               28.2.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 76/128

         P8_TA(2016)0231
   Gianluca Buonanno mentelmi jogának felfüggesztése
   Az Európai Parlament 2016. május 26-i határozata a Gianluca Buonanno mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2003(IMM))
   (2018/C 076/19)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az olaszországi Vercelli Rendes Bíróság helyettes államügyésze által 2015. november 20-án , a Vercelli Rendes Bíróság előtt Gianluca Buonanno nevében kezdeményezett, állítása szerint ismeretlen hívó fél által a mobiltelefonjára 2015. április 14-én érkezett telefonos fenyegetésekkel kapcsolatos büntetőeljárással (hivatkozási szám: 2890/15 R.G.N.R. mod. 44) összefüggésben eljuttatott és 2015. december 14-én a plenáris ülésen bejelentett, egy Gianluca Buonanno által használt telefonszámra vonatkozóan a telefontársaságoktól a forgalmi adatokkal kapcsolatos adatkérés engedélyezése iránti kérelemre,

               —

               miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Gianluca Buonannót,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

               —

               tekintettel az Olasz Köztársaság alkotmányának 68. cikkére,

               —

               tekintettel a 2003. június 20-i 140. sz. törvény 4. cikkére, amely az alkotmány 68. cikkének végrehajtási rendelkezéseit tartalmazza és a magas rangú állami tisztséget betöltő személyek büntetőeljárás alá vonására vonatkozik (2),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0180/2016),

               A.

               mivel a Vercelli Rendes Bíróság helyettes államügyésze eljutatott egy arra irányuló kérelmet, hogy engedélyezzék a Gianluca Buonanno Olaszországban megválasztott európai parlamenti képviselő által használt telefonszám forgalmi adatainak beszerzését a telefontársaságoktól egy, a Vercelli Rendes Bíróság előtt e képviselő nevében kezdeményezett, állítása szerint ismeretlen hívó fél által a mobiltelefonjára 2015. április 14-én érkezett telefonos fenyegetésekkel kapcsolatos büntetőeljárás kapcsán;

               B.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját tagállamuk területén az adott tagállam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

               C.

               mivel az Olasz Köztársaság alkotmányának 68. cikke kimondja, hogy „e Ház engedélye nélkül a Parlament egyetlen tagját sem lehet motozásnak vagy házkutatásnak alávetni, sem letartóztatni vagy személyi szabadságától más módon megfosztani, sem őrizetben tartani, kivéve jogerős bírósági ítélet végrehajtása esetén, vagy ha a képviselőt olyan bűncselekmény elkövetésén érik tetten, amelynél tettenérés esetén a letartóztatás kötelező. Ilyen engedélyre a parlamenti képviselő beszélgetései vagy az általa folytatott kommunikáció megfigyeléséhez, vagy e képviselő postájának lefoglalásához is szükség van.”;

               D.

               mivel a 2003. június 20-i 140. sz. törvény 4. cikke, amely az Alkotmány 68. cikkének végrehajtásáról rendelkezik és a magas rangú állami tisztséget betöltő személyek büntetőeljárás alá vonására vonatkozik, többek között rögzíti, hogy ha parlamenti képviselő telefonos forgalmi adatainak beszerzése szükséges, az illetékes hatóságnak be kell szereznie annak a parlamenti kamarának az engedélyét, amelynek az adott személy a tagja;

               E.

               mivel a Gianluca Buonanno mentelmi jogának felfüggesztése iránti kérelem arra irányul, hogy a nyomozó hatóság hozzáférhessen a képviselő mobiltelefonszámának forgalmi adataihoz arra a napra vonatkozóan, amikor a képviselő állítása szerint fenyegető hívásokat kapott;

               F.

               mivel a Vercelli Rendes Bíróság helyettes államügyésze a mentelmi jog felfüggesztése iránti kérelmében elismeri, hogy nem egyértelmű, hogy ez a parlamenti kiváltság azokra az esetekre is vonatkozik-e, amikor a parlamenti képviselő egy bűncselekmény feltételezett sértettje; mivel a helyettes államügyész ennek ellenére arra a következtetésre jut, hogy a nemzeti jogszabályok legmegfelelőbb értelmezése szerint e kiváltság a parlament tagjait eljárásjogi jogállásuktól függetlenül megilleti; mivel azonban az e következtetését alátámasztó nemzeti ítélkezési gyakorlatot nem terjeszt elő;

               G.

               mivel az Európai Parlamentnek nem feladata a parlamenti képviselők kiváltságaival és menteségeivel kapcsolatos nemzeti szabályok értelmezése; mivel mindazonáltal helyénvalónak tűnik emlékeztetni arra, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke elsősorban a parlamenti képviselők függetlenségét kívánja biztosítani, annak megakadályozásával, hogy letartóztatás vagy bírósági eljárás indítása általi fenyegetettség a Parlament ülésszakainak ideje alatt nyomást gyakoroljon rájuk; mivel a jelen esetben vitathatatlanul úgy tűnik, hogy az érintett képviselőre nem gyakoroltak semmilyen nyomást, hiszen az eljárás olyan feltételezett fenyegetésekkel kapcsolatos, amelyek miatt a képviselő mint a telefonos fenyegetések sértettje maga tett feljelentést;

               H.

               mivel a fentiek fényében úgy tűnik, hogy nem lett volna szükség arra, hogy a Vercelli Rendes Bíróság helyettes államügyésze az Európai Parlament engedélyét kérje ahhoz, hogy elrendelje Gianluca Buonanno 2015. április 14-i telefonos forgalmi adatainak beszerzését;

               I.

               mivel a fentiek ellenére a jogbiztonság érdekében óvatosságból helyénvalónak tűnik a Vercelli Rendes Bíróság helyettes államügyésze engedélyezés iránti kérelmének teljesítése;

               1.

               úgy határoz, hogy felfüggeszti Gianluca Buonanno mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az olaszországi Vercelli Rendes Bíróság helyettes államügyészének és Gianluca Buonannónak.

      (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

      (2)  Legge n. 140, disposizioni per l’attuazione dell’articolo 68 della Costituzione nonché in materia di processi penali nei confronti delle alte cariche dello Stato, 2003. június 20. (GURI No 142, 2003. június 21.).


title: Az Európai Parlament biztonságára és védelmére vonatkozó szabályzat – Az Elnökség határozata (2018. január 15.)

text:
               2.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 79/3

         AZ EURÓPAI PARLAMENT BIZTONSÁGÁRA ÉS VÉDELMÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYZAT
   Az Elnökség határozata
   (2018. január 15.)
   (2018/C 79/04)

      Tartalom

               1. FEJEZET:

            ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
            5

               1. cikk

            Fogalommeghatározások
            5

               2. cikk

            Cél
            6

               3. cikk

            Hatály
            6

               4. cikk

            A képviselők irodái
            6

               5. cikk

            Alapelvek
            7

               6. cikk

            Szervezet
            7

               7. cikk

            A Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság feladatai
            7

               8. cikk

            Megbízott alkalmazottak
            8

               9. cikk

            A DG SAFE alkalmazottai feladatainak ellátása
            8

               10. cikk

            Megfelelési és együttműködési kötelezettség
            8

               11. cikk

            A feladatok átruházása egy szerződő félre
            9

               2. FEJEZET:

            RIASZTÁSOK
            9

               12. cikk

            Riasztási szintek
            9

               13. cikk

            A riasztási szintre vonatkozó határozat
            9

               14. cikk

            A riasztási szintekhez kapcsolódó tájékoztatás
            10

               3. FEJEZET:

            BIZTONSÁGI ESEMÉNYEK MEGELŐZÉSE
            10

               15. cikk

            Kockázatértékelés
            10

               16. cikk

            Belépés szabályozása
            10

               17. cikk

            Személyvédelem
            10

               4. FEJEZET:

            BIZTONSÁGI ESEMÉNYEK KEZELÉSE
            11

               18. cikk

            Biztonsági esemény gyanúja
            11

               19. cikk

            Biztonsági esemény előfordulása
            11

               20. cikk

            Jelentéstétel biztonsági eseményről
            11

               5. FEJEZET:

            SZOLGÁLATI FEGYVEREK
            11

               21. cikk

            Általános elvek
            11

               22. cikk

            Szolgálati fegyver viselésének engedélyezése
            12

               23. cikk

            Szolgálati fegyverek alkalmazása és használata
            12

               24. cikk

            Külső fegyveres biztonsági személyzet jelenléte a Parlament épületeiben
            12

               25. cikk

            A szolgálati fegyver elővételének vagy használatának következményei – Jelentéstétel és segítségnyújtás
            12

               6. FEJEZET:

            KÖTELEZETTSÉGEK ÉRVÉNYESÍTÉSE
            12

               26. cikk

            A biztonsági intézkedéseknek való megfelelés érvényesítése
            12

               7. FEJEZET:

            BIZTONSÁGI VIZSGÁLATOK ÉS KIEGÉSZÍTŐ VIZSGÁLATOK
            13

               27. cikk

            Biztonsági vizsgálatok
            13

               28. cikk

            Kiegészítő vizsgálatok
            13

               29. cikk

            Kiegészítő vizsgálatok keretében végzett vizsgálati intézkedések
            14

               8. FEJEZET:

            ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
            15

               30. cikk

            Kapcsolattartás a fogadó tagállamokkal és harmadik országokkal, a nemzeti hatóságokkal, egyéb uniós intézményekkel és nemzetközi szervezetekkel
            15

               31. cikk

            Panaszkezelési mechanizmus az európai parlamenti képviselők számára
            15

               32. cikk

            Végrehajtási rendelkezések
            15

               33. cikk

            Hatályon kívül helyezés
            15

               34. cikk

            Hatálybalépés és közzététel
            15
         AZ EURÓPAI PARLAMENT ELNÖKSÉGE,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 232. cikkére,
   tekintettel a Szerződésekhez mellékelt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvre és különösen annak 1. és 18. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlament eljárási szabályzatára és különösen annak 25. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Parlament biztonsági célkitűzése arra irányul, hogy a rend fenntartása és a Parlament épületein belül biztonságos és védett környezet biztosítása, valamint a személyek, az épületek és az eszközök fenyegetésektől való megfelelő szintű fizikai védelme révén lehetővé tegye a Parlament megfelelő működését.

               (2)

               A Parlamentnek törekednie kell a személyek, az épületek és az eszközök megfelelő szintű biztonságának elérésére, amely helyes egyensúlyt teremt a biztonság és a hozzáférhetőség között.

               (3)

               A Parlamenten belüli biztonságnak és védelemnek a jogszerűség, az arányosság, az elszámoltathatóság és a hatékonyság alapelveire kell épülnie.

               (4)

               A biztonsági és védelmi kérdéseket az összes parlamenti politika kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni.

               (5)

               A Parlament gondossági kötelezettsége azt jelenti, hogy megtesz minden olyan észszerű lépést a biztonsági intézkedések végrehajtása érdekében, amely a 3. cikk (2) bekezdésében említett személyeket, a Parlament épületeit és tárgyi eszközeit érő, észszerűen előrelátható károkat hivatott megelőzni.

               (6)

               A Parlament megállapodást kötött Belgium, Luxemburg és Franciaország kormányaival, amelyek megerősítik, hogy a Parlament felelős az épületei biztonságáért.

               (7)

               A Parlament egyetértési megállapodást írt alá Belgium kormányával a biztonsági ellenőrzésekről, és más tagállamokkal is hasonló megállapodásokat írhat alá.

               (8)

               Az uniós intézmények, a tagállamok és más nemzetközi szervezetek jelenlegi gyakorlata azt mutatja, hogy a riasztási szintek rendszerének létrehozása a leghatékonyabb módja annak, hogy biztosítani lehessen az értékelt kockázati szintnek megfelelő és arányos biztonsági intézkedések meghozatalát. A Parlamentben a 2002. december 16-i elnökségi határozattal bevezetett riasztási rendszert felül kell vizsgálni és egyszerűsíteni kell annak érdekében, hogy rugalmasabban és hatékonyabban lehessen reagálni a biztonsági fenyegetésekre.

               (9)

               Lehetővé kell tenni a fogadó tagállamok és harmadik országok számára, hogy engedélyezzék a Parlamentnek fegyveres személyvédelem biztosítását elnöke számára a területükön való tartózkodása idejére, illetve lőfegyverek viselését az épületeiben tartózkodó személyek védelmére.

               (10)

               A belépőkártyákkal kapcsolatos ügyeket a Parlament eljárási szabályzata 116a. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott külön elnökségi határozat szabályozza.

               (11)

               E határozat végrehajtása során a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) értelmében a Parlamentnek biztosítania kell a magánélet és a személyes adatok védelmét,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. FEJEZET

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

               1.

               „biztonság”: a személyek, az épületek vagy az eszközök fizikai integritásának megóvása;

               2.

               „biztonsági esemény”: bármilyen, a biztonságot érintő, folyamatban lévő vagy közvetlen fenyegetés, beleértve az erőszakos cselekményeket, a vandalizmust, a szabotázst, a lopást vagy a büntetőjog hatálya alá tartozó egyéb cselekményeket, de kizárva a vis maior eseteit;

               3.

               „biztonsági fenyegetés”: olyan esemény vagy személy, amelyről/akiről észszerűen feltételezhető, hogy a biztonságot – reagálás vagy ellenőrzés hiányában – hátrányosan befolyásolja;

               4.

               „jelentős biztonsági esemény”: olyan biztonsági esemény, amelyről észszerűen feltételezhető, hogy halálesethez, súlyos sérüléshez, a parlamenti tulajdon jelentős károsodásához vagy a Parlament alapvető működési képességének megzavarásához vezethet;

               5.

               „rend”: olyan helyzet, amely lehetővé teszi a parlamenti tevékenységek zavartalan lefolytatását, a Parlament méltóságának tiszteletben tartását, a Parlament épületeiben a biztonság fenntartását és a Parlament berendezéseinek működését;

               6.

               „rendet érő fenyegetés”: olyan esemény vagy személy, amelyről/akiről észszerűen feltételezhető, hogy a parlamenti rendet – reagálás vagy ellenőrzés hiányában – hátrányosan befolyásolja;

               7.

               „védelem”: balesetmegelőzés és balesetekre való reagálás, tűzmegelőzés és tűzesetre való reagálás, valamint elsősegély, az épületek evakuálását is beleértve;

               8.

               „sürgősség”: a gyors fellépés követelménye biztonsági esemény esetén;

               9.

               „biztonsági kockázat”: a biztonsági fenyegetés lehetséges következményeinek és előfordulási valószínűségének kombinációja;

               10.

               „kockázatok ellenőrzése”: minden biztonsági intézkedés, amelyről észszerűen feltételezhető a biztonsági kockázat hatékony minimalizálása annak megelőzése, csökkentése vagy elkerülése révén;

               11.

               „kockázatmegelőzés”: olyan biztonsági intézkedések, amelyekről észszerűen feltételezhető egy biztonsági esemény valószínűségének minimalizálása;

               12.

               „kockázatcsökkentés”: olyan biztonsági intézkedések, amelyekről észszerűen feltételezhető egy biztonsági esemény következményeinek csökkentése;

               13.

               „korlátozott hozzáférésű terület”: olyan terület, amelyre a belépést elektronikus belépőkártya-leolvasók, elektronikus zárak vagy egyéb eszközök használatával korlátozzák;

               14.

               „eszközök”: a Parlament épületeiben lévő összes ingóság;

               15.

               „épületek”: a Parlament valamennyi létesítménye, ideértve az épületeket, irodákat, helyiségeket és egyéb területeket, valamint olyan kommunikációs és információs rendszereket is magában foglaló területeket, ahol a Parlament állandó vagy ideiglenes tevékenységeket folytat;

               16.

               „riasztás”: olyan biztonsági intézkedések együttese, amely meghatározott szintű, a biztonságot érintő fenyegetésekkel arányos védelmet nyújt;

               17.

               „standard biztonsági intézkedések”: az egyes riasztási szintekre vonatkozó, és a többi uniós intézményben ugyanolyan riasztási szint esetén alkalmazandó, egyenértékű biztonsági intézkedésekkel összehangolt biztonsági intézkedések együttese;

               18.

               „opcionális biztonsági intézkedések”: olyan további intézkedések együttese, amelyet a Parlament minden egyes riasztási szintre vonatkozóan elfogadhat annak érdekében, hogy hatékonyabban és rugalmasabban reagálhasson a Parlament által azonosított kockázatokra.

         2. cikk
   Cél
   E határozat célja:

               —

               a Parlamenten belüli biztonsággal kapcsolatos jogi keret létrehozása, beleértve a biztonság területén alkalmazandó alapelveket,

               —

               a Parlamenten belüli védelemmel kapcsolatos jogi keret létrehozása, és

               —

               a Parlamenten belüli biztonság megszervezésének és az azzal kapcsolatos felelősségi köröknek, illetve a parlamenti biztonsági szervek küldetésének meghatározása.

         3. cikk
   Hatály
   (1)   E határozat a Parlament valamennyi épületében, az Unión belül és azon kívül egyaránt alkalmazandó. Amennyiben a Parlament más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel közösen használ épületeket, e határozatot az érintett más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel konzultálva alkalmazzák.
   (2)   A személyzet egyes csoportjaira vonatkozó konkrét rendelkezések ellenére e határozat a képviselőkre, a Parlament alkalmazottaira, a szolgáltatókra és alkalmazottaikra, a gyakornokokra és minden más személyre vonatkozik, aki beléphet a Parlament helyiségeibe.
   (3)   A nemzeti jog sérelme nélkül e határozat a Parlament által az elnök személyes védelmével megbízott alkalmazottakra a Parlament épületein kívül is alkalmazandó az elnök védelme tekintetében.
   (4)   A határozat nem vonatkozik a kiberbiztonságra.
   (5)   A határozat nem vonatkozik a bizalmas információk kezelésére és védelmére, kivéve a biztonsági ellenőrzési eljárást és a titoktartás lehetséges megsértésére irányuló vizsgálatokat.
   (6)   A határozat nem alkalmazandó az Elnökség által 2016. május 9-én jóváhagyott üzletmenet-folytonosság kezelésére.
   (7)   Az elnök kivételével e határozat nem vonatkozik a képviselők és a Parlament hivatalos kiküldetésen lévő alkalmazottai biztonságára.
   (8)   E határozat nem vonatkozik a Parlament eljárási szabályzatának 116a. cikke szerinti belépőkártyákra vonatkozó szabályokra.
   4. cikk
   A képviselők irodái
   A Biztonsági és Védelmi Főigazgatóságnak (DG SAFE) a képviselők számára biztosított irodákba való belépése az e határozat 18., 19., 27., 28. és 29. cikkében foglaltak szerint a biztonsági események megelőzésére és azok kezelésére korlátozódik.
   5. cikk
   Alapelvek
   (1)   E határozat végrehajtása összhangban van a Szerződésekkel, különösen az Alapjogi Chartával és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvvel, valamint a nemzeti jog alkalmazandó szabályaival.
   (2)   Az e határozat alapján hozott intézkedéseket a tagállamok bűnüldöző hatóságai hatáskörének, a Parlament eljárási szabályzata, az európai parlamenti képviselők statútuma, valamint a személyzeti szabályzat 86. cikke és IX. melléklete sérelme nélkül hajtják végre.
   (3)   Amennyiben e határozat nem tartalmaz konkrét rendelkezést, a Parlament helyiségeiben és épületeiben azon tagállam biztonsági – különösen tűzvédelmi – szabályozása alkalmazandó, ahol a helyiségek, illetve épületek találhatóak.
   (4)   A Parlamenten belüli biztonság és védelem a jogszerűség, az arányosság, az elszámoltathatóság és a hatékonyság alapelveire épül.
   (5)   A jogszerűség alapelve annak szükségességét jelenti, hogy e határozat végrehajtása során szigorúan a jogi keretek között kell maradni, és eleget kell tenni a jogi követelményeknek.
   (6)   Egy természetes személyre irányuló bármely biztonsági intézkedést nyíltan kell meghozni, kivéve, ha észszerűen feltételezhető, hogy ez hátrányosan befolyásolhatja az intézkedés hatását. Egy biztonsági intézkedés címzettjeit előre tájékoztatni kell az adott intézkedés okairól és valószínű hatásáról, kivéve, hogyha észszerűen feltételezhető, hogy ezen információ közlése hátrányosan befolyásolja az intézkedés hatását. A biztonsági intézkedés címzettjét ebben az esetben a biztonsági intézkedés hatását hátrányosan befolyásoló kockázat megszűnését követően kell tájékoztatni.
   (7)   A biztonsági hatóságok hatásköreinek gyakorlása, valamint a biztonsági intézkedéssel történő egyéni beavatkozás intenzitása arányos a biztonsági kockázattal.
   6. cikk
   Szervezet
   (1)   A Parlament eljárási szabályzata 22. cikkének (5) bekezdésével összhangban az elnök a Parlament biztonságáért felelős hatóság.
   (2)   A DG SAFE a főtitkár felügyelete alatt biztosítja e határozattal összhangban a biztonságot és a védelmet a Parlament épületeiben. A főtitkár utasításokat adhat a Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság főigazgatójának a biztonság és a védelem biztosítása érdekében.
   (3)   Az elnök egy konkrét helyzetben megbízhatja az alkalmazottakat a Parlament épületeiben a biztonság és a rend helyreállítását célzó utasításainak végrehajtásával.
   (4)   Amennyiben egy képviselő megzavarja a plenáris ülés megfelelő lefolytatását, a főtitkár kérheti a DG SAFE segítségét, ha az Európai Parlament eljárási szabályzata 165. cikkének (3) bekezdése szerinti intézkedések elfogadására kerül sor.
   (5)   A DG SAFE-et feladatai ellátása során a Biztonsági Irányítóbizottság segíti.
   7. cikk
   A Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság feladatai
   (1)   A DG SAFE:

               —

               biztosítja a megfelelő szintű biztonságot, védelmet és rendet és a személyek, épületek és eszközök védelmét a Parlament épületeiben előforduló biztonsági és védelmi események megelőzése és kezelése révén,

               —

               következetes, integrált megközelítést alkalmaz, az azonosított kockázatokkal arányos, megfelelő szintű védelmet biztosítva a személyek, épületek és eszközök számára,

               —

               előmozdítja és megerősíti a Parlament biztonsági kultúráját, biztosítja a hatékony biztonságot, javítja a Parlament biztonsági irányítását, tovább erősíti a hálózatokat és az együttműködést az illetékes hatóságokkal uniós, nemzeti és nemzetközi szinten, valamint javítja a biztonsági intézkedések nyomon követését és ellenőrzését,

               —

               megszervezi az elnök személyes védelmét,

               —

               átfogó kockázatértékelési módszertant dolgoz ki, elemzéseket és kockázatértékeléseket végez és ajánlást tesz a főtitkárnak az azonosított biztonsági eseményekhez vagy fenyegetésekhez kapcsolódó kockázatok megelőzéséhez vagy csökkentéséhez szükséges intézkedésekre, valamint felügyeli az ilyen intézkedések végrehajtását,

               —

               részt vesz a biztonsággal kapcsolatos berendezések vagy építészeti tervek üzembe helyezésében és értékelésében. Az ilyen berendezések és tervek végső jóváhagyásához és engedélyezéséhez előzetesen konzultálni kell a DG SAFE-fel.

         (2)   Amennyiben az Európai Parlament összekötő hivatalainak biztonsága más uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség felelősségi körébe vagy irányítása alá tartozik, a DG SAFE-nek ellenőriznie kell, hogy a biztonság szintje legalább egyenértékű-e a Parlamentével.
   (3)   A DG SAFE kapcsolattartóként jár el a képviselők – kérelmükre történő – és az érintett személyzet biztonsági háttérellenőrzése és biztonsági ellenőrzése tekintetében, biztosítva a szükséges kommunikációt az illetékes nemzeti hatóságokkal, az információcserét más uniós intézményekkel és a kérelmek feldolgozásával kapcsolatos belső eljárás végrehajtását. Az ilyen eljárásoknak összhangban kell lenniük a Parlament és a tagállamok biztonsági hatóságai között erre vonatkozóan megkötött kétoldalú megállapodásokkal, valamint a Parlament és más uniós intézmények között megkötött intézményközi megállapodásokkal.
   (4)   A DG SAFE a Parlament biztonságát érintő fenyegetések és események megelőzése vagy megválaszolása érdekében ajánlást tesz a főtitkárnak a megfelelő riasztás kiadására, valamint az ilyen helyzetek kezeléséhez szükséges intézkedésekre.
   (5)   A DG SAFE javaslatot tesz a főtitkárnak egy biztonságról szóló stratégiára.
   8. cikk
   Megbízott alkalmazottak
   (1)   Csak a főtitkár által egyénileg megbízott alkalmazottak – amely hatáskört a főtitkár átruházza a Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság főigazgatójára – kapnak felhatalmazást arra, hogy konkrét feladataiknak megfelelően és az e feladatok elvégzésére kapott időszak során a következő intézkedések közül egyet vagy többet meghozzanak:

               a)

               szolgálati fegyverek viselése és használata;

               b)

               biztonsági vizsgálatok lefolytatása;

               c)

               kiegészítő vizsgálatok lefolytatása.

         (2)   A konkrét helyzetekre adott válaszként, valamint e határozat és a végrehajtási szabályok határain belül a Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság főigazgatója szolgálati utasításokat adhat ki, amelyek bizonyos feladatokat ellátó valamennyi alkalmazottra vonatkoznak, és azonosítják az engedélyezett biztonsági intézkedéseket.
   9. cikk
   A DG SAFE alkalmazottai feladatainak ellátása
   (1)   Nincs szükség arra, hogy a DG SAFE alkalmazottai sürgősség miatti akadályoztatás esetén egyedi utasítást kérjenek feletteseiktől a biztonsági intézkedések megválasztása tekintetében, feltéve, hogy ezek az intézkedések e határozat hatálya alá tartoznak.
   (2)   A DG SAFE alkalmazottai semmilyen hátrányt nem szenvedhetnek feladataik ellátása miatt, kivéve, ha megbízatásuk vagy a szolgálati utasítás kereteit túllépve vagy a jogszabályokat megsértve jártak el.
   10. cikk
   Megfelelési és együttműködési kötelezettség
   (1)   E határozat és végrehajtási szabályainak, valamint a megbízott alkalmazottak által az alkalmazásukban hozott intézkedések betartása kötelező.
   (2)   Kérésre valamennyi alkalmazott – beleértve a szolgáltatókat és alkalmazottaikat, a gyakornokokat, illetve a látogatókat és a vendégeket is – együttműködik a DG SAFE-fel küldetése végrehajtása során.
   (3)   Az e határozatnak, végrehajtási szabályainak, valamint az alkalmazásukban hozott intézkedéseknek való meg nem felelés fegyelmi eljárást vonhat maga után a Szerződésekkel, a Parlament eljárási szabályzatának 11. és 166. cikkével, a személyzeti szabályzattal, a szerződéses szankciókkal vagy a nemzeti jogszabályok és szabályozások szerinti jogi eljárással összhangban.
   11. cikk
   A feladatok átruházása egy szerződő félre
   Azok a kiegészítő biztonsági és védelmi feladatok, amelyeket a Parlament jogi, technikai vagy működési okokból nem végezhet el közvetlenül, a Parlament belső szabályzatainak és eljárásainak megfelelően harmadik félre ruházhatók át. Ezek a feladatok magukban foglalhatják – de nem kizárólagosan – a speciális kutyákkal végzett átvilágítást, az elektronikus készülékekkel végzett átvilágítást, a tűzbiztonsági szolgáltatásokat, a veszélyes anyagok és tárgyak kezelését, az elhagyott vagy veszélyes járművek eltávolítását és meghatározott rendezvényeken külső biztonsági személyzet által nyújtott segítségnyújtást. Az ilyen feladatok azonban kizárólag a Parlament irányítása alatt maradnak.
   2. FEJEZET

      RIASZTÁSOK

   12. cikk
   Riasztási szintek
   (1)   A riasztásokat színkódokkal azonosítják. A FEHÉR a legalacsonyabb kockázati szintnek felel meg; a SÁRGA, a NARANCSSÁRGA és a VÖRÖS egyre fokozottabb fenyegetettségi szinteknek felel meg:

               —

               a „FEHÉR” riasztási szintet akkor kell alkalmazni, ha semmilyen, a biztonságot veszélyeztető konkrét fenyegetést vagy eseményt nem azonosítottak a Parlamentben;

               —

               a „SÁRGA” riasztási szintet akkor kell alkalmazni, ha a biztonságot befolyásoló fenyegetéseket azonosítanak, vagy események kedvezőtlen hatással lehetnek a Parlamentre vagy annak működésére;

               —

               a „NARANCSSÁRGA” riasztási szintet akkor kell alkalmazni, ha a Parlament biztonságát érő fenyegetéseket azonosítanak, vagy olyan események következnek be, amelyek kihatnak a Parlament biztonságára, és amelyek a Parlamentre, annak működésére vagy tevékenységére irányulnak, még ha nem is sikerült azonosítani a támadás konkrét tárgyát, célját vagy idejét;

               —

               a „VÖRÖS” riasztási szintet akkor kell alkalmazni, ha a biztonságot érintő közvetlen támadás veszélye áll fenn, és az kifejezetten a Parlamentre vagy annak működésére irányul.

         (2)   A riasztási szintekre vonatkozó, a 32. cikkben említett végrehajtási intézkedések elfogadása előtt a főtitkár szóban tájékoztatja az Elnökséget a tervezett intézkedésekről.
   13. cikk
   A riasztási szintre vonatkozó határozat
   (1)   Az elnök a főtitkár javaslatára és figyelembe véve a DG SAFE ajánlását:

               a)

               az ugyanazon tagállamban szintén épületekkel rendelkező más uniós intézményekkel, a többi érintett uniós szervvel, a fogadó tagállamokkal és harmadik országokkal konzultálva határoz a riasztási szintekről és arról, hogy ezek a munkavégzés mely helyszíneire alkalmazandók;

               b)

               határoz arról, hogy a lehetséges biztonsági intézkedések közül melyiket kell – ha egyáltalán – meghozni;

               c)

               tájékoztatja az Elnökség tagjait az e cikk alapján hozott határozatokról.

         (2)   A főtitkár irányításával a DG SAFE:

               a)

               végrehajtja a parlamenti épületekben a riasztás szintjére vonatkozó határozatokat;

               b)

               sürgős esetekben meghozza az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott határozatokat. A Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság főigazgatója az intézkedések meghozatalát követően a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja az elnököt és a főtitkárt az intézkedésekről és azok indokairól;

               c)

               folyamatosan nyomon követi a veszélyeket és a biztonsági kockázatokat az alkalmazott riasztási szint megfelelőségének ellenőrzése céljából.

         (3)   A Parlament összekötő hivatalainak vezetői felelősek a riasztási szintre vonatkozó határozatnak az adott összekötő hivatalban való végrehajtásáért.
   (4)   A Parlament összekötő hivatalainak vezetői sürgős esetben további biztonsági intézkedéseket hozhatnak e határozat értelmében. A főtitkárt és a Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság főigazgatóját haladéktalanul tájékoztatják ezen intézkedésekről.
   14. cikk
   A riasztási szintekhez kapcsolódó tájékoztatás
   (1)   A riasztási szinteket színkódon alapuló jelzőrendszer használatával kell közterületeken közzétenni.
   (2)   A riasztási szint módosítása esetén az elnök tájékoztatja a képviselőket és a Parlament alkalmazottait azokról az intézkedésekről, amelyek hatással vannak a Parlament tevékenységeire. A többi uniós intézményt és az érintett nemzeti hatóságokat is tájékoztatni kell az elfogadott intézkedésekről.
   3. FEJEZET

      BIZTONSÁGI ESEMÉNYEK MEGELŐZÉSE

   15. cikk
   Kockázatértékelés
   A biztonsági események megelőzése érdekében a DG SAFE:

               —

               értékeli a Parlament Főtitkárságán dolgozó alkalmazottak egyes feladatainak ellátásával járó biztonsági kockázatot, valamint a Parlament épületeiben tartózkodó személyek biztonságát veszélyeztető kockázatot,

               —

               az illetékes főigazgatóságokkal konzultálva értékeli a Parlament helyiségeinek és eszközeinek biztonságát veszélyeztető kockázatot,

               —

               a Parlament épületében és azok körül zajló események biztonsága érdekében megfelelő fellépést javasol a főtitkárnak vagy az érintett szolgálatnak.

         16. cikk
   Belépés szabályozása
   (1)   A biztonsági események megelőzése érdekében a DG SAFE a Parlament épületeibe való belépés előtt, valamint az ott tartózkodás során biztonsági ellenőrzést végezhet minden személyen – beleértve a képviselőket is –, árun és eszközön, különösen a következőképpen:

               —

               a Parlamentbe belépni kívánó vagy ott tartózkodó bármely személy személyazonosságának ellenőrzése,

               —

               a Parlamenthez nem tartozó személyek hátterének ellenőrzése, mielőtt engedélyezik számukra a Parlament épületeibe való belépést, annak megállapítása érdekében, hogy jelentenek-e biztonsági fenyegetést.
               E célból a DG SAFE – a személyes adatok védelméről szóló hatályos jogszabályoknak való megfelelés biztosítása mellett – felhasználhat a Parlament rendelkezésére álló minden információforrást, figyelembe véve az ilyen források megbízhatóságát, és hozzáférhet az adott személlyel kapcsolatos minden olyan adathoz, amellyel a Parlament rendelkezik,

               —

               személyek, járművek, berendezések és áruk vizuális és technikai eszközökkel történő ellenőrzése a Parlament bejáratainál. Az ellenőrzés kiterjedhet a személyes poggyászra és a postai küldeményekre is,

               —

               beléptetőrendszer működtetése a Parlament épületeiben személyek és járművek számára,

               —

               személyek, járművek, áruk és berendezések be- és kilépésének nyilvántartása a Parlament épületeibe, valamint a Parlament épületeinek korlátozott hozzáférésű területeire,

               —

               illetéktelen személyek, járművek és áruk parlamenti épületekbe való bejutásának megelőzése.

         (2)   Az (1) bekezdésben rögzített intézkedéseknek való meg nem felelés esetén megtagadható a Parlament épületeibe való belépés.
   17. cikk
   Személyvédelem
   A DG SAFE megfelelő operatív intézkedéseket tesz az elnök személyes védelmének biztosítása érdekében, együttműködve az elnöki kabinettel és a Parlament protokollszolgálatával, valamint kapcsolatot tartva az érintett fogadó tagállam vagy harmadik ország hatóságaival. A DG SAFE kockázatértékelését követően az elnök utasítást adhat más személyek, többek között a képviselők személyvédelmére a Parlament épületeiben.
   4. FEJEZET

      BIZTONSÁGI ESEMÉNYEK KEZELÉSE

   18. cikk
   Biztonsági esemény gyanúja
   (1)   Biztonsági esemény alapos gyanúja esetén a DG SAFE megtesz minden szükséges intézkedést annak ellenőrzéséhez. Abban az esetben, ha megalapozott annak a gyanúja, hogy jelentős biztonsági eseményről van szó, a Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság főigazgatója haladéktalanul értesíti a főtitkárt, aki adott esetben utasíthatja a DG SAFE-et a Parlament épületeinek és eszközeinek átvizsgálására. E feladat teljesítése során a DG SAFE együttműködhet a nemzeti hatóságokkal.
   (2)   A DG SAFE haladéktalanul tájékoztatja a főtitkárt a megtett intézkedésekről. Amennyiben a képviselők is érintettek, a főtitkár tájékoztatja az elnököt.
   19. cikk
   Biztonsági esemény előfordulása
   (1)   Biztonsági esemény esetén a DG SAFE megtesz minden szükséges intézkedést annak hatékony megszüntetése érdekében. E tekintetben nevezetesen az alábbi intézkedéseket foganatosíthatja:

               —

               a biztonságra fenyegetést jelentő személy esetében például megtagadja a belépést a Parlament épületeibe, illetve az ilyen személyt távozásra szólítja fel és kivezeti a Parlament épületeiből,

               —

               a biztonságra fenyegetést jelentő tárgyak esetében, az ilyen tárgyakat többek között lefoglalja, eltávolítja, ártalmatlanítja és átadja a nemzeti hatóságoknak,

               —

               a Parlament épületeiben jelen lévő személyek azonnali védelme érdekében adott esetben kötelező utasításokat ad ki az épületben tartózkodók számára. Ilyen intézkedések meghozatalát követően a megbízott alkalmazottak haladéktalanul tájékoztatják feletteseiket és további utasításokat várnak,

               —

               átvizsgálja a Parlament épületeit, többek között a képviselők irodáihoz való hozzáférést is, amennyiben ilyen vizsgálatra van szükség a biztonsági esemény megakadályozása, késleltetése vagy megszüntetése érdekében.

         (2)   A DG SAFE minden szükséges intézkedést megtesz a biztonsági eseményekkel kapcsolatos bizonyítékok megóvására, szükség esetén együttműködve a nemzeti hatóságokkal.
   (3)   A DG SAFE haladéktalanul tájékoztatja a főtitkárt a megtett intézkedésekről. Amennyiben képviselők is érintettek, a főtitkár tájékoztatja az elnököt.
   20. cikk
   Jelentéstétel biztonsági eseményről
   Jelentős biztonsági esemény vagy vészhelyzet esetén a DG SAFE összefoglaló jelentést készít az eseményről. A jelentést továbbítják a főtitkárnak. Amennyiben képviselő is érintett, a főtitkár továbbítja a jelentést az elnöknek.
   5. FEJEZET

      SZOLGÁLATI FEGYVEREK

   21. cikk
   Általános elvek
   A szolgálati fegyverek alkalmazása, viselése, tárolása és használata összhangban kell, hogy legyen e határozattal, annak végrehajtási rendelkezéseivel és az alábbiak vonatkozó rendelkezéseivel:

               —

               azon fogadó tagállamok vagy harmadik országok nemzeti jogszabályai, amelyek területén a Parlament munkahellyel vagy más épületekkel rendelkezik,

               —

               az adott esetre alkalmazandó bármely más nemzeti jogszabály, például amikor biztonsági személyzet kíséri az elnököt a fogadó tagállamokon vagy harmadik országokon kívül,

               —

               nemzetközi közjog.

         22. cikk
   Szolgálati fegyver viselésének engedélyezése
   Csak a megbízott alkalmazottak és a 24. cikk alapján kivételesen felhatalmazott személyek viselhetnek és használhatnak szolgálatban szolgálati fegyvert. A 24. cikk hatálya alá tartozó esetek kivételével a fegyvernek a Parlament által egyedi alapon kiadott szolgálati fegyvernek kell lennie és vészhelyzettől eltekintve nem cserélhető ki a munkatársak között.
   23. cikk
   Szolgálati fegyverek alkalmazása és használata
   A szolgálati fegyver viselésével és használatával megbízott alkalmazottak e fegyvereket csak önvédelmi céllal, illetve mások közvetlen, tényleges vagy észszerűen érzékelhető életveszéllyel vagy súlyos sérüléssel szembeni védelmére, vagy az életet súlyosan veszélyeztető, súlyos bűncselekmény elkövetésének megakadályozására használhatják. Az említett alkalmazottak reakciójának arányosnak kell lennie az önvédelem és mások védelmének szükségességével. A megbízott alkalmazottak azonosítják magukat, és egyértelmű figyelmeztetést adnak, hogy használni kívánják szolgálati fegyverüket, kivéve, ha ez indokolatlanul veszélybe sodorná őket, más személyek halálának vagy súlyos sérülésének kockázatát idézné elő, vagy az esemény körülményeire tekintettel nyilvánvalóan helytelen vagy értelmetlen lenne.
   24. cikk
   Külső fegyveres biztonsági személyzet jelenléte a Parlament épületeiben
   (1)   Az állam- és kormányfőket, illetve az uniós intézmények képviselőit és kijelölt nemzetközi szervezetek (2) képviselőit két külső fegyveres biztonsági alkalmazott kísérheti. Az elnök – a főtitkár javaslata alapján, figyelembe véve a DG SAFE ajánlását – engedélyezheti további külső fegyveres biztonsági alkalmazottak jelenlétét ilyen küldöttségek esetében, és engedélyezheti azt is, hogy egyéb látogatókat is külső fegyveres biztonsági alkalmazottak kísérjenek.
   (2)   Minden külső fegyveres biztonsági személyzet alkalmazására irányuló kérelmet megfelelő időben írásban kell benyújtani a DG SAFE főigazgatójának. A DG SAFE az engedélyezett alkalmazás előtt tájékoztatja az ilyen külső fegyveres biztonsági alkalmazottakat a művelet konkrét körülményeiről és végrehajtása szabályairól.
   (3)   A főtitkárt tájékoztatják a külső fegyveres biztonsági alkalmazottaknak a Parlament épületeiben való alkalmazásáról.
   25. cikk
   A szolgálati fegyver elővételének vagy használatának következményeiJelentéstétel és segítségnyújtás
   (1)   A szolgálati fegyverét elővevő vagy használó minden alkalmazott haladéktalanul tájékoztatja a Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság főigazgatóját és írásbeli jelentést készít az eseményről. A Biztonsági és Védelmi Főigazgatóság főigazgatója haladéktalanul értesíti a főtitkárt az eseményről, aki erről tájékoztatja az elnököt. A főtitkár haladéktalanul belső vizsgálatot indít az eseményről és tájékoztatja az elnököt e vizsgálat eredményéről.
   (2)   A főtitkár biztosítja, hogy a feladatai ellátása során szolgálati fegyverét elővevő vagy használó alkalmazott igénybe vehesse a szükséges orvosi vagy pszichológiai támogatást.
   6. FEJEZET

      KÖTELEZETTSÉGEK ÉRVÉNYESÍTÉSE

   26. cikk
   A biztonsági intézkedéseknek való megfelelés érvényesítése
   (1)   Amennyiben a Parlament épületeiben a vonatkozó biztonsági szabályok érvényesítése érdekében a rend helyreállításához vagy egy biztonsági esemény megszüntetéséhez szükséges, a DG SAFE ezzel megbízott alkalmazottai – e határozat és különösen a szolgálati fegyverek használatára vonatkozó szabályok keretei között – arányos erőszakot alkalmazhatnak.
   (2)   Feladataik elvégzése során a DG SAFE alkalmazottai a lehető legnagyobb mértékben bevetnek minden egyéb rendelkezésre álló eszközt, mielőtt erőszakot alkalmaznának vagy szolgálati fegyvert vennének igénybe e határozattal és az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban.
   (3)   Halált vagy súlyos sérülést eredményező erőszak vagy szolgálati fegyver használata esetén fegyelmi vagy jogi eljárás esetén nem lehet felettesi utasítás követésére hivatkozva védekezni, amennyiben az ilyen utasítás nyilvánvalóan jogellenes vagy egyértelműen sérti a biztonsági előírásokat, és az adott alkalmazottnak volt lehetősége megtagadni az utasítás végrehajtását. Az ilyen jogellenes utasítást kiadó felettesek ellen fegyelmi eljárás indul.
   7. FEJEZET

      BIZTONSÁGI VIZSGÁLATOK ÉS KIEGÉSZÍTŐ VIZSGÁLATOK

   27. cikk
   Biztonsági vizsgálatok
   (1)   A főtitkár értesítését követően a DG SAFE biztonsági vizsgálatokat végezhet a biztonsági események kivizsgálásának keretében, hogy elkerülhető legyen hasonló események megismétlődése a jövőben.
   Amennyiben a biztonsági vizsgálatok képviselőket érintenek, az elnök előzetes jóváhagyására van szükség.
   (2)   A biztonsági vizsgálatok csak az alábbi intézkedésekre terjedhetnek ki:

               —

               a be- és kilépési naplóállományok, a zártláncú kamerarendszer felvételei, a kommunikációs felvételek és a 45/2001/EK rendeletben hivatkozott hasonló adatok, továbbá más információforrások ellenőrzése,

               —

               előzetes ellenőrzések,

               —

               a tényállás tisztázására képes bármely személy vallomásának felvétele,

               —

               bizonyítékok és az esemény színhelyének biztosítása,

               —

               felügyeleti intézkedések végrehajtása.

         (3)   A biztonsági vizsgálatok elvégzésével megbízott alkalmazottak tárgyilagos és pártatlan módon járnak el.
   (4)   A DG SAFE jelentést tesz a főtitkárnak a biztonsági események kivizsgálása keretében elvégzett biztonsági vizsgálatról.
   28. cikk
   Kiegészítő vizsgálatok
   (1)   A főtitkár értesítését követően – és más illetékes szolgálatok hatáskörének vagy a nekik adott utasítások sérelme nélkül – a DG SAFE a belső szervek kérésére kiegészítő vizsgálatokat végezhet egyes személyek olyan magatartása kapcsán, amely közigazgatási, fegyelmi, polgári vagy büntetőeljáráshoz vezethet. Külső szervek által kért kiegészítő vizsgálatokhoz a főtitkár előzetes jóváhagyása szükséges.
   Amennyiben a kiegészítő vizsgálatok képviselőket érintenek, az elnök előzetes jóváhagyására van szükség.
   (2)   Kiegészítő vizsgálatokat csak az adott közigazgatási, fegyelmi, polgári vagy büntetőjogi eljárásban illetékes belső vagy külső szerv kérésére lehet elvégezni, kivéve azokat az eseteket, amikor a sürgősség miatt ilyen kérelem hivatalosan még nem érkezett be.
   Ilyen esetekben az intézkedések azon bizonyítékok biztosítására korlátozódnak, amelyeket a 29. cikk (6) bekezdésében hivatkozott jelentésben dokumentálnak.
   (3)   A kiegészítő vizsgálatot kérő szerv a vizsgálat céljának és a meghozandó intézkedéseknek a meghatározása révén pontosítja a megbízást.
   (4)   Kiegészítő vizsgálatok keretében a DG SAFE csak az alábbiakat teheti:

               —

               az elnök által egy képviselő ellen a Parlament eljárási szabályzatának 166. cikke alapján kezdeményezett vizsgálat segítése vagy támogatása,

               —

               a kinevezésre jogosult hatóság által annak érdekében kezdeményezett vizsgálat segítése vagy támogatása, hogy a személyzet egy tagja vagy volt tagja megsértette-e a személyzeti szabályzat 86. cikkében meghatározott kötelezettségeket,

               —

               az illetékes felhatalmazással engedélyezésre jogosult tisztviselő által az épületekhez, eszközökhöz vagy a Parlament által kezelt információkhoz hozzáféréssel rendelkező szolgáltatók és alkalmazottaik magatartása kapcsán kezdeményezett vizsgálat segítése vagy támogatása,

               —

               bizalmas uniós információk elvesztése vagy jogosulatlan közzététele miatt az elnök – amennyiben a jogosulatlan közzététel egy képviselőhöz köthető – vagy a főtitkár – amennyiben bármely más személy érintett az ügyben – által a bizalmas információk Európai Parlament általi kezelésére vonatkozó szabályokról szóló 2013. április 15-i elnökségi határozat 14. cikke alapján kezdeményezett vizsgálat segítése vagy támogatása,

               —

               együttműködés a tagállami bűnüldözési hatóságokkal vizsgálataik lefolytatása során, beleértve a kémelhárítási és a terrorizmus elleni intézkedéseket is,

               —

               együttműködés az Európai Csalás Elleni Hivatallal a vele kötött gyakorlati megállapodásoknak megfelelően,

               —

               együttműködés a fogadó tagállamok és harmadik országok hatóságaival vizsgálataik gyakorlati lefolytatása során.

         29. cikk
   Kiegészítő vizsgálatok keretében végzett vizsgálati intézkedések
   (1)   A DG SAFE által a kiegészítő vizsgálatok keretében folytatott vizsgálati intézkedések korlátozott jellegűek a kapott megbízatástól, illetve az illetékes belső vagy külső szerv megfelelő vizsgálati hatáskörétől függően. Az illetékes szerv a lehető legnagyobb mértékben meghatározza az elvégzendő feladatokat.
   (2)   E tekintetben és e feltételek mellett a DG SAFE az alábbiakat teheti:

               —

               színhelyek és bizonyítékok biztosítása,

               —

               segítségkérés a Parlament tisztviselőjétől vagy egyéb alkalmazottjától, vagy egy általa szerződtetett külső féltől,

               —

               a tényállás tisztázására képes személy vallomásának felvétele,

               —

               belépés a Parlament bármely olyan létesítményébe vagy munkavégzési helyszínére, amely nem tartozik külön rendelkezések hatálya alá és helyszíni ellenőrzések végzése, beleértve a személyes használati tárgyak tekintetében is,

               —

               hozzáférés dokumentumokhoz és vonatkozó információkhoz, a vizsgálathoz szükséges mértékben.

         (3)   A kiegészítő vizsgálatok lefolytatása alkalmával továbbított vagy megszerzett információ – annak formájától függetlenül – a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik.
   (4)   Az interjúkat filmre lehet venni vagy rögzíteni lehet, amennyiben az interjúztatott személyt erről előzetesen tájékoztatják, és minden szükséges és megfelelő lépést megtesznek a személyes adatok bizalmasságának biztosítására.
   (5)   Haladéktalanul tájékoztatni kell a vizsgálatról a vizsgálat alatt álló személyeket, és azokat, akik személyes érintettségének lehetősége felmerül a vizsgálat során. Az említett tájékoztatás elhalasztható, amennyiben az veszélyeztetné a vizsgálatot, vagy olyan esetekben, amikor a nemzeti igazságügyi hatóság hatáskörébe tartozó nyomozati eljárások használata szükséges, vagy amikor a vizsgálat célja teljes titoktartást igényel.
   (6)   A vizsgálat befejezését követően a DG SAFE jelentést nyújt be a főtitkár számára. E jelentés tartalmazza a vonatkozó tényeket és körülményeket, és adott esetben javaslatot tesz biztonsági és védelmi intézkedések meghozatalára. Nem lehet egy megnevezett személyre vonatkozó megállapításokat tenni anélkül, hogy lehetőséget biztosítanának számára észrevételek megtételére az őt érintő tényekkel kapcsolatban.
   (7)   A főtitkár továbbítja a jelentést a kérelmező belső vagy külső szerv számára. Amennyiben képviselő is érintett, a főtitkár továbbítja a jelentés másolatát az elnöknek.
   8. FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   30. cikk
   Kapcsolattartás a fogadó tagállamokkal és harmadik országokkal, a nemzeti hatóságokkal, egyéb uniós intézményekkel és nemzetközi szervezetekkel
   Az Európai Parlament más szervezeti egységei hatáskörének és felelősségének sérelme nélkül a DG SAFE biztosítja a külső kapcsolattartást:

               a)

               más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek biztonsági és védelmi osztályaival a személyek, épületek és eszközök biztonságával és védelmével kapcsolatban a Parlamentben;

               b)

               a tagállamok, harmadik országok, valamint nemzetközi szervezetek és szervek biztonsági, védelmi, hírszerzési és fenyegetésértékelési szolgálataival, beleértve a nemzeti biztonsági és védelmi hatóságokat is, a Parlament biztonságát és védelmét érintő minden kérdésben;

               c)

               a rendőrséggel, a tűzoltósággal és más vészhelyzeti szolgálatokkal a Parlament biztonságát és védelmét érintő minden rutin- és sürgősségi kérdésben; és

               d)

               más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint nemzetközi szervek biztonsági és védelmi osztályaival a bevált gyakorlati tapasztalatok cseréje és adott esetben az együttműködés előmozdítása érdekében, még az alkalmazottak képzése terén is.

         31. cikk
   Panaszkezelési mechanizmus az európai parlamenti képviselők számára
   Amennyiben egy képviselő úgy ítéli meg, hogy nem megfelelően alkalmazták vele szemben ezt a határozatot, erre felhívhatja az elnök figyelmét. Az elnök megvizsgálja a kérdést és megfelelő lépéseket tesz, ha szükségesnek tartja.
   32. cikk
   Végrehajtási rendelkezések
   Az Európai Parlament főtitkára e határozat alkalmazására végrehajtási szabályokat fogadhat el.
   33. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 2001. október 1-jei és 3-i, a 2002. december 16-i és a 2004. február 25-i elnökségi határozattal elfogadott biztonsági szabályok hatályukat vesztik.
   34. cikk
   Hatálybalépés és közzététel
   Ez a határozat 2018. március 17-én lép hatályba.

      (1)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (2)  Európai Tanács, az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság, Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), Európai Központi Bank, NATO, IMF, ENSZ, Világbank, WTO.


title: A Tanács (EU) 2018/319 határozata (2018. február 27.) a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet felülvizsgálati bizottságának 26. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezménynek és függelékeinek egyes módosításaival kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

text:
               5.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 62/10

         A TANÁCS (EU) 2018/319 HATÁROZATA
   (2018. február 27.)
   a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet felülvizsgálati bizottságának 26. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezménynek és függelékeinek egyes módosításaival kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozattal (1) összhangban csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (a továbbiakban: a COTIF-egyezmény).

               (2)

               Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam alkalmazza a COTIF-egyezményt.

               (3)

               A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) felülvizsgálati bizottsága (a továbbiakban: a felülvizsgálati bizottság) a COTIF-egyezmény 13. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően létrejött. A felülvizsgálati bizottságnak a 2018. február 27. és március 1. között tartandó 26. ülésén döntenie kell bizonyos, a COTIF-egyezményt, valamint annak bizonyos függelékeit, nevezetesen E. függelékét (Egységes szabályok a nemzetközi vasúti forgalomban kiépített infrastruktúra használatára vonatkozó szerződésekre vonatkozóan – CUI), F. függelékét (Egységes szabályok a nemzetközi vasúti forgalomban történő felhasználásra szánt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagra alkalmazandó műszaki szabványok ellenőrzésére és egységes műszaki előírások elfogadására vonatkozóan – APTU) és G. függelékét (Egységes szabályok a nemzetközi forgalomban használt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyag műszaki engedélyére vonatkozóan – ATMF) érintő módosításokról.

               (4)

               A felülvizsgálati bizottságnak a 26. ülésén a nemzetközi forgalomban részt vevő vonatok biztonságos üzemeltetésére vonatkozó új H. függelék elfogadásáról is döntenie kell.

               (5)

               A felülvizsgálati bizottság eljárási szabályzatát érintő módosítások célja egyes rendelkezések – különösen a regionális szervezetek szavazati jogát szabályozó és a határozatképességet megállapító rendelkezések – frissítése az Unió COTIF-egyezményhez való 2011-es csatlakozásának eredményeként.

               (6)

               A COTIF-egyezmény módosításai a COTIF-egyezmény felülvizsgálati eljárásának javítására és megkönnyítésére irányulnak, a COTIF-egyezmény és annak függelékei módosításainak következetes és gyors végrehajtásának lehetővé tétele céljából, illetve a jelenlegi hosszadalmas felülvizsgálati eljárás káros hatásainak megelőzése érdekében, ideértve a felülvizsgálati bizottság, illetve az OTIF közgyűlése által elfogadott módosítások közötti belső eltéréseket, illetve a – különösen az uniós joggal fennálló – külső eltéréseket.

               (7)

               Az E. függelék (CUI) módosításainak célja a CUI Egységes Szabályok hatályának egyértelműsítése, az említett szabályok rendeltetésüknek megfelelő, azaz a nemzetközi vasúti forgalom olyan területein történő szisztematikusabb alkalmazásának biztosítása érdekében, mint az árufuvarozási folyosók vagy a nemzetközi személyszállító vonatok.

               (8)

               Az F. függelék (APTU) és a G. függelék (ATMF) módosításainak célja az OTIF és az uniós szabályok összehangolása, különösen a negyedik vasúti csomag Unió általi 2016-os elfogadását követően.

               (9)

               Az új H. függelék célja az átjárhatóság javítása az Unió határain kívül, és azon az elgondoláson alapszik, hogy az állami hatóságok összehangolt kritériumok alapján a vasúti társaságok számára biztonsági tanúsítványokat állítanának ki, amelyek bizonyítanák, hogy a vasúti társaságok képesek a vonatok biztonságos üzemeltetésére az érintett országban.

               (10)

               A javasolt módosítások legnagyobb része összhangban áll az Unió jogrendjével és stratégiai célkitűzéseivel, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa őket. Egyes módosítások részletesebb megvitatást igényelnek az Unión belül, ezért a felülvizsgálati bizottság 26. ülésén ellenezni kell őket.

               (11)

               Ezért a felülvizsgálati bizottság 26. ülésén az Unió által képviselendő álláspontnak az e határozat csatolmányán kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezmény által létrehozott felülvizsgálati bizottság 26. ülésén az Európai Unió által képviselendő álláspont az e határozat csatolmányán alapul.
   (2)   Az e határozat csatolmányában említett dokumentumok kisebb módosításairól a felülvizsgálati bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.
   2. cikk
   A felülvizsgálati bizottság határozatát annak elfogadását követően az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. február 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

      CSATOLMÁNY
      1.   BEVEZETÉS
      Az OTIF főtitkársága összehívta a COTIF99 felülvizsgálati bizottságának 26. ülését, amely 2018. február 27. és március 1. között Bernben, Svájcban kerül megrendezésre. Az ülés napirendi pontjaival kapcsolatos dokumentumok az OTIF weboldalán érhetők el, a következő linken: http://otif.org/en/?page_id=126
      2.   A NAPIRENDI PONTOKKAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

         1. napirendi pont – Az ülés megnyitása és a határozatképesség megállapítása

         Dokumentum(ok): nincs

         Hatáskör: uniós (megosztott)

         Szavazati jogok gyakorlása: n.a.

         Álláspont: nincs

         2. napirendi pont – Az elnök és az alelnök megválasztása

         Dokumentum(ok): nincs

         Hatáskör: uniós (megosztott)

         Szavazati jogok gyakorlása: tagállamok

         Álláspont: nincs

         3. napirendi pont – A napirend elfogadása

         Dokumentum(ok): LAW-17125-CR 26/3.1

         Hatáskör: uniós (megosztott és kizárólagos)

         Szavazati jogok gyakorlása: Unió

         Álláspont: a tervezett napirend elfogadásának támogatása

         4. napirendi pont – Az eljárási szabályzat módosítása

         Dokumentum(ok): LAW-17125-CR 26/4

         Hatáskör: uniós (megosztott és kizárólagos)

         Szavazati jogok gyakorlása: Unió

         Álláspont: Az OTIF felülvizsgálati bizottságának eljárási szabályzata tekintetében javasolt módosítástervezetek támogatása, a következő pontok kivételével:

                  a)

                  javasoljuk, hogy az eljárási szabályzat 9. cikke (2) bekezdésének a szövege a következő legyen: „Az időtartam 12 hét, amennyiben a dokumentumot mindhárom munkanyelven benyújtják.”; valamint

                  b)

                  az eljárási szabályzat 9. cikkének (4) bekezdésében a nyelvi változatok hiánya esetén történő szavazás tekintetében tett változtatást ellenezni kell.

            A felülvizsgálati bizottság eljárási szabályzatának aktuális verziója még az Unió COTIF-hoz való csatlakozása előtti időből származik, következésképpen bizonyos rendelkezések elavultak és azokat aktualizálni kell. Különösen az Unió szavazati jogát szabályozó és a határozatképességet megállapító rendelkezéseket (4., 20. és 21. cikk) kell módosítani annak érdekében, hogy összhangba kerüljenek a COTIF 38. cikkével, valamint az Európai Unió és az OTIF közötti megállapodással.

         5. napirendi pont – Az alapegyezmény részleges felülvizsgálata: a COTIF felülvizsgálati eljárásának módosítása

         Dokumentum(ok): LAW-17126-CR 26/5

         Hatáskör: uniós (megosztott)

         Szavazati jogok gyakorlása: tagállamok

         Álláspont: támogatni kell az egyezmény 34. cikkének javasolt felülvizsgálatát, amely arra irányul, hogy meghatározott időtartam (36 hónap) megállapítására kerüljön sor a függelékekkel kapcsolatban a közgyűlés által elfogadott módosítások hatálybalépésére vonatkozóan, továbbá a cikk egy rugalmassági rendelkezéssel is kiegészülne, amely lehetővé tenné e határidő eseti alapon történő meghosszabbítását, ha a közgyűlés a COTIF 14. cikkének (6) bekezdése szerinti többséggel így határoz.
      A javaslat célja a COTIF felülvizsgálati eljárásának javítása és megkönnyítése, az egyezményt és a hozzá tartozó függelékeket érintő módosítások következetes és gyors végrehajtása érdekében, valamint megelőzendő, hogy a jelenlegi hosszadalmas felülvizsgálati eljárás visszás hatásokat gyakoroljon, ideértve a felülvizsgálati bizottság, illetve az OTIF közgyűlése által elfogadott módosítások közötti belső eltérések, illetve az elsősorban az uniós joggal fennálló külső eltérések kockázatát is. Az OTIF Titkárságának ajánlása tükrözi az e kérdéssel foglalkozó érintett munkacsoportban uralkodó véleményt, miszerint az OTIF tagjainak képesnek kell lenniük arra, hogy az elfogadott módosításokat – többek között parlamenti eljárások útján – három éven belül átültessék. A javaslat szükségesnek tűnik az OTIF hatékony működésének és fejlődésének támogatásához.

         6. napirendi pont – A CIM Egységes Szabályok részleges felülvizsgálata – A főtitkár jelentése

         Dokumentum(ok): LAW-17126-CR 26/6

         Hatáskör: uniós (megosztott és kizárólagos)

         Szavazati jogok gyakorlása: Unió (szavazásra bocsátás esetén)

         Álláspont: a főtitkár jelentésének tudomásul vétele, bizonyos információk nyújtása folyamatban lévő releváns tevékenységekről és fejleményekről, a vámrendelkezések és a vasúti szállításra vonatkozó rendeletek közötti kapcsolódási pontok értékelésére vonatkozó további munka ösztönzése, a jogi szakértőkből álló munkacsoport felállításának támogatása, vagy a vámügyi kérdésekhez és az árufuvarozási okmányok digitalizálásához kapcsolódó alternatív koordinációs megoldások kialakításának támogatása az OTIF meglévő szervein belül.

         7. napirendi pont – A CUI Egységes Szabályok részleges felülvizsgálata

         Dokumentum(ok): LAW-17128-CR 26/7.1; LAW-17129-CR 26/7.2

         Hatáskör: uniós (megosztott)

         Szavazati jogok gyakorlása: tagállamok

         Álláspont: a CUI 1. cikkének (1), (2) és (3) bekezdését (új aa) pont, illetve a b), c) és g) pont módosításai), 5. cikkének (1) bekezdését, 5a. cikkének (1) és (2) bekezdését, 7. cikkének (2) bekezdését, 8. cikkének (1) és (2) bekezdését, 9. cikkének (1) bekezdését, valamint 10. cikkének (3) bekezdését érintő módosító javaslatok támogatása, valamint az OTIF főtitkárának felkérése arra, hogy határozathozatal céljából a CUI Egységes Szabályokra vonatkozó összes módosítást terjessze a közgyűlés elé.
      A leglényegesebb módosítás célja a CUI Egységes Szabályok hatályának egyértelműsítése egyrészt azzal, hogy a 3. cikket kiegészíti a „nemzetközi vasúti forgalom” meghatározásával: „egy nemzetközi menetvonal vagy legalább két állam területén fekvő és az adott pályahálózat-működtetők által koordinált több egymást követő nemzeti menetvonal igénybevételét szükségessé tevő forgalom”, másrészt azzal, hogy az 1. cikket (Hatály) ennek megfelelően módosítja úgy, hogy megőrzi a CIV és a CIM egységes szabályokkal való kapcsolatot.
      A cél az, hogy a CUI Egységes Szabályokat szisztematikusabban alkalmazzák a rendeltetési területükön, azaz a nemzetközi vasúti forgalom területén. A felülvizsgálati bizottságnak javasolt módosítástervezet megfelel az OTIF-on belüli ad hoc munkacsoport munkája nyomán létrejött kompromisszumos szövegnek, amely munkacsoport 2014. december 10-én, 2015. július 8-án, 2015. november 24-én és 2016. május 31-én tartott ülést. A Bizottság közreműködött a szöveg létrejöttében, amely – a COTIF-egyezmény hatályával és célkitűzésével, azaz a nemzetközi fuvarozással összhangban – megerősíti, hogy a CUI Egységes Szabályokat az új fogalommeghatározás szerinti nemzetközi vasúti forgalom területén kell alkalmazni.
      A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az OTIF Titkársága által az 1. és a 3. cikkekkel kapcsolatban javasolt módosítástervezetek összhangban állnak a vasúti infrastruktúra működtetésére és a pályahálózat-működtetők közötti koordinációra vonatkozó uniós vívmányok fogalommeghatározásaival és rendelkezéseivel (például a 2012/34/EU irányelv (átdolgozott) 40., 43. és 46. cikkével).
      Ami az OTIF titkársága által a 8. cikkel (A pályahálózat-működtető felelőssége) kapcsolatban javasolt módosítástervezetet illeti, az alapvetően szerkesztési jellegű és nem érinti a rendelkezés hatályát vagy tartalmát. A 9., 3., 5., 5a., 7. és 10. cikkek vonatkozásában javasolt módosítástervezetek szigorúan szerkesztési jellegűek.

         8. napirendi pont – A nemzetközi forgalomban részt vevő vonatok biztonságos üzemeltetésére vonatkozó új H. függelék

         Dokumentum(ok): LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17131-CR26/8.1; LAW-17132-CR 26/8.2

         Hatáskör: uniós (kizárólagos)

         Szavazati jogok gyakorlása: Unió

         Álláspont:

      a nemzetközi forgalomban részt vevő vonatok biztonságos üzemeltetésére vonatkozó új H. függelék COTIF-ba való beillesztésének (LAW-17131-CR26/8.1) és határozathozatal érdekében a közgyűlés elé terjesztésének a támogatása, az alábbi feltételek mellett (törlés – áthúzás; kiegészítés – aláhúzás, adott esetben):

                  —

                  a 2. cikk b) pontjában: a „Certification Authority” („tanúsító hatóság”) kifejezésnek a „Safety Certification Authority” („biztonsági tanúsító hatóság”) kifejezés lép a helyébe. A változtatást a szöveg egészében következetesen el kell végezni. A német nyelvi változatban: „Sicherheitsbescheinigungsbehörde” a „Zertifizierungsbehörde” kifejezés helyett. A francia nyelvi változatban: „autorité de certification de sécurité” az „autorité de certification” kifejezés helyett.

                  —

                  A 4. cikk (1) bekezdésében: a szöveg kiegészítése a következő mondattal: „A biztonsági tanúsító hatóság és a 6. cikk (1) bekezdésében említett felügyelő hatóság lehet két különálló szervezeti egység, illetve a két hatóság feladatait ugyanaz a szervezet is elláthatja.”

                  —

                  A 6. cikk (1) bekezdésében: a szöveg kiegészítése a következő mondattal: „A felügyelő hatóság és a 4. cikk (1) bekezdésében említett biztonsági tanúsító hatóság lehet két különálló szervezeti egység, illetve a két hatóság feladatait ugyanaz a szervezet is elláthatja.”

                  —

                  A 8. cikk (3) bekezdésében: a szöveg módosítása a következők szerint: „Az ezen Egységes Szabályokban foglalt követelmények harmonizált módon történő végrehajtása érdekében az Egységes Szabályok mellékleteinek tartalmazniuk kell a következőket:

                     […]

                                 […]a)

                                 a biztonságirányítási rendszer követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszer, amelyeket a biztonsági tanúsító hatóságoknak a biztonsági tanúsítványok kibocsátásakor, illetve a vasúti társaságoknak és a pályahálózat-működtetőknek a biztonságirányítási rendszereik kialakítása, megvalósítása és karbantartása során kell alkalmazniuk;

                                 […]b)

                                 a nyomon követésre vonatkozó közös biztonsági módszer, amelyet a vasúti társaságoknak […], a pályahálózat-működtetőknek és a karbantartásért felelős szervezeti egységeknek kell alkalmazniuk;

                                    c)

                                    a kockázatértékelésre vonatkozó közös biztonsági módszerrel való, szükséges kapcsolatok, amely módszert a vasúti társaságoknak, a pályahálózat-működtetőknek és a karbantartásért felelős szervezeti egységeknek a vasúti rendszert érintő minden műszaki, üzemeltetési vagy szervezeti változtatás során kell alkalmazniuk;

                                 d)

                                 a felügyeletre vonatkozó közös biztonsági módszer, amelyet a felügyelő hatóságoknak kell alkalmazniuk.”

                  —

                  A 2. cikk f) pontjában szerkesztési javítás, igazodás az uniós terminológiához (német nyelvi változat): „»Eisenbahnsystem« das Schienennetz in jedem Vertragsstaat, bestehend aus […]

                        Strecken
                     , Bahnhöfen, Drehscheiben und Terminals”.

                  —

                  A 7. cikk (4) bekezdésében szerkesztési javítás (német nyelvi változat): „Die am Betrieb von Zügen im internationalen Verkehr beteiligten Infrastrukturbetreiber und Eisenbahnunternehmen haben […]

                        ein

                     Sicherheitsmanagementsystem einzurichten und dessen korrekte Anwendung in Übereinstimmung mit diesen Einheitlichen Rechtsvorschriften zu kontrollieren.”

            Egyetértés a főtitkár arra való felkérésével, hogy módosítsa az új H. függelékhez tartozó magyarázó jelentést, és jóváhagyás céljából terjessze azt a közgyűlés elé.
      A H. függelék COTIF-ba való beillesztése céljából a COTIF 2., 6., 20., 33. és 35. cikkei tekintetében javasolt módosítások (LAW-17131-CR26/8.2) támogatása, illetve egyetértés a főtitkár arra való felkérésével, hogy határozathozatal céljából terjessze őket a közgyűlés elé.
      Az új H. függeléktervezet a nemzetközi forgalomban részt vevő vonatok biztonságos üzemeltetését szabályozó rendelkezéseket tartalmaz, és célja a COTIF harmonizálása és az uniós vívmányokkal, illetve a kölcsönös átjárhatóság támogatása az Európai Unió határain kívül. A javasolt szöveg összhangban áll a biztonságról szóló új (EU) 2016/798 irányelv rendelkezéseivel és a kapcsolódó másodlagos jogszabályokkal, néhány kisebb probléma kivételével, amelyeket a fenti javaslatok szerint kell megoldani. Amint arról már szó volt, az új H. függelék beillesztése érdekében a COTIF bizonyos rendelkezéseinek módosítására is szükség van.

         9. napirendi pont – Az ATMF Egységes Szabályok részleges felülvizsgálata

         Dokumentum(ok): LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17133-CR26/9; LAW-17134-CR26/09-10

         Hatáskör: uniós (kizárólagos)

         Szavazati jogok gyakorlása: Unió

         Álláspont: Az ATMF Egységes Szabályok tekintetében az OTIF Titkársága által javasolt részleges felülvizsgálat támogatása, az alábbi feltételek mellett (törlés – áthúzás; kiegészítés – aláhúzás, adott esetben):

                  —

                  a 7. cikk (1a) bekezdésében a szöveg módosítása a következők szerint: „A járműveknek meg kell felelniük az engedélyezésre, frissítésre vagy megújításra vonatkozó kérelem időpontjában alkalmazandó egységes műszaki előírásoknak, ezeknek az Egységes Szabályoknak megfelelően

                        és az APTU 8. cikkének (2a) bekezdésében, valamint 8. cikke (4) bekezdésének f) pontjában az egységes műszaki előírások alkalmazásával kapcsolatban meghatározott migrációs stratégia, illetve az ATMF 7a. cikke szerinti eltérési lehetőségek figyelembevételével;

                     ezt a megfelelést folyamatosan fenn kell tartani az egyes járművek használatának ideje alatt.

                  —

                        A Műszaki Szakértői Bizottságnak meg kell vizsgálnia az Egységes Szabályokhoz tartozó melléklet kidolgozásának szükségességét, beleértve olyan rendelkezésekét is, amelyek az alkalmazandó előírások tekintetében fokozott jogbiztonságot tesznek lehetővé a kérelmezők számára, még mielőtt benyújtanák a járművek engedélyezésére, korszerűsítésére vagy megújítására vonatkozó kérelmüket.
                     ”

                  —

                  A 2. cikk w) pontjában a fogalommeghatározás módosítása, és a „jármű” kifejezés következetes használata a szöveg egészében (minden nyelv). A fogalommeghatározás szövege a következő: „jármű«: vontatott vagy önjáró, saját kerekein a vasútvonalakon való közlekedésre alkalmas vasúti jármű.” A szöveg egészében a „jármű(vek)” kifejezést kell használni, nem pedig az egyes helyeken szereplő „vasúti jármű(vek)” kifejezést.

                  —

                  Az 5. cikkben szerkesztési javítás (német nyelvi változat): a „Jeder Vertragsstaat hat durch […]

                        Notifizierung […]
                     ”, valamint a „Die […]

                        Notifizierungen

                     können durch regionale Organisationen, die dem COTIF beigetreten sind, im Namen von Vertragsstaaten, die Mitglied der betreffenden Organisation sind, vorgenommen werden.” szövegrészben a „Notifizierung” kifejezés lép a „Notifikation” kifejezés helyébe.

                  —

                  A 10. cikkben szerkesztési javítás (német nyelvi változat): a „Wenn eine neue Betriebszulassung erforderlich ist, hat der Antragsteller dem betreffenden Vertragsstaat ein das Vorhaben beschreibendes […]

                        Dossier

                     zu übersenden.” és a „Der Vertragsstaat hat seine Entscheidung spätestens vier Monate nach der Vorlage des voll-ständigen […]

                        Dossiers

                     durch den Antragsteller zu treffen” mondatokban a „Dossier” szó lép „Verzeichnis” szó helyébe.

                  —

                  A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában szerkesztési javítás (angol és német nyelvi változat): a bizottság teljes neve lép a CTE helyébe a „comply with the specifications adopted by the […]

                        Committee of Technical Experts
                     ;” és a „mit den vom […]

                        Fachausschuss für technische Fragen

                     angenommenen Spezifikationen übereinstimmen;” szövegrészekben.

                  —

                  A szöveg kiegészítése a következő 14. cikkel: „14. cikk – Mellékletek és ajánlások

                                 (1)

                                 A Műszaki Szakértői Bizottságnak az egyezmény 16. és 20. cikkében, illetve 33. cikkének (6) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban kell határoznia arról, hogy elfogad-e vagy sem valamely mellékletet vagy egy azt módosító rendelkezést. A határozatoknak az egyezmény 35. cikke (3) és (4) bekezdése szerint kell hatályba lépniük.

                                 (2)

                                 A mellékletek vagy az azokat módosító rendelkezések elfogadását a következők kérhetik: a) bármely szerződő állam; b) az ATMF 2. cikkének x) pontjában meghatározott bármely regionális szervezet; c) bármely reprezentatív nemzetközi szervezet, amelynek tagjai számára a melléklet megléte elengedhetetlen fontosságú a tevékenységük gyakorlásának biztonságossága és gazdaságossága szempontjából.

                                 (3)

                                 A mellékletek kidolgozását a megfelelő munkacsoportok és a főtitkárság segítségével a Műszaki Szakértői Csoportnak kell végeznie a (2) bekezdés szerint benyújtott kérelmek alapján.

                                 (4)

                                 A Műszaki Szakértői Csoport a nemzetközi forgalomban használt vasúti berendezések műszaki engedélyezésére vonatkozó módszereket és gyakorlatokat javasolhat.”

            Az ATMF Egységes Szabályok rendelkezései összeegyeztethetők az Európai Unió kölcsönös átjárhatóságról szóló 2008/57/EK irányelvének rendelkezéseivel és a biztonságról szóló 2009/49/EK irányelv egyes részeivel. A negyedik vasúti csomag elfogadásával az Unió e vívmány több rendelkezését is módosította. A Bizottság által végzett elemzés alapján az OTIF Titkársága és az érintett munkacsoport elkészítette az ATMF Egységes Szabályok 2., 3a., 5., 6., 7., 10., 10b., 11. és 13. cikkeit érintő módosításokat. E módosítások célja bizonyos kifejezések harmonizálása az új uniós rendelkezésekkel, illetve az Unión belüli egyes eljárási változások figyelembevétele, különösen ami azt illeti, hogy az Európai Unió Vasúti Ügynöksége lesz illetékes járműengedélyek kiadására. A javasolt módosítások nem érintik az ATMF alapkoncepcióját.

         10. napirendi pont – Az APTU Egységes Szabályok részleges felülvizsgálata

         Dokumentum(ok): LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17135-CR26/10; LAW-17134-CR26/09-10

         Hatáskör: uniós (kizárólagos)

         Szavazati jogok gyakorlása: Unió

         Álláspont: A COTIF-hoz csatolt F. függelék 8. cikkét érintő módosítások elfogadásának, illetve a vonatkozó magyarázó jelentést érintő módosítások jóváhagyásának támogatása.
      Az ATMF Egységes Szabályok rendelkezései összeegyeztethetők a kölcsönös átjárhatóságról szóló 2008/57/EK irányelv rendelkezéseivel, különösen ami az egységes műszaki előírások tartalmát, és ezeknek az uniós átjárhatósági műszaki előírásokkal való egyenértékűségét illeti. A negyedik vasúti csomag és különösen a kölcsönös átjárhatóságról szóló átdolgozott (EU) 2016/797 irányelv elfogadásával az Unió e vívmány több rendelkezését is módosította. A Bizottság által végzett elemzés alapján az OTIF Titkársága és a munkacsoport elkészítette az APTU Egységes Szabályok módosításait, amelyek célja, hogy továbbra is biztosítsák az uniós joggal való összhangot. A módosítások az APTU Egységes Szabályok 8. cikkét érintik, és az egységes műszaki előírások tartalmának az uniós átjárhatósági műszaki előírásokkal megegyező két szakasszal való kiegészítését irányozzák elő. Ezekre a módosításokra annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az Unió jövőbeli átjárhatósági műszaki előírásainak tartalma továbbra is megegyezzen a COTIF egységes műszaki előírásainak tartalmával. A javasolt módosítások nem érintik az APTU alapkoncepcióját.

         11. napirendi pont – Általános megbeszélés a piacra jutási feltételek harmonizálásának szükségességéről

         Dokumentum(ok): LAW-17130-CR26/11

         Hatáskör: uniós (megosztott)

         Szavazati jogok gyakorlása: n.a.

         Álláspont: nincs

         12. napirendi pont – Egyéb

         Dokumentum(ok): LAW-17130-CR26/12

         Hatáskör: uniós (megosztott)

         Szavazati jogok gyakorlása: tagállamok

         Álláspont: nem ellenzendő a jogi szakértőkből álló munkacsoport felállítása, amely a jogi területen segítséget nyújtana az OTIF meglévő szerveinek és megkönnyítené azok működését, illetve biztosítaná az egyezmény hatékony kezelését.

         13. napirendi pont – A CUV Egységes Szabályok részleges felülvizsgálata

         Dokumentum(ok): LAW-17144-CR 26/13 (Svájc által benyújtott javaslat)

         Hatáskör: uniós (megosztott)

         Szavazati jogok gyakorlása: tagállamok

         Álláspont: a CUV Egységes Szabályok 7. cikkének módosítását célzó, Svájc által benyújtott javaslat ellenzése.
      A CUV Egységes Szabályok 7. cikkének (1) bekezdése az üzembentartót és a jármű használóját (vasúti társaság) terhelő felelősséget tárgyalja, azokra az esetekre vonatkozóan, amikor a jármű a meghibásodásából kifolyólag kárt okoz. A javasolt módosítástervezet egy új kritériumot vezet be a jármű meghibásodásából eredő kárral kapcsolatos üzembentartói felelősség bizonyítását illetően. A CUV Egységes Szabályok jelenlegi 7. cikkének a szerződő felek általi alkalmazása esetén a jármű üzembentartója csak abban az esetben felelős, ha bizonyítást nyer, hogy a jármű által okozott kárt olyan hiba okozta, amiért az üzembentartó felelős. A módosításjavaslat egy második kritériummal kívánja kiegészíteni a cikket, amely előírja, hogy a jármű üzembentartójának bizonyítania kell, hogy nem felelős a kárhoz vezető meghibásodásért.
      A CUV jelenlegi 7. cikkének (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „a szerződő felek az (1) bekezdéstől eltérő rendelkezésekben állapodhatnak meg”. Ennek alapján az ágazatban tevékenykedő vállalkozások 2013 és 2016 között tárgyalásokat folytattak, amelyek nyomán 600 vasúti társaság egy olyan megállapodást hagyott jóvá, amely lehetővé teszi a teherkocsik használatára vonatkozó egységes általános szerződés szükséges módosításait, a kocsitulajdonosok felelősségeinek egyértelműsítése érdekében. Az aláírt megállapodás nyomán a teherkocsik használatára vonatkozó általános szerződés az új 27. cikkel egészült ki, amely a jobb egyensúly megteremtése és a kocsik által okozott károkkal kapcsolatban az egész ágazat érdekeit szolgáló pontosítások érdekében meghatározza a kocsik által okozott károk esetén alkalmazandó felelősségi alapelvet. Bevezeti a „hiba vélelmezésének” fogalmát, amely lehetővé teszi az üzembentartó felelősségének felvetését a jármű olyan meghibásodásaiért, amelyek annak nyomán következnek be, hogy az üzembentartó nem tett eleget karbantartási kötelezettségének. Ez a módosítás 2017. január 1-jétől alkalmazandó. Jelenleg az Unióban tevékenykedő legtöbb üzembentartó és vasúti társaság alkalmazza a teherkocsik használatára vonatkozó általános szerződést. Következésképpen a svájci javaslatra nincs szükség, mivel az ágazatban tevékenykedő vállalkozások által kötött megállapodások elegendőek az üzembentartó és a vasúti társaságok felelősségeinek egyértelmű meghatározásához abban az esetben, ha egy adásvételi szerződés tárgyát képező jármű kárt okoz. Semmi nem utal arra, hogy ez a megállapodás nem teremt megfelelő egyensúlyt az érintett felek érdekei között. Emellett a javasolt módosításokat nem támasztják alá megfelelő érvek és kellő indoklás.


               6.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 86/154

         P8_TA(2016)0245
   A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Rimantas Šadžius
   Az Európai Parlament 2016. június 7-i határozata Rimantas Šadžiusnak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))
   (Konzultáció)
   (2018/C 086/28)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0126/2016),

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 121. cikkére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0183/2016),

               A.

               mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

               B.

               mivel 2016. május 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

               1.

               kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Rimantas Šadžius számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.


title: A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2018/335 határozata (2018. február 28.) a Bíróság bíráinak és főtanácsnokainak kinevezéséről

text:
               7.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 64/1

         A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU, Euratom) 2018/335 HATÁROZATA
   (2018. február 28.)
   a Bíróság bíráinak és főtanácsnokainak kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 253. és 255. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Bíróság tizennégy bírájának és öt főtanácsnokának hivatali ideje 2018. október 6-án lejár. Ezért a 2018. október 7-től2024. október 6-ig tartó időszakra bírákat és főtanácsnokokat kell kinevezni e tisztségek betöltésére.

               (2)

               Az a javaslat született, hogy Alekszander ARABADZSIEV, Jean-Claude BONICHOT, Thomas VON DANWITZ, Carl Gustav FERNLUND, Egils LEVITS, Konsztantínosz LIKÚRGOSZ, Jiří MALENOVSKÝ és Alexandra PRECHAL bírósági bírói megbízatását újítsák meg. Az a javaslat született, hogy Yves BOT és Maciej SZPUNAR bírósági főtanácsnoki megbízatását újítsák meg. Emellett Lucia Serena ROSSI-nak a Bíróság bírájává, Giovanni PITRUZZELLA-nak pedig a Bíróság főtanácsnokává történő kinevezését javasolták.

               (3)

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke által létrehozott bizottság véleményt nyilvánított az említett jelölteknek a bírói, illetve főtanácsnoki feladatok Bíróságnál történő ellátására való alkalmasságáról,

         ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A tagállamok kormányainak képviselői a 2018. október 7-től2024. október 6-ig tartó időszakra az alábbi személyeket nevezik ki a Bíróság bírájává:

               —

               Alekszander ARABADZSIEV,

               —

               Jean-Claude BONICHOT,

               —

               Thomas VON DANWITZ,

               —

               Carl GUSTAV FERNLUND,

               —

               Egils LEVITS,

               —

               Konsztantínosz LIKÚRGOSZ,

               —

               Jiří MALENOVSKÝ,

               —

               Alexandra PRECHAL,

               —

               Lucia Serena ROSSI.

         2. cikk
   A tagállamok kormányainak képviselői a 2018. október 7-től2024. október 6-ig tartó időszakra az alábbi személyeket nevezik ki a Bíróság főtanácsnokává:

               —

               Yves BOT,

               —

               Giovanni PITRUZZELLA,

               —

               Maciej SZPUNAR.

         3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. február 28-án.

            az elnök

         D. TZANTCHEV


title: A Tanács (KKBP) 2018/340 határozata (2018. március 6.) a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról

text:
               8.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 65/24

         A TANÁCS (KKBP) 2018/340 HATÁROZATA
   (2018. március 6.)
   a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke (6) bekezdésére,
   tekintettel az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozatra (1),
   tekintettel a Német Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság és az Olasz Köztársaság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2017. december 11-én elfogadta a (KKBP) 2017/2315 határozatot.

               (2)

               Az említett határozat 4. cikke (2) bekezdésének e) pontja úgy rendelkezik, hogy a Tanács határozatot vagy ajánlást fogad el, amelyben összeállítja az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében kidolgozandó projektek listáját, amelynek tükröznie kell mind a képességfejlesztéshez nyújtandó támogatást, mind a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) műveletei és missziói részére az eszközöknek és képességeknek megfelelő érdemi támogatás biztosítását.

               (3)

               A PESCO-ban részt vevő tagállamok 2017. december 11-én nyilatkozatot fogadtak el, amelyben az előterjesztett projektjavaslatok alapján meghatározták a PESCO keretében végrehajtandó projektek első, 17 projektet tartalmazó listáját. E nyilatkozat elfogadására annak érdekében került sor, hogy a Tanács 2018 elején hivatalos határozatot hozhasson a kérdésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 46. cikkének (6) bekezdésével és a (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozat 5. cikkével összhangban.

               (4)

               A PESCO létrehozásáról szóló (KKBP) 2017/2315 határozat 5. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint az egyes projektek tekintetében a projekttagok jegyzékét csatolni kell a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett tanácsi határozathoz.

               (5)

               A következetesség biztosítása érdekében a PESCO projektek végrehajtása olyan, a projektekre vonatkozó közös irányítási szabálykészleten – többek között adott esetben a megfigyelői szerepre vonatkozó szabályokon – fog alapulni, amelyet a (KKBP) 2017/2315 határozat 4. cikke (2) bekezdésének f) pontja alapján kell elfogadni, és amelyhez az egyes projektekben részt vevő részt vevő tagállamok az említett projektet szükség szerint igazíthatják.

               (6)

               A Tanácsnak ezért határozatot kell elfogadnia a PESCO keretében kidolgozandó projektek listájának összeállításáról,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A PESCO keretében a következő projektek kerülnek kidolgozásra:

               1.

               Európai Egészségügyi Parancsnokság (European Medical Command);

               2.

               Biztonságos európai szoftverirányítású rádió (European Secure Software defined Radio – ESSOR);

               3.

               Európai Logisztikai Csomópontok Hálózata és Művelettámogatási Hálózat (Network of Logistic Hubs in Europe and Support to Operations);

               4.

               Katonai mobilitás (Military Mobility);

               5.

               Az Európai Unió kiképzési misszióihoz kapcsolódó kompetenciaközpont (European Union Training Mission Competence Centre – EU TMCC);

               6.

               Az európai haderők európai képzéstanúsítási központja (European Training Certification Centre for European Armies);

               7.

               Energiaügyi műveleti funkció (Energy Operational Function – EOF);

               8.

               Telepíthető katonai katasztrófaelhárítási képességcsomag (Deployable Military Disaster Relief Capability Package);

               9.

               Tengeri (fél-)autonóm aknamentesítő rendszerek (Maritime (semi-) Autonomous Systems for Mine Countermeasures – MAS MCM);

               10.

               Tengeri és a kikötőket érintő felügyelet és védelem (Harbour & Maritime Surveillance and Protection – HARMSPRO);

               11.

               A tengerfelügyelet javítása (Upgrade of Maritime Surveillance);

               12.

               A kiberfenyegetésekre és kiberbiztonsági eseményekre való reagálással kapcsolatos információmegosztási platform (Cyber Threats and Incident Response Information Sharing Platform);

               13.

               Kiberbiztonsági eseményekkel foglalkozó gyorsreagálású csoportok, valamint kölcsönös segítségnyújtás a kiberbiztonság területén (Cyber Rapid Response Teams and Mutual Assistance in Cyber Security);

               14.

               Stratégiai vezetési és irányítási (C2) rendszer a KBVP-missziók és -műveletek vonatkozásában (Strategic Command and Control (C2) System for CSDP Missions and Operations);

               15.

               Páncélozott csapatszállító harcjármű/kétéltű rohamjármű/könnyű páncélozott jármű (Armoured Infantry Fighting Vehicle/Amphibious Assault Vehicle/Light Armoured Vehicle);

               16.

               Közvetett irányzású tűztámogatás (Indirect Fire Support – EuroArtillery);

               17.

               Az Európai Unió által vezetett erők válságelhárítási műveleti központja (EUFOR Crisis Response Operation Core – EUFOR CROC).

         2. cikk
   Az egyes projektek tekintetében a projekttagok jegyzékét a melléklet tartalmazza.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  HL L 331., 2017.12.14., 57. o.

      MELLÉKLET

         Az egyes projektek tekintetében a projekttagok jegyzéke

                  Projekt

                  Projekttagok

                              1.

                              Európai Egészségügyi Parancsnokság (European Medical Command)

                  Németország, Cseh Köztársaság, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Hollandia, Románia, Szlovákia, Svédország

                              2.

                              Biztonságos európai szoftverirányítású rádió (European Secure Software defined Radio – ESSOR)

                  Franciaország, Belgium, Németország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Finnország

                              3.

                              Európai Logisztikai Csomópontok Hálózata és Művelettámogatási Hálózat (Network of Logistic Hubs in Europe and Support to Operations)

                  Németország, Belgium, Bulgária, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Magyarország, Hollandia, Szlovénia, Szlovákia

                              4.

                              Katonai mobilitás (Military Mobility)

                  Hollandia, Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Németország, Észtország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország

                              5.

                              Az Európai Unió kiképzési misszióihoz kapcsolódó kompetenciaközpont (European Union Training Mission Competence Centre – EU TMCC),

                  Németország, Belgium, Cseh Köztársaság, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Románia, Svédország

                              6.

                              Az európai haderők európai képzéstanúsítási központja (European Training Certification Centre for European Armies)

                  Olaszország, Görögország

                              7.

                              Energiaügyi műveleti funkció (Energy Operational Function – EOF)

                  Franciaország, Belgium, Spanyolország, Olaszország

                              8.

                              Telepíthető katonai katasztrófaelhárítási képességcsomag (Deployable Military Disaster Relief Capability Package)

                  Olaszország, Görögország, Spanyolország, Horvátország, Ausztria

                              9.

                              Tengeri (fél-)autonóm aknamentesítő rendszerek (Maritime (semi-) Autonomous Systems for Mine Countermeasures – MAS MCM)

                  Belgium, Görögország, Lettország, Hollandia, Portugália, Románia

                              10.

                              Tengeri és a kikötőket érintő felügyelet és védelem (Harbour & Maritime Surveillance and Protection – HARMSPRO)

                  Olaszország, Görögország, Spanyolország, Portugália

                              11.

                              A tengerfelügyelet javítása (Upgrade of Maritime Surveillance)

                  Görögország, Bulgária, Írország, Spanyolország, Horvátország, Olaszország, Ciprus

                              12.

                              A kiberfenyegetésekre és kiberbiztonsági eseményekre való reagálással kapcsolatos információmegosztási platform (Cyber Threats and Incident Response Information Sharing Platform)

                  Görögország, Spanyolország, Olaszország, Ciprus, Magyarország, Ausztria, Portugália

                              13.

                              Kiberbiztonsági eseményekkel foglalkozó gyorsreagálású csoportok, valamint kölcsönös segítségnyújtás a kiberbiztonság területén (Cyber Rapid Response Teams and Mutual Assistance in Cyber Security)

                  Litvánia, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Hollandia, Románia, Finnország

                              14.

                              Stratégiai vezetési és irányítási (C2) rendszer a KBVP-missziók és -műveletek vonatkozásában (Strategic Command and Control (C2) System for CSDP Missions and Operations)

                  Spanyolország, Németország, Olaszország, Portugália

                              15.

                              Páncélozott csapatszállító harcjármű/kétéltű rohamjármű/könnyű páncélozott jármű (Armoured Infantry Fighting Vehicle/Amphibious Assault Vehicle/Light Armoured Vehicle)

                  Olaszország, Görögország, Szlovákia

                              16.

                              Közvetett irányzású tűztámogatás (Indirect Fire Support – EuroArtillery)

                  Szlovákia, Olaszország

                              17.

                              Az Európai Unió által vezetett erők válságelhárítási műveleti központja (EUFOR Crisis Response Operation Core – EUFOR CROC)

                  Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus