title: 2012/163/EU: A Bizottság határozata ( 2012. március 22. ) az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

text:
               23.3.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 84/36

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2012. március 22.)
   az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
   (2012/163/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Az eljárás megindítása

               (1)

               2011. május 13-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemeknek és részeiknek (a továbbiakban: érintett termék) az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

               (2)

               A Bizottság ugyanezen a napon az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (3) szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított.

               (3)

               A panaszt 2011. március 31-én nyújtotta be az Európai Iparikötőelem-intézet (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (a továbbiakban: panaszos) olyan gyártók nevében, melyek termelése az egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra a panaszban felhozott prima facie bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte vizsgálat megindításának indoklásához.

         1.2.   Az eljárásban érintett felek

               (4)

               A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket, az általa ismert érintett felhasználókat és az indiai hatóságokat. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

               (5)

               Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

         1.2.1.   Mintavétel az indiai exportáló gyártók körében

               (6)

               Tekintettel az indiai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben a dömping meghatározására mintavételt alkalmaztak.

               (7)

               Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és adott esetben kiválaszthassa a mintát, az indiai exportáló gyártókat felkérték, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak általános tájékoztatást kivitelükről és belföldi értékesítéseikről, az érintett termék gyártásával és értékesítésével összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és értékesítésébe bevont kapcsolódó vállalat nevéről és tevékenységéről a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozóan.

               (8)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül összesen öt exportáló gyártó – beleértve indiai kapcsolódó vállalatok csoportjait – adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Ezen együttműködő vállalatok arról számoltak be, hogy a vizsgálati időszakban exportálták az érintett terméket az Unióba. Összehasonlítva az Eurostat behozatali adatait és az érintett termék Unióba irányuló kivitelének mennyiségeit, amelyeket az öt együttműködő vállalat a vizsgálati időszak tekintetében bejelentett, megállapítható, hogy az indiai exportáló gyártók csaknem 100 %-os együttműködést tanúsítottak. A mintát így az ezen öt exportáló gyártó által benyújtott információk alapján választották ki.

               (9)

               Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a mintát az érintett termékből az Unióba irányuló azon legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján választották ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen kivizsgálható volt. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintát abból a három exportáló gyártóból állította össze, amelyek a legnagyobb, az Unióba irányuló exportvolumennel rendelkeztek. A mintavételi információk alapján a vizsgálati időszakban a kiválasztott vállalatok vagy vállalatcsoportok adták a 99 %-át az érintett termék Unióba irányuló – az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információk szerinti – exportmennyiségének. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy ilyen minta lehetővé tenné azt, hogy a vizsgálat ésszerű számú, a rendelkezésre álló idő alatt megvizsgálható exportáló gyártóra korlátozódjon, ugyanakkor pedig nagymértékű reprezentativitást biztosítson.

         1.2.2.   Az indiai együttműködő gyártók mintájának kiválasztása

               (10)

               Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a mintavétel kapcsán konzultáltak az érintett felekkel és az indiai hatóságokkal. A mintába fel nem vett két gyártó ragaszkodott ahhoz, hogy bekerüljenek a mintába. A javasolt mintának a (8) preambulumbekezdésben említett reprezentatív jellegére való tekintettel azonban megállapításra került, hogy nem szükséges a minta módosítása vagy kibővítése.

         1.2.3.   A mintába fel nem vett vállalatok egyedi vizsgálata

               (11)

               Két, a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártó egyedi vizsgálatot kért, és a határidőn belül visszaküldte a kitöltött dömpingellenes kérdőívet.

               (12)

               Tekintettel arra a következtetésre, hogy a jelenlegi dömpingellenes eljárást a továbbiakban részletesen kifejtett indokok alapján le kell zárni, az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmeknek nem adtak helyet.

         1.2.4.   Mintavétel az uniós gyártók körében

               (13)

               Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a kár megállapítása érdekében az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.

               (14)

               Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztotta az uniós gyártók mintáját. E minta öt vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert 15 uniós gyártó közül választottak ki értékesítési volumenük, méretük és unióbeli földrajzi elhelyezkedésük alapján. E vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 37 %-át a vizsgálati időszak alatt. Az érdekelt feleket felkérték, hogy tanulmányozzák a dossziét, és a vizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül nyilvánítsanak véleményt arról, megfelelőnek találják-e a választást. Egyik érdekelt fél sem ellenezte az öt vállalatból álló, javasolt mintát.

               (15)

               Ezt követően az öt uniós gyártó egyike beszüntette az együttműködést. A megmaradt négy vállalat termelése a teljes uniós gyártás 31 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Ezért a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak ítélték.

         1.2.5.   Mintavétel a független importőrök körében

               (16)

               Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül két importőr adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A jelentkező importőrök alacsony számára tekintettel az a döntés született, hogy nem alkalmaznak mintavételt.

         1.3.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés

               (17)

               A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden más olyan félnek, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőn belül jelentkezett. Ezért kérdőíveket küldtek a mintába felvett indiai exportáló gyártóknak, a mintába felvett uniós gyártóknak, az unióbeli együttműködő importőröknek és a vizsgálatban érintett ismert felhasználóknak.

               (18)

               A mintába felvett exportáló gyártóktól és négy, mintába felvett unióbeli gyártótól érkezett válasz. Egyik importőr sem válaszolt a kérdőívre.

               (19)

               A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte.

               (20)

               Az egyik fél azt állította, hogy az egyik exportáló gyártó túl sok adat tekintetében kérelmezte az adatok bizalmas kezelését, és nem nyújtott be kellően használható nyilvános verziót a kérdőívre adott válaszaiból. Ezért az ezen vállalat által szolgáltatott információkat indokolt lenne figyelmen kívül hagyni, magát a vállalatot pedig az eljárásban együtt nem működő vállalatnak kellene tekinteni.

               (21)

               A szóban forgó exportáló gyártó nem bizalmas jellegű válaszát azonban – amely egy első válaszból, valamint egy, a hiánypótlásra felszólító levél alapján benyújtott teljes változatból áll – a Bizotttság újból értékelte, és megállapította, hogy kellően teljesnek tekinthető ahhoz, hogy megfelelő nyilvános válaszként felhasználható legyen. Az állítást ezért a Bizotttság elutasította.

               (22)

               Az alábbi felek telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:

                           Uniós gyártók:

                                       —

                                       Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Olaszország;

                                       —

                                       Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Olaszország;

                                       —

                                       Ugivis S.A., Belley, Franciaország.

                           Indiai exportáló gyártók:

                                       —

                                       Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra

                                       —

                                       Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra

                                       —

                                       Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat

         1.4.   Vizsgálati időszak

               (23)

               A dömping és a kár vizsgálata a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra irányult. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

         2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

   2.1.   Érintett termék

               (24)

               Az érintett terméket a jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acél kötőelemek és azok részei alkotják.

         2.2.   Hasonló termék

               (25)

               Megállapításra került, hogy az indiai belföldi piacon gyártott és értékesített, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében azonosnak kell tekinteni.

         3.   A DÖMPING

   3.1.   Rendes érték

               (26)

               A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően történő meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy a hasonló termék mintába felvett indiai exportáló gyártók általi, független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben történt-e, vagyis a vizsgálati időszakban ez az értékesítés elérte-e az Unióba irányuló teljes exportvolumenük legalább 5 %-át.

               (27)

               A mintában szereplő egyik exportáló gyártóról kiderült, hogy a belföldi piacon nem volt reprezentatív értékesítése a hasonló termékből. Ennek az exportáló gyártónak az esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani.

         3.1.1.   Átfogóan reprezentatív belföldi értékesítési volumennel rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók

               (28)

               Az átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező, a mintába felvett exportáló gyártók esetében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített típusokkal.

               (29)

               Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevőknek értékesített terméktípus mennyisége az uniós export keretében értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt.

               (30)

               A Bizottság ezt követően megvizsgálta, tekinthető-e úgy, hogy a vállalatok belföld értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a rendes kereskedelmi forgalomban történt. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya.

               (31)

               Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ennek az árnak a kiszámítása az adott terméktípus vizsgált időszakon belüli összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagára alapján történt, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem.

               (32)

               Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.

               (33)

               A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusoknál a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani. Ebből a célból a vizsgálati időszak alatt a terméktípusonként az exportőr saját átlagos előállítási költségéhez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív (selling, general and administrative, a továbbiakban: SGA-) költségeket és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SGA-költségek aránya és a haszonkulcs a megfelelő exportáló gyártó egyes termékei rendes kereskedelmi forgalomban felmerülő SGA-költségeinek és haszonkulcsának súlyozott átlagán alapult.

         3.1.2.   Átfogóan reprezentatív belföldi értékesítési volumennel nem rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók

               (34)

               A reprezentatív belföldi eladások nélküli együttműködő exportáló gyártók esetében a rendes ár az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint lett kiszámítva: a hasonló termék esetében a vállalat saját termelési költségeihez terméktípusonként hozzáadták a vizsgálati időszaki alatti SGA-költségeket és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SGA-költségek aránya és a haszonkulcs az exportáló gyártó számára az egyes terméktípusok rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítésénél felmerülő SGA-költségek és haszonkulcs súlyozott átlagán alapult.

         3.2.   Kiviteli ár

               (35)

               Az exportértékesítési árakat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizethető árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

         3.3.   Összehasonlítás

               (36)

               A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.

               (37)

               A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vettük azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták.

               (38)

               Ennek alapján – megfelelő és indokolt esetben – figyelembe vették a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos, csomagolási, hitelköltségeket, a számlán nem szereplő engedményeket és a jutalékokat.

         3.4.   Dömpingkülönbözetek

   3.4.1.   A mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében

               (39)

               A mintában szereplő vállalatok esetében az érintett termék Unióba exportált minden típusának rendes súlyozott átlagértékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára kiszabott exportár súlyozott átlagával, az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően.

               (40)

               A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

                           Vállalat

                           Dömpingkülönbözet

                           Viraj Profiles Ltd.

                           0 %

                           Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

                           37,6 %

                           Raajratna Ventures Ltd.

                           12,0 %

               (41)

               Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy az Unióba irányuló indiai export 87 %-át teszi ki azon indiai exportáló gyártók aránya, amelyeknél nem állapítottak meg dömpinget.

               (42)

               A Bizottság által összeállított, a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos dokumentum elemzése alapján a panaszos 25 %-os különbséget számított ki a mintába felvett, a megállapítások szerint dömpingelő exportáló gyártókra megállapított rendes érték és azon vállalatnál megállapított rendes érték között, amely a megállapítások szerint nem dömpingelt. A panaszos azt állította, hogy ilyen különbség versenypiacon nem fordulhat elő, és nem realisztikus a rozsdamentes acél kötőelemek ágazatában. Emellett a panaszos azt is állította, hogy a megállapítások szerint nem dömpingelő exportáló gyártó unióbeli, kapcsolatban álló vállalatoktól szerzett be rozsdamentesacél-hulladékot, ezért e nyersanyag beszerzési árai nem szolgálnak megbízható alapul a termelési költségek kiszámításához.

               (43)

               A megállapítások alapján nem dömpingelő együttműködő exportőr esetében a rendes érték alapjául a terméktípusonkénti termelési költség szolgált, amely alacsonyabb, mint a mintába felvett más exportáló gyártók esetében. Ez elsősorban annak a ténynek tudható be, hogy míg az előbbi vállalat magát a rozsdamentes acélt is rozsdamentesacél-hulladékból állítja elő, tehát termelése teljesen integrált, és részesül a méretgazdaságosság előnyeiből, a többi vállalat a szabad piacon – többek között a megállapítások szerint nem dömpingelő együttműködő exportőrtől – rozsdamentes acél hengerhuzalt szerez be, amely a rozsdamentes acél kötőelemek legfontosabb alapanyaga.

               (44)

               A megállapítások szerint dömpingelő együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket elsősorban a terméktípusonkénti belföldi ár alapján állapították meg. India belföldi piacán a verseny korlátozott mértékű, és a megállapítások szerint nem dömpingelő együttműködő exportőr a VI alatt belföldön csak nem reprezentatív mennyiségben értékesítette termékét.

               (45)

               A megállapítások szerint nem dömpingelő exportáló gyártó által beszerzett rozsdamentesacél-hulladék tekintetében a vizsgálat kimutatta, hogy e vállalat a hulladékot egyaránt beszerezte kapcsolatban álló és független beszállítóktól is, és ez utóbbiaktól szerezte be a teljes mennyiség 70 %-át. A beszerzési árszint mindkét beszerzéstípus esetében összehasonlítható volt, a hulladék osztályának figyelembe vételével is.

               (46)

               Ennek következtében a mintába felvett exportáló gyártók rendes értékének megállapítása megerősítésre kerül, a panaszos állításait pedig a Bizottság elutasítja.

         3.4.2.   A többi együttműködő exportáló gyártó esetében

               (47)

               A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagos dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva, a mintába felvett azon exportáló gyártók különbözete alapján, amelyek esetében a dömping tényét megállapították. Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet az uniós határparitáson számított CIF-ár (vámfizetés nélkül) 24,6 %-ában állapították meg.

               (48)

               Az egyik együttműködő indiai exportáló gyártó azt követően, hogy a Bizottság nyilvánosságra hozta az eljárás lezárására irányuló szándékát, kitartott azon állítása mellett, hogy egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottságnak el kell fogadnia, mivel a mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában nyilvánosságra hozott dömpingkülönbözet nem tükrözi helyzetét.

               (49)

               A Bizottság nem értékelte az egyedi vizsgálat iránti kérelmet, mivel eljárás lezárása esetén a dömpingkülönbözet megállapítása jelentőségét veszti.

         3.4.3.   A nem együttműködő exportáló gyártók esetében

               (50)

               Az összes többi indiai exportőr tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ennek alkalmával összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az Indiából származó összes behozatallal, amint azt az Eurostat statisztikái feltüntetik. Az együttműködés így megállapított százaléka 97 % volt. Ezen az alapon az együttműködés mértékét a Bizottság magasnak ítélte. Megfelelőnek ítélték, hogy az együtt nem működő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók tekintetében megállapított átlagos dömpingkülönbözet szintjén állapítsák meg. A rendelkezésre álló információk alapján az együtt nem működő indiai exportőrök vizsgálati időszak alatt alkalmazott átlagos exportárai összhangban voltak az együttműködő exportáló gyártók áraival. Emellett nem áll rendelkezésre arra utaló információ, hogy a rendes érték más lenne a nem együttműködő exportáló gyártók esetében.

               (51)

               A dömping országos szintjét ezen az alapon az uniós határparitáson számított CIF-ár (vámfizetés nélkül) 24,6 %-ában állapították meg.

         4.   UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

   4.1.   Az uniós gyártás

               (52)

               Valamennyi, az uniós gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló adatot, többek között a panaszban megadott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártók által benyújtott adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszait felhasználták az uniós gyártás teljes mennyiségének megállapításához.

               (53)

               Ez alapján a teljes uniós termelés becsült értéke mintegy 52 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a számadat magában foglalja valamennyi olyan uniós gyártó termelését, amely jelentkezett a Bizottságnál, és azon gyártók becsült termelését, amelyek nem vették fel a kapcsolatot a Bizottsággal az eljárás során.

               (54)

               A fenti (13) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően az uniós gyártók vizsgálatára mintavételt alkalmaztak. Az eljárás megindítását megelőzően adatot szolgáltató 15 uniós gyártó közül öt vállalatot vettek fel a mintába. A fenti (15) preambulumbekezdésnek megfelelően az egyik vállalat úgy döntött, hogy nem vesz részt a vizsgálatban. A fennmaradó együttműködő, mintába felvett vállalatok a vizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós termelés mintegy 32 %-át tették ki, és a Bizottság úgy ítélte, hogy kellően reprezentatívak a teljes uniós gyártás szempontjából.

         4.2.   Az uniós gazdasági ágazat

               (55)

               A fenti (52) preambulumbekezdésben említett valamennyi ismert uniós gyártót úgy tekintik, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.

         5.   KÁR

   5.1.   Előzetes megjegyzés

               (56)

               Az Eurostat releváns importstatisztikáit, valamint a panaszban szereplő, továbbá az uniós gyártóktól származó, a vizsgálat megindítását megelőzően és azt követően gyűjtött adatot, valamint a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszait is felhasználták a releváns kártényezők értékeléséhez.

               (57)

               A makrogazdasági adatokon – mint a termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, az eladási mennyiség, a piaci részesedés, a növekedés, a foglalkoztatottság és a termelékenység – alapuló kárelemzés az uniós gazdasági ágazat mint egész adatain alapul.

               (58)

               A mikrogazdasági adatokon – mint a tranzakciók árai, nyereségesség, pénzforgalom, beruházás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, készletek, bérek – alapuló kárelemzés a mintába felvett uniós gyártók adatain alapul.

               (59)

               A mintába felvett négy uniós gyártót a 2012. január 7-én lezárult, a Kínából és Tajvanról származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata során is beválasztották a mintába (4). Az említett felülvizsgálatban egy másik, az ezen vizsgálat keretében a mintába be nem kerülő vállalatot is felvettek a mintába. Mivel a kárelemzés szempontjából figyelembe vett időszak egybeesik a hatályvesztési felülvizsgálatéval, a 2008-ra és 2009-re vonatkozó adatok az említett egy vállalat kivételével megegyeznek. A 2008-ra és 2009-re vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatalával lehetséges lenne a jelenlegi eset mintájába fel nem vett vállalat adatainak kikövetkeztetése. Ezért indexált formában tüntették fel az olyan mikromutatókat, mint a készletek, bérek, beruházások, pénzforgalom, a beruházások megtérülése és a nyereségesség.

         5.2.   Uniós felhasználás

               (60)

               Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az Unióban elért értékesítési volumen alapján határozták meg, a panaszban foglaltaknak megfelelően, és az adatokat a mintavétel kérdőívére adott válaszok, valamint a mintába felvett gyártóktól származó, kontrollált adatok alapján ellenőrizték. Emellett tekintetbe vették a figyelembe vett időszakra vonatkozó, az Eurostattól származó adatokon alapuló importvolument is.

               (61)

               Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

                  1.   táblázat

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Uniós felhasználás (tonna)

                           120 598

                           101 143

                           122 345

                           131 457

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           84

                           101

                           109

                              Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok

               (62)

               A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 9 %-kal nőtt az EU piacán. 2008 és 2009 között drasztikus, 16 %-os csökkenés következett be, ami az állítások szerint a gazdasági válság piacra gyakorolt negatív hatásainak volt tulajdonítható; ezt követően a fogyasztás helyreállt, és 2009 és 2010 között 21 %-kal, 2010 és a VI között pedig újabb 7 %-kal nőtt.

         5.3.   Az Indiából származó behozatal

               (63)

               Az Indiából származó, az Unióba irányuló behozatal tehát a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

                  2.   táblázat

                           2008

                           2009

                           2010

                           Vizsgálati időszak

                           Az Indiából származó behozatal mennyisége (tonna)

                           14 546

                           18 883

                           21 914

                           24 072

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           130

                           151

                           165

                           Piaci részesedés

                           12,1 %

                           18,7 %

                           17,9 %

                           18,3 %

                           Index (2008 = 100)

                           100

                           155

                           149

                           152

                              Forrás: Eurostat és az exportáló gyártók által kitöltött kérdőívek

               (64)

               Az Indiából származó behozatal jelentősen, 65 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. E növekedés 2008 és 2009 között volt a legnagyobb, amikor a behozatal 30 %-kal nőtt, a fogyasztás pedig 16 %-kal visszaesett. Az indiai behozatal 2010-ben és a VI alatt évről évre tovább nőtt (16 %-kal, illetve 10 %-kal).

         5.4.   A behozott termékek ára és áralákínálás

      3.   táblázat

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Behozatali átlagár (EUR/tonna)

               3 531

               2 774

               2 994

               3 216

               Index (2008 = 100)

               100

               79

               85

               91

                  Forrás: Eurostat és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

               (65)

               Az Indiából származó behozatal átlagárai a figyelembe vett időszak során összesen 9 %-kal csökkentek. Ez megmagyarázza, hogyan nőhetett az indiai behozatal piaci részesedése 12,1 %-ról 18,3 %-ra ugyanezen időszak alatt. A legnagyobb növekedés 2008 és 2009 között következett be, amikor az indiai exportőrök piaci részesedésüket csaknem 6 százalékponttal növelték.

               (66)

               A vizsgálati időszak alatti áralákínálás elemzése céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által kapcsolatban nem álló fogyasztók részére az uniós piacon felszámított, terméktípusonként kínált gyártelepi szinten kiigazított, súlyozott átlagos értékesítési árakat az Indiából származó behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítéshez CIF alapon megállapított, a fennálló vámokkal és az importálás utáni költségekkel megfelelően kiigazított, súlyozott átlagáraival.

               (67)

               Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás eredménye – a mintába felvett uniós gyártók VI alatti forgalmának százalékában kifejezve – alapján az áralákínálás 3 % és 13 % között volt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy annál az indiai exportőrnél mutatták ki a legnagyobb mértékű alákínálást, amelynél nem állapítottak meg dömpinget.

         5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

               (68)

               Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám kiértékelésére, amelyet az uniós gazdasági ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak.

         5.5.1.   Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás

      4.   táblázat

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Gyártási mennyiség (tonna)

               69 514

               56 396

               62 213

               51 800

               Index (2008 = 100)

               100

               81

               89

               75

               Gyártási kapacitás (tonna)

               140 743

               127 200

               128 796

               111 455

               Index (2008 = 100)

               100

               90

               92

               79

               Kapacitáskihasználás

               49 %

               44 %

               48 %

               46 %

               Index (2008 = 100)

               100

               90

               98

               94

                  Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat

               (69)

               A táblázatból kitűnik, hogy a termelés a figyelembe vett időszak során jelentősen, 25 %-kal csökkent. A kereslet csökkenésével összhangban a termelés 2009-ben drámaian, 19 %-kal visszaesett, majd 2010-ben mintegy 10 %-os fellendülés következett be. A VI alatt – annak ellenére, hogy az uniós felhasználás 7 %-kal nőtt – az uniós termelés újra, körülbelül 17 %-kal csökkent az előző évhez viszonyítva.

               (70)

               A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása hozzávetőleg 21 %-kal csökkent. A kapacitáskihasználás szintén csökkent a figyelembe vett időszakban, és folyamatosan 50 % alatt maradt.

         5.5.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

      5.   táblázat

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Értékesítési volumen (tonna)

               56 042

               44 627

               45 976

               48 129

               Index (2008 = 100)

               100

               80

               82

               86

               Piaci részesedés

               46,5 %

               44,1 %

               37,6 %

               36,6 %

               Index (2008 = 100)

               100

               95

               81

               79

                  Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat

               (71)

               A növekvő felhasználás (+9 %) összefüggésében az Unióban az első független vevőnek eladott hasonló termék értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent. Ennek következtében a piaci részesedés a 2008. évi 46,5 %-ról a VI alatt 36,6 %-ra esett vissza. Az értékesítési volumenben 2009-ben bekövetkezett drámai (-20 %) visszaesést követően 2010-ben és a VI alatt kismértékű fellendülés következett be.

         5.5.3.   Növekedés

               (72)

               Az uniós felhasználás 2008 és a VI között 9 %-kal nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 14 %-kal, piaci részesedése 21 %-kal esett vissza ebben az időszakban. Ugyanebben az időszakban az Indiából származó behozatal mennyisége jelentősen, 65 %-kal nőtt.

         5.5.4.   Foglalkoztatás

      6.   táblázat

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Foglalkoztatottak száma

               1 007

               863

               821

               761

               Index (2008 = 100)

               100

               86

               82

               76

               Termelékenység (egység/munkavállaló)
               Index (2008 = 100)

               100

               95

               110

               99

                  Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat

               (73)

               Az uniós gazdasági ágazatban történt leépítések hatására a munkavállalók száma 24 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó foglalkoztatási költségek 2008 és a vizsgálati időszak között 6 %-kal nőttek.

               (74)

               Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – az éves foglalkoztatottak számára vetített kibocsátás mennyiségében mérve – a figyelembe vett időszakban kismértékben, 1 %-kal csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően a VI-hez közeledve némileg fellendült.

         5.5.5.   Átlagos egységárak az EU-ban

      7.   táblázat

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Független fogyasztók részére értékesített termékek egységára (EUR/tonna)

               4 336

               2 792

               3 914

               4 244

               Index (2008 = 100)

               100

               64

               90

               98

                  Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek

               (75)

               A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási árak 2 %-kal nőttek. 2009-ben az uniós gazdasági ágazatnak eladási árait 36 %-kal csökkentenie kellett a gazdasági válság és az Indiából származó behozatal árainak drámai csökkenése (–21 %) hatására. 2010-ben és a VI alatt az uniós gazdasági ágazat eladási árai újra nőttek.

               (76)

               A vizsgálat rávilágított arra, hogy a 2009-ben az eladási árakban bekövetkező csökkenés tükrözte a költségek csökkenését, melyek a 2008-as szinthez viszonyítva 18 %-kal visszaestek. A költségcsökkenés oka elsősorban a nyersanyagok, főként az egyenetlen árdinamikájú nikkel árának csökkenésével magyarázható. Az uniós gazdasági ágazat azonban az olcsó indiai behozatal 2009. évi expanziója miatt arra kényszerült, hogy nagyobb mértékben csökkentse eladási árait, mint amilyen mértékben a költségek csökkentek.

         5.5.6.   Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

      8.   táblázat

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Az uniós eladások nyereségessége (nettó eladások %-a)

               Index (2008 = 100)

               – 100

               – 442

               –74

               –24

               Pénzforgalom
               Index (2008 = 100)

               – 100

               –1 827

               –40

               – 171

               Beruházások (EUR)
               Index (2008 = 100)

               100

               29

               59

               6

               Beruházások megtérülése
               Index (2008 = 100)

               – 100

               – 284

               –59

               –28

                  Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek

               (77)

               A vizsgálat megmutatta, hogy jóllehet az eladási árak csökkenése részben a költségek csökkenését tükrözte, az uniós gazdasági ágazat árait az Indiából származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatala nyomás alatt tartotta. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak kezdetétől negatív volt. Különösen 2009-ben kényszerült arra az uniós gazdasági ágazat, hogy a költségek csökkenésénél nagyobb mértékben csökkentse eladási árait, tekintettel az olcsó indiai behozatal expanziójára. Ennek hatására az érintett évben jelentősen romlott a nyereségesség. 2010-ben és a VI alatt azonban a nyereségesség javult, bár továbbra is negatív maradt.

               (78)

               A pénzforgalom (az ágazat képessége arra, hogy saját maga finanszírozza tevékenységeit) a nyereségességhez hasonlóan alakult. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően növekvő tendenciát mutatott, a VI alatt pedig pozitívba fordult.

               (79)

               A rozsdamentes acél kötőelemek gyártásába eszközölt, 2008. évi beruházások után a beruházások a figyelembe vett időszakban mintegy 94 %-kal estek vissza. A beruházások megtérülése hasonlóképpen negatívan alakult, összhangban az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszakban elért negatív eredményekkel, és végig negatív maradt.

               (80)

               A nyereségesség és a pénzforgalom alakulása, valamint a beruházások alacsony mértéke hangsúlyozza azt a tényt, hogy a mintába felvett uniós gyártók nehézségekbe ütközhettek a tőkebevonás terén.

         5.5.7.   Készletek

      9.   táblázat

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Az uniós gazdasági ágazat zárókészlete
               Index (2008 = 100)

               100

               92

               100

               103

                  Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek

               (81)

               Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 3 %-kal növekedett a vizsgált időszakban. 2009-ben a készletek szintje 8 %-kal csökkent; ezt követően, 2010-ben és a VI alatt 8 %-kal, illetve 3 %-kal nőtt.

         5.5.8.   A tényleges dömpingkülönbözet és a múltbeli dömpinget követő helyreállás

               (82)

               Emlékeztetni kell arra, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártóról – amelynek kivitele az Unióba irányuló indiai export 87 %-át teszi ki – megállapították, hogy nem dömpingel. Ennek következtében a dömpingelt behozatal az Indiából az Unióba behozott rozsdamentes acél kötőelemek teljes volumenének 13 %-át teszi ki. A dömpingelt indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.

         5.6.   A károkozásra vonatkozó következtetések

               (83)

               A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók többsége – például a termelés (–25 %), a kapacitáskihasználás (–6 %), az értékesítési volumen (–14 %), a piaci részesedés (–21 %) és a foglalkoztatottság (–24 %) – kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban. A növekvő felhasználás kontextusában mind az értékesítési volumen, mind a piaci részesedés csökkent. Az értékesítési volumen kismértékben nőtt 2010-ben és a VI alatt 2009-hez viszonyítva, de az uniós gazdasági ágazat nem volt képes visszaszerezni elveszített piaci részesedését az indiai behozatal expanziója miatt, amely a figyelembe vett időszakban folyamatosan, az uniós gazdasági ágazat árainak végig alákínálva nőtt.

               (84)

               Emellett jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége is gyengült.

               (85)

               A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   6.1.   Bevezetés

               (86)

               A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt lényegesnek lehet minősíteni. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanabban az időben kárral fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.

               (87)

               Emlékeztetni kell arra, hogy megállapításra került: a (40) és (41) premabulumbekezdésben említett legnagyobb indiai exportáló gyártó, melynek behozatala az indiai behozatalok 87 %-át teszi ki, nem dömpingel. Ennélfogva az érintett termék Unióba irányuló behozatalának mindössze 13 %-át dömpingelték a VI alatt. A dömpingelt behozatal piaci részesedése a VI alatt 2 % volt.

         6.2.   A dömpingelt import hatása

               (88)

               A vizsgálatból kitűnt, hogy az uniós felhasználás 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, miközben az uniós gazdasági ágazat 14 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 21 %-kal visszaesett.

               (89)

               Az árak tekintetében megállapították, hogy a dömpingelt behozatal átlagos importárai az uniós piacon alákínálnak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ezek az árak azonban mintegy 12 %-kal magasabbak voltak, mint annak az indiai vállalatnak az árai, amelyről megállapították, hogy nem dömpingel.

               (90)

               Az alábbiak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a nem dömpingelt behozatalnál magasabb árakat alkalmazó, dömpingelt indiai behozatal korlátozott volumene legfeljebb csak kis szerepet játszhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásában.

         6.3.   További tényezők hatása

   6.3.1.   Indiából származó, nem döpingelt behozatal

               (91)

               Az Indiából származó behozatal teljes volumene a figyelembe vett időszakban drámaian, 65 %-kal nőtt, és ezáltal a piaci részesedés 12,1 %-ról 18,3 %-ra emelkedett. A fentiekben már elmondottaknak megfelelően azonban a nem dömpingelt behozatal tette ki a teljes indiai kivitel 87 %-át a VI alatt, ami a VI alatt 15 % piaci részesedésnek felel meg, míg ugyanebben az időszakban az Indiából származó, dömpingelt behozatal piaci részesedése 2 % volt.

               (92)

               Az Indiából származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkentek, és mindig alacsonyabbak maradtak, mint a többi ország által alkalmazott behozatali árak, illetve az uniós gazdasági ágazat eladási árai. Figyelemreméltó ugyanakkor, amint a (89) premabulumbekezdésben is szerepel, hogy megállapították: a nem dömpingelt behozatal árai az uniós gazdasági ágazat árainak jobban alákínáltak, mint a dömpingelt behozatal árai.

         6.3.2.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

      10.   táblázat

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Az egyéb harmadik országokból származó import volumene (tonna)

               50 010

               37 633

               54 454

               59 255

               Index (2008 = 100)

               100

               75

               109

               118

               Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése

               41,5 %

               37,2 %

               44,5 %

               45,1 %

               Index (2008 = 100)

               100

               90

               107

               109

               Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok átlagos importára (EUR/tonnában)

               5 380

               5 236

               5 094

               5 234

               Index (2008 = 100)

               100

               97

               95

               97

               A malajziai import mennyisége (tonna)

               13 712

               9 810

               9 611

               9 966

               A Malajziából származó behozatal piaci részesedése

               11,4 %

               9,7 %

               7,9 %

               7,6 %

               A Malajziából származó behozatalok átlagos importára (EUR/tonnában)

               4 203

               2 963

               3 324

               3 633

               A Fülöp-szigetekről származó behozatali volumen (tonna)

               7 046

               5 406

               15 576

               18 149

               A Fülöp-szigetekről származó import piaci részesedése

               5,8 %

               5,3 %

               12,7 %

               13,8 %

               A Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagos importára (EUR/tonnában)

               4 645

               3 474

               3 714

               3 912

               A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)

               2 332

               2 452

               3 217

               3 288

               A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése (tonna)

               1,9 %

               2,4 %

               2,6 %

               2,5 %

               A Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagára (tonna)

               4 004

               4 561

               5 272

               5 648

               A Tajvanról származó behozatal volumene (tonna)

               4 304

               3 703

               6 451

               6 640

               A Tajvanról származó behozatal piaci részesedése

               3,6 %

               3,7 %

               5,3 %

               5,1 %

               A Tajvanról származó behozatal átlagos importára (EUR/tonnában)

               5 092

               4 719

               4 755

               4 943

                  Forrás: Eurostat

               (93)

               Az Eurostat adatai alapján a más harmadik országokból származó rozsdamentes acél kötőelemek Unióba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszak alatt 18 %-kal nőtt. Ugyanakkor a behozatal átlagára mintegy 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a piaci részesedés pedig 9 %-kal nőtt.

               (94)

               2005. november 19-e óta dömpingellenes intézkedések voltak hatályban a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatalára vonatkozóan. Az intézkedések ellenére a figyelembe vett időszakban nőtt a két országból érkező behozatal mennyisége, habár piaci részesedésük viszonylag szerény maradt (2,5 % és 5,1 % a VI alatt). A behozatal egyéb fő forrásai a Fülöp-szigetek és Malajzia. Mindenekelőtt a Fülöp-szigetekről származó behozatal nőtt jelentősen a figyelembe vett időszakban: piaci részesedése a 2008-as 5,8 %-ról a VI idejére 13,8 %-ra nőtt.

               (95)

               Malajzia tekintetében a figyelembe vett időszakban csökkenő tendencia volt megfigyelhető, ugyanakkor a behozatal piaci részesedése továbbra is 7,6 % volt a VI alatt. A Fülöp-szigeteki behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. A vizsgálatból ugyanakkor kitűnt, hogy a Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagos importárai jóval magasabbak voltak (mintegy 20 %), mint az indiai rozsdamentes acél kötőelemek átlagára.

               (96)

               Az importárak tekintetében a más harmadik országok átlagárai viszonylag stabilak maradtak a figyelembe vett időszak alatt, és folyamatosan az uniós gazdasági ágazat és az indiai behozatal átlagárai alatt maradtak.

               (97)

               A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az ezen országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

         6.3.3.   Gazdasági válság

               (98)

               A gazdasági válság részben magyarázatot nyújt az uniós fogyasztás 2009-ben végbemenő zsugorodására. Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy a fogyasztásban 2009-ben bekövetkezett 16 %-os csökkenés ellenére az indiai behozatal volumene 30 %-kal nőtt.

               (99)

               2010-ben és a VI alatt az uniós felhasználás az általános gazdasági fellendüléssel összhangban nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene azonban csak kismértékben, 3 %-kal növekedett 2010-ben, továbbá 4,7 %-kal a VI alatt. Az indiai behozatal ezzel szemben évente 16 %-kal, illetve 10 %-kal nőtt.

               (100)

               Rendes gazdasági körülmények között és az erőteljes árnyomás hatásának hiányában, illetve az Indiából származó behozatali szint emelkedésének hiányában az uniós gazdasági ágazatnak okozhatott volna némi nehézséget, hogy megbirkózzon a fogyasztás csökkenésével és az állandó egységnyi költségek emelkedésével, amely az tapasztalt alacsony kapacitáskihasználtság következtében lépett fel. Az olcsó indiai behozatal ugyanakkor, melynek nagy részéről megállapították, hogy nem dömpingelték, fokozta a gazdasági visszaesés hatását, és az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés időszakában sem volt képes arra, hogy magához térjen és visszaszerezze piaci részesedését, amelyet az indiai behozatal következményeként veszített el.

               (101)

               Ezért, jóllehet a 2008–2009-es gazdasági válság hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat rossz teljesítményéhez, nem tekinthető úgy, hogy jelentős hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárra.

         6.3.4.   Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye

      12.   táblázat

               2008

               2009

               2010

               Vizsgálati időszak

               Exportértékesítés tonnában

               967

               689

               933

               884

               Index (2008 = 100)

               100

               71

               97

               91

               Értékesítési egységár EUR-ban

               4 770

               3 060

               4 020

               4 313

               Index (2008 = 100)

               100

               64

               84

               90

                  Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek

               (102)

               A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós ágazati szereplők exportértékesítéseinek mennyisége 9 %-kal, az átlagos exportárak pedig 10 %-kal csökkentek. Habár nem zárható ki, hogy az exportteljesítményben jelentkező negatív tendencia további kedvezőtlen hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazatra, a Bizottság úgy véli, hogy tekintettel a kivitelnek az uniós piacon megvalósult értékesítésekhez viszonyítva kis volumenére, ez a hatás nem volt jelentős a megállapított kár tekintetében.

         6.4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (103)

               A fenti elemzés azt igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett az Indiából származó, olcsó behozatal volumene és piaci részesedése. Emellett az is megállapításra került, hogy ezek a behozatalok folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon.

               (104)

               Figyelembe véve azonban azt a tényt, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártó, amelynek kivitele a VI alatt az Unióba irányuló indiai export 87 %-át tette ki, nem exportált rozsdamentes acél kötőelemeket az Unióba dömpingelt áron, a Bizottság úgy véli, hogy az Indiából exportált teljes mennyiség mindössze 13 %-át kitevő dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati viszony nem eléggé megalapozott. Nem lehet azt állítani, hogy a dömpingelt indiai export, tekintettel korlátozott mennyiségére és piaci részesedésére (2 %), valamint arra a tényre, hogy áraik átlagosan 12 %-kal magasabbak voltak a nem dömpingelt behozatalénál, okozza az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.

               (105)

               Más ismert tényezők elemzése, melyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak – beleértve a nem dömpingelt behozatalt, a más harmadik országokból érkező behozatalt, a gazdasági válságot és a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményét – azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt valószínűleg az Unióba irányuló teljes indiai export 87 %-át kitevő, nem dömpingelt behozatal okozza, melynek árai jelentősen alacsonyabbak a dömpingelt behozataléinál.

         7.   A DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS LEZÁRÁSA

               (106)

               Mivel nem áll fenn jelentős ok-okozati viszony a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, a Bizottság úgy véli, hogy a dömpingellenes intézkedések nem szükségesek, ezért a jelenlegi dömpingellenes eljárást az alaprendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően le kell zárni.

               (107)

               Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A kapott észrevételek nem változtattak azon a következtetésen, hogy a jelenlegi dömpingellenes eljárást le kell zárni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. március 22-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL C 142., 2011.5.13., 30. o.

      (3)  HL C 142., 2011.5.13., 36. o.

      (4)  HL L 5., 2012.1.7., 1. o.


title: A Tanács határozata (1993. március 15.) az egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svéd Királyság között, az említett felek által 1992. május 2-án Portóban aláírt, egyes, a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról szóló megállapodások levélváltás formájában való elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31993D0239

Hivatalos Lap L 109 , 01/05/1993 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata(1993. március 15.)az egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svéd Királyság között, az említett felek által 1992. május 2-án Portóban aláírt, egyes, a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról szóló megállapodások levélváltás formájában való elfogadásáról(93/239/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló egyezmény módosításáról folytatott tárgyalások során – a Svájci Államszövetség döntését követően, miszerint nem erősíti meg az Egyezményt – sikerült az egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svéd Királyság között, az említett felek által 1992. május 2-án Portóban aláírt, egyes, a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó rendelkezésekről szóló kétoldalú megállapodások 1993. április 15-től történő ideiglenes alkalmazásáról szóló megállapodásokat levélváltás formájában megkötni,mivel a levélváltás formájában létrejött megállapodások az Európai Gazdasági Közösség és minden egyes, fent említett ország között létrejött szabadkereskedelmi megállapodások 15. cikkére hivatkoznak,mivel a kérdéses megállapodásokat jóvá kell hagyni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, valamint másrészről az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság és a Svéd Királyság között, az említett felek által 1992. május 2-án Portóban aláírt, egyes, a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó rendelkezésekről szóló kétoldalú megállapodások 1993. április 15-től történő ideiglenes alkalmazásáról szóló levélváltás formájában megkötött megállapodásokat [1] a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodások szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásoknak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.Kelt Brüsszelben, 1993. március 15-én.a Tanács részérőlaz elnökM. Jelved[1] HL L 109., 1993.5.1., 2., 18., 32., 43. és 59. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata ( 2014. június 12. ) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa litván és máltai tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
               14.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 182/14

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. június 12.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa litván és máltai tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
   2014/C 182/03
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai, valamint a munkavállalói és munkáltatói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott jelöltlistákra,
   tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak listáira,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2013. december 2-i határozatával (2) kinevezte az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2016. november 7-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Az ESZSZ munkavállalói szervezet és a BUSINESSEUROPE munkáltatói szervezet jelölést nyújtott be több megüresedett helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjaiként és póttagjaiként a 2016. november 7-ig terjedő időszakra az alábbi személyeket nevezi ki:
   II.   MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tag

               Póttag

               Litvánia

               Inga RUGINIENĖ

               Petras GRĖBLIAUSKAS

   III.   MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tag

               Póttag

               Litvánia

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS

               Málta

               Andrew Agius MUSCAT

               John SCICLUNA

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. június 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         Y. MANIATIS

      (1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (2)  A Tanács 2013. december 2-i határozata az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 360., 2013.12.10., 8. o.).


title: 2005/507/: A Tanács határozata (2005. július 12.) a Régiók Bizottsága egy brit póttagjának kinevezéséről

text:
               16.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 185/30

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. július 12.)
   a Régiók Bizottsága egy brit póttagjának kinevezéséről
   (2005/507/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a brit kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2002. január 22-én elfogadta a Régiók Bizottsága teljes jogú tagjainak és póttagjainak a 2002. január 26-tól 2006. január 25-ig terjedő időszakra történő kinevezéséről szóló 2002/60/EK határozatot (1).

               (2)

               William SPEECHLEY megbízásának lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a Régiók Bizottságában a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2006. január 25-ig a következő személyt nevezi ki póttagként:

               David PARSONS
               Councillor
               Leicestershire County Council

         William SPEECHLEY helyére.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. július 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         G. BROWN

      (1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

2013/361/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2013. június 21. ) az Európai Központi Bank tőkéjének azon tagállamok nemzeti központi bankjai részéről történő befizetéséről, amelyek pénzneme az euro (EKB/2013/19)

Hivatalos Lap L 187 , 06/07/2013 o. 0023 - 0024

		Az Európai Központi Bank határozata( 2013. június 21.)az Európai Központi Bank tőkéjének azon tagállamok nemzeti központi bankjai részéről történő befizetéséről, amelyek pénzneme az euro(EKB/2013/19)(2013/361/EU)AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 28.3. cikkére,mivel:(1) Az Európai Központi Bank tőkéjének a részt vevő nemzeti központi bankok részéről történő befizetéséhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2008. december 12-i EKB/2008/24 határozat [1] meghatározta, hogy azon tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro nemzeti központi bankjai (a továbbiakban: euroövezeti NKB-k) milyen módon és mértékben voltak kötelesek befizetni az Európai Központi Bank ("EKB") tőkéjét 2009. január 1-jén. Az EKB/2008/24 határozatot kiegészíti az Európai Központi Bank tőkeemelésének azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai részéről történő befizetéséről szóló, 2010. december 13-i EKB/2010/27 határozat [2].(2) Tekintettel arra, hogy Horvátország csatlakozik az Európai Unióhoz, és nemzeti központi bankja ("NKB"), a Hrvatska narodna banka 2013. július 1-jén a Központi Bankok Európai Rendszerének részévé válik, a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2013. június 21-i EKB/2013/17 határozat [3] a KBER Alapokmánya 29.1. cikkével összhangban meghatározza az EKB tőkejegyzési kulcsát (továbbiakban: tőkejegyzési kulcs), illetve 2013. július 1-jei hatállyal megállapítja a tőkejegyzési kulcsban az egyes nemzeti központi bankokhoz rendelt súlyokat (a továbbiakban: tőkejegyzésikulcs-súlyok).(3) Az EKB jegyzett tőkéje 2013. július 1-jétől10825007069,61 EUR.(4) A kibővített tőkejegyzési kulcs szükségessé teszi egy olyan új EKB-határozat elfogadását, amely 2013. július 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezi az EKB/2008/24 és az EKB/2010/27 határozatokat, valamint meghatározza azt, hogy az euroövezeti NKB-k milyen módon és mértékben kötelesek befizetni az EKB tőkéjét 2013. július 1-től,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA jegyzett és befizetett tőke mértéke és formájaValamennyi euroövezeti NKB 2013. július 1-jei hatállyal teljes egészében befizeti az EKB-ban való részesedését.Figyelembe véve az EKB/2013/17 határozat 2. cikkében meghatározott tőkejegyzésikulcs-súlyokat, valamennyi euroövezeti NKB az alábbi táblázatban a neve mellett feltüntetett jegyzett és befizetett tőkeösszeggel rendelkezik:Euroövezeti NKB | EUR |Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 261705370,91 |Deutsche Bundesbank | 2030803801,28 |Eesti Pank | 19268512,58 |Central Bank of Ireland | 120276653,55 |Bank of Greece | 210903612,74 |Banco de España | 893420308,48 |Banque de France | 1530028149,23 |Banca d’Italia | 1348471130,66 |Central Bank of Cyprus | 14429734,42 |Banque centrale du Luxembourg | 18824687,29 |Central Bank of Malta | 6873879,49 |De Nederlandsche Bank | 429352255,40 |Oesterreichische Nationalbank | 209680386,94 |Banco de Portugal | 190909824,68 |Banka Slovenije | 35397773,12 |Národná banka Slovenska | 74486873,65 |Suomen Pankki | 134836288,06 |2. cikkA befizetett tőke módosítása(1) Tekintve, hogy valamennyi euroövezeti NKB már befizette az EKB/2008/24 és az EKB/2010/27 határozatok alapján 2013. június 30-ig hatályos, az EKB jegyzett tőkéjére vonatkozó teljes részesedését, így ezek az NKB-k átutalják a fennmaradó összeget az EKB számára, vagy a különbség összegét visszakapják az EKB-tól annak érdekében, hogy az 1. cikk táblázatában szereplő összegek befizetése teljesüljön.(2) Az e cikk szerinti valamennyi átutalás az Európai Központi Bank tőkerészesedéseinek a nemzeti központi bankok közötti átruházásáról, illetve a befizetett tőke módosításáról szóló szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 21-i EKB/2013/18 határozat [4] alapján történik.3. cikkHatálybalépés és hatályon kívül helyezés(1) Ez a határozat 2013. július 1-én lép hatályba.(2) Az EKB/2008/24 és az EKB/2010/27 határozatok 2013. július 1-jétől hatályukat vesztik.(3) Az EKB/2008/24 és az EKB/2010/27 határozatokra való hivatkozásokat az erre a határozatra való hivatkozásként kell értelmezni.Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. június 21-én.az EKB elnökeMario Draghi[1] HL L 21., 2009.1.24., 69. o.[2] HL L 11., 2011.1.15., 54. o.[3] Lásd e Hivatalos Lap 15. oldalát.[4] Lásd e Hivatalos Lap 17. oldalát.--------------------------------------------------


title: U3. határozat ( 2009. június 12. ) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett munkanélküli személyekre alkalmazandó részleges munkanélküliség fogalmának hatályáról (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

text:
               24.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 106/45

         U3. HATÁROZAT
   (2009. június 12.)
   a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett munkanélküli személyekre alkalmazandó „részleges munkanélküliség” fogalmának hatályáról
   (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   2010/C 106/13
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,
   tekintettel a 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (2) bekezdése a teljes munkanélküli személyek esetében az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjában megállapított lex loci laboris általános alapelv alól kivételt képező rendelkezést tartalmaz.

               (2)

               Egységes közösségi kritériumokat kell alkalmazni annak meghatározására, hogy valamely személy az említett rendelet 65. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében teljesen vagy részlegesen munkanélkülinek minősül-e. Ilyen értékelés a nemzeti jogból származtatott kritériumok alapján nem végezhető.

               (3)

               Mivel a különböző tagállamok nemzeti szociális biztonsági intézményeinek eljárásai a munkanélküliség típusának meghatározásával kapcsolatban értelmezésbeli különbségeket mutatnak, fontos pontosítani az említett cikk hatályát, hogy a szóban forgó intézmények általi alkalmazás céljából egységes és kiegyensúlyozott kritériumokat lehessen elfogadni.

               (4)

               A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (2) bekezdése értelmében az a teljes munkanélküli személy, akinek már nincs kapcsolata az illetékes tagállammal, munkanélküli ellátásokat a lakóhelye szerinti intézménytől kap.

               (5)

               A munkaviszony meglétének vagy fenntartásának értékelése teljes mértékben a foglalkoztatás szerinti állam nemzeti jogszabályain alapul.

               (6)

               A munkanélküli személyek védelmére vonatkozóan a rendelet 65. cikkében megállapított célkitűzés nem teljesülne, ha egy tevékenységét felfüggesztő személyt annak ellenére, hogy továbbra is a lakóhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállam területén lévő vállalkozás munkavállalója marad, teljes munkanélkülinek tekintenének, és ezzel arra köteleznék, hogy a munkanélküli ellátást a lakóhelye szerinti államtól kérelmezze.
               A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1.

               A 883/2004/EK rendelet 65. cikke (1) bekezdésének alkalmazása tekintetében a munkanélküliség természetének meghatározása – vagyis hogy az részleges vagy teljes-e – a felek közötti bármilyen szerződéses munkavégzésre szóló kapcsolat meglétének vagy fenntartásának megállapításától és nem a munkavállaló munkavégzése esetleges ideiglenes felfüggesztésének időtartamától függ.

               2.

               Ha egy személyt egy, a lakóhelyén kívüli másik tagállamban letelepedett vállalkozás továbbra is foglalkoztat, azonban munkavégzését – annak ellenére, hogy álláshelyére bármikor visszatérhet – felfüggesztik, az említett munkavállalót részleges munkanélkülinek kell tekinteni, és a neki járó ellátásokat a foglalkoztatás helye szerinti tagállam illetékes intézménye nyújtja, az említett rendelet 65. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

               3.

               Ha egy személynek szerződéses munkavégzésre szóló kapcsolat hiányában már nincs kapcsolata a foglalkoztatás helye szerinti tagállammal – például azért, mert a munkavégzésre szóló szerződéses kapcsolat megszűnt vagy lejárt –, a személy az említett rendelet 65. cikkének (2) bekezdésével összhangban teljes munkanélkülinek tekintendő, és az ellátásokat a lakóhely szerinti intézmény nyújtja.

               4.

               Ha egy önálló vállalkozó a tevékenység szerinti tagállamban nem végez szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet, az említett rendelet 65. cikkének (2) bekezdésével összhangban teljes munkanélkülinek tekintendő, és számára a lakóhely szerinti intézmény biztosít ellátásokat.

               5.

               Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.


title: 2008/936/EK: A Tanács határozata ( 2008. szeptember 15. ) az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről az Albán Köztársaság közötti kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv aláírásáról és megkötéséről

text:
                  19.12.2008

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 341/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
         (2008. szeptember 15.)
         az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről az Albán Köztársaság közötti kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv aláírásáról és megkötéséről
         (2008/936/EK)
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,
         tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
         tekintettel a Bizottság javaslatára,
         mivel:

                     (1)

                     2006. október 23-án a Tanács az Európai Közösség és tagállamai nevében felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat folytasson az Albán Köztársasággal az egyrészről az Európai Közösség, másrészről az Albán Köztársaság közötti kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatok ügyekről szóló ideiglenes megállapodást kiegészítő jegyzőkönyvről a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából.

                     (2)

                     Ezek a tárgyalások sikerrel befejeződtek, és a jegyzőkönyvet 2008. január 7-én parafálták. A jegyzőkönyvet a Közösség nevében meg kell kötni,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

            1. cikk
            Az Európai Közösség nevében jóváhagyásra kerül az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről az Albán Köztársaság közötti kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv.
            A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

            2. cikk
            A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személy(eke)t.

            3. cikk
            A Tanács elnöke az Európai Közösség nevében a jegyzőkönyv 11. cikkének megfelelően letétbe helyezi a jóváhagyó okiratokat.

            4. cikk
            A jegyzőkönyvet 2007. január 1-jétől ideiglenes jelleggel alkalmazzák.

            Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 15-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               B. KOUCHNER


title: A Tanács határozata ( 2011. február 14. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról

text:
               22.2.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 56/8

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. február 14.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról
   2011/C 56/04
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel a munkavállalói szervezetek képviselőinek kategóriájában jelölt személyeknek a Bizottság által a Tanácsnak benyújtott jegyzékére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. szeptember 14-i határozatával (2) a 2009. szeptember 18. és 2012. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Petri LEMPINEN lemondását követően a központ igazgatótanácsában a munkavállalói szervezetek képviselőinek kategóriájába tartozó egyik tag helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2012. szeptember 17-ig az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává a következő személyt nevezi ki:

      A MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI:

               FINNORSZÁG

               :

               Aleksi KALENIUS
               Finn Munkavállalók Szövetsége (Toimihenkilökeskusjärjestö, STTK)

      Kelt Brüsszelben, 2011. február 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         HOFFMANN R.

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 226., 2009.9.19., 2. o.


title: A Tanács 2008/101/KKBP határozata ( 2008. január 28. ) az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletének megkezdéséről (EUFOR Tchad/RCA)

text:
               8.2.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 34/39

      A TANÁCS 2008/101/KKBP HATÁROZATA

   (2008. január 28.)
   az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletének megkezdéséről (EUFOR Tchad/RCA)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 17. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai műveletéről szóló, 2007. október 15-i 2007/677/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) (EUFOR Tchad/RCA) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2007. szeptember 25-én egyhangúlag elfogadta az 1778 (2007) sz. határozatot, amely jóváhagyja közép-afrikai köztársasági és csádi ENSZ-misszió (MINURCAT) megvalósítását, és felhatalmazza az Európai Uniót, hogy a kezdeti műveleti képességekre vonatkozó nyilatkozattól számítva 12 hónapos időtartamra katonai műveletet irányítson azon országokban.

               (2)

               Csád és a Közép-afrikai Köztársaság hatóságai 2007. október 25-i és 2007. október 16-i nyilatkozatukban üdvözölték az európai uniós katonai jelenlét lehetőségét országukban.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában, és ezért nem vesz részt a művelet finanszírozásában,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács jóváhagyja a műveleti tervet.
   2. cikk
   A Tanács jóváhagyja a harcérintkezés szabályait.
   3. cikk
   Az Európai Unió csádi köztársasági és közép-afrikai köztársasági katonai művelete (EUFOR Tchad/RCA) 2008. január 28-án kezdődik.
   4. cikk
   Az EU műveleti parancsnok azonnali hatállyal felhatalmazást kap a bevetési parancs (ACTORD) kiadására annak érdekében, hogy a fegyveres erők telepítését elvégezzék, és a misszió végrehajtását megkezdjék.
   5. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.
   6. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. január 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. RUPEL

      (1)  HL L 279., 2007.10.23., 21. o.


title: 2008/506/EK: Az Európai Parlament határozata (2007. április 24.) az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről, VIIIB. szakasz - európai adatvédelmi biztos

text:
               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/75

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről, VIIIB. szakasz – európai adatvédelmi biztos
   (2008/506/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (C6-0472/2006) (2),
   tekintettel a Számvevőszék 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére (3), valamint a Számvevőszék különjelentéseire az ellenőrzés alá vont intézmények vonatkozó válaszaival együtt,
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 274., 275. és 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0111/2007),

               1.

               mentesítést ad az európai adatvédelmi biztos számára az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald ROMER

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31, 10. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006 EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30, 1. o.) módosított rendelet.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/76

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2007. április 24.)
   az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, VIIIB. szakasz – európai adatvédelmi biztos
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (C6-0472/2006) (2),
   tekintettel a Számvevőszék 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére (3), valamint a Számvevőszék különjelentéseire az ellenőrzés alá vont intézmények vonatkozó válaszaival együtt,
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, valamint 274., 275. és 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0111/2007),

               1.

               megállapítja, hogy 2005-ben az európai adatvédelmi biztos 2 840 733 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat felett rendelkezett, amelynek felhasználási aránya 82,77 % volt;

               2.

               megállapítja, hogy az európai adatvédelmi biztos Számvevőszék által végrehajtott ellenőrzése nem vezetett észrevételek megfogalmazásához; megállapítja, hogy az időbeli elhatárolás szerinti könyvelés 2005. január 1-jei bevezetését követően az európai adatvédelmi biztos 2005-ös pénzügyi kimutatásai 211 631 EUR összegű pozitív mérleget mutatnak és az aktívákhoz képest a passzívák 202 504 EUR összegű többletét;

               3.

               megállapítja, hogy 2005 volt az európai adatvédelmi biztos hivatalának első teljes körű működési éve; emlékeztet arra, hogy a 2005-ös költségvetése 48,8 %-kal meghaladta a 2004-es költségvetését;

               4.

               megállapítja, hogy az európai adatvédelmi biztos 2007-re 5 080 699 EUR-s költségvetést nyújtott be, amely 23 %-kal nagyobb a 2006-os végleges költségvetésénél (4 147 378 EUR), és amelyben öt új álláshelyet, több irodát és a fordítási költségek növelését kéri;

               5.

               emlékeztet arra, hogy 2004. június 24-én a Bizottság, az Európai Parlament és a Tanács főtitkárai az európai adatvédelmi biztossal együtt aláírtak egy adminisztratív együttműködési megállapodást az európai adatvédelmi biztosnak nyújtandó segítségről a kezdeti hároméves időtartamra, amely megállapodás szerint:

                           —

                           a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét és belső ellenőrét nevezték ki az európai adatvédelmi biztos számvitelért felelős tisztviselőjévé és ellenőrévé,

                           —

                           a Bizottság részlegei segítséget nyújtanak az intézményhez kapcsolódó személyek igazgatásával kapcsolatos minden feladathoz (juttatások meghatározása, fizetések kifizetése, orvosi költségek visszatérítése, kiküldetési kifizetések stb.),

                           —

                           a Bizottság részlegei az európai adatvédelmi biztosnak a költségvetés kidolgozásában és végrehajtásában is segítenek,

                           —

                           az európai adatvédelmi biztos székhelye az Európai Parlament helyiségeiben van; az Európai Parlament részlegei segítséget nyújtanak az európai adatvédelmi biztosnak székhelye berendezésében az anyagi eszközök és a szakértelem tekintetében (épületbiztonság, posta, számítógépek, telefonok, irodák és ellátmány),

                           —

                           a Tanács gondoskodik a fordítási szolgáltatásokról;

               6.

               megállapítja, hogy 2006. december 7-én az adminisztratív együttműködési megállapodást 2007. január 16-ával kezdődően további három évre meghosszabbították;

               7.

               megállapítja, hogy 2006. november 7-i határozatában az európai adatvédelmi biztos úgy döntött, hogy felállít egy belső ellenőrzési struktúrát, amely megfelel az intézmény tevékenységeinek és követelményeinek;

               8.

               üdvözli az európai adatvédelmi biztos és helyettese döntését, hogy gazdasági és pénzügyi érdekeltségeikről minden évben nyilatkozatot adnak ki, amint 2007 elején elkészül új honlapjuk; megállapítja, hogy 2005-ös és 2006-os pénzügyi érdekeltségeikről eddig is az európai parlamenti képviselők által évente kitöltött adatlaphoz hasonló nyomtatványon tettek írásbeli nyilatkozatot, amelyben nem nevezetek meg semmilyen szakmai tevékenységet, fizetett állást vagy tevékenységet vagy más vonatkozó információt;

               9.

               üdvözli, hogy az európai adatvédelmi biztos kész csatlakozni az OLAF-ról szóló intézményközi megállapodáshoz, és szorgalmazza, hogy minél előbb tegye meg az ehhez szükséges lépéseket.

      (1)  HL L 60., 2005.3.8.

      (2)  HL C 264., 2006.10.31., 1. o.

      (3)  HL C 263., 2006.10.31., 1. o.

      (4)  HL C 263., 2006.10.31, 10. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006 EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.


title: 2008/645/EK: A Tanács határozata ( 2008. július 15. ) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és a Feröer szigetek helyi kormánya között létrejött megállapodás megkötéséről szóló 97/126/EK határozat módosításáról

text:
               7.8.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 212/3

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. július 15.)
   az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és a Feröer szigetek helyi kormánya között létrejött megállapodás megkötéséről szóló 97/126/EK határozat módosításáról
   (2008/645/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az 1996. december 6-i 97/126/EK tanácsi határozat (1) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és a Feröer-szigetek helyi kormánya között létrejött megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) megkötéséről szól.

               (2)

               A megállapodás 31. cikke értelmében létrejött egy vegyes bizottság, amely felelős a megállapodás igazgatásáért és biztosítja annak megfelelő végrehajtását. A bizottság e célból ajánlásokat tesz és döntéseket hoz, amelyeket a szerződő felek saját szabályaikkal összhangban hajtanak végre. A 97/126/EK határozatban ezért kifejezetten elő kell írni, hogy a Bizottság adott esetben jogosult ilyen részletes végrehajtási szabályokat elfogadni.

               (3)

               A megállapodás 31. cikkével létrehozott vegyes bizottság ajánlásainak és határozatainak végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (2) megfelelően kell elfogadni.

               (4)

               A 97/126/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 97/126/EK határozat a következő cikkekkel egészül ki:

      „3. cikk
      A Bizottság az e határozat 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban szükség esetén elfogadja a megállapodás 31. cikkével létrehozott vegyes bizottság ajánlásainak és határozatainak végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat.
      4. cikk
      (1)   A Bizottság munkáját a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (3) 195. cikkével létrehozott a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság segíti.
      (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (4) 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.
      Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében előírt határidő egy hónap.

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BARNIER

      (1)  HL L 53., 1997.2.22., 1. o.

      (2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

      (3)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb az 510/2008/EK rendelettel (HL L 149., 2008.6.7., 61. o.) módosított rendelet.

      (4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A legutóbb a 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.”


title: A Tanács (EU) 2015/1174 határozata (2015. július 14.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banka Slovenije külső könyvvizsgálója tekintetében történő módosításáról

text:
               17.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 189/38

         A TANÁCS (EU) 2015/1174 HATÁROZATA
   (2015. július 14.)
   a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak a Banka Slovenije külső könyvvizsgálója tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvre és különösen annak 27.1. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Banknak a Tanácshoz intézett, a Banka Slovenije külső könyvvizsgálóiról szóló, 2015. június 10-i EKB/2015/23 ajánlására (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Banknak (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak beszámolóit, amelyek pénzneme az euro, az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és a Tanács által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

               (2)

               A Banka Slovenije jelenlegi külső könyvvizsgálóinak, a Deloitte Revizija d.o.o-nak a megbízatása a 2014-es pénzügyi év ellenőrzését követően lejárt. Ezért a 2015-ös pénzügyi évtől kezdődő időszakra új külső könyvvizsgálót kell kinevezni.

               (3)

               A Banka Slovenije az Ernst & Young d.o.o-t választotta külső könyvvizsgálójának a 2015–2017-es pénzügyi évekre.

               (4)

               Az EKB Kormányzótanácsa azt javasolta, hogy a 2015–2017-es pénzügyi évekre az Ernst & Young d.o.o.-t nevezzék ki a Banka Slovenije külső könyvvizsgálójának.

               (5)

               Az EKB Kormányzótanácsának ajánlása alapján az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az 1999/70/EK határozat 1. cikke (13) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

                  „(13)

                  A Tanács jóváhagyja az Ernst & Young d.o.o. mint a Banka Slovenije külső könyvvizsgálójának a kinevezését a 2015–2017-es pénzügyi évekre.”

   2. cikk
   Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak az Európai Központi Bank a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. GRAMEGNA

      (1)  HL C 201., 2015.6.18., 1. o.

      (2)  A Tanács 1999/70/EK határozata (1999. január 25.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról (HL L 22., 1999.1.29., 69. o.).