title: 2013/552/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/146

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/552/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Bizottságnak a 2010. évi mentesítés nyomon követéséről szóló jelentésére (COM(2012) 585) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2012) 330 és SWD(2012) 340),

               —

               tekintettel a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2011. évi pénzügyi kimutatásairól, valamint bevételi és kiadási elszámolásairól szóló jelentésre (COM(2012) 435 – C7-0223/2012),

               —

               tekintettel a Bizottságnak a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2011-es pénzgazdálkodásáról szóló, 2012. április 26-i éves jelentésére,

               —

               tekintettel az Európai Fejlesztési Alapokkal kapcsolatos pénzügyi információkra (COM(2012) 386),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap által támogatott tevékenységekről szóló, a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Bizottság válaszaival együtt (1), valamint a Számvevőszék különjelentéseire,

               —

               tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel az Európai Fejlesztési Alap 2011-es pénzügyi évre vonatkozó tevékenységeinek végrehajtására vonatkozóan a Bizottságnak adandó mentesítésről szóló, 2013. február 4-i tanácsi ajánlásokra (05190/2012 – C7-0083/2013, 05191/2012 – C7-0084/2013, 05192/2012 – C7-0085/2013),

               —

               tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (3) és 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált (4) partnerségi megállapodásra,

               —

               tekintettel a 2007/249/EK tanácsi határozattal (5) módosított, az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra („tengerentúli társulási határozat”) (6),

               —

               tekintettel a negyedik AKCS–EK-egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve keretében nyújtott közösségi támogatás finanszírozásáról és igazgatásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött 1995. december 20-i belső megállapodás (7) 33. cikkére,

               —

               tekintettel a 2000. június 23-i, Cotonouban (Benin) aláírt, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és adminisztrációjáról, továbbá az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között 2000. szeptember 18-án létrejött belső megállapodás (8) 32. cikkére,

               —

               tekintettel a Bizottság 2010. április 21-i„Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, és 2011. október 13-i„A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című közleményére;

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel a negyedik AKCS–EK-egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1998. június 16-i pénzügyi szabályzat (9) 74. cikkére,

               —

               tekintettel a 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2003. március 27-i pénzügyi szabályzat (10) 119. cikkére,

               —

               tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet (11) 142. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére és 77. cikke harmadik francia bekezdésére, valamint VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0062/2013),

               1.

               mentesítést ad a Bizottság számára a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és a mellékelt állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek és az Európai Beruházási Banknak, továbbá gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 344., 2012.11.12., 243. o.

      (2)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (4)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

      (5)  HL L 109., 2007.4.26., 33. o.

      (6)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o. és HL L 324., 2001.12.7., 1. o.

      (7)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

      (8)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

      (9)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

      (10)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

      (11)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2011-es költségvetési évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel a Bizottságnak a 2010. évi mentesítés nyomon követéséről szóló jelentésére (COM(2012) 585), és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2012) 330 és SWD(2012) 340),

                  —

                  tekintettel a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2011. évi pénzügyi kimutatásairól, valamint bevételi és kiadási elszámolásairól szóló jelentésre (COM(2012) 435 – C7-0223/2012),

                  —

                  tekintettel a Bizottságnak a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) 2011-es pénzgazdálkodásáról szóló, 2012. április 26-i éves jelentésére,

                  —

                  tekintettel az Európai Fejlesztési Alapokkal kapcsolatos pénzügyi információkra (COM(2012) 386),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap által támogatott tevékenységekről szóló, a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Bizottság válaszaival együtt (1), valamint a Számvevőszék különjelentéseire,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel az Európai Fejlesztési Alap 2011-es pénzügyi évre vonatkozó tevékenységeinek végrehajtására vonatkozóan a Bizottságnak adandó mentesítésről szóló, 2013. február 4-i tanácsi ajánlásokra (05190/2012 – C7-0083/2013, 05191/2012 – C7-0084/2013, 05192/2012 – C7-0085/2013),

                  —

                  tekintettel az egyrészről az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (3) és 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált (4) partnerségi megállapodásra,

                  —

                  tekintettel a 2007/249/EK tanácsi határozattal (5) módosított, az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra („tengerentúli társulási határozat”) (6),

                  —

                  tekintettel a negyedik AKCS–EK-egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve keretében nyújtott közösségi támogatás finanszírozásáról és igazgatásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött 1995. december 20-i belső megállapodás (7) 33. cikkére,

                  —

                  tekintettel a 2000. június 23-i, Cotonouban (Benin) aláírt, az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve alapján nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és adminisztrációjáról, továbbá az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között 2000. szeptember 18-án létrejött belső megállapodás (8) 32. cikkére,

                  —

                  tekintettel „A fokozottabb és jobb együttműködésről: a 2006. évi uniós támogatások hatékonyságára vonatkozó csomagról” című, 2006. szeptember 28-i állásfoglalására (9),

                  —

                  tekintettel a Bizottság 2010. április 21-i„Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című, és 2011. október 13-i„A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című közleményére,

                  —

                  tekintettel a támogatáshatékonyságról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követéséről szóló 2008. május 22-i állásfoglalására (10),

                  —

                  tekintettel az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának (DAC) a támogatáshatékonyságról szóló jelentésére, amely a 2009. júniusi párizsi nyilatkozat végrehajtásának terén elért eredményekről szól,

                  —

                  tekintettel a 2010. november 4–5-i, a hatékony fejlesztésre való törekvésről szóló tuniszi egyetértési nyilatkozatra, a fejlesztési hatékonyság afrikai ütemtervére,

                  —

                  tekintettel az OECD támogatáshatékonyságról tartott, 2011. decemberi puszani magas szintű ülésén elfogadott dokumentumra,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel a negyedik AKCS–EK egyezmény szerinti fejlesztésfinanszírozási együttműködésre alkalmazandó 1998. június 16-i pénzügyi szabályzat (11) 74. cikkére,

                  —

                  tekintettel a 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2003. március 27-i pénzügyi szabályzat (12) 119. cikkére,

                  —

                  tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendelet (13) 142. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére és 77. cikke harmadik francia bekezdésére, valamint VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0062/2013),

                  A.

                  mivel az Unió afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal (AKCS-országok) és tengerentúli országokkal és területekkel (TOT-ok) fenntartott kapcsolatainak kereteit biztosító Cotonoui Megállapodás fő célja a szegénység mérséklése, és végső fokon felszámolása, összhangban a fenntartható fejlődésre, valamint az AKCS-országok és a tengerentúli országok és területek világgazdaságba való fokozatos integrációjára vonatkozóan megfogalmazott célkitűzésekkel, és mivel az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Unió legfontosabb pénzügyi eszköze az AKCS-országokkal folytatott fejlesztési együttműködés terén;

                  B.

                  mivel végrehajtó szervként a Bizottságot lehet elszámoltatni az EFA mentesítése során;

                  C.

                  mivel az átláthatóság és az elszámoltathatóság a demokratikus ellenőrzés, valamint a hatékony fejlesztési segély előfeltétele;

                  D.

                  mivel a fejlesztési segélyek rendszere állandóan változik; mivel a fejlesztési segély tágabb környezetben értelmezendő, amelyben a kereskedelem, az átutalások és egyéb bevételi források a legtöbb fejlődő ország számára manapság fontosabbak, mint a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA);

                  E.

                  mivel a fejlődő országokból eredő illegális pénzmozgások súlyosan aláássák ezen országok növekedési lehetőségeit és a szegénység enyhítését;

                  F.

                  mivel a fejlesztési segély nyújtására sok esetben a kedvezményezett országokban gyenge állami intézmények, magas szintű korrupció és az ellenőrzési rendszerek nem kielégítő állapota mellett kerül sor, és mivel különösen fontos a fejlesztési együttműködés uniós ellenőrzése;

                  G.

                  mivel a költségvetés-támogatás, miközben hasznos fejlesztési eszköz, jelentős támogatáskezelési kockázattal jár, és csak akkor szabad nyújtani, ha megfelelő átláthatóságot és elszámoltathatóságot eredményez;

                  H.

                  mivel az átláthatóság és az elszámoltathatóság az adózás terén újra hangsúlyozásra került a Bizottság fent említett, „Adók és a fejlesztés. Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című közleményében; mivel a költségvetés támogatása jelentős támogatáskezelési kockázattal jár, csak akkor szabad nyújtani, amennyiben átláthatóságot, elszámoltathatóságot és hatékonyságot eredményez;

                  I.

                  mivel az átláthatóság ösztönzése és a korrupció és a csalás elleni küzdelem kulcsfontosságúak az uniós költségvetés-támogatási műveletek sikerében, ahogy azt a Bizottság fent említett, „Adók és a fejlesztés. Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című közleménye kiemelte;

                  J.

                  mivel a fenntarthatóság kulcsfontosságú a fejlesztési segély hatékonysága szempontjából;

                  K.

                  mivel az átfogó kötelezettségvállalások, az egyedi kötelezettségvállalások és a kifizetések összege 3 279 milliárd EUR, 2 786 milliárd EUR, illetve 2 941 milliárd EUR volt a 2011-es pénzügyi évben (14);

                  L.

                  mivel a Parlament többször is kérte az EFA bevonását az általános költségvetésbe;

         Megbízhatósági nyilatkozat

         A beszámoló megbízhatósága

                  1.

                  üdvözli a Számvevőszék azon véleményét, hogy a nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap végleges éves beszámolója minden lényegi szempontból híven tükrözi az EFA 2011. december 31-i pénzügyi helyzetét;

                  2.

                  emlékeztet a Számvevőszék azon véleményére, hogy a továbbra is gyakran előforduló adatrögzítési hibák aggodalomra adnak okot, mert befolyásolják az éves beszámoló elkészítéséhez felhasznált adatok pontosságát, különösen az egyes pénzügyi évek végén történő elkülönítéskor; aggódik amiatt, hogy a Számvevőszék többszöri kritikája és a Parlament javításra irányuló felhívásai ellenére a Bizottság még nem orvosolta ezt a helyzetet;

         Az ügyletek szabályszerűsége

                  3.

                  elégedettséggel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék véleménye szerint a bevételek és kötelezettségvállalások mentesek a lényeges hibáktól;

                  4.

                  aggodalmát fejezi ki a Számvevőszéknek a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott véleménye miatt, mely szerint a kifizetéseket lényeges hibaszint jellemezte; aggódik amiatt, hogy az EFA kifizetéseiben sorozatban második éve lényeges hiba merült fel, amely idén jelentősen meghaladta a 2010-es szintet (2011-ben a becslések szerint 5,1 % volt, ami 2010-hez képest, amikor ez az arány 3,4 % volt, jelentős növekedés);

                  5.

                  sajnálja, hogy a legvalószínűbb hibaarány továbbra is magas; különösen azt sajnálja, hogy a legvalószínűbb hibaarány és a hibák gyakorisága is növekedett 2011-ben; elismeri, hogy lehetnek statisztikai ingadozások évről évre, és alapvető fontosságúnak tartja, hogy a tendencia ne folytatódjon; felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a Számvevőszék által 2010-ben és 2011-ben feltárt hibák összehasonlító elemzését, és megállapításairól tegyen jelentést a Parlamentnek;

                  6.

                  megállapítja, hogy a fent említett hibaarány csak a számszerűsíthető hibákat tükrözi, és nem tartalmazza azokat a hibákat, amelyek a költségvetés-támogatásra elköltött 737 millió EUR-val kapcsolatban merülhettek fel;

                  7.

                  aggodalommal állapítja meg, hogy a számszerűsíthető hibák által érintett 29 tranzakcióból 11 végső kifizetés volt, amelyet a Bizottság már ellenőrzött;

                  8.

                  aggódik amiatt, hogy a hibák közül sokat sem a külső ellenőrzések, sem a Bizottság saját ellenőrzései nem tártak fel, ami a Bizottság Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatósága (EuropeAid) felülvizsgálati és ellenőrzési rendszereinek hiányosságait jelzi; sürgeti a Bizottságot e hibák okainak kivizsgálására, és megszüntetésük érdekében javító intézkedések meghozatalára;

                  9.

                  üdvözli a Számvevőszék éves jelentését; különösen üdvözli azt, hogy a jelentés egyértelműen azonosítja a problémás területeket, mint például a hibaarány növekedését és a költségvetés-támogatást; megállapítja, hogy a Számvevőszék nem osztja fenntartások nélkül a Bizottság azzal kapcsolatos optimizmusát, hogy a költségvetés kezelése folyamatosan javul;

                  10.

                  felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazza a „közlekedési jelzőlámpák” rendszerét az EFA-ról szóló éves jelentésében annak bemutatása érdekében, hogy az egyik évről a másikra mi javult vagy romlott;

         A rendszerek eredményessége

                  11.

                  mélyen aggódik amiatt, hogy a Számvevőszék megállapítása szerint a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek csak részben hatékonyak;

                  12.

                  üdvözli, hogy a Számvevőszék pozitívan értékelte a EuropeAid hibák megelőzésére vagy feltárására és kijavítására irányuló ellenőrzési stratégiáját és a Bizottság belső ellenőrzési standardjainak végrehajtását;

                  13.

                  megállapítja, hogy a fontos infrastrukturális programokkal kapcsolatos szerződések terén tapasztalható késedelmek és a visszatartott költségvetés-támogatási kifizetések ahhoz vezettek, hogy a kötelezettségvállalások és a kifizetések 2011-ben 13 %-kal, illetve 16 %-kal elmaradtak a céloktól; emlékeztet a 10. EFA regionális keretének alacsony kötelezettségvállalási arányával (31 %) kapcsolatos külön aggályaira, mindössze két évvel a programozási időszak vége előtt; ösztönzi a Bizottságot, hogy törekedjen e keret pénzügyi szempontból zökkenőmentes végrehajtására, és vonja le a tanulságokat a jelenlegi késedelmekből a következő programozási időszakra vonatkozóan;

                  14.

                  aggódik amiatt, hogy az emberi erőforrásokkal kapcsolatos politika továbbra is állandó aggodalomra ad okot a személyzet nagy fluktuációja és a 2011 közepén bekövetkező átszervezés miatt, és hogy a EuropeAid személyzetének tagjai a segélyek kezelésén túl egyéb feladatok elvégzésére is megbízást kaptak az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) kötött megállapodásban szereplő rugalmassági korlátokon felül is; azt várja, hogy 2012 vonatkozásában ez a helyzet javuljon, és kéri, hogy a Parlament kapjon tájékoztatást a helyzetről;

                  15.

                  sajnálattal állapítja meg, hogy a Számvevőszék értékelése szerint a EuropeAid központjában és a külképviseleteknél dolgozó, engedélyezésre jogosult tisztviselők által alkalmazott előzetes ellenőrzések csak részben eredményesek; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a jelenlegi rendszerek javítására irányuló erőfeszítéseit, és az elért eredményekről 2013. november végéig tegyen jelentést a Parlamentnek;

                  16.

                  megállapítja, hogy a Számvevőszék úgy találta, hogy az EFA-ból részesülő kedvezményezett országokban a legtöbb, engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselő a pénzgazdálkodásra vonatkozóan megkövetelt norma alatt teljesít; sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza technikai segítségnyújtását és képzési erőfeszítéseit az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselők nyomonkövetési és felügyeleti képességeinek javítása céljából;

                  17.

                  üdvözli a szerződéses vállalkozók és kedvezményezettek uniós pénzgazdálkodási és támogathatósági szabályokkal kapcsolatos ismereteinek elmélyítésére szolgáló pénzgazdálkodási eszköztár bevezetését; sürgeti a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a szerződések odaítélésére vonatkozó eljárások kezelését a kiválasztási feltételek tisztázása és az értékelési folyamat jobb dokumentálása révén, továbbá javítsa a támogatási szerződések felügyeletének minőségét a projektkifizetésekben talált hibák magas számának csökkentése céljából;

                  18.

                  felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy feketelistát azokról a külső szolgáltatókról, amelyek nem felelnek meg a megkövetelt színvonalnak, beleértve a kötelező érvényű feltételeket, és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot következtetéseiről a következő mentesítési eljárás megkezdése előtt;

                  19.

                  elégedetten állapítja meg, hogy a EuropeAid központjában hatékony a nyomon követés és a felügyelet; üdvözli a külső támogatások kezeléséről szóló, félévenként készítendő jelentés új változatát; sajnálja azonban, hogy az alapjául szolgáló, a pénzügyi ellenőrzésekkel kapcsolatos legfontosabb teljesítménymutatók megbízhatóságát befolyásolják a Közös Relex Információs Rendszerben (CRIS) szereplő pontatlan adatok;

                  20.

                  aggódik a CRIS-ből kapott, az összes előzetes ellenőrzés eredményeiről és nyomon követéséről szóló tájékoztatással kapcsolatos meglévő hiányosságok miatt, mivel a CRIS-Audit nem nyújt tájékoztatást a EuropeAid által esetlegesen támogatásra jogosulatlannak tekintett összegekről, a CRIS nem nyújt teljes körű tájékoztatást a támogathatónak talált és a Bizottság saját előzetes ellenőrzései által javított összegekről, és a CRIS adatainak pontossága továbbra is problémás; üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy 2012-ben javítja a CRIS adatainak minőségét;

                  21.

                  súlyos aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék azon megállapítása miatt, hogy a nyomon követés és a felügyelet csak részben volt eredményes a küldöttségeknél; megállapítja, hogy a Számvevőszék EFA-król szóló utolsó négy éves jelentése létszámhiányról és a megfelelő emberi erőforrások hiányáról számolt be, ami negatívan hathat a pénzügyi ellenőrzésekre; mély aggodalmának ad hangot e visszatérő probléma miatt;

                  22.

                  tudomásul veszi a visszaélések miatti bejelentések jelentett eseteinek alacsony számát a magas hibaarány ellenére; felhívja a Bizottságot a visszaélésekkel kapcsolatos politikájának újbóli átgondolására, beleértve az említett politikának a küldöttségeknél történő végrehajtását; kéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlament részére a visszaélések belső és külső bejelentőinek fogadásával és védelmével kapcsolatos jelenlegi politikáiról és intézkedéseiről, valamint azok változásairól;

                  23.

                  elégedett azzal, hogy a Számvevőszék a EuropeAid központjával kapcsolatos külső könyvvizsgálatot eredményesnek értékelte; aggódik amiatt, hogy a küldöttségek esetében nem lehet levonni ugyanezt a következtetést, mivel hiányosságok tapasztalhatók a kockázatalapú ellenőrzések, illetve késedelmek a záróelszámolási folyamat terén, ami ahhoz vezethet, hogy egyes támogatásra nem jogosult kiadások már nem lesznek visszakövetelhetők; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy késedelem nélkül oldják meg ezt a problémát;

                  24.

                  aggódik amiatt, hogy a Számvevőszék a belső ellenőrzést csak részben eredményesnek értékelte; elismeri, hogy a Bizottság 2011. évi átszervezése jelentős hatással volt a belső ellenőrzési részleg tevékenységére; azt várja, hogy 2012 vonatkozásában ez a helyzet javuljon;

                  25.

                  sajnálattal veszi tudomásul, hogy az évenkénti megközelítés alapján a jelenlegi módszertannak megfelelően a legvalószínűbb hibaarányra vonatkozó számvevőszéki becslés nincs összhangban a Bizottság több mint egy évet érintő nettó fennmaradó hibaarányt alapul vevő gyakorlatával; üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy tanulmányt készít a EuropeAid fennmaradó hibaarányáról, és azt várja, hogy ez a meghatározott időkereten belül, azaz 2013 első negyedévében elkészül; felhívja a Bizottságot, hogy e tanulmány eredményeit ismertesse a Parlamenttel, mihelyt azok elérhetővé válnak;

                  26.

                  elégedett azzal, hogy a Számvevőszék véleménye szerint a EuropeAid jelentős előrelépést tett a Számvevőszék számos ajánlásának megvalósítása terén; sürgeti a Bizottságot, hogy teljes körűen hajtsa végre a 2011-es éves jelentésben szereplő számvevőszéki ajánlásokat;

                  27.

                  tudomásul veszi a Bizottság által arra adott biztosítékot, hogy nincsenek a Bizottság által a költségvetésen kívül fenntartott és kezelt számlák abban az értelemben, hogy a forrásokat olyan fellépések kifizetéseire használnák, amelyeket a költségvetési hatóság nem engedélyezett;

         Illegális tőkemozgások

                  28.

                  elismeri, hogy a fejlődő országok előtt álló egyik legnagyobb kihívás az illegális tőke nagyarányú kivándorlása; elismeri, hogy az offshore központok és adóparadicsomok évente 1 billió USD illegális kiáramlását teszik lehetővé; megállapítja, hogy ezek az illegális pénzkiáramlások mintegy tízszeresét jelentik a fejlődő országokba a szegénység enyhítésére és a gazdaság fejlesztésére segély formájában érkező pénzeknek;

                  29.

                  külön utal 2011. március 8-i, „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című állásfoglalására (15);

                  30.

                  hangsúlyozza, hogy az illegális pénzek határokon átnyúló vándorlásában a kereskedelemben tapasztalható adóelkerülés teszi ki a legnagyobb részt, főleg a csalárd kereskedelmi árazás révén;

                  31.

                  megállapítja, hogy az adórendszerek kikerülhetők adóparadicsomok, banktitkot fenntartó joghatóságok, álcázott vállalatok, névtelen vagyonkezelési számlák, hamis alapítványok, csalárd kereskedelmi árazás és pénzmosási technikák révén; hangsúlyozza, hogy az adóelkerülést és az adócsalást sürgősen kezelni kell minden szinten (nemzeti, uniós és nemzetközi szinten); felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa a javításra szoruló területeket mind az uniós jogszabályokon belül, mind a tagállamok közötti igazgatási együttműködés terén; kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza a kedvezményezett országoknak az adóelkerülés elleni küzdelembe egy ösztönzőkön alapuló program révén való bevonásával kapcsolatos lehetőségeket, és megállapításairól 2013 vége előtt tegyen jelentést a mentesítésért felelős hatóság számára;

                  32.

                  üdvözli a Bizottságnak az adócsalással és adóelkerüléssel szembeni küzdelem fokozására irányuló cselekvési tervét; úgy véli, hogy az adóparadicsomok egységes meghatározása és feketelistája, valamint a vállalatok átláthatóságának növelése, beleértve a „haszonélvezeti jog” bevezetését a cégnyilvántartásokba, fontos lépések az illegális tőkemozgások megfékezésére;

                  33.

                  egyetért a Bizottsággal abban, hogy a „nemzetközi piacok egyre nagyobb integráltsága és a gazdasági globalizáció kihat a nemzeti adórendszerekre is” (16), és hogy „[e] probléma megoldásához közös erőfeszítésre van szükség a fejlődő és fejlett országok részéről a jó adóügyi kormányzás elveinek előmozdítása érdekében, hogy ezáltal javuljanak a növekedési kilátások, és csökkenjen a szegénység a fejlődő országokban, világszinten pedig erősödjenek az adórendszerek” (17);

                  34.

                  hangsúlyozza, hogy az illegális pénzmozgások egy része a kereskedelmi tranzakciók csalárd árazásán keresztül történik, amely a behozatal túlárazását és a kivitel alulárazását jelenti a vámdokumentumokon; kiemeli a vámhatóságoknak a csalárd tranzakciók feltárásában betöltött fontos szerepét, mivel ők azok, akik jelen vannak az áruk belépési és kilépési pontján; rámutat arra, hogy a hatékony nemzeti vámfelügyelet hiányában lehetőség van az illegális gyakorlatokra;

                  35.

                  megállapítja, hogy sok fejlődő ország vámhatósága nem működik eredményesen, lényegében a hatékony kockázatkezelési rendszerek hiánya miatt; felhívja a Bizottságot, hogy fordítson külön figyelmet a fejlesztés eme szempontjára, és összpontosítsa forrásait e helyzet orvoslására, különösen azáltal, hogy a vámrendszerek fenntartható átalakítását a költségvetés-támogatás nyújtásának feltételéül szabott államháztartási igazgatási kritériumok részévé teszi;

                  36.

                  hangsúlyozza, hogy a nem kielégítő vámellenőrzés nem kizárólag a fejlődő országokra jellemző; sajnálja, hogy a tagállamokban a vámellenőrzés nem működik megfelelően (18), ami lehetővé teszi a csalárd magatartást; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a helyzet orvoslása érdekében, megerősítve az együttműködést az olyan nemzetközi hálózatokkal, mint a gazdasági bűncselekményekkel foglalkozó ügynökségek hálózata és a nemzeti vámhatóságokkal annak érdekében, hogy bizonyítékokat gyűjthessen a gyártóktól, a hajózási társaságoktól, a logisztikai vállalatoktól és a kikötői hatóságoktól a világ minden részéről;

         A fejlesztési támogatás összehangolása, fejlesztési prioritások és az uniós támogatásokból származó eredmények

                  37.

                  megjegyzi, hogy az uniós támogatás továbbra is széttöredezett maradt az uniós eszközök között az uniós tevékenységek szintje, illetve a tagállamok kétoldalú programjai és az Európai Beruházási Bank (EBB) beavatkozásai tekintetében; e helyzet hozzájárul a válság esetén és bizonytalan helyzetekben nyújtandó segélyek tervezése terén fennálló hiányosságokhoz; felkéri a Bizottságot, hogy hangolja össze az Unió-szerte alkalmazott különböző támogatási eszközöket;

                  38.

                  sajnálja, hogy csupán négy ország – Svédország, Luxemburg, Dánia és Hollandia – lépi túl a nemzetközi fejlesztési támogatások terén 2012-re megállapított uniós célt, annak ellenére, hogy minden tagállam kötelezettséget vállalt arra, hogy bruttó hazai termékük (GDP-jük) 0,70 %-át fejlesztési támogatásra fordítják;

                  39.

                  ismételten kijelenti, hogy a jó kormányzásnak, a demokráciának, az emberi jogok tiszteletben tartásának és a szegénység csökkentésének az EFA-támogatásokban részesülő országokban működő végrehajtó szervezetek integrált céljának kell lennie; felkéri a Bizottságot, hogy gyakrabban alkalmazza a Cotonoui Megállapodás 8. cikke szerinti politikai párbeszédet az emberi jogok megsértése esetén, illetve szükség esetén függessze fel a támogatást;

                  40.

                  rámutat, hogy az Uniónak sokféle eszközre van szüksége a különböző helyzetekhez igazodó fejlesztési együttműködéshez; különösen hangsúlyozza a hatékony eszközök és munkamódszerek szükségességét a széthulló vagy mélyen antidemokratikus államokkal folytatott tárgyalások esetén;

                  41.

                  hangsúlyozza, hogy az EKSZ keretében meg kell őrizni a külön fejlesztéspolitikai célkitűzéseket; hangsúlyozza, hogy más megfontolások, például kereskedelempolitikai, valamint kül- és biztonságpolitikai szempontok nem vághatják keresztül az Unió fejlesztési prioritásait;

                  42.

                  megjegyzi, hogy az uniós fejlesztéspolitika átfogó hatását az uniós mezőgazdasági, halászati, energia- és kereskedelempolitika határozza meg; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkével összhangban biztosítani kell a politikák fejlesztési célú koherenciáját, és hogy e szakpolitikáknak tartalmazniuk kell a „ne tégy kárt” elvét, és meg is kell felelniük annak;

                  43.

                  hangsúlyozza, hogy a támogatások fenntarthatóságának nagyobb nyomatékot kell kapnia; aggódik a Szubszaharai-Afrikában folyamatban lévő projektek és programok hatékonyság (a megvizsgált beavatkozások 40,3 %-a problémákkal küzd), eredményesség (43 %) és fenntarthatóság (46 %) tekintetében tapasztalható, független szakértők helyszíni vizsgálatai által feltárt tartós hiányosságai miatt (19); megállapítja, hogy hasonló teljesítmény tapasztalható a végrehajtás tekintetében a karibi térségben, ahol a jól vagy nagyon jól teljesítő projektek átfogó százalékos aránya a 2009-es 74,6 %-ról, 2010-ben 72,9 %-ra, míg 2011-ben 61,5 %-ra csökkent (20), valamint a csendes-óceáni térségben, ahol a programok jelentős része végrehajtási nehézségekkel küzdött (21);

                  44.

                  mély aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék 1/2012. és 13/2012. számú, „A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége” és „A szubszaharai Afrika országaiban a biztonságos ivóvízhez és az alapvető higiéniához való hozzáférést finanszírozó európai uniós fejlesztési támogatások” című különjelentéseiben foglalt megállapításai miatt, amelyek rámutattak, hogy a beavatkozások fele esetében jók a fenntarthatósági kilátások, ám a másik fele esetében kevesebb biztosíték van a folyamatos eredményekre; üdvözli a Számvevőszék e jelentésekben foglalt ajánlásait, és sürgeti a Bizottságot, hogy vegye azokat figyelembe az uniós fejlesztési kiadások által eredményezett pozitív hatások maximalizálása érdekében;

                  45.

                  úgy véli, hogy az oktatás kulcsszerepet játszik a fejlesztésben, mivel perspektívát nyújt a támogatási erőfeszítések fenntarthatósága tekintetében, és oktatás nélkül még a legjobban átgondolt szakpolitikák is kudarcot vallanak; elismeri az e téren fennálló kihívásokat, különösen a globális célkitűzések terén jelentkező nehézségeket a beiskolázás nemek közötti egyenlőségének vonatkozásában;

                  46.

                  úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kell mutatnia az adófizetőknek, mit ért el az uniós fejlesztési támogatás révén e téren; felkéri a Bizottságot, hogy alakítson ki egyértelmű célkitűzéseket, amelyek majd lehetővé teszik a tényleges teljesítmény-ellenőrzést;

                  47.

                  üdvözli, hogy a Bizottság szolgálatai – többek között az inkluzív és fenntartható növekedés tekintetében – a fejlesztéspolitika közös mérési és eredményközlési keretrendszerének kialakításán dolgoznak, „a változás programja” végrehajtásának részeként; felkéri a Bizottságot, hogy ezen erőfeszítések eredményéről 2013. november végéig tájékoztassa a Parlamentet;

                  48.

                  hangsúlyozza a Számvevőszék által a fejlesztési támogatás terén elvégzett teljesítmény-ellenőrzések értékét; ösztönzi a Számvevőszéket, hogy nagyobb mértékben összpontosítsa saját forrásait a hatékonyságot, eredményességet és gazdaságosságot fenyegető kockázatokat felmérő ellenőrzési munkára;

                  49.

                  hangsúlyozza, hogy a hosszú távú szociális és gazdasági fejlesztéshez a támogatásokon kívül más fenntartható bevételi forrásokra is szükség van; úgy véli, hogy a WTO elveinek megfelelő, szilárd és jól működő kereskedelmi kapcsolatok e tekintetben kulcsfontosságúak a fejlődő országok számára, és ezért sürgeti a Bizottságot, a Tanácsot és az AKCS-országokat, hogy találjanak megoldást az EU és az AKCS-régió közötti gazdasági partnerségi, illetve szabadkereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos kérdésekre;

         Költségvetés-támogatás

                  50.

                  tudomásul veszi, hogy költségvetés-támogatásra 2011-ben 207 millió EUR került lekötésre, ami 6,3 %-os emelkedést jelent az összes kötelezettségvállalás teljes összege tekintetében;

                  51.

                  emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék az Európai Fejlesztési Alapról szóló, a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében megállapította, hogy a költségvetés-támogatási kifizetések 23 %-a esetében merült fel nem számszerűsíthető hiba; megjegyzi, hogy a korábbi jelentések megállapításai tekintetében javulás tapasztalható; úgy véli azonban, hogy a 2011. évi eredmény továbbra sem kielégítő;

                  52.

                  mély aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék azon következtetése miatt, hogy a költségvetés-támogatási kifizetések tekintetében a nem számszerűsíthető hibákat az eredményezte, hogy a támogathatósági kritériumok teljesítése nem került szervezetten igazolásra, mivel a közpénzkezelési eredmények nem kerültek összevetésre a vizsgált időszakra kitűzött célokkal; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a partnerországok szigorú ellenőrzését a költségvetés-támogatás nyújtására vonatkozó határozat előtt és után is, különösen az uniós fejlesztési forrásokból jelentős pénzügyi támogatást kapó azon országok esetében, amelyekben erősen növekszik a korrupció; ezért kéri hatékonyabb európai bizottsági ellenőrzési mechanizmusok létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy az európai adófizetők pénzét ne használhassák jogellenesen terrorizmus vagy korrupció finanszírozására;

                  53.

                  elismeri a költségvetés-támogatás potenciális előnyeit; ugyanakkor felhívja a figyelmet az e támogatási módban rejlő kockázatokra és arra, hogy az helyettesíthetősége miatt jobban ki van téve a csalásnak és a korrupciónak, mint a támogatások más formái; emlékeztet arra, hogy a költségvetés-támogatásként kifizetett támogatások feletti számvevőszéki ellenőrzés véget ér, amint a támogatás kifizetésre kerül a partnerország államkincstárának;

                  54.

                  hangsúlyozza, hogy e kockázatok különösen riasztóak a fejlődő országokból történő, a 25. pontban említett nagymértékű illegális tőkekiáramlások vonatkozásában; sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az illegális tőkekiáramlásokról szóló meglévő jelentéseket a költségvetés-támogatás odaítéléséről szóló döntés meghozatala előtt;

                  55.

                  üdvözli a Bizottság nyilatkozatát, mely szerint a csalás és a korrupció elleni küzdelemnek nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a költségvetés-támogatás terén, különösen az államháztartás igazgatására vonatkozó támogathatósági kritériumok költségvetés-támogatási szempontból történő értékelése során; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a korrupció és csalás mértékéről szóló meglévő jelentéseket a költségvetés-támogatás odaítéléséről szóló döntések meghozatala előtt; ragaszkodik ahhoz, hogy a költségvetés-támogatás odaítélésének egyik feltétele egy független nemzeti ellenőrző testület megléte legyen;

                  56.

                  tudomásul veszi, hogy a jó kormányzáshoz kapcsolódó programok azért részesülnek finanszírozásban, hogy a fejlődő országok csalás, korrupció és nem megfelelő pénzügyi gazdálkodás elleni küzdelmét támogassák; szem előtt tartva, hogy a korrupciómentes igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen feltétel a jó kormányzás és a jogállamiság biztosításához, felkéri a Bizottságot, hogy helyezzen nagy hangsúlyt az igazságszolgáltatási reformprogramokra; tudomásul veszi továbbá, hogy a Bizottság 2011-ben tematikus értékelést végzett az igazságszolgáltatási és a biztonsági rendszer reformjának vonatkozásában; felkéri a Bizottságot, hogy tegye közzé ezen értékelés eredményeit;

                  57.

                  elismeri, hogy az EFA költségvetés-támogatási kifizetéseinek viszonylag alacsony 2011. évi aránya a partnerkormányok támogathatósági feltételeknek való megfelelésére és/vagy a teljesítménymutatókra irányuló alaposabb értékelés közvetlen következménye, amely a Bizottságot arra ösztönözte, hogy összesen 200 millió EUR kifizetését visszatartsa 16 AKCS-országban, amelyek az előre meghatározott célok tekintetében nem mutattak megfelelő előrelépést; üdvözli az uniós költségvetés-támogatással kapcsolatban 2011 októberében bevezetett új megközelítést (22), amely hozzájárul a hazai elszámoltathatósági mechanizmusok erősítéséhez az AKCS-országokban; felkéri a Bizottságot, hogy mutassa be a Parlamentnek ennek az új megközelítésnek a hatékonyság tekintetében elért első eredményeit, amint az új iránymutatások teljes mértékben végrehajtásra kerültek;

                  58.

                  megismétli felkérését, hogy a Bizottság és a tagállamok hozzanak létre nyilvános jegyzéket, amelyben átláthatóan felsorolják a költségvetés-támogatási megállapodásokat, eljárásokat és a fejlettségi mutatókat (23);

                  59.

                  újból kéri a Bizottságot, hogy készítsen rendszeres jelentéseket az uniós költségvetés-támogatás célkitűzéseinek megvalósításáról, és az egyes kedvezményezett országokban tapasztalt konkrét problémákról; felszólítja a Bizottságot az egyértelmű célok elérésének hiánya esetén a költségvetés-támogatás csökkentésének vagy törlésének biztosítására;

         A Haiti számára nyújtott uniós segély

                  60.

                  sürgeti a Bizottságot, hogy hozza nyilvánosságra a Haiti Köztársaság költségvetés-támogatására vonatkozó teljesítménymutatókat, valamint a haiti kormányzat költségvetés-támogatásra feljogosító teljesítményének vonatkozó értékelését, az alábbiakra összpontosítva: a) stabil makrogazdasági keret; b) a fenntartható növekedésre és a szegénység csökkentésére összpontosító nemzeti vagy ágazati politikák és reformok; c) az államháztartás igazgatása, beleértve a korrupció elleni küzdelmet; d) a költségvetés átláthatósága és áttekintése, a nyilvánosság szempontjából is;

                  61.

                  felkéri a Bizottságot, hogy 2013-tól kezdve – átlátható módon – alkalmazza a költségvetés-támogatás új kritériumait a haiti kormányzatnak nyújtott költségvetés-támogatásra, a Bizottság „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című politikája értelmében;

                  62.

                  sajnálja bizonyos projektek fenntarthatatlanságát, és hangsúlyozza, hogy a projekteknek elsődlegesen a munkahelyteremtést és a fenntartható növekedést kell célozniuk, amelyek lehetővé tennék a haiti állam számára saját jövedelmeinek növelését, és ezáltal a külföldi támogatásoktól való függőség csökkentését;

                  63.

                  felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az uniós támogatásban részesülő haiti projektek fenntarthatóságát ötéves távlatban, és évente tegyen jelentést a mentesítésért felelős hatóságoknak;

                  64.

                  sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket a haiti kormány és közigazgatás megerősítésére; kéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a helyzetről és a megtett lépésekről;

                  65.

                  sajnálja, hogy nem megfelelő a koordináció az uniós küldöttség és a Bizottság Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságának képviselete között; támogatja az összes uniós szereplő közötti koordináció megerősítését; ezért sürgeti a Bizottságot a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési támogatás nagyobb összhangjának és kiegészítő jellegének biztosítására, politikai szinten és a gyakorlatban egyaránt;

                  66.

                  sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Haitinak nyújtott uniós támogatási program elhalasztott, mindezidáig első átfogó értékelésére 2013-ban sor kerüljön;

                  67.

                  ragaszkodik ahhoz, hogy annak fényében, hogy jelenleg mind a Parlament, mind az uniós polgárok számára lehetetlen hozzáférni a Haitin uniós támogatásban részesülő programok és projektek eredményeiről szóló információkhoz, a Bizottságnak 2013 végéig jelentősen javítania kell a programok és projektek nyilvánosság által megismerhető nyomonkövetési információira vonatkozó politikáján;

         Együttműködés nemzetközi szervezetekkel

                  68.

                  mély aggodalommal tölti el a Számvevőszék azon megállapítása, hogy a kifizetési hibák többségét a nemzetközi szervezetekkel kötött támogatási és hozzájárulási megállapodásokban találta, ahol az ellenőrzött ügyletek 58 %-ánál fordul elő hiba; ezért úgy véli, hogy a közös irányítás alá eső uniós finanszírozás ellenőrzésének és nyomon követésének végrehajtását szolgáló biztosítékok nem elégségesek, és felkér minden érintett felet, hogy orvosolja e helyzetet;

                  69.

                  sajnálja, hogy a Világbank-csoportnak ilyen hosszú időre volt szüksége ahhoz, hogy megossza a Bizottság szolgálataival belső ellenőrzési jelentéseit; sajnálja, hogy mindeddig nem született tartós megoldás és eljárás arra, hogy a Világbank-csoport minden esetben az uniós intézmények rendelkezésére bocsássa a szükséges pénzügyi információkat; felkéri a Világbank-csoportot és a Bizottságot, hogy sürgősen jussanak kielégítő eredményre az e téren folyó tárgyalások révén; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a Parlamentnek e tárgyalások előrehaladásáról;

                  70.

                  egyetért a Bizottsággal abban, hogy amennyiben nem születik tartós megoldás arra, hogy a Világbank-csoport az illetékes uniós intézmény rendelkezésére bocsássa a szükséges pénzügyi információkat, az következményekkel jár a Világbank-csoporttal való jövőbeni együttműködésre nézve; felkéri a Bizottságot, hogy függessze fel a támogatási és hozzájárulási megállapodásait a Világbank-csoporttal, amennyiben nem születik megoldás;

         A beruházási keret

                  71.

                  emlékeztet arra, hogy a kilencedik és tizedik EFA-ból a beruházási keretre elkülönített összeg az AKCS-országok és a tengerentúli országok és területek tekintetében 3 185,5 millió EUR-t tett ki;

                  72.

                  ismételten sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a beruházási keretre sem a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata, sem a Parlament mentesítési eljárása nem terjed ki, annak ellenére, hogy az EBB a műveletek irányításakor az Unió nevében és felelősségére jár el, és az EFA erőforrásait használja;

                  73.

                  üdvözli az EBB vezetőségének jó együttműködését a Parlamenttel az EFA-ra vonatkozó éves mentesítési eljárás keretében, a bizottsági üléseken folytatott eszmecsere formájában;

                  74.

                  üdvözli az új eredménymérési keretrendszer 2012. január 1-jével történő bevezetését az Unión kívüli összes műveletre vonatkozóan, ami az uniós és az adott országbeli fejlesztési célkitűzések utólagos értékelését (1. pillér), a műveletek várt minőségét és eredményeit, többek között a projekt gazdasági, környezeti és intézményi eredményeit (2. pillér), valamint az EBB piaci alternatívákhoz képest várt kiegészítő szerepét (3. pillér) ismerteti, továbbá biztosítja a mutatók nyomon követését a projekt teljes mértékű végrehajtásáig és működőképessé válásáig, illetve az első fejlesztési eredmények mérhetővé válásáig; elvárja, hogy a 2012-es évre vonatkozó mentesítési eljárás keretében az EBB készítse el az eredménymérési keretrendszer működésének első értékelését;

                  75.

                  ismét felkéri az EBB-t, hogy kösse projektfinanszírozását közvetlenebbül a szegénység csökkentéséhez és a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, az emberi jogokhoz, a demokráciához, a jó kormányzáshoz, a vállalatok társadalmi felelősségvállalásához, a tisztességes munka és a környezetvédelem elveihez;

                  76.

                  üdvözli az EBB azon kinyilvánított célját, hogy korlátozó hitelezési politikát folytasson az új szén- és ligniterőművek finanszírozása tekintetében; sürgeti az EBB-t, hogy hajtsa végre e politikát;

                  77.

                  üdvözli az EBB-nek a Parlament azon felkérésére tett válaszlépéseit, hogy biztosítson nagyobb átláthatóságot azzal, hogy minden új kölcsönt még az igazgatótanács általi elfogadását megelőzően közzétesz az EBB honlapján, felsorolva minden pénzügyi közvetítőt (elérhetőségével együtt), aki az EBB kedvezményezettje, valamint felkéri az EBB-kölcsönök közvetítésével foglalkozó kis- és középvállalkozásokat, hogy hozzanak létre e célnak szentelt termékoldalt weboldalukon a kkv-közösség részére;

                  78.

                  ismételten kijelenti, hogy a Bizottság, az EBB és a Számvevőszék közötti háromoldalú megállapodás meghatározza a Számvevőszéknek az EBB által kezelt EFA-k ellenőrzésében betöltött szerepét; ismételten felkéri a Számvevőszéket, hogy készítsen különjelentést az EBB által kezelt EFA-knak a szegénység csökkentésével kapcsolatos hatékonyságáról és eredményességéről;

                  79.

                  megjegyzi továbbá, hogy az EBB jelenlegi igazgatótanácsa nyolc nőből és 20 férfiból áll; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra női és férfi jelöltek állítását egyaránt annak érdekében, hogy a nemek kiegyensúlyozottabb képviselete valósuljon meg az EBB igazgatótanácsában;

         Az EFA költségvetésbe történő beemelése

                  80.

                  hangsúlyozza, hogy szükség van a segélyek kiszámíthatóságára és a demokratikus ellenőrzésre, amely csak akkor valósítható meg, ha az EFA az Európai Unió általános költségvetésének részét képezi; hangsúlyozza, hogy a költségvetésbe emelés csökkentené a tranzakciós költségeket, és egyszerűsítené a jelentéstételi és a számviteli követelményeket azáltal, hogy kettő helyett csak egy igazgatási szabályozást és döntéshozatali struktúrát kellene követni; hangsúlyozza, hogy az EFA költségvetésbe történő beemelése nem jelenti azt, hogy csökkenhet a fejlesztési együttműködési kiadások teljes összege;

                  81.

                  üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását (24), hogy javasolni fogja az EFA költségvetésbe való felvételét 2020-ban, a Cotonoui Megállapodás lejáratakor; elvárja a Bizottságtól, hogy tartsa tiszteletben ezt a kötelezettségvállalását, és hozzon megfelelő intézkedéseket a 2020 utáni többéves pénzügyi kerettől kezdődően az EFA uniós költségvetésbe történő belefoglalásának megkönnyítésére; véleménye szerint a jelenlegi költségvetési és gazdasági válság fényében túl nagy annak a veszélye, hogy az EFA uniós költségvetésbe való bevonása az AKCS-partnerországokkal folytatott együttműködés általános finanszírozási szintjének csökkenését fogja eredményezni; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy amennyiben a költségvetésbe történő bevonás a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret esetében megfontolásra kerülne, annak az EFA Bizottság által javasolt teljes pénzügyi keretének (30,3 milliárd EUR 2011-es árakon) (25) a 4. fejezetbe (Globális Európa) való átcsoportosításával kell járnia, amit semmi esetre sem szabad felhasználni ürügyként általában az uniós külső fellépések és különösen a fejlesztési segély átfogó kiadási plafonjának csökkentésére;

                  82.

                  üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy a Parlament EFA feletti ellenőrzési jogát összhangba hozza a Parlamentnek az Unió általános költségvetése, különösen a fejlesztési együttműködési eszköz feletti ellenőrzési jogával; sürgeti a Bizottságot, hogy késedelem nélkül álljon elő konkrét javaslatokkal e célból, és kezdeményezzen párbeszédet az EFA-val kapcsolatos stratégiai döntéshozatal feletti jövőbeli parlamenti ellenőrzés pontos módozatainak kialakítására.

         (1)  HL C 344., 2012.11.12., 243. o.

         (2)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

         (3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

         (4)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

         (5)  HL L 109., 2007.4.26., 33. o.

         (6)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o. és HL L 324., 2001.12.7., 1. o.

         (7)  HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

         (8)  HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

         (9)  HL C 306. E, 2006.12.15., 373. o.

         (10)  HL C 279. E, 2009.11.19., 100. o.

         (11)  HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

         (12)  HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

         (13)  HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

         (14)  A nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) 2011-es pénzgazdálkodásáról szóló, fent említett éves jelentés.

         (15)  HL C 199. E, 2012.7.7., 37. o.

         (16)  „Adók és a fejlesztés – Együttműködés a fejlődő országokkal a jó adóügyi kormányzás előmozdítása terén” című 2010. április 21-i bizottsági közlemény.

         (17)  Lásd ugyanott.

         (18)  Az Európai Számvevőszék 1/2010. sz. és 13/2011. sz. különjelentései.

         (19)  A Bizottság „2012-es éves jelentés az Európai Unió fejlesztési és külső támogatási politikájáról és azok 2011. évi végrehajtásáról” című munkadokumentuma, 67. o.

         (20)  Lásd ugyanott, 90. o.

         (21)  Lásd ugyanott, 113. o.

         (22)  „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című 2011. október 13-i bizottsági közlemény.

         (23)  A Parlament 2011. július 5-i, a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatások jövőjéről szóló állásfoglalása (elfogadott szövegek, P7 TA(2011)0317) 52. pontja és a 2010. évi mentesítési jelentés 42. pontja értelmében.

         (24)  Az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló 2011. június 29-i bizottsági közlemény.

         (25)  Ugyanott.


               11.4.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 117/3

         A Cseh Köztársaság által az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU Európai Parlamenti és Tanácsi irányelv 32. cikkében említett átmeneti nemzeti tervről küldött értesítésről szóló bizottsági határozat elfogadása
   (2015/C 117/03)
   2015. április 10-én a Bizottság elfogadta a Cseh Köztársaság által az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 32. cikkében említett átmeneti nemzeti tervről küldött értesítésről szóló C(2015) 2298 határozatot.
   A dokumentum a következő internetcímen érhető el: https://circabc.europa.eu/w/browse/36205e98-8e7a-47d7-808d-931bc5baf6ee

      (1)  HL L 334., 2010.12.17., 17. o.


title: 2005/526/EK: A Tanács határozata (2005. június 2.) az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti, a Horvát Köztársaságnak a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elveket meghatározó keretmegállapodás megkötéséről

text:
               22.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 192/82

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. június 2.)
   az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti, a Horvát Köztársaságnak a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elveket meghatározó keretmegállapodás megkötéséről
   (2005/526/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 13., 71., 80., 95., 127., 137., 149., 150., 151., 152., 153., 157., 166., 175., 280. és 308. cikkeire, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával, (3) bekezdésének második albekezdésével és (4) bekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására (1),
   mivel:

               (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)

               Az Európai Tanács 2003. júniusi thesszaloniki ülésén jóváhagyta a „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című dokumentumot, amely – a tagjelölt országok részvételére vonatkozó elvek mentén – lehetővé tette a stabilizációs és társulási folyamat országainak részvételét a közösségi programokban.„A nyugat-balkáni országok közösségi programokban és ügynökségekben való részvételének előkészítése” című közleményében a Bizottság a közösségi programokban történő részvételük általános elveit meghatározó keretmegállapodás megkötését javasolta Albániával, Bosznia és Hercegovinával, Horvátországgal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, valamint Szerbia és Montenegróval.A Tanács által 2004. április 29-én elfogadott tárgyalási irányelveknek megfelelően a Bizottság a Közösség nevében lefolytatta a tárgyalásokat a Horvát Köztársasággal, a Horvát Köztársaságnak a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elveket meghatározó keretmegállapodásról.Ezt a megállapodást – annak későbbi megkötésére is figyelemmel – a Közösség nevében 2004. november 22-én, Brüsszelben írták alá.A megállapodás hatálya alá tartozó egyes programokat illetően a Szerződés a 308. cikkben foglaltakon kívül nem biztosít hatáskört.A Horvát Köztársaságnak a közösségi programokban való részvételére alkalmazandó szabályokat és feltételeket, különösen a fizetendő pénzügyi hozzájárulást, a Közösség nevében a Bizottságnak kell meghatároznia. E célból a Bizottságot a Tanács által kijelölt különbizottság segíti.A Horvát Köztársaság pénzügyi támogatást kérhet a közösségi programokban való részvételéhez az egyes közép- és kelet-európai országoknak nyújtott gazdasági támogatásról szóló, 1989. december 18-i 3906/89/EGK tanácsi rendelet (2) értelmében vagy a Horvát Köztársaság részére külső közösségi támogatást kilátásba helyező és később elfogadható bármilyen hasonló rendelet végrehajtásaként.A keretmegállapodást jegyzőkönyvként csatolják az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Horvát Köztársaság között létrejött, 2005. február 1-jén hatályba lépett Stabilizációs és Társulási Megállapodáshoz, és annak szerves részévé válik.A megállapodás alkalmazását rendszeresen felül kell vizsgálni.A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság közötti, a Horvát Köztársaságnak a közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános elveket meghatározó keretmegállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövege e határozat (3) mellékletét képezi.
   2. cikk
   (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség nevében meghatározza a Horvát Köztársaságnak az adott programban való részvételére alkalmazandó szabályokat és feltételeket, különösen a fizetendő pénzügyi hozzájárulást. E feladatának végrehajtásában a Bizottságot a Tanács által kijelölt különbizottság segíti.
   (2)   Abban az esetben, ha a Horvát Köztársaság külső támogatást igényel, a 3906/89/EK rendeletben és a Horvát Köztársaság részére külső közösségi támogatást kilátásba helyező, a jövőben elfogadásra kerülő, bármilyen hasonló rendeletben meghatározott eljárásokat kell alkalmazni.
   3. cikk
   A Bizottság legkésőbb három évvel a megállapodás hatálybalépése után, és azt követően háromévente felülvizsgálja a megállapodás végrehajtását, és arról jelentést készít a Tanácsnak. E jelentéshez adott esetben csatolni kell a megfelelő javaslatokat.
   4. cikk
   A megállapodás 10. cikkében előírt értesítéseket a Közösség nevében a Tanács elnöke teszi meg.

      Kelt Luxembourgban, 2005. június 2-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. FRIEDEN

      (1)  2005. május 10-i hozzájárulás (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 375., 1989.12.23., 11. o. A legutóbb a 2257/2004 EK/rendelettel (HL L 389., 2004.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

      (3)  Lásd e Hivatalos Lap 8 oldalát.


title: 2006/830/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2006. április 27. ) az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               6.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/90

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2006. április 27.)
   az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2006/830/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2004-es pénzügyi évre vonatkozó végső elszámolásaira (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2004-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2006. március 14-i ajánlására (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3), és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletre (4), és különösen annak 13. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5), és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0098/2006),

               1.

               mentesítést ad az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Környezetvédelmi Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételükről (L sorozat).

            az elnök

         Josep BORRELL FONTELLES

            a főtitkár

         Julian PRIESTLEY

      (1)  HL C 269., 2005.10.28., 13. o.

      (2)  HL C 332., 2005.12.28., 37. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o. A legutóbb az 1641/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 1. o.) módosított rendelet.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o. Az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1495 határozata (2016. április 28.) az Európai Szakképzésfejlesztési Központ 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/187

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1495 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Európai Szakképzésfejlesztési Központ 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Szakképzésfejlesztési Központ 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a Megfigyelőközpontnak a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05584/2016 – C8-0062/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Szakképzésfejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 12a. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0082/2016),

               1.

               mentesítést ad az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatója számára a központ 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Szakképzésfejlesztési Központ igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 409., 2015.12.9., 39. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: 2012/400/EU: A Tanács határozata ( 2012. július 10. ) az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről) módosítása vonatkozásában képviselendő álláspontjáról

text:
               18.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 188/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. július 10.)
   az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről) módosítása vonatkozásában képviselendő álláspontjáról
   (2012/400/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. és 48. cikkére, összefüggésben a 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikkének (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz.

               (2)

               Helyénvaló az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködés kiterjesztése a munkavállalók szabad mozgására, a szociális biztonsági rendszerekre és a migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések koordinálására, beleértve a harmadik országokból érkező migráns munkavállalókat.

               (3)

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének tervezett módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontja az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapszik.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

      TERVEZET
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2012 HATÁROZATA
      (…)
      az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről) módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét a […]-i […/…] EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

                  (2)

                  Helyénvaló az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködés kiterjesztése a munkavállalók szabad mozgására, a szociális biztonsági rendszerekre és a migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések koordinálására, beleértve a harmadik országokból érkező migráns munkavállalókat.

                  (3)

                  Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2012. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének 5. cikke a következőképpen módosul:

                  1.

                  A szöveg a (11) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:
                  „(12)   2012. január 1-jétől az EFTA-államok részt vesznek az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésébe bejegyzett, következő költségvetési tételekhez kapcsolódó cselekvésekben:

                              —

                                 04 01 04 08. költségvetési tétel:»A munkavállalók szabad mozgása, a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból érkező migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolása – Igazgatási kiadások«,

                              —

                                 04 03 05. költségvetési tétel:»A munkaerő szabad áramlása, a társadalombiztosítási rendszerek és a migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések koordinálása, beleértve a harmadik országból érkező migráns munkavállalókat«.”.

                  2.

                  Az (5) bekezdésben a „2009. január 1-jétől részt vesznek a tizenkettedik francia bekezdésben említett programban” szövegrész helyébe a „2009. január 1-jétől részt vesznek a tizenkettedik francia bekezdésben említett programban, valamint 2012. január 1-jétől részt vesznek a tizenkettedik francia bekezdésben említett, a 2012-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tételekből finanszírozott cselekvésekben” szövegrész lép.

                  3.

                  A (6) és (7) bekezdésben szereplő „(8) bekezdés” szövegrész helyébe a „(8) és (12) bekezdés” szövegrész lép.

            2. cikk
      Ez a határozat azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megkapta (2).
      Ezt a határozatot 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
      3. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt,

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

               az EGT Vegyes Bizottság titkárai

         (1)  HL L …

         (2)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: A Tanács (EU) 2016/870 határozata (2016. május 24.) az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás négyéves időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               2.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 145/1

         A TANÁCS (EU) 2016/870 HATÁROZATA
   (2016. május 24.)
   az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás négyéves időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikkének (7) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. november 30-án elfogadta az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás (a továbbiakban: partnerségi megállapodás) megkötéséről szóló 1801/2006/EK rendeletet (2).

               (2)

               A partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló legutóbbi jegyzőkönyv 2014. december 16-án hatályát vesztette.

               (3)

               Az Unió és a Mauritániai Iszlám Köztársaság tárgyalásokat folytatott egy, a partnerségi megállapodáshoz csatolt új csatolt jegyzőkönyvről (3) (a továbbiakban: a jegyzőkönyv).

               (4)

               A jegyzőkönyvet a felek az (EU) 2015/2191 határozattal (4) összhangban aláírták és azt 2015. november 16. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (5)

               A partnerségi megállapodás 10. cikke vegyes bizottságot hozott létre a megállapodás alkalmazásának nyomon követésére és végrehajtásának biztosítására. A vegyes bizottság továbbá a jegyzőkönyvvel összhangban jóváhagyhatja a jegyzőkönyv bizonyos módosításait. Az ilyen módosítások jóváhagyásának megkönnyítése érdekében a Bizottságot helyénvaló felhatalmazni arra, hogy meghatározott feltételek mellett a módosításokat egyszerűsített eljárás keretében fogadja el.

               (6)

               Az jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás négyéves időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyvet a Tanács az Unió nevében jóváhagyja (5).
   2. cikk
   A jegyzőkönyv 17. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg.
   3. cikk
   Az e határozat mellékletében meghatározott rendelkezéseknek megfelelően és az ott szereplő feltételek mellett az Európai Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a vegyes bizottságban az Unió nevében jóváhagyja a jegyzőkönyv módosításait.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. május 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A.G. KOENDERS

      (1)  2016. május 10-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 1801/2006/EK rendelete (2006. november 30.) az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről (HL L 343., 2006.12.8., 1. o.).

      (3)  Az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás négyéves időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv (HL L 315., 2015.12.1., 3. o.).

      (4)  A Tanács (EU) 2015/2191 határozata (2015. november 10.) az Európai Közösség és a Mauritániai Iszlám Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás négyéves időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 315., 2015.12.1., 1. o.).

      (5)  A jegyzőkönyv szövegét az aláírásáról szóló határozattal együtt hirdették ki (HL L 315., 2015.12.1.).

      MELLÉKLET

         Az Unió álláspontjának a vegyes bizottságban történő kialakítására vonatkozó felhatalmazás hatálya és az ehhez kapcsolódó eljárás

                  1.

                  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat folytasson a Mauritániai Iszlám Köztársasággal és – adott esetben – az e melléklet 3. pontjának megfelelően megállapodjon a jegyzőkönyvnek a következő kérdések tekintetében történő módosításáról:

                              a)

                              a halászati lehetőségek felülvizsgálata a jegyzőkönyv 5. és 6. cikkének megfelelően;

                              b)

                              az ágazati támogatás módjaira vonatkozó döntés meghozatala a jegyzőkönyv 3. cikkének és 2. mellékletének megfelelően;

                              c)

                              a halászati tevékenység végzésére irányadó feltételek a jegyzőkönyv 5. és 6. cikkének megfelelően.

                  2.

                  A vegyes bizottságban az Unió:

                              a)

                              a közös halászati politika keretében kitűzött célkitűzésekkel összhangban lép fel;

                              b)

                              a közös halászati politika külpolitikai vetületére vonatkozó közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel összhangban végzi tevékenységét;

                              c)

                              olyan álláspontokat mozdít elő, amelyek összhangban állnak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott vonatkozó szabályokkal.

                  3.

                  Amikor a vegyes bizottság ülésének napirendjén egy, a jegyzőkönyvnek az 1. pontban említett módosításait érintő határozat elfogadása szerepel, minden szükséges lépést meg kell tenni annak érdekében, hogy az Unió nevében kifejtett álláspont figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legfrissebb statisztikai, biológiai és egyéb információkat.
                  Ebből a célból, illetve a fenti információk alapján az Unió javasolt álláspontjának konkrét részleteit rögzítő dokumentumot a Bizottság szolgálatai vizsgálat és jóváhagyás céljából a vegyes bizottság adott ülése előtt kellő időben megküldik a Tanácsnak vagy a Tanács előkészítő szerveinek.
                  Az 1. a) pontban említett kérdéskör tekintetében a tervezett uniós álláspontot a Tanácsnak minősített többséggel kell jóváhagynia. A többi esetben az előkészítő dokumentumban megfogalmazott uniós álláspontot elfogadottnak kell tekinteni, hacsak az ellen a tagállamok blokkoló kisebbséget kitevő számban kifogást nem emelnek a Tanács előkészítő szervének valamely ülésén vagy – amennyiben ez hamarabb következik be – az előkészítő dokumentum kézhezvételétől számított 20 napon belül. Kifogás esetén az ügyet a Tanács elé kell terjeszteni.
                  Amennyiben a későbbi, többek között a helyszínen sorra kerülő ülések során nem sikerül az új elemeket figyelembe vevő uniós álláspontot kialakítani, a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                  4.

                  A Bizottság felkérést kap arra, hogy kellő időben tegye meg a vegyes bizottság által meghozott határozat nyomán szükségessé váló lépéseket, adott esetben beleértve a vonatkozó határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését, valamint az e határozat végrehajtásához szükséges bármely javaslat benyújtását is.


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/2156 határozata (2016. október 27.) az ENIAC közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               8.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 333/58

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/2156 HATÁROZATA
   (2016. október 27.)
   az ENIAC közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az ENIAC közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az ENIAC közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a közös vállalkozás válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05587/2016 – C8-0058/2016),

               —

               tekintettel 2016. április 28-i, a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatot elhalasztó határozatára (3), valamint az ECSEL közös vállalkozás (korábban ENIAC közös vállalkozás és Artemis közös vállalkozás) ügyvezető igazgatójának válaszaira,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 209. cikkére,

               —

               tekintettel az ENIAC közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 72/2008/EK tanácsi rendeletre (5),

               —

               tekintettel az ECSEL közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 561/2014/EU tanácsi rendeletre (6), és különösen annak 12. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (7),

               —

               tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról szóló, 2013. szeptember 30-i 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (8),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második jelentésére (A8-0264/2016),

               1.

               jóváhagyja az ENIAC közös vállalkozás 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az ECSEL közös vállalkozás (korábban ENIAC közös vállalkozás és ARTEMIS közös vállalkozás) ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 422., 2015.12.17., 25. o.

      (2)  HL C 422., 2015.12.17., 26. o.

      (3)  HL L 246., 2016.9.14., 432. o.

      (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (5)  HL L 30., 2008.2.4., 21. o.

      (6)  HL L 169., 2014.6.7., 152. o.

      (7)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (8)  HL L 38., 2014.2.7., 2. o.


title: 2011/352/EU: A Tanács határozata ( 2011. június 9. ) a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Liechtensteini Hercegségben történő alkalmazásáról

text:
               18.6.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/84

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. június 9.)
   a schengeni vívmányok Schengeni Információs Rendszerre vonatkozó rendelkezéseinek a Liechtensteini Hercegségben történő alkalmazásáról
   (2011/352/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvre (a továbbiakban: jegyzőkönyv) (1) – amelyet 2008. február 28-án írtak alá (2) és 2011. április 7-én lépett hatályba – és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A jegyzőkönyv 10. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a schengeni vívmányok rendelkezései csak akkor lépnek hatályba a Liechtensteini Hercegségben, ha a Tanács így határoz, miután beigazolódott, hogy a vívmányok végrehajtásához szükséges feltételeket a Liechtensteini Hercegség teljesítette.

               (2)

               A Tanács a következő lépésekkel megvizsgálta, hogy a Liechtensteini Hercegség biztosítja-e a kellő szintű adatvédelmet: egy részletes kérdőívet juttattak el a Liechtensteini Hercegségnek, amelynek válaszait rögzítették, és a Schengent értékelő és végrehajtását felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló, 1998. szeptember 16-i végrehajtó bizottsági határozatban (SCH/Com-ex (98) 26 def.) (3) (a továbbiakban: a 1998. szeptember 16-i végrehajtó bizottsági határozat) foglalt, az adatvédelemmel kapcsolatos schengeni értékelési eljárásokkal összhangban a Liechtensteini Hercegségben ellenőrzési és értékelési látogatásokra került sor.

               (3)

               A Tanács 2011. június 9-én arra a következtetésre jutott, hogy a Liechtensteini Hercegség teljesítette az adatvédelemre vonatkozó feltételeket. Ebből következően ki lehet tűzni azt az időpontot, amelytől a Schengeni Információs Rendszerre (a továbbiakban: SIS) vonatkozó schengeni vívmányok a Liechtensteini Hercegségben is alkalmazhatók.

               (4)

               E határozat hatálybalépésének lehetővé kell tennie valós SIS-adatoknak a Liechtensteini Hercegség számára történő továbbítását. Ezen adatok konkrét felhasználása folytán a Tanácsnak az 1998. szeptember 16-i végrehajtó bizottsági határozatban foglalt, idevonatkozó schengeni értékelési eljárásokon keresztül lehetősége nyílik arra, hogy ellenőrizze a SIS-re vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseinek helyes alkalmazását a Liechtensteini Hercegségben. Az értékelések elvégzését követően a Tanácsnak határoznia kell a határellenőrzésnek a Liechtensteini Hercegséggel közös belső határoknál való megszüntetéséről.

               (5)

               A Liechtensteini Hercegség, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásról, valamint a Liechtensteinben, Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról kötött megállapodás úgy rendelkezik, hogy a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére tekintettel ugyanazon a napon lép hatályba, mint a jegyzőkönyv.

               (6)

               Külön tanácsi határozatot kell elfogadni az ellenőrzéseknek a belső határokon való megszüntetésére vonatkozó időpont meghatározásáról. A határozatban meghatározott időpontig bizonyos korlátozásokat kell alkalmazni a SIS használatára,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   2011. július 19-től a SIS-re vonatkozó, az I. mellékletben említett schengeni vívmányok rendelkezéseit a Liechtensteini Hercegségre a Belga Királysággal, a Bolgár Köztársasággal, a Cseh Köztársasággal, a Dán Királysággal, a Németországi Szövetségi Köztársasággal, az Észt Köztársasággal, a Görög Köztársasággal, a Spanyol Királysággal, a Francia Köztársasággal, az Olasz Köztársasággal, a Lett Köztársasággal, a Litván Köztársasággal, a Luxemburgi Nagyhercegséggel, a Magyar Köztársasággal, Máltával, a Holland Királysággal, az Osztrák Köztársasággal, a Lengyel Köztársasággal, a Portugál Köztársasággal, a Romániával, a Szlovén Köztársasággal, a Szlovák Köztársasággal, a Finn Köztársasággal és a Svéd Királysággal fenntartott kapcsolataiban kell alkalmazni.
   (2)   A SIS-re vonatkozó, a II. mellékletben említett schengeni vívmányok rendelkezéseit az abban a rendelkezésekben meghatározott időponttól kezdve a Liechtensteini Hercegségre a Belga Királysággal, a Bolgár Köztársasággal, a Cseh Köztársasággal, a Dán Királysággal, a Németországi Szövetségi Köztársasággal, az Észt Köztársasággal, a Görög Köztársasággal, a Spanyol Királysággal, a Francia Köztársasággal, az Olasz Köztársasággal, a Lett Köztársasággal, a Litván Köztársasággal, a Luxemburgi Nagyhercegséggel, a Magyar Köztársasággal, Máltával, a Holland Királysággal, az Osztrák Köztársasággal, a Lengyel Köztársasággal, a Portugál Köztársasággal, a Romániával, a Szlovén Köztársasággal, a Szlovák Köztársasággal, a Finn Köztársasággal és a Svéd Királysággal fenntartott kapcsolataiban kell alkalmazni.
   (3)   2011. június 9-től valós SIS-adatok továbbíthatók a Liechtensteini Hercegség számára.
   A Liechtensteini Hercegség részére 2011. július 19-től, a (4) bekezdésre is figyelemmel, megengedett, hogy adatokat vigyen be a SIS-be és használja a SIS-adatokat.
   (4)   A határellenőrzésnek a Liechtensteini Hercegséggel közös belső határokon való megszüntetése időpontjáig a Liechtensteini Hercegség:

               a)

               nem köteles a területére történő beutazást megtagadni harmadik országok olyan állampolgárai számára, akikkel szemben egy tagállam a SIS-ben a beutazás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzést adott ki, illetve azokat kiutasítani;

               b)

               tartózkodik a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (4) (a továbbiakban: a Schengeni Egyezmény) 96. cikke hatálya alá tartozó adatok bevitelétől.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2011. június 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         PINTÉR S.

      (1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (2)  A 2008/261/EK tanácsi határozat (HL L 83., 2008.3.26., 3. o.) és a 2008/262/EK tanácsi határozat (HL L 83., 2008.3.26., 5. o.).

      (3)  HL L 239., 2000.9.22., 138. o.

      (4)  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

      I. MELLÉKLET

         A SIS-re vonatkozó azon schengeni vívmányok rendelkezéseinek jegyzéke, amelyeket a Liechtensteini Hercegségre alkalmazni kell

                  1.

                  A Schengeni Egyezmény rendelkezései tekintetében:
                  a Schengeni Egyezmény 64. cikke és 92–119. cikke;

                  2.

                  a Schengeni Egyezmény alapján létrehozott Végrehajtó Bizottság SIS-sel kapcsolatos határozatai és nyilatkozatai tekintetében:

                              a)

                              a Végrehajtó Bizottság 1997. december 15-i határozata a SIS központi részére vonatkozó pénzügyi szabályzat módosításáról (SCH/Com-ex (97) 35) (1);

                              b)

                                          —

                                          a Végrehajtó Bizottság 1996. április 18-i nyilatkozata az idegen fogalmának meghatározásáról (SCH/Com-ex (96) decl. 5) (2),

                                          —

                                          a Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i nyilatkozata a SIS szerkezetéről (SCH/Com-ex (99) decl. 2. rev.) (3);

                  3.

                  a SIS-sel kapcsolatos egyéb eszközök tekintetében:

                              a)

                              az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (4), amennyiben a SIS-en belüli adatfeldolgozással kapcsolatban alkalmazandó;

                              b)

                              a Tanács 2000. március 27-i 2000/265/EK határozata a „Sisnet” elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítéséről és működtetéséről a Tanács főtitkárhelyettese által egyes tagállamok nevében kötött szerződéseknek a főtitkárhelyettes által történő igazgatására vonatkozó költségvetési szempontok pénzügyi szabályozásának megállapításáról (5);

                              c)

                              a SIRENE-kézikönyv (6);

                              d)

                              a Tanács 2004. április 29-i 871/2004/EK rendelete a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről (7), és minden későbbi, az új funkciók alkalmazásának időpontjára vonatkozó határozat;

                              e)

                              a Tanács 2005. február 24-i 2005/211/IB határozata néhány új funkciónak – többek között a terrorizmus elleni küzdelemnek – a Schengeni Információs Rendszerbe történő bevezetéséről (8), és minden későbbi, az új funkciók alkalmazásának időpontjára vonatkozó határozat;

                              f)

                              az Európai Parlament és a Tanács 2005. július 6-i 1160/2005/EK rendelete a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménynek a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatok Schengeni Információs Rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos módosításáról (9);

                              g)

                              az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 562/2006/EK rendelete a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról (10), 5. cikk (4) bekezdés a) pont és a II. cím rendelkezései, valamint a Schengeni Információs Rendszerre (SIS) vonatkozó mellékletek;

                              h)

                              a Tanács 2008. október 24-i 1104/2008/EK rendelete a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról (11);

                              i)

                              a Tanács 2008. október 24-i 2008/839/IB határozata a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról (12).

         (1)  HL L 239., 2000.9.22., 444. o.

         (2)  HL L 239., 2000.9.22., 458. o.

         (3)  HL L 239., 2000.9.22., 459. o.

         (4)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

         (5)  HL L 85., 2000.4.6., 12. o.

         (6)  A SIRENE-kézikönyv egyes megjelent részeit lásd: HL C 38., 2003.2.17., 1. o. A kézikönyvet a 2006/757/EK (HL L 317., 2006.11.16., 1. o.) és a 2006/758/EK (HL L 317., 2006.11.16., 41. o.) bizottsági határozat módosította.

         (7)  HL L 162., 2004.4.30., 29. o.

         (8)  HL L 68., 2005.3.15., 44. o.

         (9)  HL L 191., 2005.7.22., 18. o.

         (10)  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.

         (11)  HL L 299., 2008.11.8., 1. o.

         (12)  HL L 299., 2008.11.8., 43. o.

      II. MELLÉKLET

         A SIS-re vonatkozó azon schengeni vívmányok rendelkezéseinek jegyzéke, amelyeket a Liechtensteini Hercegségre az említett rendelkezésekben meghatározott időponttól kell alkalmazni

                  1.

                  az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1986/2006/EK rendelete a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről (1);

                  2.

                  az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1987/2006/EK rendelete a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (2);

                  3.

                  a Tanács 2007. június 12-i 2007/533/IB határozata a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (3).

         (1)  HL L 381., 2006.12.28., 1. o.

         (2)  HL L 381., 2006.12.28., 4. o.

         (3)  HL L 205., 2007.8.7., 63. o.