title: 2005/551/EK: Az Európai Parlament határozata (2005. április 12.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               27.7.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 196/144

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2005. április 12.)
   az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2005/551/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel a Számvevőszék az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2003-as pénzügyi évére vonatkozó éves beszámolójára és az Ügynökség válaszaira (1),
   tekintettel a Tanács 2005. március 8-i ajánlására (6863/2005 – C6-0064/2005),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére, valamint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség megalakításáról szóló 1592/2002/EK rendeletet módosító, 2003. július 22-i 1643/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 49. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 70. és 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel a költségvetési ellenőrző bizottság jelentésére (A6–0074/2005),

               1.

               mentesíti az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatóját a 2003-as pénzügyi év költségvetése végrehajtására vonatkozó felelősség alól;

               2.

               megjegyzéseit a kísérő állásfoglalásban rögzíti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és a kísérő állásfoglalást az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatója, a Tanács, a Bizottság és a Számvevőszék részére, valamint hogy a szövegeket tegye közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

         Josep BORRELL FONTELLES

            az elnök

         Julian PRIESTLEY

            a főtitkár

      (1)  HL C 324., 2004.12.30., 9. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 245., 2003.9.29., 7. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,
      tekintettel a Számvevőszék az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2003-as pénzügyi évére vonatkozó éves beszámolójára és az Ügynökség válaszaira (1),
      tekintettel a Tanács 2005. március 8-i ajánlására (6863/2005 – C6-0064/2005),
      tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
      tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére, valamint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség megalakításáról szóló 1592/2002/EK rendeletet módosító, 2003. július 22-i 1643/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 49. cikkére,
      tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
      tekintettel eljárási szabályzatának 70. és 71. cikkére, valamint V. mellékletére,
      tekintettel a költségvetési ellenőrző bizottság jelentésére (A6-0074/2005),

                  A.

                  mivel az Európai Számvevőszék fent említett jelentésében megállapította, kellő bizonyosságot szerzett arról, hogy a 2003. december 31-én zárult pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és az alapjául szolgáló ügyletek egészében véve jogszerűek és szabályszerűek,

                  B.

                  mivel a Parlament a költségvetési rendelet 185. cikkének megfelelően először mentesíti hatáskörében az Ügynökség igazgatóját a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetése végrehajtását illetően,

                  C.

                  mivel az Ügynökséggel való ilyen kapcsolat életbelépése után a Parlament illetékes bizottsága a kérésnek megfelelően megkapta az Ügynökségtől az információkat, és felkészült az illetékes bizottságok és az Ügynökség közötti szoros együttműködés kialakítására,

            1.   tudomásul veszi az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2003-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának következő adatait;
      Bevételi és kiadási kimutatás a 2003-as pénzügyi évre

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  Revenue

                  Commission subsidies

                  3 725

                  Total revenue (a)

                  3 725

                  Expenditure

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  680

                  Appropriations carried over

                  27

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  153

                  Appropriations carried over

                  396

                  Operating expenditure — Title III of the budget

                  Payments

                  197

                  Appropriations carried over

                  2 486

                  Total expenditure (b)

                  3 939

                  Outturn for the financial year (a – b)

                  – 214

                     Source: Data from the Agency.

            2.   tudomásul veszi a Számvevőszék a költségvetési rendeletnek való megfeleléssel kapcsolatban felmerülő problémákra vonatkozó észrevételeit (például a különböző pénzügyi szereplők feladatai nincsenek elkülönítve, vagy késlekedés tapasztalható a számviteli adatok nyújtásához szükséges rendszerellenőrzés során); tudomásul veszi a Számvevőszék azon észrevételét is, miszerint hiányosságok tapasztalhatók az alkalmazott személyzet díjazásának és jogosultságainak meghatározásakor alkalmazandó szabályokat illetően;
      3.   tudomásul veszi az Ügynökség válaszait a Számvevőszék észrevételeinek teljesítése érdekében tett intézkedéseket illetően;
      4.   álláspontja szerint a hiányosságok elsődleges oka az, hogy az Ügynökség felfutási időszakában van; felkéri az Ügynökséget, hogy ahol szükséges, tegyen további helyreigazító intézkedéseket a Számvevőszék észrevételeinek való teljes megfelelés érdekében;
      5.   sajnálatát fejezi ki, amiért az Ügynökség nem rendelkezik esélyegyenlőségi tervvel, és elvárja, hogy az Ügynökség egy ilyen terv rövid időn belüli kidolgozása révén hamarosan egyenlő esélyeket biztosító munkáltatóvá váljon; elvárja, hogy az Ügynökség ne csak a toborzáskor érvényesítse az egyenlő elbánás elvét, hanem hosszabb távon is segítse elő a nemek közötti egyenlőséget;
      6.   tudomásul veszi az Ügynökség indulási helyzetét és az igazgató által tapasztalt nehézségeket a nemi esélyegyenlőség általános megteremtése elvének szigorú érvényre juttatása terén az alkalmazottak felvételével kapcsolatosan; felkéri az ügynökséget, hogy 2005 év vége előtt dolgozzon ki és vezessen be az európai intézményeknél alkalmazotthoz hasonló pozitív cselekvési tervet, és tegyen külön erőfeszítést az információ és kommunikáció terén a nők bátorítására az ügynökségnél meghirdetett állásokra való jelentkezés terén;
      7.   üdvözli az Ügynökség állampolgárok felé irányuló kommunikációs stratégiája fejlesztésére vonatkozó terveit és reméli, a következő évben további hasonló irányú intézkedésekről hall majd;
      8.   elvárja, hogy az Ügynökség a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésében teljes körű jelentést készítsen az elért haladásról;
      A Bizottságnak és az ügynökségeknek címzett általános pontok

                  9.

                  felidézi álláspontját, hogy miközben támogatta a Bizottság korlátozott számú modell kialakítására irányuló erőfeszítéseit – legalábbis a jövendő „szabályozási” ügynökségeket illetően, azt a nézetet képviselte, hogy az aktuális és a jövőbeli ügynökségek szerkezete alaposabb vizsgálatot igényel intézményközi szinten; azt is hangsúlyozza, hogy mielőtt a Bizottság meghatározná a szabályozási ügynökségek működésének keretfeltételeit, intézményközi megállapodásnak kell a közös irányvonalakat pontosan meghatároznia; ennek még az ügynökségek harmonizált szerkezeti keretrendszerének kialakítása előtt meg kell történnie;

                  10.

                  tudomásul veszi a Bizottság álláspontját (5) a Bizottság alap ügyviteli személyzetén kívüli más szervekre (ideértve az ügynökségeket) feladatok végrehajtása céljából történő hatáskör-átruházásra vonatkozóan; azt az álláspontot képviseli, hogy ez nem felel meg a Parlament azon felhívásának, miszerint alaposabb, intézményközi szintű vizsgálatnak kell alávetni a létező ügynökségek szerkezetét; ezért felkéri a Bizottságot, hogy adjon felvilágosítást ebben a témában, illetve a jövendő átfogó intézményközi, a pénzügyi terven belül vagy azzal párhuzamosan kialakítandó új rendszerre vonatkozó megállapodással kapcsolatban (6);

                  11.

                  felkéri a Bizottságot, szervezze meg és hajtsa végre az egyes ügynökségekről készített értékelések középtávú, azaz a szokásos hároméves ciklusú keresztmetszeti elemzését, azzal a céllal, hogy

                              a)

                              következtetéseket vonjon le az ügynökségi tevékenységeknek az EU politikáival való koherenciáját illetően általában, és az ügynökségek, illetve a bizottság részlegeinek jelenlegi és kifejlesztendő együttműködését és ezek átfedésének elkerülését illetően;

                              b)

                              értékelést készítsen az ügynökségek saját tevékenységi területén végzett munkája eredményének szélesebb európai hozzáadott értékéről, és az ügynökségmodellek helytállóságáról, teljesítményéről és hatékonyságáról az EU-politikák végrehajtása vagy az azokhoz való hozzájárulása tekintetében;

                              c)

                              meghatározza és fokozza az ügynökségek tevékenységének hatását az EU és állampolgárai közötti távolság csökkentése és az EU hozzáférhetőségének és láthatóságának fokozása tekintetében;

                  12.

                  elvárja, hogy egy ilyen átfogó jelentés elérhetővé váljon 2005 végére, hogy le legyen fedve az új költségvetési rendelet bevezetésétől számított hároméves időszak és a megszületendő ügynökségi rendszer új keretrendszere;

                  13.

                  felkéri az ügynökségeket, hogy aktívan vegyenek részt ebben a folyamatban, és működjenek együtt a Bizottsággal, nyújtsanak megfelelő tájékoztatást a működésüket, szerepüket, megbízásukat és szükségleteiket érintő lényeges kérdésekről, illetve bármely olyan más tényezőről, amely segítheti a mentesítési eljárás továbbfejlesztését, illetve hozzájárulhat az ilyen eljárás sikeréhez; felkéri az ügynökségeket, hogy ezeket az információkat az illetékes bizottságok részére is továbbítsák;

                  14.

                  felhívja a Bizottságot, hogy a fentiekkel párhuzamosan, legkésőbb 2005 végéig terjessze elő javaslatait a létező ügynökségek alapító okmányainak módosításait illetően, melyek célja többek között az lenne, hogy optimálissá váljon a Bizottság és az ügynökségek kapcsolata, ezért a javaslatoknak a következő célkitűzéseket kell szem előtt tartaniuk:

                              a)

                              a Bizottság és az ügynökségek közötti kommunikáció fokozása;

                              b)

                              együttműködés kialakítása vagy kiterjesztése a fedezni kívánt szükségletek és a célkitűzések meghatározása, az elérendő eredmények és az elérésükhöz szükséges stratégia, illetve az ellenőrzési és értékelési szabályok kidolgozása területén;

                              c)

                              kiegészítő tevékenységek fokozása, a szükséges források jobb szervezése és hatékony felosztása eredmények elérése érdekében, és kommunikációs stratégia kidolgozása ezen eredmények terjesztése céljából;

                  15.

                  hangsúlyozza, hogy egy új ügynökség létrehozására vonatkozó javaslatról szóló bármely döntés meghozatala előtt a Bizottságnak alaposan értékelnie kell az adott ügynökség funkciójának szükségességét és hozzáadott értékét, figyelembe véve a fennálló struktúrákat, a szubszidiaritás elvét, a költségvetési megszorításokat és az eljárások egyszerűsítését;

                  16.

                  elvárja, hogy a Bizottság sürgősen nyújtsa be az ügynökségek személyzeti politikájára vonatkozó iránymutatásokat, melyeket a Parlament kért a Bizottságtól a 2005-ös költségvetési eljárás befejezése előtti benyújtásra;

            Az ügynökségeknek címzett általános pontok

                  17.

                  elvárja, hogy a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikke (5) bekezdésének megfelelően mostantól valamennyi ügynökségtől megkapja a belső ellenőr által végrehajtott ellenőrzések eredményeit tartalmazó jelentést, az elkészített ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket;

                  18.

                  felkéri az ügynökségeket, tegyenek további erőfeszítéseket a más köztisztviselőkre alkalmazandó személyzeti szabályzat saját személyzetükre történő megfelelő alkalmazása érdekében (toborzási eljárások és az ezzel kapcsolatban hozott döntések, személyes akták, díjazás és egyéb jogosultságok kiszámítása, előmeneteli politika, szabad állások százaléka, kvóták a nemi egyenjogúság figyelembevételére stb.);

                  19.

                  megállapítja, hogy általában véve, az ügynökségek személyzeti összetételét tekintve egyenlőtlenség tapasztalható a férfi és női alkalmazottak százalékos arányában; fájlalja, hogy a személyzet nagyjából egy harmadát kitevő férfiak túlsúlyban vannak a magasabb fokozatú beosztásokban, míg a nők általában az alacsonyabb fokozatú beosztásokban képviseltetik magukat nagyobb arányban; elvárja, hogy az ügynökségek azonnali és hatékony intézkedéseket hozzanak a helyzet javítása érdekében;

                  20.

                  felhívja az ügynökségeket, hogy személyzeti politikájukban biztosítsák a foglalkoztatáshoz, szakképzéshez, előmenetelhez és munkakörülményekhez való hozzáférés terén a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazására vonatkozó 76/207/EGK tanácsi irányelvet módosító, 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) összes vonatkozó előírásainak alkalmazását;

                  21.

                  elvárja, hogy az ügynökségek a Számvevőszék vonatkozó észrevételeire adott válaszként teljes mértékben betartsák a költségvetési rendeletben lefektetett költségvetési alapelveket, különösen az egységesség és a teljesség elvét; felhívja azon ügynökségeket, amelyek még nem teljesítették a költségvetési rendeletben meghatározott számviteli követelményeket, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket és erősítsék meg még jobban eljárásaikat a belső irányítás és ellenőrzés tekintetében a felelősségre vonhatóság, az átláthatóság és az európai hozzáadott érték növelése céljával;

                  22.

                  bátorítja az ügynökségeket, különösen azokat, amelyek más ügynökségekkel közös tevékenységet vagy feladatot teljesítenek, hogy erősítsék meg együttműködésüket, így nyitva új lehetőségeket a fejlődő együttműködések számára; felkéri az ügynökségeket, hogy szükség esetén külön megállapodások (közös nyilatkozatok, szándéknyilatkozatok, kiegészítő jellemzőket felmutató közös tervekről és tevékenységekről vagy programokról szóló határozatok) keretében öntsék hivatalos formába együttműködésüket, hogy elkerüljék a feladatok ismétlődését, hogy minden ügynökség eredménye világosan azonosítható legyen, és hogy a közös erőfeszítések eredménye révén maximalizálható legyen a hozzáadott érték és munkájuk hatása; elvárja, hogy ezzel kapcsolatban rendszeres tájékoztatást kapjon;

                  23.

                  felhívja az ügynökségeket, hogy fordítsanak különös figyelmet az odaítélési eljárásokra és a szerződések kezelésére; felkéri az ügynökségeket, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést igazgatási struktúráikat illetően belső ellenőrzési eljárásaik, csatornáik és irányításuk megerősítése céljából; azt az álláspontot képviseli, hogy szükség és megvalósíthatóság esetén ilyen intézkedés lehet például a kockázatelemzés alapján tanácsadási feladattal megbízott speciális egységek felállítása a szerződésodaítélési eljárások előkészítésének legjobb módjáról, annak érdekében, hogy igény szerint biztosítva legyen a felügyelet és az ellenőrzés végrehajtása; ezzel az üggyel kapcsolatban felhívja a Bizottságot és a Számvevőszéket, hogy erősítse meg együttműködését az ügynökségekkel;

                  24.

                  tudomásul veszi a néhány, különösen az „újonnan létrehozott” ügynökségek igazgatói által említett, a költségvetési rendeletben lefektetett, az ügynökségekre nézve kötelező jelentéskészítési dátumoknak és határidőknek való megfeleléssel kapcsolatban felmerülő nehézségeket; felhívja az ügynökségek igazgatóit, hogy a költségvetési rendelet közelgő, 2005. évi felülvizsgálatát szem előtt tartva, tájékoztassák a költségvetési és a költségvetési ellenőrző bizottságot az addig felmerült problémákról, hogy a felülvizsgálat keretében ezeket is figyelembe lehessen venni; elvárja, hogy az igazgatók külön javaslatokat tegyenek a működési követelményeiknek leginkább megfelelő határidőkre a költségvetési rendeletben az ügynökségek számára meghatározott jelentéstételi kötelezettségek szem előtt tartása mellett;

                  25.

                  tudomásul veszi az ügynökségek igazgatóinak pozitív válaszát a Parlament mentesítés-előkészítésért felelős bizottságának felhívására, miszerint pontosabb kommunikációs rendszert kell kiépíteni, különösen az ügynökségek jelentéskészítési kötelezettségeivel kapcsolatos dokumentumoknak az adott bizottság részére történő átadása tekintetében; álláspontja szerint az ilyen jellegű kommunikáció jobb szervezése megerősíti a Parlament ügynökségekkel való együttműködését, és fokozza a demokratikus ellenőrzést;

                  26.

                  felkéri az ügynökségek igazgatóit, hogy a jövőben a pénzügyi és igazgatási adatokkal együtt bemutatott éves tevékenységi jelentésükhöz csatoljanak a Bizottság főigazgatói által aláírthoz hasonló, tevékenységük jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatot;

                  27.

                  felkéri az ügynökségeket, hogy fejlesszenek ki átfogó kommunikációs stratégiát munkájuk eredményeinek nyilvánosság elé tárására a megfelelő formában (azon túlmenően, hogy ezeket az eredményeket ismertetik az intézményekkel, a tagállamok illetékes szolgálataival, szakemberekkel, partnerekkel vagy meghatározott kedvezményezettekkel); felhívja az ügynökségeket, hogy egy ilyen stratégia kidolgozásának szem előtt tartása mellett fokozzák együttműködésüket és az e cél megvalósítását célzó bevált gyakorlatokat illető információcseréjüket; elvárja, hogy illetékes bizottságait az ügynökségek még a következő mentesítési eljárás előtt annak rendje és módja szerint értesítsék a stratégia kidolgozásának előrehaladásáról, a tevékenységük hatékony és időben történő ellenőrzésének biztosítása érdekében;

            A Számvevőszéknek és az ügynökségeknek címzett általános pontok

                  28.

                  üdvözli a Számvevőszék azon kezdeményezését, hogy táblázattal egészíti ki az ügynökségekről szóló különjelentéseit, amelyben összefoglalja az adott ügynökség hatáskörét, irányítását, rendelkezésre álló forrásait és eredményeit vagy teljesítményét; azt az álláspontot képviseli, hogy ezzel fokozható ezen közösségi szervek munkájának érthetősége és átláthatósága, miközben szükség esetén hasznos összehasonlítási alapot biztosít a Parlament által felvetett harmonizált ügynökségi keretrendszer felállításához;

                  29.

                  felkéri a Számvevőszéket és az ügynökségeket, hogy erősítsék meg együttműködésüket az eljárások és a technikai eszközök területén a hatékony és eredményes költségvetési és pénzügyi irányítás elősegítése érdekében, olyan módszer kidolgozásának szem előtt tartásával, mely már az eljárás kezdetétől előkészíti a terepet a pozitív költségvetési mentesítéshez; elvárja, hogy rendszeresen tájékoztassák az előrehaladásról és a bevált gyakorlatok bevezetésének állapotáról;

                  30.

                  felhívja a Számvevőszéket és az ügynökségeket, hogy még a Számvevőszék mentesítésről szóló végleges jelentésének összeállítása előtt erősítsék meg a kontradiktórius eljárás átláthatóságát az ellentmondások és a kétértelműség elkerülése végett, mivel az veszélyeztethetné az egész eljárás hitelességét; e tekintetben felkéri a Számvevőszéket és a Bizottságot, hogy tegyenek javaslatot a megvalósított fejlesztésekkel és/vagy a felmerült problémákkal kapcsolatos információk frissítésének megvalósítására, a Számvevőszék előkészítő jelentésének első tárgyalásától kezdve egészen a mentesítés megadásáról vagy elutasításáról szóló határozat megszületéséig, hogy ezáltal a lehető legpontosabb kép alakuljon ki az ügynökségek állapotáról.

         (1)  HL C 324., 2004.12.30., 9. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 245., 2003.9.29., 7. o.

         (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (5)  A Bizottságnak a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett „Közös jövőnk építése, a kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei (2007–2013)” című közleménye (COM(2004) 0101, 38. o.) 1. mellékletében lefektetettek szerint.

         (6)  Lásd a 2002. évi mentesítés bizottsági ellenőrző jelentésének mellékletét (COM(2004) 0648, 108. o.).

         (7)  HL L 269., 2002.10.5., 15. o.


title: A Tanács 2014/384/KKBP határozata ( 2014. június 23. ) az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének kinevezéséről szóló 2011/426/KKBP határozat módosításáról

text:
               24.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 183/65

         A TANÁCS 2014/384/KKBP HATÁROZATA
   (2014. június 23.)
   az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének kinevezéséről szóló 2011/426/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkének (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. július 18-án elfogadta a 2011/426/KKBP határozatot (1), amely Peter SØRENSEN-t nevezte ki az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2015. június 30-án lejár.

               (2)

               A legutóbb a 2013/351/KKBP határozattal (2) módosított 2011/426/KKBP határozat az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeget a 2011. szeptember 1-jétől2014. június 30-ig terjedő időszakra állapította meg. A 2014. július 1-jétől2015. június 30-ig terjedő időszakra új pénzügyi referenciaösszeget kell megállapítani.

               (3)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítását.

               (4)

               A 2011/426/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/426/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 5. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
               „Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. július 1-jétől2015. június 30-ig terjedő időszakra 5 250 000 EUR.”

               2.

               A 13. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
               „A megbízatás teljesítéséről szóló átfogó jelentés véglegesített változatát 2015. március előtt kell benyújtani.”

         2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2014. július 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Luxembourgban, 2014. június 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 188., 2011.7.19., 30. o.

      (2)  HL L 185., 2013.7.4., 7. o.


title: 2013/139/EU: A Tanács határozata ( 2013. március 18. ) a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás meghosszabbítása tekintetében az Unió nevében a Nemzetközi Cukortanácsban képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
               20.3.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 77/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. március 18.)
   a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás meghosszabbítása tekintetében az Unió nevében a Nemzetközi Cukortanácsban képviselendő álláspont meghatározásáról
   (2013/139/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:
   a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás, melyet a Közösség a 92/580/EGK tanácsi határozattal (1) kötött meg, 1993. január 1-jén lépett hatályba három éves, vagyis 1995. december 31-ig tartó időszakra. Azóta rendszeresen, további két éves időszakokkal meghosszabbították. Legutóbb 2011 májusában, a Nemzetközi Cukortanács határozatával hosszabbították meg, így 2013. december 31-ig marad hatályban. Az Uniónak érdekében áll a megállapodás további meghosszabbítása. Ezért a Nemzetközi Cukortanácsban az Uniót képviselő Bizottságot fel kell hatalmazni a meghosszabbítás mellett történő szavazásra,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Unió nevében a Nemzetközi Cukortanácsban képviselendő álláspont a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás újabb, két évig terjedő időtartamra történő meghosszabbítása melletti szavazás.
   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezt az álláspontot képviselje a Nemzetközi Cukortanácsban.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. március 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. COVENEY

      (1)  HL L 379., 1992.12.23., 15. o.


title: 2012/338/EU: A Tanács határozata ( 2012. április 23. ) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               27.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 166/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. április 23.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2012/338/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (1) (a továbbiakban: az euromediterrán megállapodás) 1995. november 20-án aláírták.

               (2)

               A Tanács 2005. november 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek kereskedelmének további liberalizációja érdekében tárgyalásokat folytasson egyes földközi-tengeri országokkal. Az Izraellel folytatott tárgyalások 2008. július 18-án sikeresen lezárultak. Az említett tárgyalások eredményeit a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, valamint a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyvnek és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás (2) (a továbbiakban: a 2010. évi megállapodás) tartalmazza, amely 2010. január 1-jén lépett hatályba.

               (3)

               A 2010. évi megállapodás hatálybalépését követően az Európai Bizottság és Izrael az említett megállapodás alkalmazásával kapcsolatos technikai megbeszéléseket tartott. E megbeszélések során kiderült, hogy az euromediterrán megállapodás esetében bizonyos technikai kiigazításokra van szükség az Európai Közösségek és Izrael Állam között megkötött, 2000-ben, illetve 2006-ban hatályba lépett előző megállapodásokban szereplő kötelezettségvállalásoknak való megfelelés érdekében. 2011. szeptember 19-én a Bizottság és Izrael lezárta a szükséges technikai kiigazításokkal kapcsolatos tárgyalásokat; a szóban forgó technikai kiigazításokat az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött új megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) tartalmazza.

               (4)

               A megállapodást – feltételezve annak későbbi megkötését – az Unió nevében alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás aláírása – annak megkötésére figyelemmel (3) – az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli a megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírására jogosult személyt, feltételezve a megállapodás későbbi megkötését.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. április 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 147., 2000.6.21., 3. o.

      (2)  HL L 313., 2009.11.28., 83. o.

      (3)  A megállapodás szövege a megkötéséről szóló határozattal együtt kerül közzétételre.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/1194 határozata (2016. július 12.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EU BAM Rafah/1/2016)

text:
               22.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 197/3

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2016/1194 HATÁROZATA
   (2016. július 12.)
   a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EU BAM Rafah/1/2016)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló, 2005. november 25-i 2005/889/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 2005/889/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy meghozza a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

               (2)

               A PBB 2015. július 7-én elfogadta az EU BAM Rafah/1/2015 határozatot (2), amellyel Natalina CEA-t nevezte ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé a 2015. július 1-től2016. június 30-ig tartó időszakra.

               (3)

               A Tanács 2016. július 7-én elfogadta a (KKBP) 2016/1107 határozatot (3), amellyel meghosszabbította az EU BAM Rafah megbízatását a 2016. július 1-től2017. június 30-ig tartó időszakra.

               (4)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy hosszabbítsák meg Natalina CEA-nek az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként betöltött megbízatását a 2016. július 1-től2017. június 30-ig tartó időszakra,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság meghosszabbítja Natalina CEA-nek az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként való megbízatását a 2016. július 1-jétől2017. június 30-ig tartó időszakra.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2016. július 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 327., 2005.12.14., 28. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2015/1128 határozata (2015. július 7.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/1/2015) (HL L 184., 2015.7.11., 16. o.).

      (3)  A Tanács (KKBP) 2016/1107 határozata (2016. július 7.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 183., 2016.7.8., 64. o.).


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1692 határozata (2017. április 27.) az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/271

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1692 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében az ügynökség számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra, (05873/2017 – C8-0062/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) és a 460/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 526/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 21. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0115/2017),

               1.

               jóváhagyja az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 449., 2016.12.1., 138. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 165., 2013.6.18., 41. o.

      (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: A Tanács határozata (2001. december 6.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0886

Hivatalos Lap L 328 , 13/12/2001 o. 0001 - 0003

		A Tanács határozata(2001. december 6.)a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről(2001/886/IB)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, 31. cikke a) és b) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Belga Királyság és a Svéd Királyság kezdeményezésére [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel:(1) A közös határokon az ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló 1990. évi Egyezmény (a továbbiakban "1990. évi Schengeni Egyezmény") IV. címének rendelkezései értelmében létrehozott Schengeni Információs Rendszer az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányok rendelkezései alkalmazásának alapvető eszköze.(2) A Schengeni Információs Rendszer jelenlegi formájában legfeljebb 18 résztvevő állam kiszolgálásához elegendő kapacitással rendelkezik. A rendszer jelenleg 13 tagállam és két másik állam (Izland és Norvégia) által használható, s a szándékok szerint a belátható jövőben az Egyesült Királyság és Írország számára is lehetővé válik a rendszer használata. A rendszert azonban nem úgy tervezték, hogy az Európai Unió bővítését követően kiszolgálja az Európai Unió megnövekedett számú tagállamait.(3) Ezen oknál fogva, valamint annak érdekében, hogy az érdekeltek fel tudják használni az informatika legújabb fejlesztési eredményeit, valamint új funkciók bevezetésének lehetővé tétele érdekében szükség van a Schengeni Információs Rendszer új, második generációjának (SIS II) kifejlesztésére, ahogyan azt a Végrehajtó Bizottság 1997. október 7-én hozott SCH/Com-ex (97) 24 határozata [3] már elismerte.(4) A SIS II kifejlesztésének költségeit a Tanács erre vonatkozó 2001. május 29-i következtetéseivel összhangban az Európai Unió költségvetésére kell terhelni. Ez a határozat a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelettel [4] együtt képezi a szükséges jogalapot a SIS II kifejlesztéséhez szükséges előirányzatoknak az Unió költségvetésébe történő belefoglalásához, valamint a költségvetés ezen részének végrehajtásához.(5) A jogalap két részből áll: az egyik ez a határozat az Európai Unióról szóló szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, 31. cikkének a) és b) pontja és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján, a másik egy, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 66. cikkén alapuló tanácsi rendelet. Ennek oka, hogy az 1990. évi Schengeni Egyezmény 92. cikkének értelmében a Schengeni Információs Rendszernek lehetővé kell tennie a tagállamok által kijelölt hatóságok számára, hogy automatizált lekérdezési eljárás révén hozzáférhessenek a személyekre és tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez a nemzeti jognak megfelelően végzett határellenőrzések és más, az országon belül végzett rendőrségi és vámellenőrzések céljából, illetve vízumok és tartózkodási engedélyek kiadása, valamint az idegenrendészeti jogszabályok alkalmazása céljából a személyek mozgására vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezései alkalmazásának keretében.(6) Az a tény, hogy a SIS II kifejlesztésének az Unió költségvetéséből történő finanszírozásának jogalapja két különböző jogi aktusból tevődik össze, nem érinti azt az elvet, miszerint a Schengeni Információs Rendszer egy egységes, integrált információs rendszer és annak is kell maradnia, és hogy a SIS II rendszert ilyen rendszerként kell fejleszteni.(7) Ez a határozat nem érinti a SIS II működését és használatát részletesen szabályozó szükséges jogszabályok jövőbeni elfogadását, például többek között a rendszerbe bevihető adatok kategóriáinak leírását, az adatok bevitelének célját és a bevitel kritériumait, a SIS rekordok tartalmát, beleértve az adatok helyességéért viselt felelősséget meghatározó szabályokat, a figyelmeztető jelzések időtartamára, összekapcsolására és összeférhetőségére, a SIS adatok elérésére és a személyes adatok védelmére és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat is.(8) Ez a határozat meghatározza a végrehajtásához szükséges intézkedések megtételére vonatkozó eljárásokat, amelyek megfelelnek a 2424/2001/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, annak biztosítása érdekében, hogy a SIS II egységes egészként történő kifejlesztésére egy egységes végrehajtási folyamat kerüljön alkalmazásra.(9) Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztése, amelyek az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat [5] 1. cikkének G. pontjában, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló 2000/365/EK tanácsi határozat [6] 8. cikkének (2) bekezdésében említett terület hatálya alá tartoznak.(10) Szükség van olyan megegyezésre, amely lehetővé teszi, hogy Izland és Norvégia képviselői bekapcsolódjanak a Bizottságot végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságok tevékenységébe. Egy ilyen megegyezést vettek fontolóra a Közösség, valamint Izland és Norvégia közötti levélváltásban, amelyet a fent említett társulási megállapodáshoz csatoltak.(11) Ez a határozat nem érinti a 2000/365/EK tanácsi határozatban meghatározott rendelkezéseket Nagy-Britannia részleges részvételére vonatkozóan a schengeni vívmányok alkalmazásában,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz 1990. évi Schengeni Egyezmény IV. címének rendelkezései értelmében létrehozott Schengeni Információs Rendszert egy új rendszernek, a Schengeni Információs Rendszer II-nek (SIS II) kell felváltania, amely lehetővé teszi, hogy az új tagállamok integrálódjanak a rendszerbe.2. cikkA SIS II-t, amely egy egységes integrált rendszer, az e határozatban meghatározott eljárásoknak megfelelően a Bizottság fogja kifejleszteni.3. cikkA SIS II kifejlesztéséhez szükséges intézkedéseket az 5. cikkben meghatározott irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni, amennyiben azok nem a 4. cikkben felsorolt kérdéseket érintik.4. cikkA 6. cikkben említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell megtenni a SIS II kifejlesztéséhez szükséges, az alább felsorolt kérdéseket érintő intézkedéseket:a) a rendszer fizikai felépítésének megtervezése, beleértve a kommunikációs hálózatát is;b) a személyes adatok védelmét befolyásoló műszaki szempontok;c) a tagállamok költségvetései szempontjából súlyos pénzügyi kihatásokkal, illetve a tagállamok nemzeti rendszerei számára súlyos műszaki kihatásokkal járó műszaki szempontok;d) a biztonsági követelmények meghatározása.5. cikk(1) Ahol erre a cikkre hivatkoznak, a Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselőjének elnökletével tevékenykedő irányítóbizottság segíti.(2) A bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetett eljárásiszabályzat-minta alapján a bizottság, elnökének javaslatára, elfogadja saját eljárási szabályzatát.(3) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(4) A Bizottság azonnal alkalmazandó intézkedéseket fogad el. Ha azonban ezek nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság ezeket az intézkedéseket haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben a Bizottság azoknak az intézkedések alkalmazását, amelyekről határozott, a Tanács fenti közlésétől számított két hónapos időtartamra elhalaszthatja.(5) A Tanács a 4. bekezdés szerinti időtartamon belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.6. cikk(1) Ahol erre a cikkre hivatkoznak, a Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselőjének elnökletével tevékenykedő szabályozási bizottság segíti.(2) A bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetett eljárásiszabályzat-minta alapján a bizottság, elnökének javaslatára, elfogadja saját eljárási szabályzatát.(3) A Bizottság képviselője terjeszti a bizottság elé a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság az elnök által a kérdés sürgősségének függvényében meghatározott határidőn belül adja meg véleményét a tervezetről. A véleményt azzal a többséggel kell megadni, amelyet az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikkének (2) bekezdése a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghozandó határozatok elfogadására meghatároz. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon súlyozzák. Az elnök nem szavaz.(4) A Bizottság elfogadja az előirányzott intézkedéseket, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.(5) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet.(6) A Tanács az elé terjesztéstől számított két hónapos határidőn belül minősített többséggel határozhat a javaslatról.Ha e határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia. A Bizottság a Tanácsnak egy módosított javaslatot nyújthat be, ismételten benyújthatja eredeti javaslatát vagy egy jogalkotási javaslatot terjeszthet elő.Ha az említett határidő lejártával a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktust nem fogadta el, vagy nem jelezte, hogy a végrehajtási intézkedésekre vonatkozó javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el.7. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a határozat 2006. december 31-én hatályát veszti.Kelt Brüsszelben, 2001. december 6-án.a Tanács részérőlaz elnökM. Verwilghen[1] HL C 183., 2001.6.29., 14. o.[2] 2001. október 23-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL L 239., 2000.9.22., 442. o.[4] HL L 328., 2001.12.13., 4. o.[5] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[6] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.--------------------------------------------------


title: 2010/773/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2010. november 25. ) az eurobankjegy gyártóinak minőségi akkreditációjáról (EKB/2010/22)

text:
               15.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/14

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2010. november 25.)
   az eurobankjegy gyártóinak minőségi akkreditációjáról
   (EKB/2010/22)
   (2010/773/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 16. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 128. cikkének (1) bekezdése és a KBER Alapokmányának 16. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unión belül kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult eurobankjegyek kibocsátásának engedélyezésére. E jog magában foglalja az eurobankjegyek mint fizetőeszközök sértetlenségének védelmére szolgáló intézkedések meghozatalára vonatkozó hatáskört.

               (2)

               Az eurobankjegyek és eurobankjegy-alapanyagok azonos minőségi követelmények szerinti előállítása kiemelkedő jelentőségű azok minőségének garantálása céljából, függetlenül azok gyártásának helyétől.

               (3)

               Ezért egy minőségi akkreditációs eljárást kell bevezetni annak biztosítása céljából, hogy csak azon gyártókat akkreditálják az eurobankjegyek és eurobankjegy-alapanyagok előállítására, amelyek megfelelnek a minőségi minimumkövetelményeknek,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   I.   SZAKASZ

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   a)   „minőségi akkreditáció”: a 3. és 4. cikkben megállapított hatályú, az EKB által valamely gyártónak nyújtott státus, amely megerősíti, hogy a gyártó megfelel a minőségi követelményeknek;
   b)   „eurobankjegy-előállítási tevékenység”: eurobankjegyek vagy bármely eurobankjegy-alapanyag előállítása;
   c)   „gyártó”: minden olyan jogalany, amely eurobankjegy-előállítási tevékenységben részt vesz vagy részt kíván venni;
   d)   „gyártási helyszín”: minden olyan helyiség, amelyet a gyártó eurobankjegy-előállítási tevékenység céljára használ vagy használni kíván;
   e)   „minőségi követelmények”: az EKB által külön meghatározott olyan anyagi jogi szabályok, amelyeknek a minőségi akkreditációt kérelmező gyártónak meg kell felelnie;
   f)   „minőségi előírások”: a gyártó által a gyártási helyszínen a minőségi követelményeknek való megfelelés céljából hozott intézkedések;
   g)   „tanúsító hatóság”: olyan független tanúsító hatóság, amely értékeli a gyártó minőségkezelési rendszereit, és jogosult annak tanúsítására, hogy a gyártó teljesíti az ISO 9001 szabványsorozat követelményeit;
   h)   „eurobankjegy-alapanyag”: az eurobankjegyek gyártásához használt papír, tinta, fólia és szál;
   i)   „az euro biztonságos kezelést igénylő elemei” és „az euro biztonságos kezelést igénylő elemeivel kapcsolatos tevékenységek”: az eurobankjegyek tekintetében az euro biztonságos kezelést igénylő elemeit előállítók biztonsági akkreditációs eljárásairól szóló, 2008. május 15-i EKB/2008/3 határozatban (1) megállapított fogalommeghatározás szerint értendők;
   j)   „EKB-munkanap”: bármely nap hétfőtől péntekig, kivéve az EKB munkaszüneti napokat;
   k)   „NKB”: olyan tagállam nemzeti központi bankja, amelynek pénzneme az euro;
   l)   „ellenőrzés előtti kérdőív”: a minőség-ellenőrzést végző csoport által a gyártótól a gyártási helyszínnel vagy a legutóbbi minőség-ellenőrzés óta a minőségi követelményekben bekövetkezett bármely változással kapcsolatos információk összegyűjtésére használt formanyomtatvány.
   2. cikk
   Általános elvek
   (1)   A gyártónak eurobankjegy-előállítási tevékenysége megkezdését vagy folytatását megelőzően az EKB-tól minőségi akkreditációt kell kérnie és kapnia.
   (2)   Az akkreditált gyártó csak azokon a gyártási helyszíneken végezhet eurobankjegy-előállítási tevékenységet, amelyekre e határozat alapján minőségi akkreditációt kapott.
   (3)   Az EKB minőségi akkreditációra vonatkozó követelményei minimumkövetelmények. A gyártók elfogadhatnak és végrehajthatnak szigorúbb minőségi előírásokat, amelyeket a minőségi követelményekben meghatározottaknak megfelelően a minőségi tervükben kell megállapítaniuk.
   (4)   Az Igazgatóság rendelkezik hatáskörrel a gyártó minőségi akkreditációjára vonatkozó minden határozat meghozatalára, figyelembe véve a Bankjegybizottság véleményét, és tájékoztatja azokról a Kormányzótanácsot.
   (5)   A gyártó viseli mindazon költségeket és kapcsolódó veszteségeket, amelyek e határozat alkalmazásával kapcsolatban a gyártónál felmerülnek.
   (6)   E határozat rendelkezései nem érintik az e határozat hatálybalépése előtt megadott teljes vagy ideiglenes minőségi akkreditációt.
   3. cikk
   Teljes minőségi akkreditáció
   (1)   A gyártó csak akkor végezhet eurobankjegy-előállítási tevékenységet, ha az EKB erre a tevékenységre teljes minőségi akkreditációt ad.
   (2)   A gyártó az eurobankjegy-előállítási tevékenységre teljes minőségi akkreditációt akkor kaphat, amennyiben megfelel az alábbi összes feltételnek:

               a)

               a teljes minőségi akkreditáció megkérését megelőző 24 hónapban eurobankjegy-előállítási tevékenységben vett részt, vagy a 4. cikkben meghatározott ideiglenes minőségi akkreditációt kapott, és a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően eurobankjegy-előállítási tevékenységbe kezdett;

               b)

               egy adott gyártási helyszínen meghatározott eurobankjegy-előállítási tevékenység tekintetében megfelel az ISO 9001 minőségkezelési szabványsorozatnak, és a tanúsító hatóság erről tanúsítványt állított ki;

               c)

               a fent említett gyártási helyszínen a fent említett eurobankjegy-előállítási tevékenység tekintetében megfelel a minőségi követelményeknek;

               d)

               ha az euro biztonságos kezelést igénylő elemeit állítja elő, a fenti gyártási helyszínen az euro biztonságos kezelést igénylő elemeivel kapcsolatos fent említett tevékenységre az EKB/2008/3 határozat alapján teljes biztonsági akkreditációt kapott;

               e)

               nyomda esetében gyártási helyszíne valamely tagállamban található; és

               f)

               nem nyomda esetében gyártási helyszíne valamely tagállamban vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) valamely tagállamában található.

         (3)   Az Igazgatóság a Bankjegybizottság véleményét is figyelembe véve eseti jelleggel kivételt tehet az elhelyezkedésre vonatkozóan az e) és f) pontban meghatározott követelmény alól. Minden ilyen határozatról haladéktalanul értesíteni kell a Kormányzótanácsot. Az Igazgatóságot kötik a Kormányzótanács e kérdésben hozott határozatai.
   (4)   A gyártó a teljes akkreditációt 24 hónapra kapja meg, a 15., 16. vagy 17. cikk alapján hozott határozat szerint. A teljes minőségi akkreditáció 24 havonta megújítható.
   (5)   Az akkreditált gyártó az EKB előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem szervezheti ki, illetve nem adhatja át az eurobankjegyek vagy eurobankjegy-alapanyagok előállítását más gyártási helyszínnek vagy harmadik személynek, beleértve a gyártó leányvállalatait és kapcsolt vállalkozásait is.
   4. cikk
   Ideiglenes minőségi akkreditáció
   (1)   Ha a gyártó a teljes akkreditáció megkérése előtti 24 hónap során nem vesz részt a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában leírt eurobankjegy-előállítási tevékenységben, a tervezett eurobankjegy-előállítási tevékenységre ideiglenes minőségi akkreditációt kaphat.
   (2)   A gyártónak a tervezett eurobankjegy-előállítási tevékenységre ideiglenes minőségi akkreditáció akkor adható, ha teljesíti a következő feltételek mindegyikét:

               a)

               egy adott gyártási helyszínen a tervezett eurobankjegy-előállítási tevékenység tekintetében megfelel az ISO 9001 minőségkezelési szabványsorozatnak, és a tanúsító hatóság erről tanúsítványt állított ki;

               b)

               létrehozta azokat az eljárásokat és infrastruktúrát, amelyek a fent említett gyártási helyszínen a fent említett eurobankjegy-előállítási tevékenység tekintetében a minőségi követelményeknek való megfeleléshez szükségesek;

               c)

               ha az euro biztonságos kezelést igénylő elemeinek előállítását tervezi, a fent említett gyártási helyszínre az euro biztonságos kezelést igénylő elemeivel kapcsolatos tervezett tevékenységre az EKB/2008/3 határozatnak megfelelően biztonsági akkreditációt kapott;

               d)

               nyomda esetében gyártási helyszíne valamely tagállamban található; és

               e)

               nem nyomda esetében gyártási helyszíne valamely tagállamban vagy az EFTA valamely tagállamában található.

         (3)   A gyártó ideiglenes minőségi akkreditációt egy évre kaphat, a 15., 16. vagy 17. cikk alapján hozott határozat szerint. Ha a gyártó ezen az időtartamon belül eurobankjegy-előállítási tevékenységre pályázik vagy megbízást kap, ideiglenes biztonsági akkreditációja szükség szerint meghosszabbítható az EKB teljes minőségi akkreditáció megadására vonatkozó határozatának meghozataláig.
   II.   SZAKASZ

      ELJÁRÁS TELJES MINŐSÉGI AKKREDITÁCIÓ ESETÉN

   5. cikk
   Az eljárás megindítására vonatkozó kérelem és a minőség-ellenőrzést végző csoport kijelölése
   (1)   A tervezett eurobankjegy-előállítási tevékenységre ideiglenes minőségi akkreditációval rendelkező azon gyártóknak, akik ezt a tevékenységet végezni kívánják, illetve akik az elmúlt 24 hónapban eurobankjegy-előállítási tevékenységet végeztek és ezt a tevékenységet folytatni kívánják, írásbeli kérelmet kell benyújtaniuk az EKB-hoz a teljes minőségi akkreditációs eljárás megindítása céljából. A kérelemnek az összes alábbi elemet tartalmaznia kell:

               a)

               a gyártási helyszín leírása és annak helye, valamint azon eurobankjegy-előállítási tevékenység meghatározása, amelyre a gyártó teljes minőségi akkreditációt kér;

               b)

               a végzett eurobankjegy-előállítási tevékenységre vonatkozó információk;

               c)

               a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett tanúsítvány másolata.

         (2)   Az EKB ellenőrzi, hogy a gyártó megfelel-e az (1) bekezdésben megállapított követelményeknek, és az eljárás megindítására vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított harminc EKB-munkanapon belül tájékoztatja a gyártót ezen értékelés eredményéről. Az EKB ezt a határidőt egy alkalommal a gyártónak küldött írásbeli értesítéssel meghosszabbíthatja. Az EKB az értékelés elvégzése során az (1) bekezdésben felsorolt követelményekre vonatkozóan további információkat kérhet a gyártótól. Ha az EKB további információkat kér, a gyártót azok kézhezvételétől számított húsz EKB-munkanapon belül tájékoztatja az értékelés eredményéről. Az EKB megállapodhat a gyártóval az e bekezdésben említett határidők meghosszabbításáról.
   (3)   Kedvező értékelés esetén az EKB tájékoztatja a gyártót arról, hogy a gyártó telephelyén minőség-ellenőrzést fognak végezni. Az EKB kijelöl egy minőség-ellenőrzést végző csoportot, amely az EKB és az NKB-k szakértőiből áll. A kijelöléskor kerülni kell az összeférhetetlenséget. Ha az összeférhetetlenség a kijelölést követően keletkezik, az EKB azonnal leváltja a szóban forgó szakértőt egy olyan szakértőre, akinek tekintetében összeférhetetlenség nem áll fenn.
   (4)   Az EKB elutasítja az eljárás megindítására vonatkozó kérelmet, és erről a határozatáról – az indokok megjelölésével – írásban értesíti a gyártót, ha:

               a)

               a gyártó nem adja meg az (1) bekezdés alapján kért információkat;

               b)

               a gyártó egy közösen megállapítandó, ésszerű határidőn belül nem adja meg az EKB által a (2) bekezdés alapján kért további információkat;

               c)

               az EKB visszavonta a gyártó teljes minőségi akkreditációját, és a visszavonásról szóló határozatban megadott, az újbóli kérelmezésre vonatkozó tilalmi időszak még nem telt el;

               d)

               a gyártási helyszín helye nem felel meg a 3. cikk (2) bekezdésének e) vagy f) pontjában meghatározott követelményeknek;

               e)

               a gyártó az euro biztonságos kezelést igénylő elemeit állítja elő, és az EKB nem adta meg számára a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett biztonsági akkreditációt.

         (5)   Ha egy akkreditált gyártó meg kívánja újíttatni a minőségi akkreditációját, és feltéve, hogy a 7. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően megállapított határidő előtt újból teljes minőségi akkreditációt kérelmez, minőségi akkreditációja mindaddig érvényes marad, amíg az EKB meghozza a 7. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot.
   6. cikk
   Minőség-ellenőrzés
   (1)   A minőség-ellenőrzés a gyártó és az EKB által közösen megállapított időpontban kezdődik. Ha a gyártó nyomda, a minőség-ellenőrzést eurobankjegy-előállítás során kell lefolytatni.
   (2)   Az EKB a minőség-ellenőrzés előtt legkésőbb két héttel megküld a gyártónak egy ellenőrzés előtti kérdőívet, amelyet ez utóbbinak ki kell töltenie, és legkésőbb egy héttel a minőség-ellenőrzés előtt az EKB számára vissza kell küldenie.
   (3)   A minőség-ellenőrzés azon gyártási helyszínen történik, amelyre a gyártó minőségi akkreditációt kér.
   (4)   A minőség-ellenőrzést végző csoport megvizsgálja, hogy a gyártó minőségi előírásai megfelelnek-e a minőségi követelményeknek. Ha a gyártó a minőségi követelményeknek való megfelelés érdekében javasolja fejlesztések bevezetését, a minőségi akkreditáció csak akkor adható meg, ha ezek a fejlesztések megtörténtek. A minőség-ellenőrzést végző csoport a (6) bekezdésben említett, ellenőrzésről szóló jelentéstervezet gyártónak való megküldése előtt nyomon követő minőség-ellenőrzést végezhet annak vizsgálata céljából, hogy az ilyen fejlesztéseket követően a minőségi előírások megfelelnek-e a minőségi követelményeknek.
   (5)   A minőség-ellenőrzést végző csoport a minőség-ellenőrzés – és adott esetben a nyomon követő minőség-ellenőrzés – befejeztével és a gyártási helyszínről való távozás előtt ténybeli megállapításairól – beleértve valamennyi, a minőségi követelményeknek való meg nem felelést és a gyártó által javasolt fejlesztést – egy előzetes összefoglalót készít, amelyet a minőség-ellenőrzést végző csoport és a gyártó kölcsönösen fogad el és ír alá.
   (6)   A minőség-ellenőrzést végző csoport az előzetes összefoglaló alapján elkészíti ellenőrzési jelentéstervezetet. E jelentés különösen az alábbiakra vonatkozó részletes adatokat tartalmazza:

               a)

               a gyártási helyszínen bevezetett, a minőségi követelményeknek megfelelő minőségi előírások;

               b)

               a minőség-ellenőrzést végző csoport által megállapított, a minőségi követelményeknek való meg nem felelés bármely esete;

               c)

               a gyártó által a minőség-ellenőrzés során tett bármely intézkedés;

               d)

               a gyártó által javasolt bármely fejlesztés, és amennyiben nyomon követő minőség-ellenőrzést végeztek, a minőség-ellenőrzést végző csoport arra vonatkozó értékelése, hogy e fejlesztéseket végrehajtották-e;

               e)

               a minőség-ellenőrzést végző csoport arra vonatkozó értékelése, hogy meg kell-e adni a teljes minőségi akkreditációt.

         (7)   Az ellenőrzésről szóló jelentéstervezetet a minőség-ellenőrzés vagy adott esetben a nyomon követő minőség-ellenőrzés befejezésének időpontjától számított harminc EKB-munkanapon belül meg kell küldeni a gyártónak. A gyártó a kézhezvételtől számított harminc EKB-munkanapon belül észrevételeket tehet az ellenőrzésről szóló jelentéstervezetre. Az EKB a 7. cikk szerinti határozathozatalt megelőzően a gyártó észrevételeit figyelembe véve véglegesíti az ellenőrzésről szóló jelentéstervezetet. Az EKB megállapodhat a gyártóval az e bekezdésben említett határidők kiterjesztésében.
   (8)   E cikk rendelkezései ellenére az eurobankjegyek vagy az eurobankjegy-alapanyagok minőségét érintő minőségi problémák esetén az EKB eseti minőség-ellenőrzést szervezhet a kérdés megvizsgálása céljából. Az (5)–(7) bekezdést megfelelően alkalmazni kell.
   7. cikk
   A teljes minőségi akkreditációról szóló határozat
   (1)   Az EKB írásban értesíti a gyártót a teljes minőségi akkreditáció iránti kérelmére vonatkozó határozatáról az azt követő harminc EKB-munkanapon belül, hogy kézhez vette a gyártó ellenőrzési jelentéstervezetre tett észrevételeit, vagy hogy az ilyen észrevételek megtételére nyitva álló határidő letelt.
   (2)   Kedvező határozat esetén az EKB a gyártónak teljes minőségi akkreditációt ad. Ez a határozat egyértelműen tartalmazza a következőket:

               a)

               a gyártó;

               b)

               azon eurobankjegy-előállítási tevékenység és gyártási helyszín, amelyre a teljes minőségi akkreditációt megadták;

               c)

               a teljes minőségi akkreditáció lejáratának időpontja;

               d)

               az a)–c) pontra vonatkozó összes egyedi feltétel.

         A határozat a csatolt, ellenőrzésről szóló végleges jelentésben szereplő információkon alapul.
   (3)   Amennyiben a gyártó nem kap teljes minőségi akkreditációt, az EKB feltünteti ennek indokokat, és a gyártó megindíthatja a 18. cikkben említett felülvizsgálati eljárást.
   III.   SZAKASZ

      ELJÁRÁS IDEIGLENES MINŐSÉGI AKKREDITÁCIÓ ESETÉBEN

   8. cikk
   Az eljárás megindítására vonatkozó kérelem és az előzetes minőség-ellenőrzést végző csoport kijelölése
   (1)   Ha a gyártó:

               i.

               az ideiglenes minőségi akreditáció kérelmezését megelőző 24 hónapban nem végzett eurobankjegy-előállítási tevékenységet; vagy

               ii.

               nem végzett semmiféle eurobankjegy-előállítási tevékenységet, de valamely NKB vagy nyomda eurobankjegy-előállítási tevékenység megkezdését kérte tőle,

         ideiglenes minőségi akkreditációs eljárás kezdeményezése céljából írásbeli kérelmet nyújt be az EKB-hoz.
   A kérelemnek az összes alábbi elemet tartalmaznia kell:

               a)

               a gyártási helyszín és annak helye, valamint azon eurobankjegy-előállítási tevékenység meghatározása, amelyre a gyártó ideiglenes minőségi akkreditációt kér;

               b)

               a végzendő eurobankjegy-előállítási tevékenységre vonatkozó információk;

               c)

               a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett tanúsítvány másolata.

         (2)   Azon gyártó, amelynek az ideiglenes minőségi akkreditációja lejárt, új ideiglenes minőségi akkreditációt kérelmezhet. Az (1) bekezdés alapján előírt információk mellett az EKB-hoz benyújtandó írásbeli kérelemben a gyártónak meg kell határoznia azokat az indokokat, amelyek miatt a) nem pályázott; vagy b) nem kapott megbízást a 4. cikk (3) bekezdésében említett eurobankjegy-előállítási tevékenységre.
   (3)   Az EKB ellenőrzi, hogy a gyártó megfelelt-e az (1) és (2) bekezdésben megállapított követelményeknek, és a gyártót az eljárás megindítására vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított harminc EKB-munkanapon belül tájékoztatja ezen értékelés eredményéről. Az EKB ezt a határidőt egy alkalommal a gyártónak küldött írásbeli értesítéssel meghosszabbíthatja. Az EKB ezen értékelés elvégzése során az (1) és (2) bekezdésben felsorolt követelményekre vonatkozóan további információkat kérhet a gyártótól. Ha az EKB további információkat kér, a gyártót ezek kézhezvételétől számított húsz EKB-munkanapon belül tájékoztatja az értékelés eredményéről. Az EKB megállapodhat a gyártóval az e bekezdésben említett határidők meghosszabbításában.
   (4)   Kedvező értékelés esetén az EKB tájékoztatja a gyártót arról, hogy a gyártó telephelyein előzetes minőség-ellenőrzést fognak végrehajtani. Az előzetes minőség-ellenőrzést végző csoportot az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően kell kijelölni.
   (5)   Az EKB elutasítja az eljárás megindítására vonatkozó kérelmet, és elutasításáról – az indokok megjelölésével – írásban értesíti a gyártót, ha:

               a)

               a gyártó nem adja meg az (1) és (2) bekezdés alapján előírt információkat;

               b)

               a gyártó egy közösen megállapítandó ésszerű határidőn belül nem adja meg az EKB által a (3) bekezdés alapján kért további információkat;

               c)

               az EKB visszavonta az ideiglenes vagy teljes minőségi akkreditációt, és a visszavonásról szóló határozatban megadott, az újbóli kérelmezésre vonatkozó tilalmi időszak még nem telt el;

               d)

               a gyártási helyszín helye nem felel meg a 4. cikk (2) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott követelményeknek;

               e)

               a gyártó az euro biztonságos kezelést igénylő elemeinek előállítását tervezi, és az EKB nem adta meg számára a 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett biztonsági akkreditációt.

         (6)   A (2) bekezdést is figyelembe véve, ha egy akkreditált gyártó meg kívánja újíttatni a minőségi akkreditációját, és feltéve, hogy a 10. cikk (2) bekezdésének c) pontjának megfelelően megállapított határidő előtt újból ideiglenes minőségi akkreditációt kérelmez, minőségi akkreditációja mindaddig érvényes marad, amíg az EKB meghozza a 10. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot.
   9. cikk
   Előzetes minőség-ellenőrzés
   (1)   Az előzetes minőség-ellenőrzés azon a napon kezdődik, amelyben a gyártó és az EKB közösen megállapodtak.
   (2)   Az előzetes minőség-ellenőrzés azon gyártási helyszínen történik, amelyre a gyártó minőségi akkreditációt kér.
   (3)   Az előzetes minőség-ellenőrzést végző csoport értékeli, hogy a gyártó által alkalmazott minőségi előírások megfelelnek-e majd a minőségi követelményeknek akkor, amikor a gyártó az eurobankjegy-előállítási tevékenységet megkezdi.
   (4)   Az előzetes minőség-ellenőrzést végző csoport a megállapításait előzetes ellenőrzési jelentéstervezetbe foglalja. E jelentéstervezet különösen az alábbiakra vonatkozó részleteket tartalmazza:

               a)

               a gyártási helyszínen már bevezetett, a minőségi követelményeknek megfelelő minőségi előírások;

               b)

               minden olyan minőségi előírás, amelyet a gyártónak még be kell vezetnie a minőségi követelményeknek való megfelelés céljából;

               c)

               az előzetes minőség-ellenőrzést végző csoport arra vonatkozó értékelése, hogy meg kell-e adni az ideiglenes minőségi akkreditációt.

         (5)   Az előzetes ellenőrzésről szóló jelentéstervezetet az előzetes minőség-ellenőrzés befejezésétől számított harminc EKB-munkanapon belül meg kell küldeni a gyártónak. A gyártó az előzetes ellenőrzésről szóló jelentéstervezet kézhezvételétől számított harminc EKB-munkanapon belül észrevételeket tehet. Az EKB a 10. cikk szerinti határozathozatalt megelőzően a gyártó észrevételeit figyelembe véve véglegesíti az előzetes ellenőrzésről szóló jelentéstervezetet. Az EKB megállapodhat a gyártóval az e bekezdésben említett határidők kiterjesztésében.
   10. cikk
   Az ideiglenes minőségi akkreditációról szóló határozat
   (1)   Az EKB a gyártó előzetes ellenőrzési jelentéstervezetre tett észrevételeinek kézhez vételét, vagy az ilyen észrevételek megtételére nyitva álló határidő leteltét követő harminc EKB-munkanapon belül írásban értesíti a gyártót az ideiglenes minőségi akkreditáció iránti kérelmére vonatkozó határozatáról.
   (2)   Kedvező határozat esetén az EKB a gyártónak ideiglenes minőségi akkreditációt ad. Az EKB határozata egyértelműen tartalmazza a következőket:

               a)

               a gyártó;

               b)

               azon eurobankjegy-előállítási tevékenység és gyártási helyszín, amelyre ideiglenes minőségi akkreditációt nyújtottak;

               c)

               az ideiglenes minőségi akkreditáció lejáratának időpontja;

               d)

               az a)–c) pontra vonatkozó összes egyedi feltétel.

         A határozat a 9. cikk (5) bekezdésében említett és a határozathoz csatolt, végleges előzetes ellenőrzési jelentésben szereplő információkon alapul.
   (3)   Azon gyártó, amely ideiglenes minőségi akkreditációt kapott, pályázhat vagy megbízást fogadhat el eurobankjegy-előállítási tevékenység végzésére. Amikor a gyártó megkezdi az eurobankjegy-előállítási tevékenységet, haladéktalanul írásbeli kérelmet kell benyújtania az EKB-hoz a II. szakasz szerinti teljes minőségi akkreditációs eljárás kezdeményezése céljából. A 6. cikkben említett minőség-ellenőrzés legkésőbb 12 hónappal azon időpontot követően kezdődik, hogy a gyártónak ideiglenes minőségi akkreditációt adtak.
   (4)   Az EKB meghatározza azokat az indokokat, amelyek miatt nem adta meg az ideiglenes minőségi akkreditációt. A gyártó megindíthatja a 18. cikkben említett felülvizsgálati eljárást.
   IV.   SZAKASZ

      FOLYAMATOS KÖTELEZETTSÉGEK

   11. cikk
   A minőségi akkreditációval rendelkező gyártók és az EKB folyamatos kötelezettségei
   (1)   Az akkreditált gyártónakaz érintett gyártási helyszín tekintetében be kell nyújtania az EKB számára a minőségkezelési rendszerére vonatkozó tanúsítvány egy példányát minden alkalommal, amikor a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában és 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett eredeti tanúsítványt megújítják.
   (2)   Az akkreditált gyártó írásban és indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az EKB-t a következőkről:

               a)

               felszámolására irányuló bármely eljárás vagy átszervezés, illetve ezeknek megfelelő más eljárás megindítása;

               b)

               felszámoló, csődgondnok, végelszámoló vagy hasonló funkciójú tisztviselő gyártóhoz történő kinevezése;

               c)

               harmadik fél eurobankjegy-előállítási tevékenységbe történő bevonására (beleértve az alvállalkozásba adást) irányuló szándék;

               d)

               a minőségi akkreditáció megadása után végrehajtott minden olyan változás, amely érinti vagy érintheti a minőségi akkreditációra vonatkozó követelmények teljesítését;

               e)

               a tulajdonosi szerkezet változását követően vagy más módon a gyártó irányításában bekövetkezett minden változás.

         (3)   Az akkreditált gyártónak a minőségi követelményeket titokban kell tartania.
   (4)   Az EKB tájékoztatja az akkreditált gyártót a minőségi követelmények minden frissítéséről.
   V.   SZAKASZ

      A MEG NEM FELELÉS KÖVETKEZMÉNYEI

   12. cikk
   Határozathozatali eljárás
   (1)   Az EKB a 14–17. cikkben említett észrevétel megtétele vagy határozat meghozatala során:

               a)

               értékeli a meg nem felelést, figyelembe véve az (előzetes) ellenőrzési jelentést; és

               b)

               a gyártó által az (előzetes) minőség-ellenőrzési jelentéstervezetre tett észrevételek kézhezvételétől számított harminc EKB-munkanapon belül írásban tájékoztatja a gyártót az észrevételéről vagy a meghozott határozatáról, részletezve az alábbiakat: i. a meg nem felelés; ii. azon gyártási helyszín és eurobankjegy-előállítási tevékenység, amelyre az észrevétel vagy a határozat vonatkozik; iii. az észrevétel időpontja vagy az az időpont, amikor a határozat hatályba lép; és iv. az észrevétel vagy határozat indokolása.

         (2)   Minden esetben, amelyben az EKB a 14–17. cikk alapján észrevételt tesz vagy határozatot hoz, annak arányban kell állnia a meg nem felelés súlyával. Az EKB tájékoztatja az NKB-kat és valamennyi gyártót az észrevételről vagy határozatról, valamint annak hatályáról és időtartamáról. Az NKB-k értesítést kapnak továbbá a meg nem feleléssel érintett gyártó jogállásának bármiféle változásáról.
   13. cikk
   A meg nem felelés esetei
   (1)   Az (előzetes) minőség-ellenőrzést végző csoport a gyártó minőségi követelményeknek, a minőségi akkreditáció más követelményeinek vagy a 11. cikkben meghatározott követelményeknek való meg nem felelését a (2)–(5) bekezdésben felsorolt kategóriák egyikébe sorolja.
   (2)   Azon meg nem felelést, amelyről az (előzetes) minőség-ellenőrzést végző csoport úgy véli, hogy azonnali és komoly hatása van az eurobankjegy vagy eurobankjegy-alapanyag gyártó általi előállításának minőségére, súlyos meg nem felelésnek kell minősíteni, és az EKB a 16. cikk szerinti határozatot hozza meg.
   (3)   Azon meg nem felelést, amelyről az (előzetes) minőség-ellenőrzést végző csoport úgy véli, hogy nincs azonnali és komoly hatása az eurobankjegy vagy eurobankjegy-alapanyag gyártó általi előállításának minőségére, azonban az ilyen előállítás minőségére közvetlen kedvezőtlen hatást fejthet ki, standard meg nem felelésnek kell minősíteni, és az EKB a 15. cikk szerinti határozatot hozza meg.
   (4)   Azon meg nem felelést, amelyről az (előzetes) minőség-ellenőrzést végző csoport úgy véli, hogy nincs közvetlenül kedvezőtlen hatással az eurobankjegy vagy eurobankjegy-alapanyag gyártó általi előállításának minőségére, azonban azt a következő minőség-ellenőrzést megelőzően orvosolni kell, észrevételként meg kell említeni az (előzetes) ellenőrzési jelentésben, és az EKB a 14. cikk szerinti írásbeli észrevételt fogadja el.
   (5)   A (2)–(4) bekezdésben nem említett típusú meg nem felelést megjegyzésként meg kell említeni az (előzetes) ellenőrzési jelentésben, azonban az nem ad alapot a 14–17. cikk szerinti intézkedések meghozatalához.
   14. cikk
   Írásbeli észrevétel
   (1)   Az EKB írásbeli észrevételt tesz a 13. cikk (4) bekezdésében említett típusú meg nem felelés esetén, amely feltüntethető az (előzetes) ellenőrzési jelentésben.
   (2)   Az írásbeli észrevétel tartalmazza, hogy amennyiben a meg nem felelést nem orvosolják a következő (előzetes) ellenőrzésig, az EKB meghozza a 15. cikk szerinti határozatot.
   15. cikk
   Korrekciós intézkedések és a minőségi akkreditáció felfüggesztése az új megrendelésekkel kapcsolatban
   Amennyiben megállapítják a 13. cikk (3) bekezdésében említett meg nem felelést, azonban a gyártó ésszerűen bizonyítja, hogy a meg nem felelés orvoslására képes lesz, az EKB határozatot hoz, amelyben:

               a)

               a gyártóval konzultálva meghatározza a gyártó számára a meg nem felelés kiküszöbölésére rendelkezésre álló határidőt;

               b)

               meghatározza, hogy a gyártó nem fogadhat el az adott eurobankjegy-előállítási tevékenységre vonatkozó új megrendeléseket, beleértve a vonatkozó pályázati eljárásokban való részvételt, amennyiben a meg nem felelést az a) pontban említett határidő lejártáig nem orvosolja.

         16. cikk
   Az eurobankjegy-előállítási tevékenység felfüggesztése
   (1)   Ha a 13. cikk (2) bekezdésében említett meg nem felelést állapítanak meg, az (előzetes) minőség-ellenőrzést végző csoport javasolja az EKB-nak az adott eurobankjegy-előállítási tevékenység azonnali hatályú, a meg nem felelés kiküszöböléséig történő felfüggesztését. A gyártó megad az (előzetes) minőség-ellenőrzést végző csoportnak valamennyi információt minden más olyan gyártóról, amelyet vevőként vagy szállítóként a felfüggesztés érinthet.
   (2)   Az (előzetes) minőség-ellenőrzést végző csoport a nyomon követő minőség-ellenőrzés során a felfüggesztés (1) bekezdés alapján történő hatálybalépését követően a lehető legrövidebb időn belül értékeli, hogy a meg nem felelést kiküszöbölték-e. Ha az (előzetes) minőség-ellenőrzést végző csoport úgy dönt, hogy a meg nem felelést kiküszöbölték, az EKB megszünteti a felfüggesztést. Ha a gyártó nem küszöböli ki a meg nem felelést, az EKB meghozza a 17. cikk szerinti határozatot.
   17. cikk
   A minőségi akkreditáció visszavonása
   (1)   Az EKB visszavonja a gyártó minőségi akkreditációját, ha az nem képes orvosolni a 13. cikk (2) bekezdésében említett meg nem felelést.
   (2)   Az EKB a visszavonásról szóló határozatában megállapítja azt az időpontot, amelyet követően a gyártó ismét kérelmezhet minőségi akkreditációt.
   18. cikk
   Felülvizsgálati eljárás
   (1)   Ha az EKB:

               a)

               a teljes vagy ideiglenes minőségi akkreditációs eljárás kezdeményezésére irányuló kérelem elutasításáról;

               b)

               a teljes vagy ideiglenes akkreditáció megadásának elutasításáról;

               c)

               a 14–17. cikk alapján

         hoz határozatot, a gyártó az e határozatról szóló értesítéstől számított harminc EKB-munkanapon belül írásbeli kérelmet nyújthat be a Kormányzótanácshoz a határozat felülvizsgálata iránt. A gyártó a kérelemben megindokolja kérését, és megadja az azt alátámasztó összes információt.
   (2)   Ha a gyártó a felülvizsgálat iránti kérelemben azt kifejezetten kéri és megindokolja, a Kormányzótanács felfüggesztheti a felülvizsgálandó határozat alkalmazását.
   (3)   A Kormányzótanács felülvizsgálja a határozatot, és indokolással ellátott határozatát a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül írásban közli a gyártóval.
   (4)   Az (1) és a (3) bekezdés alkalmazása nem érinti a Szerződés 263. cikke és 265. cikke szerinti jogokat.
   VI.   SZAKASZ

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   19. cikk
   Az EKB minőségi akkreditációra vonatkozó nyilvántartása
   (1)   Az EKB a minőségi akkreditációkról a következőket tartalmazó nyilvántartást vezeti:

               a)

               a teljes vagy ideiglenes minőségi akkreditációban részesített gyártók és azok gyártási helyszíneinek listája;

               b)

               minden egyes gyártási helyszín tekintetében az az eurobankjegy-előállítási tevékenység, amelyre minőségi akkreditációt adtak;

               c)

               az összes minőségi akkreditáció lejáratának rögzítése.

         (2)   Ha az EKB a 16. cikk szerint határozatot hoz, rögzíti a felfüggesztés időtartamát.
   (3)   Ha az EKB a 17. cikk alapján határozatot hoz, törli a nyilvántartásból a gyártó nevét.
   (4)   Az EKB az NKB-k és az akkreditált gyártók számára hozzáférhetővé teszi a nyilvántartásban szereplő valamennyi gyártó listáját és annak minden frissítését.
   20. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon lép hatályba.
   Ez a határozat 2011. május 1-jétől alkalmazandó.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. november 25-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 140., 2008.5.30., 26. o.


title: 2010/204/: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2010. március 25. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről

text:
               8.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/17

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. március 25.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről
   (2010/204/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Létrehozták az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott elbocsátott munkavállalóknak a munkaerő-piaci reintegrációjuk terén.

               (2)

               A 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatályát kiterjesztették a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalók támogatására.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR plafonértékig engedélyezi.

               (4)

               A ruhagyártási ágazatban történt elbocsátásokra tekintettel Litvánia 2009. szeptember 23-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be. Ez a kérelem eleget tesz a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében megállapított követelményeknek, a Bizottság ezért javasolja 523 481 EUR rendelkezésre bocsátását.

               (5)

               Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Litvánia által benyújtott kérelem alapján pénzügyi támogatás nyújtása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének keretén belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot 523 481 EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban történő nyújtása érdekében.
   2. cikk
   E határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2010. március 25-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.


title: 2009/386/EK: A Bizottság határozata ( 2009. május 15. ) az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006/505/EK határozatban létrehozott Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport három tagjának kijelöléséről

text:
               16.5.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 122/45

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. május 15.)
   az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006/505/EK határozatban létrehozott Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport három tagjának kijelöléséről
   (2009/386/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló, 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2006/505/EK határozat 3. cikke értelmében a Bizottság a legfeljebb hét tagból álló Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport tagjait azon független szakértők közül jelöli ki, akiknek számviteli téren, különösen a pénzügyi beszámolás témakörében szerzett tapasztalatait és hozzáértését közösségi szinten széles körben elismerik.

               (2)

               A 2007/73/EK határozattal (2) a Bizottság 2007. február 8-án kijelölte a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport hét tagját hároméves, meghosszabbítható időtartamra. A csoport tagságának rendszeres rotációja érdekében a csoport határozhat a tagok kát-három fős egységekben történő részleges cseréjéről. A csoport úgy határozott, hogy 2009-ben három tagot cserél,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottság kijelöli a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport három tagját, akiknek nevét a melléklet ismerteti.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. május 15-én.

            a Bizottság részéről

         Charlie McCREEVY

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 199., 2006.7.21., 33. o.

      (2)  HL L 32., 2007.2.6., 181. o.

      MELLÉKLET

         A TAGOK LISTÁJA

                  Rien VAN HOEPEN

                  Bernard RAFFOURNIER

                  Mari PAANANEN


title: A Bizottság (EU) 2015/2418 határozata (2015. december 18.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat módosításáról

text:
               19.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 333/148

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2418 HATÁROZATA
   (2015. december 18.)
   az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikkére,
   tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 65. és 197. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 966/2012/EU, Euratom rendelet 65. cikke értelmében a Bizottság felelőssége kijelölni a személyzet azon tagjait, akiket feladatai ellátására felhatalmaz, továbbá az e felhatalmazás szerinti hatáskör hatályát és az engedélyezésre jogosult tisztviselőkre vonatkozó felhatalmazás korlátait. A Bizottságnak ennek során kellően figyelembe kell vennie az uniós költségvetés irányítására vonatkozó általános politikai felelősségét.

               (2)

               A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 15. cikkének (8) bekezdésével összhangban a Felügyelő Bizottság titkárságát az OLAF-nak kell biztosítania – a Felügyelő Bizottsággal szoros együttműködésben –, a kapcsolódó előirányzatokért felelős megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő pedig az OLAF főigazgatója. Az OLAF főigazgatója az említett hatásköröket átruházhatja az uniós személyzeti szabályzat vagy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alá tartozó alkalmazottakra.

               (3)

               A 966/2012/EU, Euratom rendelet 32. cikke szerinti eredményes belső kontroll biztosításának szükségességével összhangban, továbbá annak érdekében, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal még látszatra se legyen képes beavatkozni felügyelő bizottsága tagjainak feladataiba, megfelelő keretet kell meghatározni a felügyelőbizottsági tagokkal kapcsolatos előirányzatok végrehajtásához. Különösen az engedélyezésre jogosult tisztviselő tagokra vonatkozó hatásköreinek átruházását kell oly módon megszervezni, hogy az ne kelthesse esetleges beavatkozás látszatát.

               (4)

               E határozat alkalmazását 2016. január 1-jétől kell megkezdeni, a belső szabályok új I. mellékletével együtt. Következésképpen e határozatnak a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.

               (5)

               Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (3) ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat 6. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

      „(3)   A Felügyelő Bizottság tagjaival kapcsolatos előirányzatok végrehajtását kivéve a főigazgató látja el a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő szerepét az Európai Unió általános költségvetésének Bizottságra vonatkozó szakaszában a Hivatalra vonatkozó mellékletbe bevezetett előirányzatok végrehajtása, valamint azon csalás elleni költségvetési tételekbe bevezetett előirányzatok végrehajtása esetében, amelyekre az általános költségvetés végrehajtására vonatkozó belső szabályok alapján felhatalmazást kap. A főigazgató az említett belső szabályokkal összhangban hatásköreit átruházhatja az uniós személyzeti szabályzat vagy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alá tartozó alkalmazottakra.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő első napon lép hatályba.
   Ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2015. december 18-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

      (3)  A Bizottság 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).


title: A Tanács határozata (1996. február 26.) az Európai Közösségek és Kanada között létrejött, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31996D0219

Hivatalos Lap L 074 , 22/03/1996 o. 0025 - 0025

		A Tanács határozata(1996. február 26.)az Európai Közösségek és Kanada között létrejött, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről(96/219/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 130m. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdésének első mondatával és 228. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel az Európai Közösség és Kanada kölcsönös érdeklődésre számot tartó különleges tudományos kutatási programokat folytat;mivel az Európai Közösségek és Kanada között a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló keretmegállapodás [3] múltbeli tapasztalatai alapján mindkét fél azt a kívánságát fejezte ki, hogy a tudományos és technológiai együttműködés terén hivatalosabb keretek kerüljenek kialakításra;mivel a Tanács az 1993. április 19-i határozatával felhatalmazta a Bizottságot az Európai Közösség és Kanada közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodással kapcsolatos tárgyalások folytatására;mivel a Tanács az 1995. június 15-i határozatával felhatalmazta a Bizottságot a megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírására;mivel a megállapodás 1995. június 17-én aláírásra került;mivel az Európai Közösség és Kanada közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és Kanada közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodást a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 12. cikkében meghatározott értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.Kelt Brüsszelben, 1996. február 26-án.a Tanács részérőlaz elnökS. Agnelli[1] HL C 317., 1995.11.28., 7. o.[2] HL C 17., 1996.1.22.[3] HL L 260., 1976.8.24., 2. o.--------------------------------------------------