
   5. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. A nemzeti vagy funkcionális légtérblokkok 2012. január 1-je után elfogadott teljesítménytervei a referencia-időszak első napjától kezdődően visszamenőleges hatállyal alkalmazandók.

      Kelt Brüsszelben, 2011. február 21-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

      (2)  Hl L 201., 2010.8.3., 1. o.

      (3)  HL L 341., 2006.12.7., 3. o.

      (4)  A Tanács 2009/320/EK határozata (HL L 95., 2009.4.9., 41. o.).

      (5)  HL L 300., 2009.11.14., 34. o.


title: 2005/453/EK, Euratom: A Tanács határozata (2005. június 13.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának kinevezéséről

text:
               23.6.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/24

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2005. június 13.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának kinevezéséről
   (2005/453/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 259. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2002. szeptember 21-től2006. szeptember 20-ig terjedő időszakra vonatkozó kinevezéséről szóló, 2002. szeptember 17-i 2002/758/EK tanácsi határozatra (1),
   tekintettel a litván kormány által benyújtott jelölésre,
   tekintettel a Bizottság véleményére,
   mivel:
   Arvydas ŽYGIS lemondását követően a Gazdasági és Szociális Bizottság egyik tagsági helye betöltetlen maradt, amelyről a Tanácsot 2005. január 10-én tájékoztatták,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Arvydas ŽYGIS helyére Vitas MAČIULIS-t nevezi ki az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává Arvydas ŽYGIS hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2006. szeptember 20-ig.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2005. június 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ASSELBORN

      (1)  HL L 253., 2002.9.21., 9. o.


title: A Tanács 2014/145/KKBP határozata ( 2014. március 17. ) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről

text:
               17.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 78/16

      A TANÁCS 2014/145/KKBP HATÁROZATA

   (2014. március 17.)
   az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt korlátozó intézkedések bevezetéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               2014. március 6-án az Unió tagállamainak állam-, illetve kormányfői határozottan elítélték, hogy az Oroszországi Föderáció indokolatlanul megsértette Ukrajna szuverenitását és területi integritását, és felszólították az Oroszországi Föderációt, hogy a vonatkozó megállapodásokkal összhangban haladéktalanul irányítsa vissza fegyveres erőit azok állandó állomáshelyére. Felszólították az Oroszországi Föderációt, hogy haladéktalanul biztosítson szabad bejutást a területre a nemzetközi megfigyelőknek. Az állam-, illetve kormányfők úgy ítélték meg, hogy a Krími Autonóm Köztársaság Legfelsőbb Tanácsának azon döntése, amely a terület jövőbeli jogállásáról szóló népszavazás tartására irányul, ellentétes az ukrán alkotmánnyal, és ennek megfelelően jogellenes.

               (2)

               Az állam-, illetve kormányfők intézkedések, többek között a Tanács által a 2014. március 3-i ülésén előirányzott intézkedések meghozataláról is határoztak, különösen az Oroszországi Föderációval a vízumkérdésekről folytatott kétoldalú, valamint a már meglévő partnerségi és együttműködési megállapodást felváltandó, új átfogó megállapodásról szóló megbeszélések felfüggesztéséről.

               (3)

               Az állam-, illetve kormányfők hangsúlyozták, hogy a válság megoldását az Ukrajna kormánya és az Oroszországi Föderáció közötti tárgyalások révén kellene megtalálni – ideértve a lehetséges többoldalú mechanizmusok igénybe vételét is –, és hogy amennyiben záros határidőn belül nem sikerül eredményeket elérni, az Unió további intézkedésekről fog határozni, mint például utazási tilalmakról, vagyoni eszközök befagyasztásáról vagy az EU–Oroszország csúcstalálkozó lemondásáról.

               (4)

               A jelen körülmények között az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért – ideértve az ukrán alkotmánnyal ellentétes, a terület bármely részének jövőbeli státusát érintő tevékenységeket is – felelős személyekkel, valamint a velük kapcsolatban álló személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben utazási korlátozásokat és a vagyoni eszközeik befagyasztását kell elrendelni.

               (5)

               Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megakadályozzák a mellékletben felsorolt, az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért és politikákért felelős, valamint a velük összefüggésbe hozható természetes személyeknek a területükre történő beutazását vagy az azon történő átutazását.
   (2)   Az (1) bekezdés nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy saját állampolgáraiktól megtagadják a területükre való beutazást.
   (3)   Az (1) bekezdés nem érinti azokat az eseteket, amikor egy tagállamot nemzetközi jogi kötelezettségek terhelnek, nevezetesen:

               a)

               valamely nemzetközi kormányközi szervezet fogadó országaként;

               b)

               az Egyesült Nemzetek Szervezete által vagy annak védnöksége alatt összehívott nemzetközi konferencia fogadó országaként;

               c)

               valamely, kiváltságokat és mentességeket biztosító többoldalú megállapodás értelmében; vagy

               d)

               az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam) és Olaszország között 1929-ben a megbékélésről létrejött szerződés (lateráni egyezmény) értelmében.

         (4)   A (3) bekezdés rendelkezéseit azokra az esetekre is alkalmazni kell, amikor valamely tagállam az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) fogadó országa.
   (5)   A Tanácsot megfelelően tájékoztatni kell minden olyan esetről, amelyben valamely tagállam a (3) és (4) bekezdés értelmében mentességet ad.
   (6)   A tagállamok mentességeket adhatnak az (1) bekezdés szerint elrendelt intézkedések alól, amennyiben az utazást sürgető humanitárius szükség, vagy kormányközi találkozókon, illetve az Unió által támogatott vagy a területén szervezett, vagy az EBESZ elnökségét ellátó tagállam területén szervezett, a korlátozó intézkedések politikai célkitűzéseinek – többek között a területi integritás, a szuverenitás és a függetlenség támogatásának – a közvetlen előmozdítása érdekében folyó politikai párbeszédnek helyet adó találkozókon való részvétel indokolja.
   (7)   A (6) bekezdésben említett mentességet adni kívánó tagállamok írásban kötelesek tájékoztatni a Tanácsot. A mentességet megadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ellen a Tanács egy vagy több tagja – a javasolt mentességről szóló értesítés kézhezvételétől számított két munkanapon belül – írásban kifogást emel. Abban az esetben, ha a Tanács egy vagy több tagja kifogást emel, a Tanács minősített többséggel határozhat a javasolt mentesség megadásáról.
   (8)   Amennyiben a (3), (4), (6) és (7) bekezdésnek megfelelően a tagállam engedélyezi a mellékletben felsorolt személyeknek a területére való belépését vagy az azon történő átutazását, az engedély az abban megjelölt célra és az azzal érintett személyre korlátozódik.
   2. cikk
   (1)   Befagyasztásra kerül minden olyan pénzeszköz és gazdasági erőforrás, amely az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért és politikákért felelős természetes személyekhez, vagy a velük összefüggésbe hozható természetes vagy jogi személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez tartozik, azok birtokában van vagy ellenőrzése alatt áll.
   (2)   A mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek rendelkezésére vagy javára – sem közvetlenül, sem közvetve – nem bocsátható pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás.
   (3)   Az illetékes tagállami hatóság az általa megfelelőnek ítélt feltételekkel engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, annak megállapítását követően, hogy a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások:

               a)

               a mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek fedezéséhez szükségesek, beleértve az élelmiszerek, a bérleti díj vagy jelzáloghitel-törlesztés, a gyógyszerek és az orvosi kezelés, az adók, a biztosítási díjak és a közüzemi díjak költségeit;

               b)

               kizárólag az ésszerű mértékű szakmai tiszteletdíjak és a jogi szolgáltatásokhoz kapcsolódóan felmerült kiadások fedezésére szolgálnak;

               c)

               kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos kezelési vagy fenntartási díjainak a kiegyenlítésére szolgálnak;

               d)

               rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy az illetékes hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel közölte a többi tagállam illetékes hatóságaival és a Bizottsággal a konkrét engedély megadása alapjául szolgáló indokokat.

         Az érintett tagállam az e bekezdés alapján megadott minden engedélyről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
   (4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok illetékes hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

               a)

               a pénzeszközök vagy a gazdasági erőforrások az (1) bekezdésben említett személy, szervezet vagy szerv mellékletbe történő felvételének napját megelőzően hozott választottbírósági határozat, az Unióban hozott bírósági vagy közigazgatási határozat, illetve az említett dátumot megelőzően vagy azt követően az érintett tagállamban végrehajtandó bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

               b)

               a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felhasználása kizárólag az ilyen határozatban foglalt, vagy az ilyen határozatban érvényesnek elismert igények kielégítésére történik, az ilyen igényekkel rendelkező személyek jogait szabályozó alkalmazandó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

               c)

               a határozat nem a mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javát szolgálja; valamint

               d)

               a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével.

         Az érintett tagállam értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott valamennyi engedélyről.
   (5)   Az (1) bekezdés nem akadályozza meg a jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyt vagy szervezetet abban, hogy az adott természetes vagy jogi személynek, szervezetnek vagy szervnek a melléklet szerinti jegyzékbe vételét megelőzően szerződésben vállalt fizetési kötelezettségének eleget tegyen, feltéve hogy az érintett tagállam megállapította, hogy a kifizetést – akár közvetlenül, akár közvetve – nem az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv kapja.
   (6)   A (2) bekezdés nem vonatkozik a befagyasztott számlákon történő alábbi mozgásokra:

               a)

               kamat vagy az említett számlákon jelentkező egyéb hozam;

               b)

               olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetések, amelyeket azt megelőzően kötöttek, vagy amelyek azt megelőzően keletkeztek, hogy az említett számlák az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá kerültek; vagy

               c)

               az Unióban meghozott, vagy az adott tagállamban végrehajtandó bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági határozat alapján esedékes kifizetések;

         feltéve, hogy e kamatok, egyéb hozamok és kifizetések továbbra is az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések hatálya alá tartoznak.
   3. cikk
   (1)   A Tanács valamely tagállam vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára határoz a mellékletben található jegyzék létrehozásáról és módosításáról.
   (2)   A Tanács az (1) bekezdésben említett döntését és a jegyzékbe vétel indokolását – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben értesítés közzététele útján – közli az érintett természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy szervvel, lehetővé téve a személy, szervezet vagy szerv számára, hogy észrevételeket tegyen.
   (3)   Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanács felülvizsgálja az (1) bekezdésben említett döntését, és erről értesíti az érintett személyt, szervezetet vagy szervet.
   4. cikk
   (1)   A melléklet tartalmazza az 1. cikk (1) bekezdésében és a 2. cikk (1) bekezdésében említett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek jegyzékbe vételének okait.
   (2)   A melléklet tartalmazza továbbá az érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek azonosításához szükséges adatokat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. Természetes személyek esetében ilyen adat lehet a név, beleértve az álneveket is, a születési idő és hely, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító okmány száma, a nem, a cím – amennyiben ismert –, valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Jogi személyek, szervezetek és szervek esetében ilyen adat lehet a név, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely.
   5. cikk
   Az 1. cikk (1) bekezdésében és a 2. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések hatásának maximalizálása érdekében az Unió arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy fogadjanak el az e határozatban foglaltakhoz hasonló korlátozó intézkedéseket.
   6. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ez a határozat 2014. szeptember 17-ig alkalmazandó.
   Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozat megújítható vagy – adott esetben – módosítható.

      Kelt Brüsszelben, 2014. március 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      MELLÉKLET

         Az 1. és 2. cikkben említett személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

                  Név

                  Azonosító adatok

                  Indokolás

                  A jegyzékbe vétel dátuma

                  1.

                  Sergey Valeryevich Aksyonov

                  Születési idő: 1972.11.26.

                  A krími Verkhovna Rada 2014. február 27-én oroszbarát fegyveresek jelenlétében a „Krím miniszterelnökének” választotta Aksyonovot. „Megválasztását” Oleksandr Turchynov március 1-jén alkotmányellenesnek mondta ki. Aksyonov a 2014. március 16-ra kitűzött „népszavazást” aktív lobbitevékenységgel támogatta.

                  2014.3.17.

                  2.

                  Vladimir Andreevich Konstantinov

                  Születési idő: 1967.3.19.

                  A Krími Autonóm Köztársaság Legfelsőbb Tanácsának elnökeként Konstantinov aktívan hozzájárult a Verkhovna Rada által az Ukrajna területi integritását sértő „népszavazásról” hozott döntéshez, valamint arra buzdította a szavazókat, hogy a Krím függetlenségére szavazzanak.

                  2014.3.17.

                  3.

                  Rustam Ilmirovich Temirgaliev

                  Születési idő: 1976.8.15.

                  A Krími Minisztertanács alelnökeként Temirgaliev aktívan hozzájárult a Verkhovna Rada által az Ukrajna területi integritását sértő „népszavazásról” hozott döntéshez. Aktívan lobbizott azért, hogy a Krím az Oroszországi Föderáció részévé váljon.

                  2014.3.17.

                  4.

                  Deniz Valentinovich Berezovskiy

                  Születési idő: 1974.7.15.

                  Berezovskiyt 2014. március 1-jén az ukrán haditengerészet parancsnokává nevezték ki és eredeti esküjét megszegve letette a krími fegyveres erők hűségesküjét. Az ukrán főügyészség hazaárulás vádjával vizsgálatot indított ellene.

                  2014.3.17.

                  5.

                  Aleksei Mikhailovich Chaliy

                  Születési idő: 1961.6.13.

                  Chaliyt 2014. februrár 23-án közfelkiáltással „Szevasztopol polgármesterévé” választották, ő pedig efogadta a „szavazás” eredményét. Aktív kampányt folytatott annak érdekében, hogy Szevasztopol egy 2014. március 16-ra tervezett népszavazással az Oroszországi Föderáció különálló entitásává váljon.

                  2014.3.17.

                  6.

                  Pyotr Anatoliyovych Zima

                  Zimát 2014. március 3-án Aksyonov „miniszterelnök” a krími titkosszolgálat új vezetőjévé nevezte ki, ő pedig elfogadta a kinevezést. Fontos információkat, többek között adatbázist adott át az orosz hírszerzésnek. Ezek között a Majdan europárti aktivistáira és krími emberijog-védőkre vonatkozó információk is szerepeltek. Jelentős szerepet játszott annak megakadályozásában, hogy az ukrán hatóságok ellenőrzést gyakorolhassanak a Krím területén.
                  Az ukrán titkosszolgálat korábbi krími tisztviselői 2014. március 11-én bejelentették a Krím független titkosszolgálatának megalakulását.

                  2014.3.17.

                  7.

                  Yuriy Zherebtsov

                  A krími Verkhovna Rada elnökének tanácsadója, az Ukrajna területi integritását sértő 2014. március 16-i„népszavazás” egyik fő szervezője.

                  2014.3.17.

                  8.

                  Sergey Pavlovych Tsekov

                  Születési idő: 1953.3. 28.

                  A Verkhovna Rada alelnöke; Sergey Aksyonovval együtt Tsekov kezdeményezte a Krími Autonóm Köztársaság kormányának jogellenes leváltását. Miután leváltással fenyegette meg, a kormány eltávolításának folyamatába bevonta Vladimir Konstantinovot is. Nyilvánosan elismerte, hogy a krími parlamenti képviselők felkérésére érkeztek orosz katonák a krími Verkhovna Rada elfoglalására. Ő volt az egyik első krími vezető, aki a Krím Oroszországhoz csatolását kérte.

                  2014.3.17.

                  9.

                  Ozerov, Viktor Alekseevich

                  Születési idő és hely: 1958.1.5., Abakan, Khakassia

                  Az Oroszországi Föderáció Szövetségi Tanácsa Biztonsági és Védelmi Bizottságának elnöke
                  Ozerov 2014. március 1-jén a Szövetségi Tanács Biztonsági és Védelmi Bizottságának nevében nyilvánosan támogatta a Szövetségi Tanácsban, hogy orosz erőket telepítsenek Ukrajnába.

                  2014.3.17.

                  10.

                  Dzhabarov, Vladimir Michailovich

                  Születési idő: 1952.9.29.

                  A Szövetségi Tanács Nemzetközi Ügyekért felelős Bizottságának első alelnöke.
                  Dzhabarov 2014. március 1-jén a Szövetségi Tanács Nemzetközi Ügyekért felelős Bizottságának nevében nyilvánosan támogatta a Szövetségi Tanácsban, hogy orosz erőket telepítsenek Ukrajnába.

                  2014.3.17.

                  11.

                  Klishas, Andrei Aleksandrovich

                  Születési idő és hely: 1972.11.9., Sverdlovsk

                  Az Oroszországi Föderáció Szövetségi Tanácsa Alkotmányjogi Bizottságának elnöke.
                  Klishas 2014. március 1-jén nyilvánosan támogatta a Szövetségi Tanácsban, hogy orosz erőket telepítsenek Ukrajnába. Nyilvános megszólalásaiban Klishas azzal igyezett indokolni az ukrajnai orosz katonai intervenciót, hogy „az Ukrán elnök támogatja a krími hatóságoknak az Orosz Föderáció elnökéhez intézett azon felhívását, hogy nyújtson mindenre kiterjedő támogatást a krími polgárok védelmében”.

                  2014.3.17.

                  12.

                  Ryzhkov, Nikolai Ivanovich

                  Születési idő és hely: 1929.9.28., Duleevka, Donetsk region, Ukrainian SSR

                  Az Oroszországi Föderáció Szövetségi Tanácsa Szövetségi Ügyekért, Regionális Politikáért és az Északi Területekért felelős Bizottságának tagja.
                  Ryzhkov 2014. március 1-jén nyilvánosan támogatta a Szövetségi Tanácsban, hogy orosz erőket telepítsenek Ukrajnába.

                  2014.3.17.

                  13.

                  Bushmin, Evgeni Viktorovich

                  Születési idő és hely: 1958.10.4., Lopatino, Sergachiisky region, RSFSR

                  Az Oroszországi Föderáció Szövetségi Tanácsának alelnöke.
                  Bushmin 2014. március 1-jén nyilvánosan támogatta a Szövetségi Tanácsban, hogy orosz erőket telepítsenek Ukrajnába.

                  2014.3.17.

                  14.

                  Totoonov, Aleksandr Borisovich

                  Születési idő és hely: 1957.3.3., Ordzhonikidze, North Ossetia

                  Az Oroszországi Föderáció Szövetségi Tanácsa Kulturális, Tudományos és Információs Bizottságának tagja.
                  Totoonov 2014. március 1-jén nyilvánosan támogatta a Szövetségi Tanácsban, hogy orosz erőket telepítsenek Ukrajnába.

                  2014.3.17.

                  15.

                  Panteleev, Oleg Evgenevich

                  Születési idő és hely: 1952.7.21., Zhitnikovskoe, Kurgan region

                  A Parlamenti Ügyekért felelős Bizottság első alelnöke.
                  Panteleev 2014. március 1-jén nyilvánosan támogatta a Szövetségi Tanácsban, hogy orosz erőket telepítsenek Ukrajnába.

                  2014.3.17.

                  16.

                  Mironov, Sergei Mikhailovich

                  Születési idő és hely: 1953.2.14., Pushkin, Leningrad region

                  A Duma (Államtanács) tagja; a Dumán belüli Tisztességes Oroszország frakció vezetője.
                  Ő indítványozta azt a törvényt, amely lehetővé teszi az Oroszországi Föderáció számára, hogy az orosz polgárok védelmére hivatkozva államalakulatának részévé tegye külföldi országok területeit a szóban forgó ország vagy nemzetközi szerződés felhatalmazása nélkül.

                  2014.3.17.

                  17.

                  Zheleznyak, Sergei Vladimirovich

                  Születési idő és hely: 1970.7.30., St Petersburg (former Leningrad)

                  Az Oroszországi Föderáció Államtanácsának (Duma) alelnöke.
                  Aktívan támogatta orosz fegyveres erők ukrajnai bevetését és a Krím annektálását. Személyesen vezette az orosz fegyveres erők ukrajnai bevetését támogató demonstrációt.

                  2014.3.17.

                  18.

                  Slutski, Leonid Eduardovich

                  Születési idő és hely: 1968.1.4., Моscow

                  Az Államtanács (Duma) Független Államok Közösségével (FÁK) foglalkozó Bizottságának elnöke (az LDPR tagja).
                  Aktívan támogatta orosz fegyveres erők ukrajnai bevetését és a Krím annektálását.

                  2014.3.17.

                  19.

                  Vitko, Aleksandr Viktorovich

                  Születési idő és hely: 1961.9.13., Vitebsk (Belarusian SSR)

                  A Fekete-tengeri flotta parancsnoka, altengernagy.
                  A szuverén ukrán területet elfoglaló orosz haderő parancsnokságát látta el.

                  2014.3.17.

                  20.

                  Sidorov, Anatoliy Alekseevich

                  Parancsnok, Oroszország Nyugati Katonai Körzete, ennek egyes egységeit is a Krímbe telepítették.
                  Oroszország Nyugati Katonai Körzetének parancsnoka, az irányítása alatt álló egységeket telepítettek a Krímbe. Az Ukrajna szuverenitását aláásó krími orosz katonai jelenlétet biztosító egységek egy részének irányításáért felel, valamint segítséget nyújtott a krími hatóságoknak ahhoz, hogy megakadályozzák a népszavazás és az Oroszországhoz való csatlakozás elleni demonstrációkat.

                  2014.3.17.

                  21.

                  Galkin, Aleksandr

                  Oroszország Déli Katonai Körzete, ennek egyes egységeit is a Krímbe telepítették; a Fekete-tengeri flotta Galkin parancsnoksága alá tartozik; a Krímbe benyomuló katonai erők jelentős része a Déli Katonai Körzeten keresztül érkezett.
                  Oroszország Déli Katonai Körzetének parancsnoka. A Déli Katonai Körzet egyes egységeit is a Krímbe telepítették. Az Ukrajna szuverenitását aláásó krími orosz katonai jelenlétet biztosító egységek egy részének irányításáért felel, valamint segítséget nyújtott a krími hatóságoknak ahhoz, hogy megakadályozzák a népszavazás és az Oroszországhoz való csatlakozás elleni demonstrációkat. Emellett a Fekete-tengeri flotta a Déli Körzet ellenőrzése alatt áll.

                  2014.3.17.


title: 2012/547/EU, Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/86

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2012/547/EU, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               tekintettel az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a 2009. évi mentesítés nyomon követéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2011) 736) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SEC(2011) 1350 és SEC(2011) 1351),

               —

               tekintettel a Bizottságnak a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére (COM(2011) 643) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011) 1189),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására a 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a végrehajtó ügynökségeknek adandó mentesítésről (06084/2012 – C7-0052/2012), és megjegyezve, hogy az Egyesült Királyság, Hollandia és Svédország most először nem ajánlották a mentesítés megadását,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317., 318. és 319. cikkére és az Euratom-Szerződés 106a. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 55., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

               —

               tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 2004. szeptember 21-i 1653/2004/EK bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 66. cikke első és második bekezdésére,

               —

               tekintettel az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában az oktatási, audiovizuális és kulturális területen működő közösségi programok irányítására létrehozott Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról szóló, 2005. január 14-i 2005/56/EK bizottsági határozatra (8),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A7-0098/2012),

               A.

               mivel az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság végrehajtja a költségvetést és irányítja a programokat, és mindezt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikkének értelmében a tagállamokkal együttműködésben, saját felelősségére végzi, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartásával;

               1.

               mentesítést ad az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség igazgatója számára az ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatot és az e határozatok szerves részét képező állásfoglalást az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, valamint a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 64., 2010.3.12.

      (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 366., 2011.12.15., 63. o.

      (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

      (7)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

      (8)  HL L 24., 2005.1.27., 35. o.


title: 2013/171/EU: A Tanács határozata ( 2013. április 5. ) a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának kinevezéséről

text:
               9.4.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 99/16

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. április 5.)
   a Régiók Bizottsága egy spanyol tagjának kinevezéséről
   (2013/171/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

               (2)

               Juan Ignacio ZOIDO ÁLVAREZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Iñigo de la SERNA HERNÁIZ, Alcalde de Santander.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. április 5-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. GILMORE

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.