title: A Tanács (KKBP) 2017/2315 határozata (2017. december 11.) az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról

text:
               14.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 331/57

         A TANÁCS (KKBP) 2017/2315 HATÁROZATA
   (2017. december 11.)
   az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 10. jegyzőkönyvre,
   tekintettel a Német Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság és az Olasz köztársaság javaslatára,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) és különösen annak 42. cikke (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azok a magasabb követelményeket kielégítő katonai képességekkel rendelkező tagállamok, amelyek a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra tekintettel ezen a területen szigorúbb kötelezettségeket vállaltak, az Unió keretein belül állandó strukturált együttműködést (PESCO) alakítanak ki.

               (2)

               A Tanács és a főképviselő 2017. november 13-án az EUSZ 46. cikke (1) bekezdésével összhangban értesítést kapott 23 tagállamtól majd 2017. december 7-én két további tagállamtól, mely szerint ezek a tagállamok részt kívánnak venni az állandó strukturált együttműködésben (PESCO) annak alapján, hogy megfelelnek a fent említett követelményeknek, és hogy megtették a jelen határozat mellékletében foglalt, szigorúbb kötelezettségvállalásokat egymás felé ezen a területen, továbbá az értesítésben lévő többi elem alapján, ideértve a preambulumot és a PESCO-nak az értesítés I. mellékletében foglalt elveit is, amelyhez annak teljességében elkötelezettjei maradnak, emlékeztetve egyszersmind az EUSZ 42. cikkére, beleértve a 42. cikk (7) bekezdését (1).

               (3)

               A részt vevő tagállamok által egymás tekintetében vállalt, az e határozat mellékletében meghatározott szigorúbb kötelezettségek összhangban állnak a Szerződésekhez csatolt 10. jegyzőkönyv 1. cikkében kitűzött célok és az említett jegyzőkönyv 2. cikkében említett kötelezettségvállalások teljesítésével.

               (4)

               A tagállamok szabadon döntenek arról, hogy részt vesznek-e a PESCO-ban, és e döntés önmagában nem befolyásolja a nemzeti szuverenitásukat és nem érinti az egyes tagállamok biztonság- és védelempolitikájának egyedi jellegét. A tagállamok a vonatkozó alkotmányos rendelkezéseiknek megfelelően fogják meghatározni a PESCO keretében vállalt szigorúbb kötelezettségvállalásaikat teljesítő hozzájárulásaikat.

               (5)

               A PESCO keretében tett egyik jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalás az, hogy növelni kell a védelmi képességek közös és együttműködésen alapuló fejlesztési projektjeinek számát. Az ilyen projektek – az uniós Szerződéseknek megfelelően és a vonatkozó uniós eszközökkel és programokkal összhangban – részesülhetnek támogatásban az uniós költségvetésből.

               (6)

               A részt vevő tagállamok nemzeti végrehajtási terveikben ismertették az egymás tekintetében vállalt szigorúbb kötelezettségeik teljesítésére vonatkozó képességeiket.

               (7)

               A szükséges feltételek teljesültek, ezért helyénvaló, hogy a Tanács határozatot fogadjon el a PESCO létrehozásáról.

               (8)

               Minden olyan tagállam, amely egy későbbi szakaszban részt kíván venni a PESCO-ban, az EUSZ 46. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelentheti ezen szándékát a Tanácsnak és a főképviselőnek.

               (9)

               A főképviselő teljes mértékben közreműködik a PESCO-ban.

               (10)

               A PESCO keretében végzett tevékenységeknek összhangban kell lenniük más KKBP-fellépésekkel és a többi uniós szakpolitikával. A Tanács, valamint a főképviselő és a Bizottság – a saját felelősségi körébe tartozó területeken – együttműködik annak érdekében, hogy a megfelelő kérdésekben maximalizálja a szinergiákat.

               (11)

               Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Ennélfogva ez a határozat Dániára nézve nem kötelező,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Állandó strukturált együttműködés létrehozása
   Létrejön a PESCO az Unió keretében azon tagállamok között, amelyek a 10. jegyzőkönyv 1. cikkében említett magasabb követelményeket kielégítő katonai képességekkel rendelkeznek és amelyek a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra és az uniós ambíciószint teljesítéséhez nyújtott hozzájárulásra tekintettel egymás tekintetében az említett jegyzőkönyv 2. cikkében foglalt kötelezettségvállalásokat tették ezen a területen.
   2. cikk
   Részt vevő tagállamok
   A PESCO-ban a következő tagállamok vesznek részt:

               —

               Belgium,

               —

               Bulgária,

               —

               Cseh Köztársaság,

               —

               Németország

               —

               Észtország,

               —

               Írország,

               —

               Görögország,

               —

               Spanyolország,

               —

               Franciaország,

               —

               Horvátország,

               —

               Olaszország,

               —

               Ciprus,

               —

               Lettország,

               —

               Litvánia,

               —

               Luxemburg,

               —

               Magyarország,

               —

               Hollandia,

               —

               Ausztria,

               —

               Lengyelország,

               —

               Portugália,

               —

               Románia,

               —

               Szlovénia,

               —

               Szlovákia,

               —

               Finnország,

               —

               Svédország.

         3. cikk
   A 10. jegyzőkönyv szerinti szigorúbb kötelezettségvállalások
   (1)   A 10. jegyzőkönyv 1. cikkében kitűzött célok és 2. cikkében említett kötelezettségvállalások teljesítése érdekében a részt vevő tagállamok olyan hozzájárulásokat tesznek, amelyek révén teljesíthetők az egymás tekintetében tett szigorúbb, a mellékletben foglaltak szerinti kötelezettségvállalásaik.
   (2)   E célból a részt vevő tagállamok évente felülvizsgálják és aktualizálják nemzeti végrehajtási terveiket, amelyekben felvázolják, miként fogják teljesíteni a szigorúbb kötelezettségvállalásokat és a kapcsolódó vállalásokat, részletesen leírva, hogy miként fogják megvalósítani az egyes szakaszokban meghatározott konkrétabb célokat. Az aktualizált nemzeti végrehajtási terveket évente meg kell küldeni az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) és az Európai Védelmi Ügynökségnek (EDA), valamint minden részt vevő tagállam számára elérhetővé kell tenni.
   4. cikk
   A PESCO irányítása
   (1)   A PESCO irányítása a következő szinteken történik:

               —

               a Tanács szintjén, és

               —

               az azon részt vevő tagállamok csoportjai által végrehajtott projektek keretében, amelyek maguk között megállapodtak ilyen projektek végrehajtásában.

         (2)   Az EUSZ 46. cikke (6) bekezdésének megfelelően eljárva a Tanács határozatokat és ajánlásokat fogad el, amelyekben:

               a)

               stratégai irány- és útmutatást nyújt a PESCO tekintetében;

               b)

               ütemezi a mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítését két egymást követő kezdeti szakasz során (2018–2020 és 2021–2025), és az egyes szakaszok kezdetekor részletesen meghatároz a mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésére vonatkozó konkrétabb célokat;

               c)

               szükség esetén aktualizálja és fokozza a mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalásokat a PESCO keretében elért eredményekre figyelemmel, az Unió folyamatosan változó biztonsági környezetének tükrözése érdekében. Ilyen határozatokat különösen a b) pontban említett szakaszok végén kell elfogadni a PESCO keretében tett kötelezettségvállalások teljesítésének stratégiai felülvizsgálati folyamata alapján;

               d)

               értékeli a részt vevő tagállamok által az elfogadott kötelezettségvállalások teljesítése érdekében – a 6. cikkben leírt mechanizmusnak megfelelően – tett hozzájárulásokat;

               e)

               összeállítja a PESCO keretében kidolgozandó projektek listáját, amelynek tükröznie kell mind a képességfejlesztéshez nyújtandó támogatást, mind a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) műveleteinek és misszióinak az eszközöknek és képességeknek megfelelő érdemi támogatása biztosítását;

               f)

               olyan, projektekre vonatkozó közös irányítási szabálykészletet fogad el, amelyhez az egyes projektekben részt vevő részt vevő tagállamok az említett projektet szükség szerint igazíthatják;

               g)

               kellő időben – a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően – megállapítja azokat az általános feltételeket, amelyek mellett harmadik államokat kivételes esetben fel lehetne kérni egyes projektekben való részvételre, továbbá a 9. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározza, hogy egy adott harmadik állam teljesíti-e ezeket a feltételeket;

               h)

               meghoz az e határozat további végrehajtásához szükséges minden egyéb intézkedést.

         5. cikk
   PESCO-projektek
   (1)   Az egyes projektekben részt venni szándékozó részt vevő tagállamok javaslatai nyomán a főképviselő – a 7. cikknek megfelelően elvégzett értékelés és az Európai Unió Katonai Bizottságának (EUKB) katonai tanácsa alapján – ajánlást tehet a PESCO-projektek meghatározásáról és értékeléséről szóló, a 4. cikk (2) bekezdése e) pontjának megfelelően elfogadandó tanácsi határozatokra és ajánlásokra.
   (2)   Azok a tagállamok, amelyek egyedi projekt indítását kívánják javasolni, kellő időben értesítik a többi részt vevő tagállamot, mielőtt előterjesztik javaslatukat, annak érdekében, hogy támogatást szerezzenek és a többi tagállamnak lehetősége legyen csatlakozni az így közösen benyújtandó javaslathoz.
   A projekt tagjai azon részt vevő tagállamok, amelyek a benyújtották a projektjavaslatot. Az egyes projektek tagjainak jegyzékét csatolni kell a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett tanácsi határozathoz.
   Az adott projektben részt vevő tagállamok közösen úgy határozhatnak, hogy a projektben való részvételre később jelentkező tagállamok számára is lehetővé teszik a csatlakozást.
   (3)   A projektekben részt vevő részt vevő tagállamok maguk között megállapodnak az együttműködésükre vonatkozó szabályokról és az együttműködés köréről, valamint a projekt irányításáról. A projektekben részt vevő részt vevő tagállamok rendszeresen – a helyzetnek megfelelően – tájékoztatják a Tanácsot a projekt alakulásáról.
   6. cikk
   Felügyeleti, értékelési és jelentéstételi rendelkezések
   (1)   A Tanács – az EUSZ 46. cikke (6) bekezdésének keretében – biztosítja a PESCO egységét, összhangját és hatékonyságát. A főképviselő szintén elősegíti az említett célok teljesülését.
   (2)   A főképviselő teljes mértékben közreműködik a PESCO-val kapcsolatos eljárásokban, a 10. jegyzőkönyvben összhangban.
   (3)   A főképviselő éves jelentést nyújt be a Tanácsnak a PESCO-ról. A jelentés az EDA-nak a 7. cikk (3) bekezdése a) pontjával összhangban – és az EKSZ-nek a 7. cikk (2) bekezdése a) pontjával összhangban – az említet hozzájárulásán alapul. A főképviselőnek a jelentésében ismertetnie kell a PESCO végrehajtásának állását, beleértve azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok miként teljesítik a nemzeti végrehajtási terveikkel összhangban álló kötelezettségvállalásaikat.
   Az EUKB katonai tanácsadást kell biztosítania és ajánlásokat kell tennie a Politikai és Biztonsági Bizottság részére a PESCO éves értékelési folyamatával kapcsolatban.
   A főképviselő által a PESCO-ról benyújtott éves jelentés alapján a Tanács évente egyszer értékeli, hogy a részt vevő tagállamok továbbra is teljesítik-e a 3. cikkben említett szigorúbb kötelezettségvállalásokat.
   (4)   A tagállamok részvételének felfüggesztésére vonatkozó határozatokat az EUSZ 46. cikke (4) bekezdésének megfelelően kell elfogadni, ám erre csak azt követően kerülhet sor, hogy az érintett tagállam egyértelmű határidőt kapott egyéni konzultációk lefolytatására és válaszintézkedések meghozatalára.
   7. cikk
   Az EKSZ és az EDA általi támogatás
   (1)   Az EKSZ – az Európai Unió Katonai Törzsét (EUKT) is beleértve – és az EDA a főképviselő felelőssége mellett – annak az EDA vezetői minőségében is –együttesen biztosítják a szükséges titkári szolgáltatásokat - a tanácsi szint kivételével - és e tekintetben egy kapcsolattartót a PESCO számára.
   (2)   Az EKSZ – az EUKT-t is beleértve – különösen a következőkkel támogatja a PESCO működését:

               a)

               közreműködik a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak a műveleti szempontok tekintetében – a 6. cikknek megfelelően – történő, a főképviselő PESCO-ról szóló éves jelentésében szereplő értékelésének elkészítésében;

               b)

               koordinálja az 5. cikkben előirányzott projektjavaslatok értékelését, mindenekelőtt a haderők rendelkezésre állása, interoperabilitása, rugalmassága és bevethetősége területén. Az EKSZ – az EUKT-t is ideértve – különösen azt értékeli, hogy a javasolt projektek megfelelnek-e a műveleti igényeiknek, és hozzájárulnak-e azok teljesítéséhez.

         (3)   Az EDA különösen a következőkkel támogatja a PESCO-t:

               a)

               közreműködik a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak a képességek, különösen a 3. cikkben említett szigorúbb kötelezettségvállalásokkal összhangban tett hozzájárulások tekintetében – a 6. cikknek megfelelően – történő, a főképviselő PESCO-ról szóló éves jelentésében szereplő értékelésének elkészítésében;

               b)

               segíti a képességfejlesztési projekteket, különösen az 5. cikkben előirányzott projektjavaslatok értékelésének koordinálásával, mindenekelőtt a képességfejlesztés területein. Az EDA különösen annak biztosításában fogja támogatni a tagállamokat, hogy ne forduljanak elő szükségtelen párhuzamosságok más intézményi összefüggésben már létező kezdeményezésekkel.

         8. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az uniós intézményeknek és az EKSZ-nek az e határozat végrehajtása következtében felmerülő igazgatási kiadásai az Unió költségvetését terhelik. Az EDA igazgatási kiadásaira az EDA idevágó finanszírozási szabályai vonatkoznak a (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozattal (2) összhangban.
   (2)   A PESCO keretében végrehajtott projektekből eredő operatív kiadásokat elsősorban az adott egyedi projektben részt vevő tagállamok finanszírozzák. Az ilyen projektekhez az Unió általános költségvetéséből is nyújtható hozzájárulás a Szerződésekkel és az idevágó uniós eszközökkel összhangban.
   9. cikk
   Harmadik államok részvétele egyedi projektekben
   (1)   A harmadik államok egyedi projektekben való részvételére vonatkozó általános feltételeket egy a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott tanácsi határozatban kell meghatározni, amely a harmadik államokkal kötendő igazgatási megállapodások mintáját is magában foglalhatja.
   (2)   A Tanács az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdésével összhangban határoz arról, hogy egy adott harmadik állam, amelyet az adott projektben részt vevő részt vevő tagállamok fel szeretnének kérni az adott projektben való részvételre, teljesíti-e az (1) bekezdésben említett határozatban foglalt követelményeket.
   (3)   A (2) bekezdésben említett kedvező döntést követően az adott projektben részt vevő részt vevő tagállamok igazgatási megállapodást köthetnek az érintett harmadik állammal az adott projektben való részvétele céljából. E megállapodásokban tiszteletben kell tartani az Unió eljárásait és döntéshozatali autonómiáját.
   10. cikk
   Biztonsági szabályok
   A PESCO összefüggésében alkalmazni kell a 2013/488/EU tanácsi határozat (3) rendelkezéseit.
   11. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. december 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  Az értesítést e határozattal együtt teszik közzé (lásd e Hivatalos Lap 65. oldalát).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2015/1835 határozata (2015. október 12.) az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról (HL L 266., 2015.10.13., 55. o.).

      (3)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

      MELLÉKLET

         A részt vevő tagállamok által a 10. jegyzőkönyv 2. cikkében szereplő öt területen vállalt nagyívű és szigorúbb közös kötelezettségek jegyzéke

                                    „a)

                                 a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől kezdődően együttműködnek egymással a védelmi felszerelések tárgyában történő beruházások kiadási szintjére vonatkozó jóváhagyott célkitűzések megvalósítása érdekében, valamint rendszeresen felülvizsgálják e célkitűzéseket a biztonsági környezet és az Unió nemzetközi kötelezettségei fényében;”

            A részt vevő tagállamok a 2007-ben meghatározott kollektív referenciaértékek alapján az alábbi kötelezettségvállalásokat teszik:

                  1.

                  A közösen elfogadott célok elérése érdekében reálértéken rendszeresen növelni fogják a védelmi költségvetéseket.

                  2.

                  Középtávon fokozatosan a védelmi összkiadás (kollektív referenciaértékként meghatározott) 20 %-ára növelik a védelmi beruházásokra fordított kiadások szintjét, hogy ezáltal fel lehessen számolni a stratégiai képességek terén fennálló hiányosságokat, mégpedig a védelmi képességek területére vonatkozó projektekben – a képességfejlesztési tervvel és a koordinált éves védelmi szemlével (CARD) összhangban – történő részvétel által.

                  3.

                  Növelik a stratégiai védelmi képességek területére vonatkozó közös és együttműködésen alapuló projektek számát. Az ilyen közös és együttműködésen alapuló projekteket szükség esetén és adott esetben az Európai Védelmi Alapon keresztül kell támogatni.

                  4.

                  Növelik a védelmi kutatásra és technológiára fordított kiadások arányát, hogy az közeledjen a (kollektív referenciaértékként) a védelmi összkiadás 2 %-ában meghatározott értékhez.

                  5.

                  Kialakítják az e kötelezettségvállalások teljesítésének rendszeres áttekintésére szolgáló keretet (a Tanács általi jóváhagyás céljából).

                                    „b)

                                 védelmi berendezéseiket a lehető legnagyobb mértékben közelítik egymáshoz, különösen katonai szükségleteik meghatározásának összehangolásával, védelmi eszközeik és képességeik összevonásával és – szükség esetén – szakosításával, valamint a képzés és a logisztika területén történő együttműködés ösztönzésével;”

                  6.

                  Az uniós ambíciószint megvalósításához szükséges képességek rendelkezésre állásának biztosítása érdekében érdemi szerepet fognak betölteni az Unión belüli képességfejlesztésben, többek között a koordinált éves védelmi szemle keretei között is.

                  7.

                  A koordinált éves védelmi szemle önkéntes jellegének és a részt vevő tagállamok egyedi korlátozó tényezőinek figyelembevételével a lehető legnagyobb mértékben támogatni fogják a koordinált éves védelmi szemlét.

                  8.

                  A jövőbeli Európai Védelmi Alapot tevékenyen be fogják vonni az uniós hozzáadott értékkel rendelkező multinacionális közbeszerzési folyamatokba.

                  9.

                  Harmonizált követelményeket dolgoznak ki a részt vevő tagállamok által közösen elfogadott összes képességfejlesztési projektre vonatkozóan.

                  10.

                  A rendelkezésre álló források optimalizálása és általános hatékonyságuk javítása érdekében mérlegelni fogják a már meglévő képességek közös felhasználását.

                  11.

                  Fokozott erőfeszítéseket fognak tenni a kibervédelemmel kapcsolatos együttműködés területén, például ami az információmegosztást, a képzést és az operatív támogatást illeti.

                                    „c)

                                 konkrét intézkedéseket hoznak katonai erejük rendelkezésre állásának, interoperabilitásának, rugalmasságának és bevethetőségének fokozása érdekében, különösen közös célkitűzéseik meghatározásával a katonai kötelezettségvállalások területén, beleértve – adott esetben – a nemzeti döntéshozatali eljárások felülvizsgálatát;”

                  12.

                  Ami a haderők rendelkezésre állását és bevethetőségét illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:

                              —

                              az uniós harccsoportok potenciális bevetésén túl stratégiai szempontból bevethető alakulatokat bocsássanak rendelkezésre az uniós ambíciószint megvalósítása érdekében. Ez a kötelezettségvállalás nem terjed ki sem a gyorsreagálású, sem az állandó, sem pedig a készenléti haderőre,

                              —

                              kidolgozzanak egy olyan, kizárólag a részt vevő tagállamok és a hozzájáruló nemzetek számára elérhető megbízható eszközt (pl. egy adatbázist), amely a rendelkezésre álló és gyorsan telepíthető képességek nyilvántartására szolgál, hogy ezáltal elő lehessen mozdítani és fel lehessen gyorsítani a haderő-generálás folyamatát,

                              —

                              nemzeti szinten gyorsított politikai kötelezettségvállalásra törekedjenek, amibe esetlegesen a nemzeti döntéshozatali eljárásaik felülvizsgálata is beletartozik,

                              —

                              a KBVP-műveletekhez való hozzájárulásokra vonatkozó esetleges határozatok, valamint az esetleges alkotmányos korlátok sérelme nélkül, eszközeiknek és képességeiknek megfelelően érdemi támogatást biztosítsanak – személyzet, felszerelés, képzés, gyakorlattámogatás és infrastruktúra formájában vagy bármely egyéb módon – olyan KBVP-műveletekhez (mint például az EUFOR) és -missziókhoz (mint például az uniós kiképzési missziók), amelyekről a Tanács egyhangúlag határozott,

                              —

                              érdemben hozzájáruljanak az uniós harccsoportokhoz, mégpedig úgy, hogy elvi hozzájárulásaikat legalább négy évvel előre megerősítik, az uniós harccsoport-koncepcióval összhangban álló készenléti időszakot alkalmaznak, és vállalják, hogy vezető államként kötelező jelleggel végrehajtanak uniós harccsoport-gyakorlatokat az uniós harccsoportok haderőcsomagja számára, és/vagy részt vesznek ezekben a gyakorlatokban (az uniós harccsoportokban az összes uniós tagállam részt vesz),

                              —

                              egyszerűsítsék és egységesítsék a határokon átnyúló európai katonai szállítási tevékenységeket, hogy ezáltal lehetővé váljon a katonai felszerelések és állomány gyors telepítése.

                  13.

                  Ami a haderők interoperabilitását illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:

                              —

                              fejlesszék haderőik interoperabilitását, mégpedig azáltal, hogy:

                                          —

                                          kötelezettséget vállalnak arra, hogy a nemzeti szintű tanúsítási rendszer fenntartása mellett olyan közös értékelési és validálási kritériumokról állapodnak meg az uniós harccsoportok haderőcsomagjára vonatkozóan, amelyek összhangban vannak a NATO előírásaival,

                                          —

                                          kötelezettséget vállalnak arra, hogy közös műszaki és operatív előírásokról állapodnak meg a haderőkre vonatkozóan, tudatában annak, hogy biztosítani kell a NATO-val való interoperabilitásukat;

                              —

                              optimalizálják a multinacionális struktúrákat. Ennek keretében a részt vevő tagállamok vállalhatnák, hogy csatlakoznak a katonai területen folytatott európai külső fellépésben részt vevő főbb jelenlegi és esetleges jövőbeli struktúrákhoz (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS), illetve hogy tevékeny szerepet töltenek be azokban.

                  14.

                  Az Athéné mechanizmusról szóló tanácsi határozat értelmében közös költségként meghatározott költségeken túl ambiciózus megközelítést alakítanak ki a katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozására vonatkozóan.

                                    „d)

                                 együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket – a többnemzetiségű megközelítéseket is beleértve és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretében vállalt kötelezettségek sérelme nélkül – a »Képességfejlesztési Mechanizmus« keretében észlelt hiányosságok megszüntetésére;”

                  15.

                  Segítenek felszámolni a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle keretében azonosított, a képességek területén fennálló hiányosságokat. Ezek a képességfejlesztési projektek fokozni fogják Európa stratégiai autonómiáját és erősíteni fogják az európai védelmi technológiai és ipari bázist (EDTIB).

                  16.

                  A nemzeti szinten azonosított képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében kiemelt intézkedésként megvizsgálják egy európai kollaboratív megközelítés kialakításának lehetőségét, és főszabályként csakis abban az esetben fognak kizárólagosan nemzeti megközelítést alkalmazni, ha a szóban forgó vizsgálatot már korábban elvégezték.

                  17.

                  Részt fognak venni legalább egy olyan PESCO-projektben, amely olyan képességeket fejleszt vagy biztosít, amelyet a tagállamok stratégiai szempontból fontos képességként azonosítottak.

                                    „e)

                                 adott esetben részt vesznek az Európai Védelmi Ügynökség keretében nagyszabású közös vagy európai felszerelési programok kidolgozásában.”

                  18.

                  Az Európai Védelmi Ügynökséget a közös képességfejlesztés európai fórumaként fogják felhasználni, a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetet (OCCAR) pedig mint preferált kollaboratív programirányítási szervezetet fogják alkalmazni.

                  19.

                  Biztosítani fogják, hogy a képességek területére vonatkozó, a részt vevő tagállamok által vezetett projektek kivétel nélkül javítsák az európai védelmi ipar versenyképességét, mégpedig egy olyan megfelelő iparpolitika alkalmazása révén, amely kiküszöböli a szükségtelen átfedéseket.

                  20.

                  Gondoskodni fognak arról, hogy az általuk elfogadott együttműködési programok (amelyek kedvezményezettjei csakis olyan szervezetek lehetnek, amelyek bizonyíthatóan hozzáadott értéket képviselnek az EU területén) és beszerzési stratégiák kedvező hatást gyakoroljanak az európai védelmi technológiai és ipari bázisra.

      FORDÍTÁS
      Értesítés a Tanács és az Unió külügyi és biztonságpolitikai Főképviselője részére az állandó strukturált együttműködés (PESCO) indításáról

         Preambulum

         A részt vevő tagállamok,

      Emlékeztetve arra, hogy az Unió olyan közös kül- és biztonságpolitikát folytat, amely a „tagállamok fellépései között egyre növekvő fokú összhang megvalósításán” (az EUSZ 24. cikkének (2) bekezdése) alapul, és hogy a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) a közös kül- és biztonságpolitika szerves része;
      Figyelembe véve, hogy a közös biztonság- és védelempolitika polgári és katonai eszközök igénybevételével biztosítja az Unió műveleti képességét, valamint hogy a biztonság- és védelempolitika erősítése a tagállamok részéről erőfeszítéseket kíván a képességek területén;
      Emlékeztetve továbbá arra, hogy az Európai Unió és tagállamai kötelezettséget vállaltak egy olyan szabályokon alapuló globális rend előmozdítására, amelynek alapelve a multilateralizmus, központi szereplője pedig az ENSZ;
      Emlékeztetve az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 42. cikkének (6) bekezdésére, mely szerint „azok a magasabb követelményeket kielégítő katonai képességekkel rendelkező tagállamok, amelyek a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra tekintettel ezen a területen szigorúbb kötelezettségeket vállaltak, az Unió keretein belül állandó strukturált együttműködést (PESCO) alakítanak ki”;
      Figyelembe véve, hogy az állandó strukturált együttműködés nagymértékben hozzájárulhatna ahhoz, hogy a legnagyobb követelményeket támasztó missziók és műveletek esetében is teljesíteni lehessen az EU célkitűzéseinek szintjét, továbbá azt, hogy az állandó strukturált együttműködés elősegíthetné a tagállami védelmi képességek fejlesztését – a multinacionális beszerzési projektekben való intenzív részvétel és a megfelelő ipari szereplők, köztük a kis- és középvállalkozások bevonása révén –, továbbá az európai védelmi együttműködés megerősítését, mindezt a Szerződések teljes körű kiaknázása mellett;
      Figyelembe véve az állandó strukturált együttműködésnek az állandó strukturált együttműködésről szóló (10.) jegyzőkönyvben foglaltak és az EUSZ 46. cikkében említettek szerinti céljait és az e célok teljesítésére irányuló tagállami kötelezettségvállalásokat;
      Megjegyezve, hogy az Európai Tanács a 2016. december 15-i ülésén megállapította, hogy az európaiaknak nagyobb felelősséget kell vállalniuk biztonságukért, továbbá, hogy az Európai Tanács a korábban e téren tett kötelezettségvállalásait megerősítve hangsúlyozta, hogy Európa biztonságának és védelmének a kihívásokkal teli geopolitikai környezetben történő erősítése és az európai polgárok védelmének javítása érdekében további intézkedésekre van szükség, így többek között megfelelő mennyiségű forrást kell rendelkezésre bocsátani ilyen célokra, egyúttal pedig figyelembe kell venni a tagállami körülményeket és jogi vállalásokat, valamint hogy azon tagállamok esetében, amelyek a NATO-nak is tagjai, ez a védelmi kiadásokra vonatkozó NATO-iránymutatásokkal összhangban történik;
      Emlékeztetve emellett arra, hogy az Európai Tanács a szükséges képességek fejlesztése érdekében végzett együttműködés megerősítésére is felszólította a tagállamokat, valamint arra, hogy vállalják, hogy szükség esetén rendelkezésre is bocsátják ezeket a képességeket, továbbá hogy az Európai Tanács kijelentette, hogy az Európai Uniónak és tagállamainak jelentős mértékben hozzá kell tudniuk járulni a közös erőfeszítésekhez, egyszersmind képesnek kell lenniük az önálló fellépésre, ahol és amennyiben ez szükséges, valamint lehetőség szerint a partnerekkel való együttműködésre is;
      Figyelembe véve, hogy a 2017. júniusi Európai Tanács kijelentette, hogy ahhoz, hogy teljesíteni tudjuk az EU célkitűzéseinek az Európai Tanács által 2016 decemberében jóváhagyott szintjét, kulcsfontosságú, hogy a védelmi képességek fejlesztésére a tagállamok által közösen jóváhagyott projekteket dolgozzunk ki együtt a meglévő főbb hiányosságok orvoslására és a jövő technológiáinak kifejlesztésére; továbbá üdvözölte a kutatási keretből és a képességfejlesztési keretből álló Európai Védelmi Alapról szóló bizottsági közleményt, és felszólította a tagállamokat, hogy határozzanak meg a védelmi képességek fejlesztését célzó megfelelő projekteket az Európai Védelmi Alap és az európai védelmi ipari fejlesztési program vonatkozásában;
      Emlékeztetve különösen arra, hogy az Európai Tanács felkérte a főképviselőt arra, hogy terjesszen elő javaslatokat egy inkluzív, moduláris megközelítésen alapuló, állandó strukturált együttműködés elemeinek és lehetőségeinek biztosítása és az azzal kapcsolatos projektek körvonalazása tekintetében;
      Emlékeztetve arra, hogy a Külügyek Tanácsa a 2017. március 6-i ülésén megállapodott arról, hogy folytatni kell az inkluzív, moduláris megközelítésen alapuló, állandó strukturált együttműködésre irányuló munkát, mely együttműködésnek – a Szerződés 42. cikkének (6) bekezdése, 46. cikke és (10.) jegyzőkönyve alapján – minden olyan tagállam előtt nyitva kell állnia, amelyek készek arra, hogy vállalják az ehhez szükséges szigorú kötelezettségeket és megfelelnek a kritériumoknak;
      Elkötelezve az iránt, hogy az EUSZ 42. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a közös uniós védelempolitika fokozatos kialakításában egy új szintet érjenek el az uniós kereten belüli állandó strukturált együttműködés létrehozásával, figyelembe véve egyúttal valamennyi tagállam biztonság- és védelempolitikájának sajátos jellegét;
      Emlékeztetve az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése szerinti kölcsönös segítségnyújtási és támogatási kötelezettségre;
      Emlékeztetve arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (7) bekezdésével összhangban a közös biztonság- és védelempolitika területén vállalt kötelezettségeknek és együttműködésnek „összhangban kell lenniük az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretein belül tett kötelezettségvállalásokkal, amely szervezet az abban részes államok számára továbbra is a kollektív védelem alapját képezi, és annak végrehajtási fóruma marad”;
      Hangsúlyozva, hogy az Európai Tanács a 2017. június 22–23-i ülésén egyetértett abban, hogy „inkluzív és nagyívű, állandó strukturált együttműködést kell indítani”, és az Európai Tanács megbízásának megfelelően három hónapon belül ki kell dolgozni „az EUSZ 42. cikke (6) bekezdésének és 46. cikkének, valamint a Szerződéshez csatolt (10.) jegyzőkönyvnek maradéktalanul megfelelő követelmények és jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások közös jegyzékét – a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra vonatkozóan is – a teljesítés pontos menetrendjével és a konkrét értékelési mechanizmusokkal együtt, hogy ily módon az arra képes tagállamok haladéktalanul bejelenthessék részvételi szándékukat”;
      ÉRTESÍTIK a Tanácsot és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy állandó strukturált együttműködésben kívánnak részt venni;
      FELSZÓLÍTJÁK a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseinek és a Szerződéshez csatolt (10.) jegyzőkönyvnek megfelelően, valamint az I. mellékletben meghatározott elvek, a II. mellékletben foglalt közös szigorúbb kötelezettségvállalások és a III. mellékletben foglalt, az irányításra vonatkozó javaslatok alapján fogadjon el határozatot állandó strukturált együttműködés létrehozásáról;
      az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása előtt nemzeti végrehajtási tervet NYÚJTANAK BE, melyben ismertetik, hogy hogyan képesek eleget tenni a II. mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalásoknak.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhetedik év novemberének tizenharmadik napján.

                  *

                  Írország 2017. december 7-én értesítette a Tanácsot és a Főképviselőt azon szándékáról, hogy részt kíván venni a PESCO-ban, és csatlakozott ehhez a közös értesítéshez.

                  *

                  A Portugál Köztársaság 2017. december 7-én értesítette a Tanácsot és a Főképviselőt azon szándékáról, hogy részt kíván venni a PESCO-ban, és csatlakozott ehhez a közös értesítéshez.

         I. MELLÉKLET – A PESCO ELVEI
         Az „állandó strukturált együttműködésről” az Európai Unióról szóló szerződés 42. és 46. cikke és a Szerződéshez csatolt (10.) jegyzőkönyv rendelkezik. Csak egyszer léptethető életbe, és a Tanács minősített többséggel elfogadott határozatával jön létre a védelem területén mindazon együttműködésre kész tagállamok részvételével, amelyek „magasabb követelményeket kielégítő katonai képességekkel” rendelkeznek, és amelyek a „legnagyobb követelményeket támasztó missziókra” és műveletekre tekintettel „szigorúbb kötelezettségeket vállaltak”.
         A PESCO nagyívű, kötelező erejű és inkluzív európai jogi keretet biztosít az Európai Unió területének és polgárainak biztonságát és védelmét szolgáló beruházásokhoz. A PESCO emellett valamennyi tagállam számára biztosítja az alapvető politikai keretet katonai eszközeik és védelmi képességeik jól koordinált kezdeményezések és szigorúbb kötelezettségvállalásokon alapuló konkrét projektek révén történő fejlesztéséhez. Az uniós tagállamok védelmi képességeinek fejlesztése a NATO számára is előnyökkel jár. A Szövetség keretében erősödik ezáltal az európai pillér, és az erőteljesebb transzatlanti tehermegosztásra vonatkozó ismételt felhívásokra is választ lehet adni.
         A PESCO a közös védelempolitika megerősítése irányában tett alapvető fontosságú lépés. A közös védelem esetleges létrehozásának elemévé válhat, amennyiben a Tanács (az EUSZ 42. cikkének (2) bekezdésében előirányzottaknak megfelelően) egyhangúlag úgy határoz. A PESCO révén hosszú távon létrejöhetne egy teljes körű, koherens haderőcsomag, kiegészítve a NATO-t, amely a tagjai számára továbbra is a kollektív védelem sarokköve marad.
         Úgy véljük, hogy az inkluzív PESCO a közös biztonság- és védelempolitika előmozdításának legfontosabb eszköze egy olyan területen, ahol nagyobb fokú koherenciára, folytonosságra, koordinációra és együttműködésre van szükség. Az erre irányuló európai törekvéseket egyesíteni és koordinálni kell, azoknak érdemi erőfeszítéseknek kell lenniük, és közösen elfogadott politikai iránymutatásokon kell alapulniuk.
         A PESCO megbízható és kötelező erejű jogi keretet biztosít az uniós intézményi kereten belül. A részt vevő tagállamok teljesítik szigorú kötelezettségvállalásaikat, megerősítve, hogy az állandó strukturált együttműködés létrehozására és végrehajtására az EUSZ rendelkezéseinek és az EUSZ-hoz csatolt jegyzőkönyveknek teljes körűen megfelelve és a tagállamok alkotmányos rendelkezéseinek tiszteletben tartásával kerül majd sor.
         A PESCO-kötelezettségvállalások kötelező jellegét az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által végzett rendszeres éves értékelés fogja biztosítani, amelyhez a (különösen a (10.) jegyzőkönyv 3. cikkében foglalt) képességfejlesztési kérdéseket illetően az Európai Védelmi Ügynökség (EDA), a PESCO műveleti szempontjait illetően pedig az EKSZ – és azon belül többek között az EUKT és egyéb KBVP-struktúrák – támogatást fognak nyújtani. A PESCO révén az Unió a teljes körű, koherens haderőcsomag megteremtésén munkálkodhatna, mivel a PESCO felülről lefelé irányuló koordinációval és iránymutatással egészítené ki az alulról felfelé szerveződő meglévő és jövőbeli struktúrákat és erőfeszítéseket.
         A PESCO – potenciálisan a meglévő regionális klasztereket kiaknázva – jól koordinált kezdeményezésekben és konkrét közös projektekben való részvétel révén lehetőségeket nyújtana a tagállamok számára védelmi képességeik fejlesztéséhez. A PESCO-ban való részvétel önkéntes és a nemzeti szuverenitást nem érinti.
         A PESCO inkluzív jellege határozott politikai jelzést küld az európai polgárok és a külvilág számára arról, hogy az uniós tagállamok kormányai komolyan veszik a közös biztonság és védelem kérdését, és lépéseket tesznek annak előmozdítása érdekében. Az uniós polgárok számára nagyobb biztonságot jelent, továbbá egyértelmű jelzést arra vonatkozóan, hogy valamennyi tagállam kész előmozdítani a közös biztonságot és védelmet az EU globális stratégiájában foglalt célok megvalósítása érdekében.
         A PESCO eredményorientált lesz, és érezhető előrelépést fog biztosítani a védelmi felszerelések tárgyában történő beruházások kiadási szintjét, az együttműködésen alapuló képességfejlesztés céljait és a kombinált missziókra és műveletekre bevethető védelmi képességek rendelkezésre állását illetően, szem előtt tartva az egyetlen haderő elvét. A PESCO keretében folytatott képességfejlesztés elsősorban az EU célkitűzéseinek szintjéhez és a közös biztonság- és védelempolitika céljaihoz és prioritásaihoz kapcsolódóan a képességek terén mutatkozó hiányosságok felszámolására fog irányulni.
         A PESCO „inkluzív” és „moduláris” jellege – melyet az Európai Tanács 2016 decemberében fogalmazott meg – nem vezethet az együttműködés szintjének csökkenéséhez. A „nagyívű” PESCO létrehozására irányuló célkitűzés felhívja a figyelmet arra, hogy az abban részt vevő összes tagállamnak eleget kell tennie a célkitűzések és kötelezettségvállalások közös jegyzékének. Amint arra a 2017. júniusi Európai Tanács is emlékeztetett, a PESCO „inkluzív és nagyívű” együttműködés.
         A kötelezettségvállalások alábbi jegyzékének elő kell segítenie, hogy elérjük az uniós célkitűzéseknek az Európai Tanács 2016. decemberi ülésén jóváhagyott 2016. november 14-i tanácsi következtetésekben meghatározott szintjét, és ezáltal megerősödjön mind az európaiak, mind az EU stratégiai autonómiája.

         II. MELLÉKLET – A (10.) JEGYZŐKÖNYV 2. CIKKÉBEN SZEREPLŐ ÖT TERÜLETEN VÁLLALT NAGYÍVŰ ÉS SZIGORÚBB KÖZÖS KÖTELEZETTSÉGEK JEGYZÉKE

                                       „a)

                                    a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől kezdődően együttműködnek egymással a védelmi felszerelések tárgyában történő beruházások kiadási szintjére vonatkozó jóváhagyott célkitűzések megvalósítása érdekében, valamint rendszeresen felülvizsgálják e célkitűzéseket a biztonsági környezet és az Unió nemzetközi kötelezettségei fényében;”

               A részt vevő tagállamok a 2007-ben meghatározott kollektív referenciaértékek alapján az alábbi kötelezettségvállalásokat teszik:

                        1.

                        A közösen elfogadott célok elérése érdekében reálértéken rendszeresen növelni fogják a védelmi költségvetéseket.

                        2.

                        Középtávon fokozatosan a védelmi összkiadás (kollektív referenciaértékként meghatározott) 20 %-ára növelik a védelmi beruházásokra fordított kiadások szintjét, hogy ezáltal fel lehessen számolni a stratégiai képességek terén fennálló hiányosságokat, mégpedig a védelmi képességek területére vonatkozó projektekben – a képességfejlesztési tervvel és a koordinált éves védelmi szemlével (CARD) összhangban – történő részvétel által.

                        3.

                        Növelik a stratégiai védelmi képességek területére vonatkozó közös és együttműködésen alapuló projektek számát. Az ilyen közös és együttműködésen alapuló projekteket szükség esetén és adott esetben az Európai Védelmi Alapon keresztül kell támogatni.

                        4.

                        Növelik a védelmi kutatásra és technológiára fordított kiadások arányát, hogy az közeledjen a (kollektív referenciaértékként) a védelmi összkiadás 2 %-ában meghatározott értékhez.

                        5.

                        Kialakítják az e kötelezettségvállalások teljesítésének rendszeres áttekintésére szolgáló keretet (a Tanács általi jóváhagyás céljából).

                                       „b)

                                    védelmi berendezéseiket a lehető legnagyobb mértékben közelítik egymáshoz, különösen katonai szükségleteik meghatározásának összehangolásával, védelmi eszközeik és képességeik összevonásával és – szükség esetén – szakosításával, valamint a képzés és a logisztika területén történő együttműködés ösztönzésével;”

                     6.

                     Az uniós célkitűzések szintjének megvalósításához szükséges képességek rendelkezésre állásának biztosítása érdekében érdemi szerepet fognak betölteni az Unión belüli képességfejlesztésben, többek között a koordinált éves védelmi szemle keretei között is.

                     7.

                     A koordinált éves védelmi szemle önkéntes jellegének és a részt vevő tagállamok egyedi korlátozó tényezőinek figyelembevételével a lehető legnagyobb mértékben támogatni fogják a koordinált éves védelmi szemlét.

                     8.

                     A jövőbeli Európai Védelmi Alapot tevékenyen be fogják vonni az uniós hozzáadott értékkel rendelkező multinacionális közbeszerzési folyamatokba.

                        9.

                        Harmonizált követelményeket dolgoznak ki a részt vevő tagállamok által közösen elfogadott összes képességfejlesztési projektre vonatkozóan.

                        10.

                        A rendelkezésre álló források optimalizálása és általános hatékonyságuk javítása érdekében mérlegelni fogják a már meglévő képességek közös felhasználását.

                        11.

                        Fokozott erőfeszítéseket fognak tenni a kibervédelemmel kapcsolatos együttműködés területén, például ami az információmegosztást, a képzést és az operatív támogatást illeti.

                                       „c)

                                    konkrét intézkedéseket hoznak katonai erejük rendelkezésre állásának, interoperabilitásának, rugalmasságának és bevethetőségének fokozása érdekében, különösen közös célkitűzéseik meghatározásával a katonai kötelezettségvállalások területén, beleértve – adott esetben – a nemzeti döntéshozatali eljárások felülvizsgálatát;”

                        12.

                        Ami a haderők rendelkezésre állását és bevethetőségét illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:

                                 —

                                    az uniós harccsoportok potenciális bevetésén túl stratégiai szempontból bevethető alakulatokat bocsássanak rendelkezésre az uniós ambíciószint megvalósítása érdekében. Ez a kötelezettségvállalás nem terjed ki sem a gyorsreagálású, sem az állandó, sem pedig a készenléti haderőre;

                                 —

                                    kidolgozzanak egy olyan, kizárólag a részt vevő tagállamok és a hozzájáruló nemzetek számára elérhető megbízható eszközt (pl. egy adatbázist), amely a rendelkezésre álló és gyorsan telepíthető képességek nyilvántartására szolgál, hogy ezáltal elő lehessen mozdítani és fel lehessen gyorsítani a haderő-generálás folyamatát;

                                 —

                                    nemzeti szinten gyorsított politikai kötelezettségvállalásra törekedjenek, amibe esetlegesen a nemzeti döntéshozatali eljárásaik felülvizsgálata is beletartozik;

                                 —

                                    a KBVP-műveletekhez való hozzájárulásokra vonatkozó esetleges határozatok, valamint az esetleges alkotmányos korlátok sérelme nélkül, eszközeiknek és képességeiknek megfelelően érdemi támogatást biztosítsanak – személyzet, felszerelés, képzés, gyakorlattámogatás és infrastruktúra formájában vagy bármely egyéb módon – olyan KBVP-műveletekhez (mint például az EUFOR) és -missziókhoz (mint például az uniós kiképzési missziók), amelyekről a Tanács egyhangúlag határozott;

                                 —

                                    érdemben hozzájáruljanak az uniós harccsoportokhoz, mégpedig úgy, hogy elvi hozzájárulásaikat legalább négy évvel előre megerősítik, az uniós harccsoport-koncepcióval összhangban álló készenléti időszakot alkalmaznak, és vállalják, hogy vezető államként kötelező jelleggel végrehajtanak uniós harccsoport-gyakorlatokat az uniós harccsoportok haderőcsomagja számára, és/vagy részt vesznek ezekben a gyakorlatokban (az uniós harccsoportokban az összes uniós tagállam részt vesz);

                                 —

                                    egyszerűsítsék és egységesítsék a határokon átnyúló európai katonai szállítási tevékenységeket, hogy ezáltal lehetővé váljon a katonai felszerelések és állomány gyors telepítése.

                        13.

                        Ami a haderők interoperabilitását illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:

                                 —

                                    fejlesszék haderőik interoperabilitását, mégpedig azáltal, hogy:

                                             —

                                                kötelezettséget vállalnak arra, hogy a nemzeti szintű tanúsítási rendszer fenntartása mellett olyan közös értékelési és validálási kritériumokról állapodnak meg az uniós harccsoportok haderőcsomagjára vonatkozóan, amelyek összhangban vannak a NATO előírásaival,

                                             —

                                                kötelezettséget vállalnak arra, hogy közös műszaki és operatív előírásokról állapodnak meg a haderőkre vonatkozóan, tudatában annak, hogy biztosítani kell a NATO-val való interoperabilitásukat;

                                 —

                                    optimalizálják a multinacionális struktúrákat. Ennek keretében a részt vevő tagállamok vállalhatnák, hogy csatlakoznak a katonai területen folytatott európai külső fellépésben részt vevő főbb jelenlegi és esetleges jövőbeli struktúrákhoz (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS), illetve hogy tevékeny szerepet töltenek be azokban.

                        14.

                        Az Athéné mechanizmusról szóló tanácsi határozat értelmében közös költségként meghatározott költségeken túl ambiciózus megközelítést alakítanak ki a katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozására vonatkozóan.

                                       „d)

                                    együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket – a többnemzetiségű megközelítéseket is beleértve és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretében vállalt kötelezettségek sérelme nélkül – a »Képességfejlesztési Mechanizmus« keretében észlelt hiányosságok megszüntetésére;”

                        15.

                        Segítenek felszámolni a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle keretében azonosított, a képességek területén fennálló hiányosságokat. Ezek a képességfejlesztési projektek fokozni fogják Európa stratégiai autonómiáját és erősíteni fogják az európai védelmi technológiai és ipari bázist (EDTIB).

                        16.

                        A nemzeti szinten azonosított képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében kiemelt intézkedésként megvizsgálják egy európai kollaboratív megközelítés kialakításának lehetőségét, és főszabályként csakis abban az esetben fognak kizárólagosan nemzeti megközelítést alkalmazni, ha a szóban forgó vizsgálatot már korábban elvégezték.

                        17.

                        Részt fognak venni legalább egy olyan PESCO-projektben, amely olyan képességeket fejleszt vagy biztosít, amelyet a tagállamok stratégiai szempontból fontos képességként azonosítottak.

                                       „e)

                                    adott esetben részt vesznek az Európai Védelmi Ügynökség keretében nagyszabású közös vagy európai felszerelési programok kidolgozásában.”

                        18.

                        Az Európai Védelmi Ügynökséget a közös képességfejlesztés európai fórumaként fogják felhasználni, a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetet (OCCAR) pedig mint preferált kollaboratív programirányítási szervezetet fogják alkalmazni.

                        19.

                        Biztosítani fogják, hogy a képességek területére vonatkozó, a részt vevő tagállamok által vezetett projektek kivétel nélkül javítsák az európai védelmi ipar versenyképességét, mégpedig egy olyan megfelelő iparpolitika alkalmazása révén, amely kiküszöböli a szükségtelen átfedéseket.

                        20.

                        Gondoskodni fognak arról, hogy az általuk elfogadott együttműködési programok (amelyek kedvezményezettjei csakis olyan szervezetek lehetnek, amelyek bizonyíthatóan hozzáadott értéket képviselnek az EU területén) és beszerzési stratégiák kedvező hatást gyakoroljanak az európai védelmi technológiai és ipari bázisra.

         III. MELLÉKLET – A PESCO IRÁNYÍTÁSA

            1.   A döntéshozatali folyamat középpontjában a részt vevő tagállamok állnak, akik egyeztetnek a főképviselővel

         A PESCO olyan keret, amelyet a részt vevő tagállamok irányítanak, és amely elsősorban az ő hatáskörükben marad. A nem részt vevő uniós tagállamok vonatkozásában biztosítani kell az átláthatóságot.
         Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője teljeskörűen részt vesz majd a PESCO-val kapcsolatos eljárásokban, hogy ezáltal megfelelő összhangot lehessen biztosítani a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) egésze és az annak szerves részét képező PESCO között. A főképviselő felel majd az Európai Tanács által kért és a lenti 4. pontban meghatározott éves értékelés folyamatának irányításáért. Az EKSZ – az Európai Unió Katonai Törzsét (EUKT) is beleértve – és az EDA együtt biztosítják majd a PESCO titkárságát, szoros együttműködésben az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) KBVP-ért és válságreagálásért felelős főtitkárhelyettesével.
         Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt (10.) jegyzőkönyv 3. cikkével és az Európai Védelmi Ügynökség létrehozásáról szóló tanácsi határozattal összhangban az EDA segíteni fogja a főképviselőt a PESCO képességfejlesztési vonatkozásait illetően. Az EKSZ mindenekelőtt a PESCO műveleti vonatkozásait illetően fogja segíteni a főképviselőt, többek között az EU Katonai Törzsén és más KBVP-struktúrákon keresztül.
         Megjegyzendő, hogy az EUSZ 41. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az „intézményeknek e fejezet végrehajtása következtében felmerülő igazgatási kiadásai az Unió költségvetését terhelik”.

            2.   A PESCO irányítása két irányítási szintből tevődik össze, nevezetesen egy átfogó szintből, melynek célja a PESCO koherenciájának és ambíciószintjének a megőrzése, valamint – ezt kiegészítendő – a PESCO-projektekre vonatkozó konkrét irányítási eljárásokból.

            2.1.   Az átfogó szint a PESCO koherenciájáért és hiteles végrehajtásáért tartozik majd felelősséggel.

         Az irányítás meglévő struktúrákon fog alapulni. Az uniós tagállamok külügyminiszterei és védelmi miniszterei a Külügyek Tanácsának védelmi formációjában tartott közös üléseiken (amiből évente általában kettőt tartanak) foglalkozhatnának a PESCO-t érintő kérdésekkel. Amikor a Tanács a PESCO-t érintő kérdésekkel foglalkozik, szavazati joggal csak a részt vevő tagállamok képviselői rendelkeznek. Ilyen alkalmakkor a részt vevő tagállamok új projekteket fogadhatnak el (az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdésével összhangban) egyhangú szavazás útján; értékelést kaphatnak a részt vevő tagállamok tevékenységeiről, különösen ami az e melléklet 3. pontjában ismertetett tevékenységeket illeti; illetve az EUSZ 46. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a főképviselővel folytatott konzultációt követően, minősített többséggel eljárva megerősíthetik további tagállamok részvételét az állandó strukturált együttműködésben.
         A Tanács végső eszközként, az EUSZ 46. cikkének (4) bekezdésével összhangban felfüggesztheti egy adott tagállam részvételét az állandó strukturált együttműködésben, amennyiben az már nem felel meg az idevágó követelményeknek – feltéve, hogy az érintett tagállam számára ezt megelőzően egyértelmű határidőt biztosítottak egyéni konzultációk lefolytatására és válaszintézkedések meghozatalára –, illetve amennyiben az már nem képes vagy nem hajlandó teljesíteni a PESCO-val kapcsolatos vállalásait és kötelezettségeit.
         A meglévő illetékes tanácsi előkészítő szervek „PESCO formációban” fognak ülésezni, ami azt jelenti, hogy azokon az összes uniós tagállam részt vesz, de a Tanács ülésén szavazati joggal csak a részt vevő tagállamok rendelkeznek. „PESCO formációban” lehetne összehívni a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) ülését abban az esetben, ha az ülésen a részt vevő tagállamok közös érdeklődésére számot tartó kérdésekről, vagy projektek megtervezéséről és megvitatásáról, illetve további tagállamok PESCO-tagságának megvitatásáról lesz szó. A „PESCO formációban” ülésező PBB munkáját az ugyancsak „PESCO formációban” ülésező, katonapolitikai kérdésekkel foglalkozó csoport (PMG) fogja segíteni. Az EU Katonai Bizottsága szintén „PESCO formációban” fog ülésezni, és tőle mindenekelőtt katonai tanácsadást várnak. Ezen túlmenően olyan nem hivatalos ülésekre is sor kerülhet, amelyeken csak a részt vevő tagállamok vesznek részt.

            2.2.   A projektek irányítása

         2.2.1.   A PESCO-projektek vizsgálata a főképviselő által végzett értékelésen fog alapulni, aki az értékelés során az EKSZ-re – és azon belül többek között az EUKT-re –, valamint az EDA-ra fog támaszkodni. A projektek kiválasztásához tanácsi határozatra lesz szükség.
         A részt vevő tagállamok bármilyen olyan projektet szabadon előterjeszthetnek, amelyet hasznosnak ítélnek meg a PESCO céljai szempontjából. Ezt a szándékukat nyilvánosságra hozzák, hogy támogatást szerezhessenek az adott projektekhez, majd közösen benyújtják a projekteket a PESCO titkárságához, illetve egyidejűleg az összes részt vevő tagállammal is megosztják azokat.
         A projekteknek segíteniük kell az értesítés II. mellékletben foglalt kötelezettségvállalások teljesítését. E kötelezettségvállalások nagy része olyan képességek kifejlesztésére vagy biztosítására szólít fel, amelyeket a tagállamok stratégiai szempontból relevánsnak azonosítottak és amelyek közös megegyezés alapján uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, valamint sok olyan is van közöttük, amelyek érdemi támogatás biztosítását kérik a részt vevő tagállamoktól – eszközeiknek és képességeiknek megfelelően – KBVP-műveletekhez (mint például az EUFOR) és -missziókhoz (mint például az uniós kiképzési missziók), összhangban az EUSZ 42. cikkének (6) bekezdésével.
         A különböző PESCO-projektek koherenciájának és következetességének biztosítása érdekében azt javasoljuk, hogy csak korlátozott számban kerüljön sor olyan projektekre, amelyek kifejezetten missziókhoz és műveletekhez kapcsolódnak, összhangban az uniós célkitűzések szintjével. Olyan egyéb projektekre is sor kerülne, amelyek mintegy közvetítő és ösztönző szerepet betöltve támogatnák ezeket a projekteket. A projekteket ennek megfelelően kell csoportosítani.
         A projektjavaslatok értékelését a PESCO titkársága fogja koordinálni. Ami a képességfejlesztési projekteket illeti, az EDA biztosítani fogja, hogy ne forduljanak elő párhuzamosságok már létező kezdeményezésekkel, más intézményi összefüggésben sem. A műveletekhez és missziókhoz kapcsolódó projekteket illetően az EUKT értékelni fogja, hogy azok megfelelnek-e az EU és az uniós tagállamok műveleti igényeinek, és hozzájárulnak-e azok teljesítéséhez. Mindezek alapján a főképviselő ajánlást fog megfogalmazni, amelyben azonosítja azokat a projektjavaslatokat, amelyek a leginkább ambiciózusak, hozzájárulnak az uniós célkitűzések szintjének megvalósításához és a leginkább alkalmasak Európa stratégiai autonómiájának növelésére. A projektportfóliónak megfelelő egyensúlyt kell tükröznie az inkább a képességfejlesztés területéhez, illetve az inkább a műveletek és missziók területéhez kapcsolódó projektek között.
         A főképviselő ajánlása segíteni fogja a Tanácsot a PESCO keretén belüli projektek listájáról azt követően meghozandó határozatában, hogy a „PESCO formációban” ülésező PBB-n keresztül katonai tanácsadást kapott a „PESCO formációban” ülésező EUKB-tól. A Tanács a határozatát az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdésével összhangban egyhangúlag hozza meg; ez az egyhangúság a részt vevő tagállamok képviselőinek szavazataiból tevődik össze.
         A nem részt vevő uniós tagállamok bármikor jelezhetik, hogy szándékukban áll részt venni projektekben, mégpedig kötelezettségvállalás és a PESCO-hoz való csatlakozás útján.
         A projekt résztvevői – a Tanács által az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdésével összhangban kellő időben meghatározott általános szabályoknak megfelelően – kivételesen harmadik államokat is felkérhetnek az együttműködésre. E harmadik államoknak jelentős hozzáadott értéket kellene biztosítaniuk a projekthez, hozzá kellene járulniuk a PESCO és a KBVP megerősítéséhez, és szigorúbb követelményeket támasztó kötelezettségvállalásokat kellene teljesíteniük. Mindez nem biztosít majd döntéshozatali jogkört e harmadik államok számára a PESCO irányítása tekintetében. Ezen túlmenően a Tanács PESCO formációban dönt majd arról, hogy egy adott projekt résztvevői által felkért harmadik állam teljesíti-e az általános szabályokban meghatározott feltételeket.
         2.2.2.   A projektek irányítása elsősorban a részt vevő tagállamok kezében van
         Amikor a Tanács a PESCO-projektek listájáról határoz, határozatához csatolni kell az adott projektekben közreműködő részt vevő tagállamok jegyzékét. Az adott projektben részt vevő tagállamoknak ezért kollektív módon már előre be kell nyújtaniuk a projektet.
         Az adott projektben közreműködő részt vevő tagállamoknak egyhangúlag meg kell állapodniuk egymás között az együttműködésük részletes szabályairól és köréről, a projekthez való csatlakozáshoz szükséges hozzájárulást is beleértve. A projektben közreműködő részt vevő tagállamok kialakítják a projekt irányítására vonatkozó szabályokat, és ők döntenek majd arról, hogy a projektciklus alatt csatlakozhatnak-e további részt vevő tagállamok a projekthez résztvevői vagy megfigyelői minőségben. Mindazonáltal közös irányítási szabályokat kell kidolgozni, amelyeket aztán ki lehet majd igazítani az egyes projektek szintjén. Ez bizonyos egységességet szavatolna a különböző projektek irányításában, és könnyebbé tenné a projektek elindítását. A projektmenedzsment (előírások, beszerzési stratégia, a végrehajtó ügynökség kiválasztása, az ipari vállalatok kiválasztása stb.) az adott projektben közreműködő részt vevő tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik; ez különösen igaz a képességfejlesztési projektekre.
         A részt vevő tagállamok adott esetben tájékoztatják a projektekről a nem részt vevő tagállamokat.

            3.   Precíz, szakaszos megközelítés, reális és kötelező célok megjelölésével minden szakasz vonatkozásában

         A részt vevő tagállamok által vállalt kötelezettségek teljesítésére nemzeti erőfeszítések és konkrét projektek útján kerül majd sor.
         Ahhoz, hogy meg lehessen őrizni a tagállamok élenjáró csoportjának részvételét a PESCO-ban, és ezáltal fenn lehessen tartani az ambíció és az inkluzivitás elvét, alapvető fontosságú, hogy reális és szakaszos megközelítést alkalmazzunk. Jóllehet a részt vevő tagállamok már egészen a PESCO hivatalos elindításától kezdve dolgozni fognak azon, hogy az általuk tett összes kötelezettségvállalást teljesítsék, a kötelezettségvállalások egy része hamarabb teljesíthető, mint a többi. Erre tekintettel a részt vevő tagállamoknak szakaszos megközelítésről kell megállapodniuk.
         Az egyes szakaszok más aktuális témákat is figyelembe vesznek (mint például az európai védelmi cselekvési terv végrehajtását, a következő többéves pénzügyi keret 2021-es elindítását vagy a tagállamok által más keretek között korábban tett kötelezettségvállalásokat). Két külön szakasz kerül meghatározásra (a 2018–2021-es, illetve a 2021–2025-ös szakasz), ami lehetővé fogja tenni a kötelezettségvállalások időbeli ütemezését. 2025 után felülvizsgálatra kerül sor. A részt vevő tagállamok e célból meg fogják vizsgálni, hogy teljesült-e a PESCO keretében tett összes kötelezettségvállalás, valamint új kötelezettségvállalásokról fognak határozni, hogy ezáltal új szakaszba léphessenek az európai biztonsági és védelmi integráció felé vezető úton.

            4.   A PESCO irányítása nemzeti végrehajtási terveken alapuló, megfelelően kidolgozott és ambiciózus értékelési mechanizmust követel meg

         Valamennyi részt vevő tagállam garanciát vállal a kötelezettségvállalások teljesítésére, a főképviselő pedig – a rendszeres értékelésnek a (10.) jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott elvével összhangban – jelentést tesz a kötelezettségvállalások teljesítéséről. A közösen jóváhagyott kötelezettségvállalások jogilag kötelező jellegét és hitelességét kétlépcsős értékelési mechanizmus fogja biztosítani:

            4.1.   A „nemzeti végrehajtási terv”

         A közösen jóváhagyott kötelezettségvállalások teljesítésére való képességük és hajlandóságuk bizonyítása érdekében a részt vevő tagállamok kivétel nélkül kötelezettséget vállalnak arra, hogy a PESCO létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása előtt nemzeti végrehajtási tervet nyújtanak be, amelyben ismertetik a jogilag kötelező kötelezettségvállalások teljesítésére való képességüket. Az átláthatóság jegyében az összes részt vevő tagállam hozzáférést kap ezekhez a végrehajtási tervekhez.
         A közösen jóváhagyott kötelezettségvállalások teljesítéséhez a részt vevő tagállamok által biztosított hozzájárulásokat a PESCO titkársága fogja értékelni éves alapon, a nemzeti végrehajtási tervek alapján, a főképviselő felügyelete mellett (a védelmi beruházásokat és a képességfejlesztést illetően az EDA, a műveleti szempontokat illetően pedig az EKSZ – és azon belül többek között az EUKT – támogatásával). A Tanács felügyelete mellett ezt az értékelést meg kell küldeni a PBB (PESCO formációja) és az EUKB (PESCO formációja) részére véleményezés céljából.
         Az értékelők munkájuk során a PESCO keretében tett kötelezettségvállalások hitelességének vizsgálatára fognak összpontosítani, és ennek keretében megvizsgálják a tagállamok nemzeti végrehajtási terveit, a tényleges intézkedéseket és a projektekhez biztosított hozzájárulásokat.
         A részt vevő tagállamok a PESCO elindítását követően az előírt szakaszos megközelítés alapján adott esetben naprakésszé teszik nemzeti végrehajtási terveiket.
         Az értékelési folyamat megkönnyítése érdekében a kötelezettségvállalásokat minden szakasz elején a részt vevő tagállamok által meghatározott precízebb célok formájában kell részletezni.

            4.2.   Éves felülvizsgálat, illetve stratégiai felülvizsgálat az egyes szakaszok végén

         A főképviselő évente legalább egyszer jelentést nyújt be a védelmi formációban ülésező Külügyek Tanácsa számára, az EDA ((10.) jegyzőkönyv 3 cikke szerinti) észrevételei, valamint az EKSZ – és azon belül többek között az EUKT – észrevételei alapján. A főképviselő ebben a jelentésben részletesen ismerteti majd a PESCO végrehajtásának állását, és azon belül többek között azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok – nemzeti végrehajtási terveikkel összhangban – tiszteletben tartják-e kötelezettségvállalásaikat. Ez a jelentés – miután az EUKB véleményezte azt – alapul fog szolgálni a Tanács által az EUSZ 46. cikkével összhangban elfogadott ajánlásokhoz és határozatokhoz.
         Minden szakasz végén (azaz 2021-ben, illetve 2025-ben) stratégiai felülvizsgálatra kerül sor, amelynek keretében értékelni kell azon kötelezettségvállalások tiszteletben tartását, amelyek teljesítését az adott szakaszra irányozták elő, döntést kell hozni a következő szakasz elindításával kapcsolatban, valamint szükség esetén naprakésszé kell tenni a következő szakaszra vonatkozó kötelezettségvállalásokat.


title: A Tanács (KKBP) 2017/2371 határozata (2017. december 18.) az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukrajna) szóló 2014/486/KKBP határozat módosításáról

text:
               19.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 337/34

         A TANÁCS (KKBP) 2017/2371 HATÁROZATA
   (2017. december 18.)
   az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukrajna) szóló 2014/486/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2014. július 22-én elfogadta az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukraine) [helyesen: EUAM Ukrajna] szóló 2014/486/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A Tanács 2017. november 20-án elfogadta a 2014/486/KKBP határozat módosításáról szóló (KKBP) 2017/2161 határozatot (2), amellyel 2019. május 31-ig meghosszabbította az EUAM Ukrajna megbízatását, és az ennek megfelelő időszakra biztosította a missziónak szánt pénzügyi referenciaösszeget.

               (3)

               A polgári műveleti parancsnok ajánlását követően a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2017. december 13-án megállapodott arról, hogy Odesszában regionális jelenlétet kell létesíteni.

               (4)

               A 2019. május 31-ig terjedő időszakra szóló pénzügyi referenciaösszeget ezért felül kell vizsgálni, és a 2014/486/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)

               Az EUAM Ukrajna végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2014/486/KKBP határozat 14. cikkének (1) bekezdésében az ötödik és a hatodik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

      „Az EUAM Ukrajnával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg a 2017. december 1-jétől2019. május 31-ig terjedő időszakra 33 843 302,49 EUR.”

   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. SIMSON

      (1)  A Tanács 2014/486/KKBP határozata (2014. július 22.) az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukraine) (HL L 217., 2014.7.23., 42. o.).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2017/2161 határozata (2017. november 20.) az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukrajna) szóló 2014/486/KKBP határozat módosításáról (HL L 304., 2017.11.21., 48. o.).


title: A Tanács határozata (2017. december 18.) az európai statisztikairányítási tanácsadó testület elnökének kinevezéséről

text:
               20.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 439/7

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2017. december 18.)
   az európai statisztikairányítási tanácsadó testület elnökének kinevezéséről
   (2017/C 439/04)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az európai statisztikairányítási tanácsadó testület létrehozásáról szóló, 2008. március 11-i 235/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. február 17-én elfogadta azt a határozatot (2), amellyel a 2015. február 1-jétől számított hároméves időtartamra Martti HETEMÄKI-t nevezte ki az európai statisztikairányítási tanácsadó testület elnökévé.

               (2)

               Ezért új elnököt kell kinevezni, akinek megbízatása a megbízatás leteltével kezdődne.

               (3)

               A 235/2008/EK határozat 3. cikkének (3) bekezdése alapján az elnök nem lehet nemzeti statisztikai hivatal vagy a Bizottság tagja,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2018. február 1-jétől számított hároméves időtartamra Enrico GIOVANNINI-t nevezi ki az európai statisztikairányítási tanácsadó testület elnökévé.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

            a Tanács nevében

            az elnök

         K. SIMSON

      (1)  HL L 73., 2008.3.15., 17. o.

      (2)  A Tanács határozta (2015. február 17.) az európai statisztikairányítási tanácsadó testület elnökének kinevezéséről (HL C 70., 2015.2.27., 4. o.).


title: A Bizottság határozata (2017. december 19.) az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsa egyes tagjainak kinevezéséről

text:
               20.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 439/9

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2017. december 19.)
   az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsa egyes tagjainak kinevezéséről
   (2017/C 439/06)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 3-i 2013/743/EU tanácsi határozatra (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A C(2013)8915 bizottsági határozattal (2) a Bizottság a 2014. január 1-től2020. december 31-ig tartó időszakra létrehozta az Európai Kutatási Tanácsot (EKT) mint az egyedi program „Kiváló tudomány” című I. része keretében a 2013/743/EU határozat 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett „Európai Kutatási Tanács (EKT)” elnevezésű különös célkitűzéshez kapcsolódó tevékenységek végrehajtásának eszközét.

               (2)

               Az EKT a független Tudományos Tanácsból és egy célzott végrehajtó struktúrából áll.

               (3)

               A Tudományos Tanács tagjainak hivatali ideje legfeljebb négy év lehet, ami egy alkalommal meghosszabbítható.

               (4)

               A Tudományos Tanács három tagjának az első megbízatási időszaka 2017. december 31-én ér véget. A Tudományos Tanács leendő tagjainak azonosításáért felelős bizottság a Tudományos Tanács három tagja megbízatásának megújítására vonatkozó ajánlásokat tett a Bizottságnak. A mandátumukat a Tudományos Tanács munkájának folyamatosságát szem előtt tartva ezért meg kell újítani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottság 2019. december 31-ig tartó második megbízatási időszakra kinevezi Martin STOKHOF professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság 2019. december 31-ig tartó második megbízatási időszakra kinevezi Nils STENSETH professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   A Bizottság 2019. december 31-ig tartó második megbízatási időszakra kinevezi Michel WIEVIORKA professzort az EKT Tudományos Tanácsába.
   2. cikk
   Az EKT Tudományos Tanácsa tagjainak névsora a mellékletben szerepel.
   3. cikk
   Ez a határozat 2018. január 1-jén lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. december 19-én.

            a Bizottság részéről

         Carlos MOEDAS

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 965. o.

      (2)  A Bizottság C(2013)8915 határozata (2013. december 12.) az Európai Kutatási Tanács létrehozásáról (HL C 373., 2013.12.20., 23. o.).

      MELLÉKLET
      Az EKT Tudományos Tanács tagjai

                  Név és intézmény

                  A hivatali idő vége

                  Klaus BOCK, Dán Nemzeti Kutatási Alapítvány

                  2018. december 31.

                  Paola BOVOLENTA, Universidad Autónoma de Madrid

                  2020. december 31.

                  Margaret BUCKINGHAM, Pasteur Intézet, Párizs

                  2019. június 30.

                  Christopher CLARK, Cambridge-i Egyetem

                  2019. december 31.

                  Eveline CRONE, Leideni Egyetem

                  2020. december 31.

                  Athene DONALD, Cambridge-i Egyetem

                  2018. december 31.

                  Andrzej JAJSZCZYK, Természettudományi és Műszaki Egyetem (AGH), Krakkó

                  2020. december 31.

                  Tomáš JUNGWIRTH, Cseh Tudományos Akadémia

                  2018. december 31.

                  KONDOROSI Éva, Magyar Tudományos Akadémia

                  2018. december 31.

                  Michael KRAMER, Max Planck Rádiócsillagászati Intézet, Bonn

                  2019. június 30.

                  Kurt MEHLHORN, Max Planck Informatikai Intézet, Saarbrücken

                  2020. június 30.

                  Barbara ROMANOWICZ, Berkeley Szeizmológiai Laboratórium

                  2019. december 31.

                  Nils Christian STENSETH, Oslói Egyetem

                  2019. december 31.

                  Martin STOKHOF, Amszterdami Egyetem

                  2019. december 31.

                  Giulio SUPERTI-FURGA, Az Osztrák Tudományos Akadémia Molekuláris Orvostudományi Kutatóközpontja

                  2020. december 31.

                  Nektarios TAVERNARAKIS, Molekuláris Biológiai és Biotechnológiai Intézet, Kutatási és Technológiai Alap – Görögország

                  2020. június 30.

                  Janet THORNTON, Európai Bioinformatikai Intézet, Európai Molekuláris Biológiai Laboratórium (EMBL-EBI)

                  2018. december 31.

                  Isabelle VERNOS, Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats, Barcelona

                  2019. június 30.

                  Reinhilde VEUGELERS, Leuveni Katolikus Egyetem

                  2018. december 31.

                  Michel WIEVIORKA, Szociológiai Elemzési és Intervenciós Központ, Párizs

                  2019. december 31.

                  Fabio ZWIRNER, Padovai Egyetem

                  2018. december 31.


title: A Tanács (EU) 2017/2424 határozata (2017. december 18.) Romániának a Chile, Izland és a Bahamai Közösség a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

text:
               22.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 343/70

         A TANÁCS (EU) 2017/2424 HATÁROZATA
   (2017. december 18.)
   Romániának a Chile, Izland és a Bahamai Közösség a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekek jogellenes elvitellel vagy visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)

               A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet (2) (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint garantálja a kapcsolattartási jogok és a felügyeleti jogok védelmét.

               (3)

               A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)

               Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)

               Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)

               Az uniós tagállamok és a harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)

               Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)

               Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő felévé váljon. Az Unió ezért nem csatlakozhat ehhez az Egyezményhez, és nem helyezheti letétbe egy állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)

               Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye (3) értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)

               Chile 1994. február 23-án letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratát. Chile esetében az 1980. évi Hágai Egyezmény 1994. május 1-jén hatályba lépett.

               (11)

               Valamennyi érintett tagállam Románia kivételével már elfogadta Chile csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. Chile elfogadta Ciprus, Szlovénia, Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. A Chilében fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Chile csatlakozását.

               (12)

               Izland 1996. augusztus 14-én letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratát. Izland esetében az 1980. évi Hágai Egyezmény 1996. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               (13)

               Valamennyi érintett tagállam Románia kivételével már elfogadta Izland csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. Izland elfogadta Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. Az Izlandon fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Izland csatlakozását.

               (14)

               A Bahamai Közösség 1993. október 1-jén letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratát. A Bahamai Közösség esetében az 1980. évi Hágai Egyezmény 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (15)

               Valamennyi érintett tagállam Románia kivételével már elfogadta a Bahamai Közösség csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. A Bahamai Közösség elfogadta Bulgária, Ciprus, Észtország, Lettország, Litvánia, Málta és Szlovénia csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. A Bahamai Közösségben fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni a Bahamai Közösség csatlakozását.

               (16)

               Romániát ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében helyezze letétbe a Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatát. Azok egyéb Uniós tagállamok, amelyek már korábban elfogadták Chilének, Izlandnak és a Bahamai Közösségnek az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyezniük, mivel a nemzetközi közjog értelmében a már megtett nyilatkozatok továbbra is érvényesek.

               (17)

               A Brüsszel IIa. rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (18)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Románia felhatalmazást kap arra, hogy az Unió érdekében elfogadja Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez.
   (2)   Románia legkésőbb 2018. december 19-ig nyilatkozatot helyez letétbe az alábbi formában arról, hogy az Európai Unió érdekében elfogadja Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

      „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2017/2424 tanácsi határozattal összhangban elfogadja Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

   (3)   Románia tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a Chilének, Izlandnak és a Bahamai Közösségnek az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról sszóló nyilatkozata letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.
   2. cikk
   Azok a tagállamok, amelyek már ezen határozat elfogadásának napja előtt letétbe helyezték a Chilének, Izlandnak és a Bahamai Közösségnek az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozataikat, nem kell letétbe helyezniük újabb nyilatkozatot.
   3. cikk
   Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ennek a határozatnak Románia a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. SIMSON

      (1)  Az Európai Parlament 2017. november 30-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).

      (3)  ECLI:EU:C:2014:2303.


title: A Tanács (KKBP) 2017/2427 határozata (2017. december 21.) a Szomáliával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/231/KKBP határozat módosításáról

text:
               22.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 343/78

         A TANÁCS (KKBP) 2017/2427 HATÁROZATA
   (2017. december 21.)
   a Szomáliával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/231/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel a Szomáliával szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2009/138/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. április 26-i 2010/231/KKBP tanácsi határozatra (1),
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. április 26-án elfogadta a 2010/231/KKBP határozatot.

               (2)

               Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa 2017. november 14-én elfogadta a 2385 (2017) sz. határozatát. Ez a határozat mentességet irányoz elő az olyan vagyoni eszközök befagyasztására, valamint az olyan pénzügyi eszközök, egyéb pénzügyi eszközök és gazdasági erőforrások rendelkezésre bocsátásának a tilalmára vonatkozóan, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy a szomáliai sürgős szükségleteket kielégítő humanitárius segítségnyújtás az ENSZ-en, valamint szakosodott ügynökségein és programjain, továbbá az ENSZ Közgyűlésében megfigyelői státusszal rendelkező, humanitárius segítséget nyújtó humanitárius szervezeteken, illetve végrehajtó partnereiken keresztül – ideértve az Egyesült Nemzetek szomáliai humanitárius reagálási tervében részt vevő, két- vagy többoldalú finanszírozás keretében működő nem kormányzati szervezeteket is – eljusson a térségbe.

               (3)

               A 2010/231/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/231/KKBP határozat 6. cikkének (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(6)   Az (1) és a (2) bekezdést nem kell alkalmazni az olyan pénzeszközök, egyéb pénzügyi eszközök és gazdasági erőforrások kifizetésére, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy a szomáliai sürgős szükségleteket kielégítő humanitárius segítségnyújtás az ENSZ-en, valamint szakosodott ügynökségein és programjain, továbbá az ENSZ Közgyűlésében megfigyelői státusszal rendelkező, humanitárius segítséget nyújtó humanitárius szervezeteken, illetve végrehajtó partnereiken keresztül – ideértve az Egyesült Nemzetek szomáliai humanitárius reagálási tervében részt vevő, két- vagy többoldalú finanszírozás keretében működő nem kormányzati szervezeteket is – időben eljusson a térségbe.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. december 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MAASIKAS

      (1)  HL L 105., 2010.4.27., 17. o.


               22.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 443/100

         P7_TA(2014)0410
   A Parlament eljárási szabályzatának az elektronikus aláírások lehetővé tétele érdekében való módosítása
   Az Európai Parlament 2014. április 16-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának az elektronikus aláírások lehetővé tétele érdekében való módosításáról (2014/2011(REG))
   (2017/C 443/22)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökének 2013. december 10-i levelére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

               —

               tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0175/2014),

               1.

               úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

               2.

               rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

               3.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

      Módosítás 1

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      148 a cikk (új)

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                     148a. cikk

                     Dokumentumok elektronikus kezelése

                     A Parlament dokumentumai elektronikus formában is elkészíthetők, aláírhatók és terjeszthetők. A technikai részletekről és az elektronikus dokumentumok megjelenítési formájáról az Elnökség határoz.

      Módosítás 2

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      156 cikk – 1 bekezdés – a második albekezdés utáni értelmező rész

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                     A módosításokat – a korlátozott számú parlamenti bizottságot felölelő kísérleti projekt keretében – elektronikusan is alá lehet írni, egyrészt azzal a feltétellel, hogy a projektben résztvevő bizottságok abba beleegyeztek, másrészt azzal, hogy megfelelő intézkedések történtek az aláírások hitelességének biztosítására.

                     törölve