title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1625 határozata (2015. április 29.) az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IV. szakasz – Bíróság

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/117

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1625 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IV. szakasz – Bíróság
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2014)510 – C8-0149/2014) (2),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), és különösen annak 55., 99., 164., 165. és 166. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0111/2015),

         1.

            mentesítést ad az Európai Unió Bírósága hivatalvezetője számára az Európai Unió Bírósága 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

         2.

            megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, és gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL L 66., 2013.3.8.

         (2)  HL C 403., 2014.11.13., 1. o.

         (3)  HL C 398., 2014.11.12., 1. o.

         (4)  HL C 403., 2014.11.13., 128. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: A Tanács 2011/297/KKBP határozata ( 2011. május 23. ) az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról szóló 2001/555/KKBP együttes fellépés módosításáról

text:
               24.5.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 136/62

         A TANÁCS 2011/297/KKBP HATÁROZATA
   (2011. május 23.)
   az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról szóló 2001/555/KKBP együttes fellépés módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Nyugat-európai Unió (NYEU) létrehozásáról szóló 1954. évi, módosított brüsszeli szerződés hatályának megszűnését követően – a NYEU-ban részt vevő tíz tagállam nevében – biztosítani kell a NYEU 2011. június 30-i felbomlását követően megmaradt egyes igazgatási feladatok teljesítésének folytonosságát, különösen a NYEU személyzetének nyugdíjával és a NYEU szociális tervével, valamint a NYEU és volt személyzete közötti esetleges viták rendezésével kapcsolatos feladatokat.

               (2)

               E célból a szükséges igazgatási feladatok elvégzését az Európai Unió Műholdközpontjának - amelyet a 2001/555/KKBP együttes fellépés (1) hozott létre - kell magára vállalnia.

               (3)

               A fent említett feladatokkal kapcsolatos minden kiadást az 1954. évi, módosított brüsszeli szerződéssel létrehozott NYEU tíz tagállamának hozzájárulásaiból kell fedezni.

               (4)

               A 2001/555/KKBP együttes fellépést ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2001/555/KKBP tanácsi együttes fellépés a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               ”(5)   2011. július 1-jétől kezdődően, a Nyugat-európai Unió (NYEU) felbomlását követően a 23a. cikkben meghatározott igazgatási feladatokat a központ végzi.”

               2.

               A szöveg a következő cikkel egészül ki:
               ”23a. cikk
               Igazgatási feladatok a NYEU felbomlását követően
               (1)   2011. július 1-jétől kezdődően Belgium, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália és az Egyesült Királyság (a továbbiakban: a tíz tagállam) nevében a központ végzi a NYEU felbomlását követően megmaradt következő igazgatási feladatokat:

                           a)

                           a NYEU volt személyzetének járó nyugdíjak igazgatása;

                           b)

                           a NYEU szociális tervének végrehajtása;

                           c)

                           a NYEU és volt személyzetének tagjai közötti esetleges viták rendezése, valamint az illetékes fellebbezési tanács határozatainak végrehajtása;

                           d)

                           segítségnyújtás a tíz tagállam számára a NYEU vagyonának felszámolásával kapcsolatban.

                     (2)   A NYEU volt személyzetének járó nyugdíjak:

                           a)

                           igazgatása a NYEU nyugdíjra vonatkozó, 2011. június 30-án hatályos szabályainak megfelelően történik. Szükség esetén e szabályokat a (6) bekezdésben említett Igazgatótanács módosíthatja az összehangolt szervezeteknél a nyugdíjra alkalmazandó szabályok keretében;

                           b)

                           igazgatását a fentiekben említett összehangolt szervezetek közös nyugdíjigazgatási részlege (Joint Pensions Administrative Section within the Coordinated Organisations - a továbbiakban: JPAS/SCAP) végzi. E célból a központ a tíz tagállam nevében 2011. június 30-ig egyetértési megállapodást köt. Az egyetértési megállapodáshoz a NYEU is csatlakozhat részes félként. Az egyetértési megállapodást a (6) bekezdésben említett Igazgatótanács hagyja jóvá és annak elnöke írja alá.

                     Az említett nyugdíjakkal kapcsolatos és a NYEU volt személyzetének tagjait érintő vitákat a (3) bekezdésnek megfelelően kell rendezni.
               (3)   A NYEU és volt személyzetének tagjai közötti vitákat a NYEU 2011. június 30-án hatályban lévő vitarendezési szabályainak megfelelően kell rendezni.
               A vitarendezési szabályokat a (6) bekezdésben említett Igazgatótanács naprakésszé teszi figyelemmel arra, hogy azokat 2011. július 1-jétől a központ keretében hajtják végre.
               A NYEU volt személyzetének jogállását a következő dokumentumok szabályozzák: a NYEU 2011. június 30-án hatályban lévő személyzeti szabályzata, bármely alkalmazandó szerződés, bármely egyéb alkalmazandó NYEU-határozat és a NYEU szociális terve.
               (4)   A NYEU szociális tervét a NYEU által 2010. október 22-én elfogadott szociális tervnek megfelelően kell végrehajtani. Annak összhangban kell állnia továbbá minden olyan jövőbeli, kötelező erejű határozattal, amelyet az illetékes fellebbezési tanács hoz, valamint az ilyen határozatok végrehajtása céljából a NYEU vagy a (6) bekezdésben említett Igazgatótanácsa által hozott határozatokkal.
               (5)   A NYEU vagyonának felszámolásához történő segítségnyújtás magában foglalja a NYEU megszűnéséből eredő minden jogi vagy pénzügyi kérdés rendezését, amelyet a (6) bekezdésben említett Igazgatótanács iránymutatásának megfelelően kell végezni.
               (6)   Az e cikkben meghatározott feladatokkal kapcsolatos határozatokat – ideértve az Igazgatótanács e cikkben említett határozatait is –, a tíz tagállam képviselőiből álló Igazgatótanács egyhangú döntéssel fogadja el. Az Igazgatótanács ebben az összetételben dönt arról is, hogy valamely tagja milyen formában lássa el annak elnöki feladatait. A központ igazgatója vagy képviselője részt vehet az Igazgatótanács ebben az összetételben tartott ülésein. Az Igazgatótanácsot az elnök hívja össze évente legalább egy alkalommal, vagy az Igazgatótanács legalább három tagja kérésére. Speciális ügyek vagy kérdések megvitatása érdekében az Igazgatótanács ülését szakértői szinten ad hoc alapon is össze lehet hívni. Az Igazgatótanács a határozatait írásbeli eljárás alkalmazásával is meghozhatja.
               (7)   A központ felveszi az (1) bekezdésben említett feladatok elvégzéséhez szükséges személyzetet. Ha a tíz tagállam bármelyike felajánlja, hogy e célból személyzetet rendel ki, akkor a kirendelt személyeket kell felvenni. Ellenkező esetben, vagy ha a kirendeléssel nem tölthető be minden szükséges álláshely, fel kell venni a még hiányzó alkalmazottakat. A központ személyzeti szabályzatát kell alkalmazni, e cikk rendelkezéseire is figyelemmel.
               (8)   Az e cikk végrehajtásával kapcsolatos minden kiadási és bevételi tétel a központ egy külön költségvetésének a részét képezi. Ezt a költségvetést minden pénzügyi évre el kell készíteni, és azt a (6) bekezdésben említett Igazgatótanács hagyja jóvá elnöke javaslata alapján minden év szeptember 1-jéig. A pénzügyi év megegyezik a naptári évvel. E költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük. A költségvetés tartalmazza a (7) bekezdésben említett feladatok elvégzése céljából felvett személyzet listáját. A bevételek a tíz tagállamtól származó – a NYEU javára befizetendő hozzájárulásokra vonatkozóan 2011. június 30-án hatályban lévő szabályoknak megfelelően meghatározott – hozzájárulásokból és más bevételekből tevődnek össze. Annak érdekében, hogy 5,3 millió EUR összegű indulóalap jöjjön létre, az említett összeg 20 %-át kitevő első hozzájárulást 2011. június 30-ig be kell fizetni. A (6) bekezdésben említett Igazgatótanács elfogadja a szükséges pénzügyi szabályokat, amelyek a lehető legnagyobb mértékben a központ pénzügyi szabályain alapulnak, továbbá elfogadja a költségvetés ellenőrzésére és a felmentvényre vonatkozó szabályokat. E szabályok elfogadásáig a NYEU szabályait kell alkalmazni.
               (9)   A központ 2011. június 30-ig megállapodást vagy igazgatási megállapodást köt a NYEU-val e cikk végrehajtása tekintetében, amelyet a (6) bekezdésben említett Igazgatótanács hagy jóvá és annak elnöke ír alá.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. május 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 200., 2001.7.25., 5.o.


title: A Tanács és a Bizottság határozata (1999. május 31.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Örmény Köztársaság között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0602

Hivatalos Lap L 239 , 09/09/1999 o. 0001 - 0002

		A Tanács és a Bizottság határozata(1999. május 31.)az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Örmény Köztársaság között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről(1999/602/EK, ESZAK, Euratom)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 44. cikke (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára, 55. cikkére, 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, 93. cikkére, 94. cikkére, 133. cikkére és 308. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével,tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására [1],az ESZAK Tanácsadó Bizottságával folytatott konzultációt követően, és a Tanács hozzájárulásával,tekintettel a Tanácsnak az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének megfelelően adott jóváhagyására,(1) mivel az 1996. április 22-én Luxembourgban aláírt, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Örmény Köztársaság között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodás megkötése hozzájárul az Európai Közösségek célkitűzéseinek eléréséhez;(2) mivel annak a megállapodásnak a célja a különösen az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között létrejött, a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt, és a 90/116/EGK határozattal [2] jóváhagyott megállapodás által létesített kapcsolatok erősítése;(3) mivel a partnerségi és együttműködési megállapodásban előírt, a Közösség kereskedelempolitikájának alkalmazási körébe nem tartozó egyes kötelezettségek érintik vagy érinthetik a letelepedési jog, a közlekedés és a vállalkozásokkal kapcsolatos bánásmód területén a közösségi jogi aktusok által megállapított rendelkezéseket;(4) mivel az említett megállapodás meghatározott kötelezettségeket ró az Európai Közösségre a Közösség és az Örmény Köztársaság közötti tőkemozgások és kifizetések tekintetében;(5) mivel továbbá, amennyiben az említett megállapodás érinti a különböző tagállamok társaságainak egyesülésére, szétválására, vagyonátruházására és részvénycseréjére alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/434/EGK tanács irányelvet [3], valamint a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelvet [4], amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 94. cikkén alapulnak, azt a cikket kell jogalapként alkalmazni;(6) mivel az említett megállapodás egyes rendelkezései a szolgáltatásnyújtás területén olyan kötelezettségeket rónak a Közösségre, amelyek túlmennek a határokon átnyúló keretrendszeren;(7) mivel az említett megállapodás egyes rendelkezései tekintetében, amelyeket a Közösségnek végre kell hajtania, az Európai Közösséget létrehozó szerződés nem rendelkezik konkrét hatáskörről; mivel ezért szükséges a Szerződés 308. cikkéhez folyamodni;A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Örmény Köztársaság között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodást, valamint a jegyzőkönyvet, a nyilatkozatokat és a levélváltásokat az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség, és az Európai Atomenergia-közösség nevében a Tanács és a Bizottság jóváhagyja.A szövegeket csatolták e határozathoz.2. cikk(1) A Közösség által az Együttműködési Tanácsban, valamint – amikor az az Együttműködési Tanács felhatalmazására eljár – az Együttműködési Bizottságban elfoglalandó álláspontot a Tanács határozza meg a Bizottság javaslatára, vagy adott esetben a Bizottság határozza meg azt, mindegyikük az Európai Közösséget, az Európai Szén- és Acélközösséget, és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződések megfelelő rendelkezéseivel összhangban.(2) A partnerségi és együttműködési megállapodás 79. cikkével összhangban a Tanács elnöke elnököl az Együttműködési Tanácsban, és ismerteti a Közösség álláspontját. A Bizottság képviselője elnököl az Együttműködési Bizottságban annak eljárási szabályzatával összhangban, és ismerteti a Közösség álláspontját.(3) A Tanács és a Bizottság eseti alapon dönt arról, hogy az Együttműködési Tanács és az Együttműködési Bizottság ajánlásait közzétegyék-e az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.3. cikkA megállapodás 101. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke teszi meg az Európai Közösség nevében. Az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében ezt az értesítést a Bizottság elnöke teszi meg.Kelt Brüsszelben, 1999. május 31-én.a Bizottság részérőlJ. Santeraz elnöka Tanács részérőlaz elnökO. Schily[1] HL C 115., 1997.4.14., 190. o.[2] HL L 68., 1990.3.15., 1. o.[3] HL L 225., 1990.8.20., 1. o.[4] HL L 225., 1990.8.20., 6. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2012/121/KKBP határozata ( 2012. február 27. ) a hagyományos fegyverek ellenőrzésével kapcsolatos, az Unió, Kína és Afrika közötti párbeszéd és együttműködés ösztönzését célzó tevékenységek támogatásáról

text:
               28.2.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 54/8

         A TANÁCS 2012/121/KKBP HATÁROZATA
   (2012. február 27.)
   a hagyományos fegyverek ellenőrzésével kapcsolatos, az Unió, Kína és Afrika közötti párbeszéd és együttműködés ösztönzését célzó tevékenységek támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács a 2005. december 15–16-i ülésén elfogadta a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát (a továbbiakban: az uniós SALW-stratégia). A stratégia szerint az afrikai kontinens a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme és túlzott felhalmozása tekintetében leginkább érintett régiók közé tartozik.

               (2)

               Az uniós SALW-stratégia több olyan feladatot is meghatároz, amelynek teljesítése az Unióra vár; ilyen például a konszenzus keresése az exportőr országokkal arra vonatkozóan, hogy kézifegyver-szállításra – a fegyverek kivitelére vonatkozó megfelelő regionális és nemzetközi korlátozó kritériumoknak megfelelően – csak kormányok számára kerüljön sor.

               (3)

               Az uniós SALW-stratégia ajánlást tartalmaz arra vonatkozóan is, hogy a kézi- és könnyűfegyverek témája kerüljön fel a harmadik országokkal, valamint a nemzetközi, regionális és szubregionális szervezetekkel folytatott politikai párbeszédek napirendjére, és ennek során fordítsanak külön figyelmet az intézkedéseknek az Unió legfőbb partnereivel és a legfőbb kézi- és könnyűfegyver-exportőrökkel – köztük Kínával – való koordinációjára.

               (4)

               Az Európai Unió Tanácsa 2005-ben, 2006-ban, 2007-ben és 2010-ben tanácsi következtetéseket fogadott el, amelyekben támogatta egy fegyverkereskedelmi szerződés, azaz egy olyan jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz létrehozására irányuló tárgyalásokat, amely közös nemzetközi normákat állapítana meg a hagyományos fegyverek továbbadása tekintetében. Következtetéseiben hangsúlyozta a más államokkal és regionális szervezetekkel folyatott együttműködés jelentőségét e folyamatban.

               (5)

               Az Unió és Kína közötti stratégiai párbeszéd keretében annak 2005-ös létrehozása óta foglalkoznak a fegyverek elterjedésének megakadályozásával és a hagyományos fegyverek kivitelével kapcsolatos rendelkezésekkel. Kína és az Unió 2006-os csúcstalálkozójukon megállapodott arról, hogy új párbeszédet alakítanak ki az afrikai béke, stabilitás és fenntartható fejlődés témájáról annak érdekében, hogy elősegítsék a partnerek közötti kölcsönös megértést, megvitassák a kapcsolódó tevékenységeket és prioritásokat, és lehetőséget biztosítsanak Kínának arra, hogy bekapcsolódjon az együttműködési tevékenységek tökéletesítésére és koordinálására irányuló nemzetközi erőfeszítésekbe. A 2007–2013-as EU–Kína stratégiai dokumentum leszögezi, hogy az Unió Kínával kapcsolatos alapvető megközelítése a szerepvállalásra és a partnerségre épül, továbbá alapvető prioritásként azonosítja a tiltott kézi- és könnyűfegyver-kereskedelem megelőzésére irányuló együttműködést.

               (6)

               2004 decemberében Kína és az Unió együttes nyilatkozatot írt alá a fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és a leszerelésről, amely a hagyományos fegyverek területén való együttműködésre is kiterjedt. Ebben az együttes nyilatkozatban az Unió és Kína leszögezte: „határozott erőfeszítéseket kell tenni a hagyományos fegyverek kivitele felett gyakorolt ellenőrzés megerősítésére is. Bizonyos hagyományos fegyverek tekintetében meg kell erősíteni a fegyver-ellenőrzési rendszereket. Fokozottabb erőfeszítéseket kell tenni a kézi- és könnyűfegyverek regionális békét és stabilitást veszélyeztető tiltott kereskedelmének és forgalmának a megakadályozására.”

               (7)

               A 2007-ben létrejött közös Afrika–EU stratégiai partnerség olyan cselekvési területként határozza meg a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozódásának megakadályozását, ahol a kapacitásépítés javítása, a hálózatépítés, az együttműködés és az információcsere révén kell fellépni. A 2010-es EU–Afrika csúcstalálkozóra meghívást kapott, és megfigyelőként részt vett Kína is,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az Unió az együttműködés fejlesztésére fog törekedni Kína, az Unió és az afrikai államok civil társadalma, ipara és kormányaik képviselői között – egyebek mellett az érintett civil társadalmi és ipari szerveződések közötti párbeszéd révén –, hogy közös megközelítések jöjjenek létre mindazon fenyegetések kezelésére, amelyek a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelméből és túlzott felhalmozódásából, valamint a hagyományos fegyverek kereskedelmére vonatkozó nemzetközi szintű szabályozás hiányából származnak. Az együttműködés fejlesztésének az erőteljes és szilárd fegyverkereskedelmi szerződés létrehozása iránti támogatás növekedésében, valamint a szerződés végrehajtásában is meg kell nyilvánulnia.
   (2)   Az Unió az (1) bekezdésben említett cél megvalósítására az alábbi projektek és tevékenységek révén törekszik:

               —

               egy hagyományos fegyverekkel foglalkozó közös afrikai–uniós–kínai szakértői munkacsoport, valamint egy hagyományos fegyverekkel foglalkozó közös afrikai–uniós–kínai kutatóközpont létrehozása és fejlesztése. A szakértői munkacsoport és a kutatóközpont abból a célból jön létre, hogy a hagyományos fegyverekkel és azok kivitelének ellenőrzésével foglalkozó kínai, afrikai és uniós szakpolitikai közösség körében fokozza a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelméhez és túlzott felhalmozódásához, illetve a hagyományos fegyverek törvényes kereskedelmére vonatkozó nemzetközi szintű szabályozás hiányához kapcsolódó problémák ismertségét és a velük kapcsolatos szerepvállalást. Az említett kérdések ismertségének és a velük kapcsolatos szerepvállalásnak a növekedése hozzájárul az erőteljes, szilárd fegyverkereskedelmi szerződés sikeres megtárgyalásához és végrehajtásához is,

               —

               képviseleti és kutatási tevékenységek folytatása annak feltárása céljából, hogy az uniós–kínai együttműködés miként segítheti az afrikai államokat a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozódásának megelőzésében.

         Az e bekezdésben említett projektek és tevékenységek részletes leírását a melléklet tartalmazza.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felelős.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek és tevékenységek technikai végrehajtására a Saferworld nem kormányzati szervezet kap megbízást.
   (3)   A Saferworld ezzel kapcsolatos feladatait a főképviselő irányítása alatt végzi. A főképviselő e célból megköti a szükséges megállapodásokat a Saferworld-del.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek és tevékenységek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 830 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadást az Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   A Bizottság felügyeli a (2) bekezdésben említett kiadás megfelelő kezelését. E célból finanszírozási megállapodást köt a Saferworld-del. A megállapodásnak rendelkeznie kell arról, hogy a Saferworld-nek – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
   (4)   A Bizottság e határozat hatálybalépését követően a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás mihamarabbi megkötésére törekszik. Tájékoztatja a Tanácsot az eljárás során felmerülő esetleges nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   A főképviselő a Saferworld által negyedévenként készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e tanácsi határozat végrehajtásáról. Az említett jelentések képezik majd a Tanács általi értékelés alapját. Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek és tevékenységek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól a Bizottság készít jelentést.
   5. cikk
   (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően 24 hónappal hatályát veszti. Abban az esetben azonban, ha az említett időpontig nem kerül sor a finanszírozási megállapodás megkötésére, a hatálybalépését követően hat hónappal hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2012. február 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      MELLÉKLET

         AZ 1. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PROJEKTEK ÉS TEVÉKENYSÉGEK

      1.   Célkitűzések

      A határozat céljai a következők: törekvés a civil társadalmak, az ipar és a kormányok képviselői közötti együttműködés fejlesztésére Kínában, az Európai Unióban és az afrikai kontinensen; közös megközelítések kidolgozása a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelméből és túlzott felhalmozódásából származó fenyegetések kezelésére; és fegyverkereskedelmi szerződés (a továbbiakban: az ATT) ENSZ keretében zajló folyamatának (a továbbiakban: az ENSZ–ATT-folyamat) támogatása a szerződést 2012-ben megtárgyaló diplomáciai konferenciáig, annak során, illetve azt követően is. Az említett célok érvényesítésére egy hagyományos fegyverekkel foglalkozó közös afrikai–uniós–kínai szakértői munkacsoport (a továbbiakban: a szakértői munkacsoport), valamint egy hagyományos fegyverekkel foglalkozó közös afrikai–uniós–kínai kutatóközpont (a továbbiakban: a kutatóközpont) létrehozása és fejlesztése révén kerül sor. A szakértői munkacsoport és a kutatóközpont feladata a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelméhez és túlzott felhalmozódásához kapcsolódó problémáknak, illetve a fegyverkereskedelmi szerződésről való megállapodás szükségességének a kínai, afrikai és európai uniós szakpolitikai közösség körében való ismertebbé tétele, valamint az ezek kapcsán való szerepvállalásuk fokozása lesz.
      A Kína, az Unió és Afrika közötti megerősített együttműködés céljának elérése érdekében továbbá képviseleti és kutatási tevékenységek folytatására kerül sor azoknak a lehetőségeknek a feltárása céljából, amelyek révén az uniós–kínai együttműködés segítheti az afrikai államokat a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozódásának megelőzésében.
      2.   A projektek és tevékenységek leírása

      2.1.   A hagyományos fegyverekkel foglalkozó közös afrikai–uniós–kínai szakértői munkacsoport és a hagyományos fegyverekkel foglalkozó közös afrikai–uniós–kínai kutatóközpont létrehozása és fejlesztése

      2.1.1.   A projekt céljai

                  —

                  fórumok és hálózatok létrehozása az Unió, Kína és Afrika szakpolitikai közösségéhez tartozó szakértők számára, a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelme különböző vonatkozásainak megvitatása céljából,

                  —

                  a kínai, afrikai és európai uniós szakpolitikai közösség körében a kézi- és könnyűfegyverek illegális kereskedelméhez és túlzott felhalmozódásához, illetve a hagyományos fegyverek törvényes kereskedelmének gyenge nemzetközi szintű szabályozásához kapcsolódó problémák ismertségének és az ezek kapcsán való szerepvállalásnak a fokozása. E kérdések ismertségének és a velük kapcsolatos szerepvállalásnak a növekedésével lehetővé válik az erőteljes, szilárd fegyverkereskedelmi szerződés közös támogatása is,

                  —

                  az Unió, Kína és Afrika közötti párbeszéd megerősítése a hivatalos kapcsolatok és a szakpolitikai közösség szintjén a kölcsönös megértés javítása érdekében, valamint az ENSZ–ATT-folyamattal kapcsolatos közös megközelítések kialakítása céljából, mind a 2012-es ATT diplomáciai konferencia előkészítéseképpen, mind annak folyamán és azt követően, többek között az európai uniós, kínai és afrikai kutatók által a nemzeti és regionális helyzetre vonatkozóan végzett közös kutatások és elemzések támogatása révén,

                  —

                  ajánlások kidolgozása a kutatói közösségnek az ATT-re és a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó hozzájárulásai alapján, majd ezek hatékony továbbítása a kínai, afrikai, valamint az Unió és a tagállamok kormányzati tisztviselői, politikusok és szakpolitikai közösségek felé.

            2.1.2.   A projekt leírása

      a)   A hagyományos fegyverekkel foglalkozó közös afrikai–uniós–kínai szakértői munkacsoport létrehozása és fejlesztése
      A tanácsi határozatban szorgalmazott párbeszédfolyamat legfőbb „intézményi” alapját a szakértői munkacsoport alkotja majd, amelynek kialakítására a Saferworld, valamint az afrikai és kínai civil társadalmi partnerszervezetek közötti körültekintő koordináció keretében fog sor kerülni. Kilenc kínai, uniós és afrikai tagja különböző egyetemi tanszékek, szakértői csoportok és kutatóközpontok tagjai közül kerül majd ki, akik szakértelmük, szakmai hírnevük és érdeklődésük alapján kapnak felkérést a részvételre. A szakértői munkacsoport eszközül szolgál majd a hagyományos fegyverek ellenőrzésével kapcsolatos információknak, elgondolásoknak, szaktudásnak és kutatásoknak a tagok közötti kölcsönös megosztásához, továbbá ennek révén a fenyegetések jellegének azonosításához, a jelenlegi beavatkozások hatékonyságának felméréséhez, valamint együttműködési intézkedésekre vonatkozó ajánlások kidolgozásához a politikai döntéshozók számára.
      A szakértői munkacsoport a várakozások szerint a párbeszéd közvetlen folyamatán kívüli platformként szolgál majd az érdekelt civil társadalmi szereplők számára, illetve várhatólag olyan szakértői tudásbázist alkot majd, amelyre a hagyományos fegyverekért és azok kivitelének ellenőrzéséért felelős szakpolitikai döntéshozók és tisztviselők Kínában, az Unióban és Afrikában egyaránt támaszkodhatnak majd. Az afrikai, kínai és uniós tisztviselők továbbá felkérést kapnak majd, hogy kísérjék figyelemmel a szakértői munkacsoport munkáját.
      b)   A hagyományos fegyverekkel foglalkozó közös afrikai–uniós–kínai kutatóközpont létrehozása és fejlesztése
      A kutatóközpont célja az európai uniós, kínai és afrikai kutatók által végzett közös kutatások és elemzések támogatása lesz. A kínai székhelyű központ a kézi- és könnyűfegyverekhez és az ATT-folyamathoz kapcsolódó anyagok és források széles skáláját bocsátja majd rendelkezésre angol és kínai nyelven. Ugyanezen anyagok és források elektronikus úton is hozzáférhetők lesznek egy webhelyen, amely egyúttal a szakértői munkacsoport nyilvános felhasználói felületeként is szolgál majd.
      Az a) és b) pontban említett feladatok végrehajtása keretében az alábbi tevékenységek támogatására kerül sor:

                  —

                  előkészítő és utánkövetési találkozók szervezése Kínában és Európában a Saferworld és az érintett kínai és afrikai partnerszervezetek között, a következő célokból: a projekt felépítésének és ütemezésének megállapítása, a kutatóközpont és a szakértői munkacsoport létrehozásához és fejlesztéséhez kapcsolódó részletes munkaterv kialakítása, projektkoordinációs csoport létrehozása, e csoport feladatainak meghatározása, valamint a tevékenységek nyomon követése és a végrehajtásuk terén elért eredmények értékelése,

                  —

                  a kézi- és könnyűfegyverek és a fegyverkereskedelmi szerződés témájához kapcsolódó kulcsfontosságú anyagok és azok fordításának rendelkezésre bocsátása a kínai, afrikai és uniós szakpolitikai közösség általi felhasználás, valamint egyéb hozzáférés, többek között a kutatóközpont weboldalán való elektronikus hozzáférés biztosítása céljából. Az említett weboldal egyúttal nyilvános felhasználói felületként is szolgál majd a szakértői munkacsoport számára,

                  —

                  ismétlődő találkozók szervezése a Saferworld, a partnerszervezetek és az érintett kínai hatóságok között a kutatóközpont és a szakértői munkacsoport tevékenységeinek bemutatása, valamint eredményeik időközi és záró ismertetése és megbeszélése céljából, az érintett hatóságok e tevékenységek iránti támogatásának biztosítása céljából,

                  —

                  a kutatási tervek pontos meghatározása, a képviseleti és kutatási tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos iránymutatás, valamint szakpolitikai ajánlások kidolgozása és közlése céljából legfeljebb kétnapos évenkénti találkozók szervezése a szakértői munkacsoport számára Kínában, Európában és Afrikában. Mindegyik találkozón rövid jelentés készül a projekt végrehajtásának előrehaladásáról,

                  —

                  két ATT-munkaértekezlet szervezése legfeljebb 40 fő, köztük a hagyományos fegyverekért és azok kivitelének ellenőrzéséért felelős európai, kínai és afrikai szakpolitikai közösség és hatóságok, továbbá katonai, védelmi ipari és a civil társadalmat képviselő szakértők részvételével, amelyek során a résztvevők áttekintik az ATT-tárgyalásokban elért előrehaladást, és azonosítják az érintett országok számára közös érdeket képviselő területeket,

                  —

                  a Saferworld és a szakértői munkacsoport által készített rövid tájékoztató közzététele az ATT kapcsán képviselt európai uniós és kínai álláspontról. A tájékoztató célja az lesz, hogy a 2012-es ATT-konferenciát megelőzően információkkal szolgáljon az uniós, kínai és afrikai tisztviselők részvételével folytatandó egyeztetésekhez. Ennek keretében áttekintést nyújt majd az ATT kapcsán az EU, Kína és az afrikai államok álláspontjai között fennálló eltérésekről,

                  —

                  átfogó jelentés készítése a projekt legfőbb tanulságairól, részletesen leírva annak sikereit és kihívásait, valamint modelleket és lehetőségeket kínálva a kézi- és könnyűfegyverek és a fegyverkereskedelmi szerződés kapcsán folytatandó, az Unió, Kína és Afrika közötti jövőbeli párbeszédhez,

                  —

                  egy-egy rendezvény szervezése a projekt hivatalos megnyitása, majd lezárása alkalmából.

            2.1.3.   A projekt eredményei

                  —

                  az ENSZ–ATT-folyamattal és a vonatkozó nemzeti álláspontokkal kapcsolatos fokozottabb tájékozottság, az ezekre vonatkozó ismeretek kibővülése, valamint fokozottabb megértésük a kínai, afrikai és európai uniós szakpolitikai közösség mintegy 500 tagja – köztük a hagyományos fegyverekkel kapcsolatos kérdésekért és azok kivitelének ellenőrzéséért felelős tisztviselők, továbbá az érintett tudósok, parlamenti képviselők, a nem kormányzati szervezetek képviselői és az újságírók – körében, mind a fegyverkereskedelmi szerződést 2012-ben megtárgyaló diplomáciai konferencia előtt, mind annak folyamán és azt követően,

                  —

                  a kézi- és könnyűfegyverek és az ENSZ–ATT-folyamat kapcsán folytatott párbeszéd, kapcsolattartás és együttműködés javulása 60 uniós, kínai és afrikai tisztviselő és civil társadalmi résztvevő között, többek között a kollektív fellépés lehetőségeit megjelölő ajánlások eredményeképpen,

                  —

                  tartós összeköttetések kialakulása az európai uniós, afrikai és kínai szakpolitikai intézményeket képviselő 50 fő között, lehetőséget teremtve a kézi- és könnyűfegyverekre és a hagyományos fegyverek ellenőrzésével kapcsolatos egyéb kérdésekre vonatkozó információknak és tapasztalatoknak a projekt lezárulása után is fennmaradó, folyamatos cseréjére.

            2.2.   Az afrikai államok által a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozódásának megelőzésére tett erőfeszítéseit támogató uniós–kínai együttműködés elősegítése

      2.2.1.   A projekt célkitűzései

                  —

                  az uniós, kínai és afrikai kutatók által a kézi- és könnyűfegyverek afrikai terjedésével összefüggő problémákról, valamint az e területre irányuló, az Unió és Kína közötti együttműködési lehetőségekről folytatott közös kutatások és elemzések támogatása,

                  —

                  közreműködés az afrikai államok segítségnyújtás iránti szükségleteinek meghatározásában, valamint segítségnyújtás iránti kérelmeik kidolgozásában a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozódásának megelőzésével kapcsolatos területeken,

                  —

                  ajánlások megfogalmazása az európai uniós és kínai szakpolitikai döntéshozók számára az afrikai harmadik országok részére történő közös uniós–kínai segítségnyújtás lehetőségeit illetően.

            2.2.2.   A projekt bemutatása

      A projekt révén lehetővé válik majd azoknak az Unió és Kína közötti együttműködési lehetőségeknek az azonosítása, amelyek keretében közös segítség nyújtható az afrikai harmadik országok számára a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelméből és túlzott felhalmozódásából származó fenyegetések kezelésében. Ez többféle tevékenységet is magában foglal, nevezetesen az alábbiakat:

                  —

                  legfeljebb három elemző látogatás (a szakértői munkacsoport részéről) Afrikában, amelynek keretében a résztvevők mélyebb áttekintést nyerhetnek a kézi- és könnyűfegyverek afrikai kontinensen zajló tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozódásának hatásairól, találkozhatnak a helyi érintettekkel, és technikai szinten megvitathatják a segítségnyújtás iránti szükségleteket,

                  —

                  nemzetközi szakpolitikai szeminárium szervezése Afrikában a kézi- és könnyűfegyverek e kontinensen való terjedésének megelőzéséről. A találkozóra legfeljebb 30 fő, köztük a szakértői munkacsoport tagjai és a civil társadalom afrikai, kínai és európai uniós képviselői, illetve a hagyományos fegyverekkel kapcsolatos kérdésekért és azok kivitelének ellenőrzéséért felelős afrikai, kínai és európai uniós tisztviselők részvételével kerül majd sor. A szeminárium során továbbá megállapítják majd, hogy melyek azok a gyakorlati területek, amelyeken a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozódásának megelőzésével kapcsolatos afrikai segítségnyújtás iránti kérelmek összekapcsolhatók a kínai és európai uniós segítségnyújtással,

                  —

                  a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésével kapcsolatos igények technikai szintű felmérése – költségbecslésekkel, beavatkozási területekkel és a végrehajtással megbízható szervekre vonatkozó ajánlásokkal együtt – egy afrikai országban. A tanulmány kidolgozására az adott afrikai ország kézi- és könnyűfegyver-ellenőrzési rendszerének kezelésében részt vevő kormányzati tisztviselőkkel, valamint védelmi szektorának képviselőivel való szoros kapcsolattartás mellett kerül sor,

                  —

                  részletes jelentés közzététele (a szakértői munkacsoport részéről), amely elsősorban a kézi- és könnyűfegyverek afrikai forgalmára összpontosít, felméri a jelenlegi beavatkozások hatékonyságát, és az Afrikában végzett technikai szintű értékelések, elemző látogatások és szeminárium alapján egyértelmű ajánlásokat fogalmaz meg a politikai döntéshozók számára az uniós–kínai–afrikai együttműködési intézkedéseket illetően. Lefordítását követően a jelentést mintegy 500 kínai, európai uniós és afrikai civil társadalmi szereplő, tisztviselő, szakpolitikai döntéshozó és politikus számára továbbítják a kézi- és könnyűfegyverek afrikai ellenőrzése terén való uniós–kínai–afrikai együttműködés lehetőségének általános tudatosítása céljából. Ez a jelentés a tisztviselőkkel megtartandó, a 2.1. pont kapcsán előirányzott találkozók alkalmával szintén ismertetésre kerül majd,

                  —

                  támogatás nyújtása egy afrikai országnak a kézi- és könnyűfegyver-ellenőrzés kapcsán való segítségnyújtás iránti szükségleteinek és hivatalos kérelmeinek meghatározásában és közlésében,

                  —

                  találkozók szervezése az érintett európai uniós és kínai tisztviselőkkel egy közös projektkoncepció kidolgozásának az elősegítése céljából,

                  —

                  uniós–kínai–afrikai szakpolitikai szeminárium szervezése Kínában a szakértői munkacsoport megállapításainak és ajánlásainak ismertetése céljából. A találkozóra legfeljebb 50 fő, köztük a civil társadalom afrikai, európai uniós és kínai képviselői, illetve a hagyományos fegyverekkel kapcsolatos kérdésekért és azok kivitelének ellenőrzéséért felelős afrikai, kínai és európai uniós tisztviselők részvételével kerül majd sor. Ezzel lehetőség nyílik majd a szakértői munkacsoport kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos munkájának áttekintésére és ajánlásainak megvitatására, valamint egy olyan gyakorlati együttműködési keret létrehozására, amely magában foglalhat például a készletgazdálkodás, a raktárfelesleg megsemmisítése és a nyilvántartás területére irányuló uniós és kínai segítségnyújtást is.

            2.2.3.   A projekt eredményei

                  —

                  a kézi- és könnyűfegyverek afrikai terjedésével összefüggő problémák és az e területen kínálkozó uniós–kínai együttműködési lehetőségek alaposabb ismerete a kínai és uniós szakpolitikai közösség mintegy 500 tagja – köztük tudósok, parlamenti képviselők, nem kormányzati szervezetek tagjai és újságírók – körében,

                  —

                  egy afrikai államban megnő a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének és túlzott felhalmozódásának megelőzésére irányuló segítségnyújtás iránti szükségletek meghatározásával és a segítségnyújtás iránti kérelmek megfogalmazásával kapcsolatos jártasság,

                  —

                  a kézi- és könnyűfegyver-ellenőrzés területén a közös uniós–kínai segítségnyújtási lehetőségek feltárása afrikai harmadik országok tekintetében.

            3.   A szemináriumok/munkaértekezletek és a nyitó-, illetve zárórendezvények résztvevői és helyszíne

      E melléklet eltérő rendelkezése hiányában a 2.1. és a 2.2. pont keretében megrendezendő szemináriumok/munkaértekezletek, valamint nyitó- és záró rendezvények résztvevőire és helyszínére a Saferworld tesz javaslatot, amelyet a főképviselő hagy jóvá az illetékes tanácsi szervekkel való konzultációt követően.
      4.   Kedvezményezettek

      A projektek közvetlen kedvezményezettje egy mintegy 500 főből – nem kormányzati szervezetek képviselőiből, szakértői csoportok tagjaiból, az ipar képviselőiből, a hagyományos fegyverek kivitelének ellenőrzésével megbízott kormányzati tisztviselőkből, valamint parlamenti képviselőkből – álló kínai, afrikai és európai szakpolitikai közösség lesz.
      A közvetett kedvezményezettek az afrikai lakosság azon tagjai, illetve azok az afrikai csoportok és személyek, akiket a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme hátrányosan érint.
      5.   Hatásvizsgálat

      E határozat hatásairól technikai szintű felmérést kell készíteni, miután a benne előirányzott utolsó tevékenység is lezárult. A hatásvizsgálatot a főképviselő készíti el, együttműködve az illetékes tanácsi munkacsoportokkal, az Európai Unió kínai külképviseletével, valamint az egyéb érintett felekkel.
      6.   A projektek időtartama

      A projektek becsült teljes időtartama 24 hónap.
      7.   Technikai végrehajtó szerv

      E tanácsi határozat technikai végrehajtására a Saferworld kap megbízást, amely e feladatát a főképviselő irányítása alatt hajtja végre.
      8.   Jelentéstétel

      A Saferworld negyedévenként, illetve a fent leírt egyes tevékenységek befejezését követően jelentést készít. A jelentéseket legkésőbb hat héttel az adott tevékenység befejezését követően be kell nyújtani a főképviselő részére.
      9.   A projektek és az uniós pénzügyi hozzájárulás becsült teljes költsége

      A projektek teljes költsége 830 000 EUR.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 1349/2008/EK határozata ( 2008. december 16. ) a 2007 és 2013 közötti időszakra a Cselekvő ifjúság program létrehozásáról szóló 1719/2006/EK határozat módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               24.12.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 348/113

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1349/2008/EK HATÁROZATA

   (2008. december 16.)
   a 2007 és 2013 közötti időszakra a „Cselekvő ifjúság” program létrehozásáról szóló 1719/2006/EK határozat módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),
   mivel:

               (1)

               A 2006. november 15-i 1719/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3) létrehozta a 2007–2013-as időszakra a „Cselekvő ifjúság” programot.

               (2)

               Az 1719/2006/EK határozat 10. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a program végrehajtásához szükséges összes, az (1) bekezdésben fel nem sorolt egyéb intézkedést a határozat 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak – azaz a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) létrehozott tanácsadó bizottsági eljárásnak – megfelelően kell meghozni.

               (3)

               Az 1719/2006/EK határozatnak ez a megszövegezése azt jelenti, hogy a határozat 10. cikkének (1) bekezdésében foglalt támogatás-odaítélési határozatokon kívüli egyéb kiválasztási határozatok a tanácsadó bizottsági eljárásnak, illetve a Parlament ellenőrzési jogának hatálya alá tartoznak.

               (4)

               Márpedig e kiválasztási határozatok elsősorban alacsony összegű, politikailag érzékeny döntéseket nem igénylő támogatásokra irányulnak.

               (5)

               A szóban forgó eljárási szabályok két-három hónapos további késedelmet okoznak a támogatások pályázóknak történő odaítélési folyamatában. E szabályok számtalan késedelmet idéznek elő a támogatások kedvezményezettjei számára, aránytalan terhet rónak a programigazgatásra, és az odaítélt támogatások jellegénél fogva nem képviselnek hozzáadott értéket.

               (6)

               A kiválasztási határozatok gyorsabb és hatékonyabb végrehajtásának lehetővé tétele érdekében a tanácsadó bizottsági eljárást olyan kötelezettséggel kell felváltani, mely szerint a Bizottságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a tagállamokat az 1719/2006/EK határozat végrehajtására irányuló összes olyan intézkedésről, amelyet bizottsági segítség nélkül végeztek,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az 1719/2006/EK határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 9. cikk (3) bekezdését törölni kell.

               2.

               A 10. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(2)   A Bizottság, az említett határozat elfogadását követő két munkanapon belül, tájékoztatja a 9. cikkben említett bizottságot és az Európai Parlamentet az e határozat végrehajtása céljából hozott minden további kiválasztási határozatról. E tájékoztatás tartalmazza a beérkezett pályázatok leírását és elemzését, az értékelési és kiválasztási eljárás leírását, valamint mind a finanszírozásra javasolt, mind a visszautasított projektek felsorolását.”

         2. cikk
   A Bizottság 2010. június 25-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e határozat hatásairól.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Strasbourgban, 2008. december 16-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         H.-G. PÖTTERING

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. LE MAIRE

      (1)  HL C 224., 2008.8.30., 113. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2008. szeptember 2-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2008. november 20-i határozata.

      (3)  HL L 327., 2006.11.24., 30. o.

      (4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.


title: A Tanács 2012/700/KKBP határozata ( 2012. november 13. ) a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló 1997-es egyezmény részes államai által elfogadott 2010–2014-es cartagenai cselekvési terv végrehajtásának az európai biztonsági stratégia keretében történő támogatásáról

text:
               14.11.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 314/40

         A TANÁCS 2012/700/KKBP HATÁROZATA
   (2012. november 13.)
   a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló 1997-es egyezmény részes államai által elfogadott 2010–2014-es cartagenai cselekvési terv végrehajtásának az európai biztonsági stratégia keretében történő támogatásáról
   AZ EURÓAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Uniónak arra kell törekednie, hogy a nemzetközi kapcsolatok valamennyi területén rendkívül szoros együttműködés alakuljon ki többek között annak érdekében, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának céljaival és alapelveivel összhangban megőrizhessük a békét, megelőzhessük a konfliktusok kialakulását és megerősíthessük a nemzetközi biztonságot.

               (2)

               Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta az európai biztonsági stratégiát, amely megnevezte a globális kihívásokat és fenyegetéseket, valamint arra hívott fel, hogy olyan, szabályokon alapuló nemzetközi rendet kell megteremteni, amely tényleges multilateralizmusra és jól működő nemzetközi intézményekre épül.

               (3)

               Az európai biztonsági stratégia az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányát a nemzetközi kapcsolatok alapvető kereteként ismeri el, és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) megerősítése mellett foglal állást, megállapítva, hogy azt fel kell szerelni a feladatainak ellátásához és a hatékony fellépéshez szükséges eszközökkel.

               (4)

               Az ENSZ-közgyűlés 1996. december 10-i 51/45. sz. határozata felszólította az összes államot, hogy szigorúan tartsák magukat egy hatékony, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodáshoz, amely megtiltja a gyalogsági aknák használatát, felhalmozását, gyártását és átadását.

               (5)

               A gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) 1997. december 3-án nyitották meg aláírásra, és 1999. március 1-jén lépett hatályba. Ez az egyetlen olyan átfogó nemzetközi eszköz, amely a gyalogsági aknákhoz kapcsolódó valamennyi kérdéssel, ezen belül alkalmazásával, felhalmozásával, gyártásával, kereskedelmével, megsemmisítésével és az áldozatok számára biztosított segítségnyújtással is foglalkozik.

               (6)

               2008. június 23-án a Tanács elfogadta az egyezmény egyetemessé tételének és végrehajtásának a támogatásáról szóló 2008/487/KKBP együttes fellépést (1). 2012. október 1-jéig 160 állam nyilvánította ki, hogy magára nézve kötelező erejűnek tekinti az egyezményt.

               (7)

               2009. december 3-án az egyezmény részes államai elfogadták az egyezmény egyetemessé tételére és valamennyi aspektusának végrehajtására vonatkozó 2010–2014-es cartagenai cselekvési tervet (a továbbiakban: a cartagenai cselekvési terv). Egyúttal elismerték a Nemzetközi Kampány a Taposóaknák Betiltásáért (ICBL), a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, a Vöröskereszt és a Vörös Félhold nemzeti társaságai, a Vöröskereszt és a Vörös Félhold Nemzetközi Szövetsége, az ENSZ, a Humanitárius Aknamentesítéssel foglalkozó Genfi Nemzetközi Központ (GICHD), nemzetközi és regionális szervezetek, aknasérülés túlélői és azok szervezetei, valamint más civil társadalmi szervezetek teljes körű részvételét az egyezmény végrehajtásában és hozzájárulását ahhoz, továbbá ösztönözték ezen részvétel és hozzájárulás folytatását, a cartagenai cselekvési terv 62. intézkedésével összhangban.

               (8)

               2010. december 3-án az egyezmény részes államai elfogadták a részes államoknak a végrehajtást támogató egységre (ISU) vonatkozó irányelvét, amelyben megállapodtak abban, hogy az egyezmény végrehajtását támogató egységnek tanácsadást és technikai segítségnyújtást kell biztosítania a részes államok számára az egyezmény végrehajtása és egyetemessé tétele tekintetében, és elő kell segítenie a részes államok közötti kommunikációt, valamint ösztönöznie kell a nem részes államok és a nyilvánosság felvilágosítását és tájékoztatását az egyezményre vonatkozóan. Az ISU megbízatást kapott arra, hogy kapcsolatot tartson az egyezmény munkájában közreműködő, vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, így a Nemzetközi Kampány a Taposóaknák Betiltásáért szervezettel, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával, a Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetségével, az ENSZ-szel és a Humanitárius Aknamentesítéssel Foglalkozó Genfi Nemzetközi Központtal (GICHD), és koordinálja a velük folytatott együttműködést.

               (9)

               Az ENSZ Közgyűlése 2011. december 2-án elfogadta a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény végrehajtásáról szóló 66/29. sz. határozatot. A Közgyűlés emlékeztetett arra, hogy az egyezmény második felülvizsgálati konferenciáján a nemzetközi közösség felülvizsgálta az egyezmény végrehajtását, és hogy az egyezményben részes államok elfogadták a cartagenai cselekvési tervet, hangsúlyozva annak jelentőségét, hogy az egyezmény maradéktalanul és hatékonyan végrehajtásra kerüljön és megfeleljenek neki, többek között a cartagenai cselekvési terv végrehajtásán keresztül. Az egyezményben részes államok felkérték az összes államot, amely ezt még nem tette meg, hogy erősítse meg az egyezményt, illetve csatlakozzon ahhoz, és minden államot arra sürgetett, hogy továbbra is a legmagasabb politikai szinten foglalkozzon a kérdéssel, továbbá hogy kétoldalú, szubregionális, regionális és többoldalú kapcsolatokon, tájékoztató tevékenységen és szemináriumokon keresztül, valamint egyéb eszközökkel ösztönözze az egyezményhez való csatlakozást.

               (10)

               Az egyezmény részes államai 2012 és 2013 során ülésezni fognak. Ezt követően a nemzetközi közösség 2014-ben megrendezi az egyezmény harmadik felülvizsgálati konferenciáját annak érdekében, hogy felmérje a cartagenai cselekvési terv végrehajtása tekintetében tett előrehaladást. Akkor már várhatóan tapasztalható, hogy a cselekvési terv végrehajtása jelentősen hozzájárult a gyalogsági aknák okozta szenvedés és balesetek megszüntetésében tett előrehaladáshoz,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az Unió, annak érdekében, hogy támogatást biztosítson a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítéséről szóló 1997. évi egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) részes államai által elfogadott 2010–2014-es cartagenai cselekvési tervnek (a továbbiakban: a cartagenai cselekvési terv) az európai biztonsági stratégia keretében és a nemzetközi közösség vonatkozó határozataival összhangban történő végrehajtásához, célul tűzi ki, hogy:

               a)

               támogatja az egyezményben részes államok erőfeszítéseit a cartagenai cselekvési tervnek az áldozatok számára biztosított segítségnyújtásra vonatkozó aspektusai végrehajtásával kapcsolatosan;

               b)

               támogatja az egyezményben részes államok erőfeszítéseit a cartagenai cselekvési tervnek az aknamentesítésre vonatkozó aspektusai végrehajtásával kapcsolatosan;

               c)

               előmozdítja az egyezmény és annak előírásai egyetemessé tételét;

               d)

               kimutatja az Uniónak és tagállamainak az egyezmény iránti szüntelen elkötelezettségét, valamint azon elhatározásukat, hogy együttműködnek, illetve segítséget nyújtanak az arra rászoruló államok számára az egyezmény kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében, továbbá megerősítik az Unió vezető szerepét az egyezménynek a gyalogsági aknák okozta szenvedés és balesetek végleges megszüntetésére irányuló célja teljesítésében.

         (2)   Az (1) bekezdésben említett célkitűzések teljesítése az egyezményre jellemző, az államok, a nem kormányzati és egyéb szervezetek és helyi partnerek közötti partnerség és együttműködés szellemében, és azt megerősítve történik majd, különösen szorosan együttműködve a megfelelő szereplőkkel az együttműködés egyes megnyilvánulási formáinak megerősítése céljából.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió az alábbi projekteket vállalja:

               a)

               az áldozatok számára biztosított segítségnyújtás: technikai segítségnyújtás biztosítása legfeljebb nyolc alkalommal, legfeljebb öt félidős értékelés elkészítése és legfeljebb öt követő intézkedés megtétele;

               b)

               aknamentesítés: legfeljebb öt félidős értékelés elkészítése és legfeljebb öt követő intézkedés megtétele;

               c)

               az egyezmény egyetemessé tétele: a gyalogsági aknáktól mentes határbiztonságról szóló tanulmányt készítő magas szintű munkacsoport támogatása, és legfeljebb három, az egyetemessé tétellel foglalkozó munkaértekezleteket szervezése;

               d)

               az Unió elkötelezettségének tanúsítása: kezdő- és zárórendezvények megrendezése, biztosítva az egyezmény webhelyéhez történő hozzáférést és széles körben elérhetővé téve az egyezményben részes államoknak az áldozatok számára biztosított segítségnyújtással kapcsolatos kötelezettségvállalásait; sajtólátogatás szervezése; tájékoztató anyagok és kiadványok készítése.

         A melléklet tartalmazza a projektek részletes leírását.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) felel.
   (2)   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett projektek gyakorlati megvalósítása a végrehajtást támogató egység (Implementation Support Unit – ISU) feladata, amelyet a Humanitárius Aknamentesítéssel Foglalkozó Genfi Nemzetközi Központ (GICHD) képvisel. Az ISU e feladatát a főképviselő ellenőrzése alatt végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a GICHD-vel.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (3) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 030 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   A Bizottság felügyeli az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését. E célból finanszírozási megállapodást kell kötnie a GICHD-vel, amely rendelkezik arról, hogy az ISU-nak – a hozzájárulás mértékének megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
   (4)   A Bizottság törekszik arra, hogy a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást ezen határozat hatálybalépését követően a lehető legkorábbi időpontban megkösse. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az eljárás során esetlegesen felmerülő nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   A főképviselő e határozat végrehajtásáról beszámol a Tanácsnak, az ISU által készített rendszeres jelentések alapján. Ezek a jelentések képezik majd a tanácsi értékelés alapját. A Bizottság tájékoztatást ad az ezen határozat végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   A határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás hatálybalépését követően 24 hónappal vagy – amennyiben finanszírozási megállapodás megkötésére azon időszak alatt nem kerül sor – hat hónappal az elfogadását követően hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2012. november 13-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  HL L 165., 2008.6.26., 41. o.

      MELLÉKLETQ
      1.   Célkitűzés

      E határozat átfogó célja, hogy az egyezmény egyetemessé tételére és valamennyi aspektusának végrehajtására vonatkozó cartagenai cselekvési terv végrehajtásának támogatása révén előmozdítsa a békét és biztonságot.
      2.   A projekt leírása

      A határozat 1. cikkének (1) bekezdésében említett célkitűzések teljesítése érdekében az Unió az alábbi projekteket vállalja:
      2.1.   Az áldozatok számára biztosított segítségnyújtás

      2.1.1.   A projekt célja

      Az egyezmény részes államait arra ösztönzik, hogy a cartagenai cselekvési tervnek az áldozatok számára biztosított segítségnyújtási aspektusait oly módon valósítsák meg, hogy jobban tudják koordinálni és végezni e tevékenységüket, és hogy ezáltal az a taposóaknák és más háborús robbanóanyag-maradványok áldozatai – nők, férfiak, lányok és fiúk – életében érdemi pozitív változást eredményezzen.
      2.1.2.   A projekt leírása

                  —

                  Az ISU a nemzeti technikai segítségnyújtást legfeljebb három esetben biztosítja – többek között az áldozatokkal szembeni segítségnyújtási kötelezettségek tagállami keretben történő teljesítésére irányuló, minisztériumok közötti eljárások megindításával és/vagy elősegítésével – az egyezményben részes azon államok számára, amelyek a) nagyon kis mértékben vettek eddig részt a cartagenai cselekvési tervben foglalt, az áldozatoknak nyújtott segítségre vonatkozó elemek végrehajtásában, és ennélfogva előnyös lenne őket ennek megkezdésére ösztönözni; vagy b) kidolgoztak, vagy jelentős eredményeket értek el egy nemzeti terv kidolgozása terén, és ennélfogva értékelni kell a végrehajtással kapcsolatos tapasztalataik eddigi folyamatát, és így nagyobb eséllyel válhatnának jelöltekké a cartagenai cselekvési terv végrehajtására irányuló erőfeszítések átfogó nemzeti félidős értékelésére.

                  —

                  Átfogó nemzeti félidős értékelések legfeljebb három alkalommal készülnek. Az ISU-nak az értékelésekben való részvételével, amely – együttműködve az olyan kulcsszereplőkkel, mint az ICBL – segíti a kedvezményezett államokat a nemzeti szakmai találkozóra készülő részletes háttérvitaanyag kidolgozásában, továbbá a nemzeti szakmai találkozó megszervezésében, valamint egy részletes záródokumentum kidolgozásában, amely az „értékelést” adná, és amelyben szerepelnének a még teljesítendő feladatok, a kitűzött célok és az ajánlások.

                  —

                  Követő intézkedésekre legfeljebb három alkalommal kerül sor a félidős értékelésben foglalt ajánlások figyelembevételével. Ezen követő intézkedések keretében az ISU további technikai segítséget nyújt (pl. a nemzeti tervek felülvizsgálatára, a projektjavaslatok vagy a javaslatok kidolgozása stb.).

                  —

                  Az ISU – együttműködve az olyan kulcsszereplőkkel, mint az ICBL – globális, magas szintű konferenciát rendez a gyalogsági aknák és más háborús robbanóanyag-maradványok áldozatainak nyújtott segítségről annak céljából, hogy az egyezmény keretében az áldozatoknak nyújtott segítség vonatkozásában szerzett tapasztalatokra építve ki lehessen aknázni a potenciális szinergiát/hatékonyságot az olyan nemzetközi eszközök alkalmazása tekintetében (pl. a kazettás lőszerekről szóló egyezmény, az egyes hagyományos fegyverekről szóló egyezményhez csatolt 5. jegyzőkönyv, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény), amelyek tárgya hasonló és amelyek hatást gyakoroltak az államokra.

            2.1.3.   A projekt eredményei

                  —

                  Azok a technikai segítségnyújtásban részesülő államok, amelyek kismértékben vettek csak részt a cartagenai cselekvési tervben az áldozatoknak nyújtott segítségre vonatkozóan szereplő aspektusok végrehajtásában, kapcsolattartót jelölnek ki, aki előmozdítja az áldozatokkal szembeni segítségnyújtási kötelezettség teljesítését, és részt vesz az egyezménnyel kapcsolatos további tevékenységekben.

                  —

                  A technikai segítségnyújtásban részesülő államok minden esetben jelentést kapnak, amelyben ajánlások szerepelnek azon logikusan következő intézkedésekről, amelyeket meghozhatnának a cartagenai cselekvési tervben az áldozatoknak nyújtott segítségre vonatkozó aspektusok végrehajtásával.

                  —

                  Azok az államok, amelyek öt alkalommal technikai segítségnyújtásban részesültek, stratégiai dokumentumot dolgoznak ki és résztvevői listát javasolnak a nemzeti szakmai találkozó megrendezéséhez a félidős értékelés részeként.

                  —

                  A félidős értékelésben részt vevő kedvezményezett államok az eredményekről szóló részletes dokumentumot kapnak kézhez, amelyben szerepelnek a fennmaradó feladatok, a célkitűzések és a további intézkedésekre vonatkozó ajánlások.

                  —

                  A követő intézkedések vonatkozásában kedvezményezett országok jobban ki tudják fejezni a cartagenai cselekvési terv végrehajtására irányuló szándékukat és támogatási igényüket (pl. nemzeti tervek módosítása, projektjavaslatok vagy javaslatok kidolgozása stb.).

                  —

                  Azon módok meghatározása, amelyekkel ki lehet aknázni a potenciális szinergiát/hatékonyságot az olyan nemzetközi eszközök alkalmazása tekintetében (pl. a kazettás lőszerekről szóló egyezmény, az egyes hagyományos fegyverekről szóló egyezményhez csatolt 5. jegyzőkönyv, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény), amelyek tárgya hasonló és amelyek hatást gyakoroltak az államokra.

                  —

                  A túlélők igényeinek kielégítésére és jogainak biztosítására irányuló globális törekvéssel kapcsolatos figyelemfelkeltés a magas szintű konferencián való széles körű részvétel segítségével történik.

            2.1.4.   Kedvezményezettek

                  —

                  Az egyezményben részes államok, amelyek jelezték, hogy az aknabalesetek jelentős számú túlélőjéért vállalják a felelősséget.

                  —

                  Olyan nők, férfiak, lányok és fiúk, akik a taposóaknák és más háborús robbanóanyagok áldozataivá váltak, valamint családjuk és közösségük.

            2.2.   Aknamentesítés

      2.2.1.   A projekt célja

      Az egyezmény részes államai támogatást élveznek a cartagenai cselekvési terv aknamentesítési aspektusai végrehajtásában annak érdekében, hogy megfelelőbben tudják a lehető legrövidebb időn belül végrehajtani az aknamentesítés feladatát, hogy a magánszemélyek, közösségek és nemzetek hasznosíthassák a valaha veszélyesnek minősített, és most a rendes emberi tevékenység céljára visszaadott földterületet.
      2.2.2.   A projekt leírása

                  —

                  Átfogó nemzeti félidős értékelések legfeljebb öt alkalommal készülnek. Az értékelések az ISU részvételével készülnek, amely – együttműködve az olyan kulcsszereplőkkel, mint az ICBL, és a GICHD támogatásával – segíti a részes államokat a részletes háttérvitaanyag kidolgozásában a nemzeti szakmai találkozóra, továbbá a nemzeti szakmai találkozó megszervezésében, valamint egy részletes záródokumentum kidolgozásában, amely a még teljesítendő feladatokat, a kitűzött célokat és az ajánlásokat tartalmazó értékelést adná.

                  —

                  Követő intézkedésekre legfeljebb három alkalommal kerül sor, a félidős értékelésben foglalt ajánlások figyelembevételével. Ezen követő intézkedések keretében az ISU további technikai segítséget nyújt (pl. a nemzeti tervek felülvizsgálatára, a projektjavaslatok vagy a javaslatok kidolgozására stb.) vagy a kedvezményezett államok közötti, dél-dél irányú cserelátogatásokat szervez a levont tanulságok kölcsönönös hasznosítása és a jövőbeli végrehajtás javítása érdekében.

            2.2.3.   A projekt eredményei

                  —

                  A félidős értékelésben részt vevő kedvezményezett államok az eredményekről szóló részletes dokumentumot kapnak kézhez, amelyben szerepelnek a fennmaradó feladatok, a célkitűzések és a további intézkedésekre vonatkozó ajánlások.

                  —

                  A követő intézkedések vonatkozásában segítséget kapó államok jobban ki tudják fejezni a cartagenai cselekvési terv végrehajtására irányuló szándékukat és támogatási igényüket (pl. módosított nemzeti tervek, projektjavaslatok vagy javaslatok kidolgozása stb. terén), valamint a kedvezményezett államok mélyebben átlátják az aknamentesítés végrehajtásának különleges szempontjait.

            2.2.4.   Kedvezményezettek

                  —

                  Az egyezményben részes államoktól, amelyek nem tagállamok, és amelyek az egyezményben foglalt aknamentesítési kötelezettség végrehajtásának folyamatában vesznek részt.

                  —

                  Azok a nők, férfiak, lányok és fiúk, akiknek az életére hatást gyakorol a gyalogsági aknák megléte vagy vélt megléte, valamint családjuk és közösségük.

            2.3.   Az egyezmény egyetemessé tétele

      2.3.1.   A projekt célja

      Az egyezmény és az abban foglalt normák betartási akadályainak oly módon való leküzdése, hogy az egyezménynek az egyezményben részes államok általi általánossá tételét előmozdítsák.
      2.3.2.   A projekt leírása

                  —

                  Az ISU támogatja az egyezmény általánossá tételével foglalkozó magas szintű munkacsoportot, ezen belül támogatást nyújt az egyezmény legfeljebb hat nem részes állama vezetőivel és a munkacsoportnak legfeljebb két más eseményen részt vevő tagjaival párbeszédet folytató magas szintű személyiségeknek, annak érdekében, hogy az egyezmény egyetemessé tételére és végrehajtására irányuló, folyamatban lévő erőfeszítésekre felhívja a figyelmet.

                  —

                  Az ISU tanulmányt készít a gyalogsági aknáktól mentes határbiztonságról, együttműködve a terület szakértőivel, és ezáltal felhasználva a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága által az 1990-es évek közepén végzett munka eredményét, különböző formában vizsgálati jelentést hoz nyilvánosságra, amely fordítást, összefoglalásokat és hozzáférhető formátumú anyagokat stb. tartalmaz.

                  —

                  Az ISU az egyetemessé tétellel foglalkozó munkaértekezleteket szervez legfeljebb három alkalommal, együttműködve olyan kulcsszereplőkkel, mint az ICBL és az egyezmény egységessé tételével foglalkozó nem hivatalos kapcsolattartó csoportjának koordinátora, amely értekezletek nemzeti, szubregionális és regionális szinten kerülnek megrendezésre az egyezmény előmozdítása érdekében, és az egyezmény nem részes államainak a csatlakozás valós és vélt akadályai leküzdésében való támogatása céljából, különösen a gyalogsági aknáktól mentes határbiztonságról szóló vizsgálati jelentés felhasználása révén.

            2.3.3.   A projekt eredményei

                  —

                  Maximálisan hat, az egyezményben nem részes állam vesz részt miniszteri vagy annál magasabb szinten az egyezmény és az abban foglalt normák betartásáról folyó párbeszédben.

                  —

                  Az egyezményben nem részes államok gyalogsági aknákra vonatkozó politikája tekintetében naprakész ismeretek gyűjtése. Az információt felhasználják a harmadik felülvizsgálati konferenciára készített alapdokumentumokban, többek között egy olyan átfogó jelentés segítségével, amely az egyezmény egyetemessé tételének célkitűzése terén elért eredményekkel és a jövőbeli fejlődés kilátásaival foglalkozik.

                  —

                  Az egyezmény részes felei és a nem kormányzati szervezetek részvétele megélénkül a magas szintű munkacsoport látogatásainak eredményeként hozott követő intézkedések alapján.

                  —

                  Egy olyan kiadványban összegyűjtött és egyberendezett ismeretanyag, amely az egyezményhez történő csatlakozás leggyakrabban észlelt akadályaival foglalkozik, és amely felhasználható az egyetemessé tételi erőfeszítések támogatására.

                  —

                  A részt vevő nem részes államok az egyezményhez való csatlakozás és/vagy az egyezményben foglalt normák elfogadása irányában előrelépést tesznek.

            2.3.4.   Kedvezményezettek

                  —

                  A tagállamoktól eltérő olyan államok, amelyek még nem erősítették meg, nem hagyták jóvá, nem fogadták el az egyezményt és nem csatlakoztak ahhoz.

                  —

                  Az egyezményben részes államok, valamint nem kormányzati és nemzetközi szervezetek, amelyek bekapcsolódtak az egyezmény és az abban foglalt normák egyetemessé tételének előmozdítására irányuló erőfeszítésekben.

            2.4.   Az Unió folyamatos elkötelezettségének bizonyítása

      2.4.1.   A projekt célja

                  —

                  Megmutatkozik az Uniónak és tagállamainak a folyamatos elkötelezettsége, hasonlóan ahhoz a törekvésükhöz, hogy együttműködjenek azokkal az államokkal, amelyeknek segítségre van szükségük az egyezményben foglalt kötelezettségvállalások teljesítésének támogatásához, és hogy a segítségnyújtást kiterjesszék rájuk, továbbá megerősödik az Unió vezető szerepe abban, hogy egyezményben foglalt elképzelés a gyalogsági aknák által okozott szenvedésnek és baleseteknek a végleges megszüntetéséről megvalósuljon.

            2.4.2.   A projekt leírása

                  —

                  Egy kezdő rendezvény kerül megrendezésre a határozat előmozdítása céljából, és egy záró rendezvény a határozatok keretében folytatott tevékenység és eredmények nyilvánosságra hozatala – és ezáltal az uniós hozzájárulás hangsúlyozása – érdekében.

                  —

                  Figyelembe véve az egyezményben részes államok által a cartagenai konferencián tett kötelezettségvállalásokra vonatkozó figyelemfelhívás terjesztésének jelentőségét, és a vállalások végrehajtási módjait és eszközeit, valamint azt, hogy ezen erőfeszítések során figyelembe kell venni a hallgatóság különböző rétegeit (pl. a különböző nyelvű közönséget, a fogyatékkal élőket), az egyezmény weboldalát ellenőrzik annak érdekében, hogy biztosítsák a hozzáférhetőség magas színvonalát, és az ISU-nak az egyezményben részes államok által az áldozatoknak nyújtott segítséget dokumentáló kiadványát lefordítják és nyilvánosságra hozzák az egyezmény weboldalán, így bővítve kötelezettségvállalásokhoz különböző nyelveken való hozzáférés lehetőségeit.

                  —

                  Az egyezmény 2014-ben tartandó harmadik felülvizsgálati konferenciájának előkészítéseként sajtólátogatást szerveznek egy a gyalogsági aknák áldozatává vált országba.

                  —

                  Tájékoztató anyagok (pl. plakátok, hirdetések, videofelvételek, reklámanyagok stb.) beszerzésére kerül sor a felmerülő kommunikációs lehetőségek kiaknázása céljából.

            2.4.3.   A projekt eredményei

                  —

                  Az Unió és a tagállamai tisztviselői a legnagyobb mértékben ismerik a határozatot, és tudják, hogy az miként kapcsolódik a munkájukhoz.

                  —

                  Az egyezményben részes államoknak az áldozatok számára nyújtott segítséggel kapcsolatos ismeretanyaga szélesebb körben terjed, különösen a francia nyelvű érintett országokban.

                  —

                  Az egyezményre vonatkozó információhoz könnyebben hozzá lehet jutni.

                  —

                  Fokozottabban kitűnik az egyezmény iránti uniós kötelezettségvállalás, továbbá kialakulnak és tartóssá válnak a határozattal kapcsolatos ismeretek és elismerés, amint az az Unió kötelezettségvállalását elismerő sajtójelentésekből és az egyezményben részes államok által a találkozóikon kifejezett elismerésből kiderül.

                  —

                  Egyre nagyobb figyelem fordul az egyezmény egyetemessé tételének előmozdítását célzó folyamatos erőfeszítésekre.

            2.4.4.   Kedvezményezettek

      Az egyezményben részes államok, továbbá nem kormányzati és nemzetközi szervezetek, képviselőik és más olyan magánszemélyek, akik érdekeltek az egyezmény végrehajtására irányuló erőfeszítésekben vagy azokban részt vesznek.


               15.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 468/213

         P7_TA(2013)0550
   Jelentések a petíciókat kivizsgáló tényfeltáró látogatásokról(az eljárási szabályzat 202. cikke (5) bekezdésének értelmezése)
   Az Európai Parlament 2013. december 10-i határozata a petíciókat kivizsgáló tényfeltáró látogatásokról szóló jelentésekről (az eljárási szabályzat 202. cikke (5) bekezdésének értelmezése) (2013/2258(REG))
   (2016/C 468/32)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2013. november 26-i levelére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére,

               1.

               úgy határoz, hogy a 202. cikk (5) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:

                           „A tényfeltáró látogatások és az azokról szóló jelentések kizárólagos célja a bizottság szükséges információkkal való ellátása annak érdekében, hogy tovább vizsgálhassa a petíciót. A jelentés elkészítése a látogatásban résztvevők kizárólagos felelőssége, akik konszenzusra törekednek. Konszenzus hiányában a jelentés az eltérő ténymegállapításokat vagy értékeléseket tartalmazza. A jelentést jóváhagyásra benyújtják a bizottsághoz, amely egyetlen szavazással határoz róla, kivéve, ha adott esetben az elnök bejelenti, hogy a jelentés részeihez módosítások nyújthatók be. E jelentésekre az 52. cikk nem alkalmazandó, sem közvetlenül sem analógia útján. Ha a bizottság nem hagyja jóvá a jelentést, azt nem továbbítják az Elnöknek.”

               2.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.