title: 2006/971/EK: A Tanács határozata ( 2006. december 19 .) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról (EGT vonatkozású szöveg)

text:
30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                      L 400/87
                                        A Tanács határozata
                                        (2006. december 19.)
    az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre
           vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló
                                „Együttműködés” egyedi programról
                                     (EGT vonatkozású szöveg)
                                           (2006/971/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 166. cikke (4)
bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére1,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére2,
1
        2006. november 30-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).
2
        HL C 185., 2006.8.8., 10. o.
 ---pagebreak--- L 400/88         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
mivel:
(1)      A Szerződés 166. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Közösség kutatási,
         technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik
         keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 20-i 1982/2006/EK európai
         parlamenti és tanácsi határozatot1 (a továbbiakban: a keretprogram) olyan egyedi
         programokon keresztül kell végrehajtani, amelyek részletes szabályokat állapítanak meg a
         végrehajtásra vonatkozóan, rögzítik időtartamukat, és előírják a szükségesnek ítélt
         eszközöket.
(2)      A keretprogram négy típusú tevékenység körül szerveződik: transznacionális
         együttműködés a szakpolitikák által meghatározott témákban („Együttműködés”), a
         kutatóközösség kezdeményezésén alapuló, kutatók által javasolt kutatások („Ötletek”), a
         kutatók képzésének és pályafutás-fejlesztésének támogatása („Emberek”) és a kutatási
         kapacitások támogatása („Kapacitások”). A közvetett cselekvések körében az
         „Együttműködés” keretei között megvalósítandó tevékenységeket ezen egyedi programmal
         kell végrehajtani.
(3)      Ezen egyedi programra alkalmazni kell a keretprogramnak a vállalkozások,
         kutatóközpontok és egyetemek részvételére és a kutatási eredmények terjesztésére
         vonatkozó szabályait (a továbbiakban: részvételi és terjesztési szabályok).
1
        HL L 412., 2006.12.30., 1. o.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/89
(4)       A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni
         célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi
         cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a
         szakképzés, a kultúra, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a
         fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy és a környezetvédelem területére
         vonatkozókat.
(5)      Az e keretprogramban támogatott innovációs és KKV-vonatkozású tevékenységeknek ki
         kell egészíteniük a versenyképességre és innovációra vonatkozó keretprogram során
         végzett tevékenységeket, ami hozzájárul a kutatás és az innováció közötti szakadék
         megszüntetéséhez, és előmozdítja az innováció minden formáját.
(6)      A keretprogram végrehajtása lehetőséget teremt olyan kiegészítő programok
         megvalósítására, amelyekben csak bizonyos tagállamok vesznek részt, lehetővé teszi a
         Közösség részvételét több tagállam által indított programokban, valamint közös
         vállalkozások vagy egyéb struktúrák létrehozását a Szerződés 168., 169. és 171. cikke
         értelmében.
(7)      Az EBB kölcsöneihez való hozzájutás megkönnyítése érdekében az egyedi programnak
         hozzájárulást kell biztosítania az Európai Beruházási Banknak (EBB) a
         „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” létrehozásához..
 ---pagebreak--- L 400/90         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
(8)      Ezen egyedi program keretében – más közösségi programokat kiegészítve – támogatni kell
         a KKV-k megfelelő részvételét a javukra végzett konkrét intézkedéseken és egyedi
         cselekvéseken keresztül.
(9)      A Szerződés 170. cikkének megfelelően a Közösség több nemzetközi megállapodást kötött
         a kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi kutatóközösségbe való további
         integrálása érdekében törekedni kell a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére.
         Ezért ez az egyedi program nyitott az ehhez szükséges megállapodásokkal rendelkező
         országok részvételére, és a projektek szintjén, illetve a kölcsönös előnyök alapján nyitott
         harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi
         szervezetek részvétele iránt is.
(10)     Az e program keretében végzett kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az
         etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában
         jutnak kifejezésre.
(11)     A keretprogram végrehajtásának hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődés
         előmozdításához.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/91
(12)     Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről
         szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel1, a költségvetési
         rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló
         2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel2, valamint ennek esetleges jövőbeni
         módosításaival összhangban a keretprogram vonatkozásában biztosítani kell a hatékony és
         eredményes pénzgazdálkodást, a lehető leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát
         végrehajtást, valamint a jogbiztonságot és valamennyi résztvevőnek a programhoz való
         hozzáférését.
(13)      Megfelelő – az Európai Közösségek pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell
         hozni mind a megítélt pénzügyi támogatás hatékonyságának, mind a rendelkezésre
         bocsátott pénzeszközök eredményes felhasználásának nyomon követésére a
         szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében, és meg kell tenni a szükséges
         lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök
         visszaszerzésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995.
         december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet3, az Európai Közösségek pénzügyi
         érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által
         végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i
         2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet4 és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által
         lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és
         tanácsi rendelet5 értelmében.
1
        HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
2
        HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 201.,
        2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.
3
        HL L 312., 1995.12.23., 1. o.
4
        HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
5
        HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
 ---pagebreak--- L 400/92         HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
(14)     Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedések alapvetően irányítási intézkedések,
         és ezért azokat a Bizottságra ruházott végrehajtási jogkörök gyakorlására vonatkozó
         szabályok megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat1 4.
         cikkében megállapított irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Másrészről
         az emberi embrió és emberi embrionális őssejt felhasználásával járó kutatás az e határozat
         4. cikkében leírtak szerint különleges etikai kérdéseket vet fel. Ezen túlmenően, a
         „Biztonság” téma keretében folytatott kutatási tevékenységeket magukban foglaló KTF-
         cselekvések a lehetséges veszélyek és a biztonságot érintő események tekintetében új és
         nagyon érzékeny területet képviselnek. Ezért az ilyen projektek finanszírozására irányuló
         intézkedéseket az 1999/468/EK határozat 5. cikkében megállapított szabályozási bizottsági
         eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(15)     Minden egyes tematikus területnek saját költségvetési tételt kell biztosítani az Európai
         Közösségek általános költségvetésében.
(16)     A program végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a nemek közötti
         esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvére, valamint többek között a program
         cselekvései keretében finanszírozott projektekben és programokban alkalmazott kutatók
         munkakörülményeire, felvételi eljárásuk átláthatóságára és pályafutás-fejlesztésükre,
         amely kérdésekben a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának
         magatartási kódexéről szóló, 2005. március 11-i bizottsági ajánlás – az ajánlás önkéntes
         jellegét tiszteletben tartva – hivatkozási keretet nyújt,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1
        HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006. július 17-i 2006/512/EK határozattal (HL L 200.,
        2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/93
                                                1. cikk
A kutatás és a technológiafejlesztés – beleértve a demonstrációs tevékenységeket is – területén
végzett közösségi tevékenységekre vonatkozó „Együttműködés” egyedi program (a továbbiakban:
egyedi program) a 2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig terjedő időszakra elfogadásra kerül.
                                                2. cikk
Az egyedi program a transznacionális együttműködésben végzett kutatási tevékenységek teljes
skálájának támogatásán keresztül a következő témákban támogatja az „Együttműködés” keretébe
tartozó tevékenységeket:
a)        egészségügy;
b)        élelmiszerek, mezőgazdaság és halászat, biotechnológia;
c)        információs és kommunikációs technológiák;
d)        nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák;
e)        energia;
f)        környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is);
g)        közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is);
 ---pagebreak--- L 400/94         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                     30.12.2006
h)        társadalom-gazdaságtan és humán tudományok;
i)        világűr;
j)        biztonság
Az egyedi program végrehajtása lehetőséget teremt olyan kiegészítő programok megvalósítására,
amelyekben csak bizonyos tagállamok vesznek részt, lehetővé teszi a Közösség részvételét több
tagállam által indított programokban, valamint közös vállalkozások vagy egyéb struktúrák
létrehozását a Szerződés 168., 169. és 171. cikke értelmében.
A részletes célkitűzéseket, valamint az e tevékenységekre vonatkozó körvonalakat az I. melléklet
tartalmazza.
                                                3. cikk
A keretprogram II. mellékletével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek
ítélt összeg 32 413 millió EUR, amelyből kevesebb mint 6 % a Bizottság igazgatási kiadásait
fedezi. Az összeg tájékoztató jellegű bontását a II. melléklet tartalmazza.
                                                4. cikk
(1)       Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek
          megfelelően kell végrehajtani.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/95
(2)      E program keretében nem finanszírozhatók a következő kutatási területek:
         –     humánreprodukciós célú klónozásra irányuló kutatási tevékenység;
         –     az egyéni humán génállomány módosítását célzó kutatási tevékenység, amelynek
               eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak1;
         –     az emberi embriók kizárólag kutatási célból történő létrehozására és őssejtekhez
               jutásra irányuló kutatási tevékenység, beleértve a szomatikus sejtek maganyagának
               átvitelén alapuló eljárást is.
(3)      A felnőtt vagy embrionális emberi őssejteken végzett kutatások a tudományos javaslat
         tartalmának és az érintett tagállam(ok) jogi keretének függvényében finanszírozhatók.
         Valamennyi, az emberi embrionális őssejtekkel kapcsolatos kutatás finanszírozására
         irányuló kérelemnek megfelelőképpen részleteznie kell azokat az engedélyeztetési és
         ellenőrzési intézkedéseket, amelyeket a tagállamok illetékes hatóságai tesznek meg,
         valamint részletekkel kell szolgálnia az etikai jóváhagyás(oka)t illetően.
         Az emberi embrionális őssejtek kinyerésével kapcsolatban az intézményeket, szervezeteket
         és kutatókat az érintett tagállam(ok) jogi keretével összhangban álló, szigorú
         engedélyeztetésnek és ellenőrzésnek kell alávetni.
1
        Az ivarmirigyek rákkezelésére vonatkozó kutatás finanszírozható.
 ---pagebreak--- L 400/96         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
(4)      A fent meghatározott kutatási területeket e program második szakaszában (2010–2013) az
         elért tudományos fejlődés fényében felül kell vizsgálni.
                                                 5. cikk
(1)      Az egyedi programot a keretprogram III. mellékletében meghatározott finanszírozási
         rendszerek igénybevételével hajtják végre.
(2)      Az egyedi program III. melléklete meghatározza az EBB-nek a kockázatmegosztási
         pénzügyi mechanizmus létrehozásához nyújtandó támogatás részletes szabályait.
(3)      A IV. melléklet a lehetséges, olyan közös technológiai kezdeményezések tájékoztató
         jellegű felsorolását tartalmazza, amelyekre külön határozatok vonatkozhatnak majd,
         valamint a nemzeti kutatási programok lehetséges közös végrehajtására irányuló olyan
         kezdeményezések tájékoztató jelegű felsorolását foglalja magában, amelyekre külön, a
         Szerződés 169. cikke alapján elfogadott határozat vonatkozhat majd.
(4)      Az egyedi programra alkalmazni kell a részvételi és terjesztési szabályokat.
                                                 6. cikk
(1)      A Bizottság ezen egyedi program végrehajtására munkaprogramot dolgoz ki, amelyben
         részletesebben meghatározza az I. mellékletben megállapított célokat és tudományos és
         technológiai prioritásokat, a pályázati kiírások szerinti tevékenységekre alkalmazandó
         finanszírozási rendszert, valamint a végrehajtás ütemezését.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                            L 400/97
(2)       A munkaprogram figyelembe veszi a tagállamok, a társult országok, valamint az európai és
         a nemzetközi szervezetek által végzett, kapcsolódó kutatási tevékenységeket, az európai
         hozzáadott értéket érintő eredményeket, valamint az ipar versenyképességére gyakorolt
         hatásokat és az egyéb közösségi politikákkal való összefüggést. A munkaprogramot
         szükség szerint aktualizálni kell.
(3)      A finanszírozási rendszerek keretében benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló
         javaslatok elbírálására és a projektek kiválasztására a részvételi és terjesztési szabályok 15.
         cikkének (1a) bekezdésében meghatározott kritériumok mérlegelésével kerül sor.
(4)       A munkaprogram megjelölhet:
         a)    olyan szervezeteket, amelyek tagdíjat kapnak;
         b)    konkrét jogalanyok tevékenységének támogatására irányuló cselekvéseket.
                                                 7. cikk
(1)      Az egyedi program végrehajtásáért a Bizottság felel.
(2)      A következő intézkedések elfogadására a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított
         irányítóbizottsági eljárást kell alkalmazni:
         a)    a 6. cikkben említett munkaprogram, beleértve a felhasználandó finanszírozási
               rendszereket, a pályázati felhívások tartalmát, valamint az alkalmazandó értékelési és
               kiválasztási kritériumokat;
         b)    a II. mellékletben meghatározott összeg tájékoztató jellegű bontásának bármely
               kiigazítása;
 ---pagebreak--- L 400/98         HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
         c)    a 2. cikk a) – g) és i) pontjában említett tematikus területek körébe tartozó
               cselekvések finanszírozásának jóváhagyása, amennyiben az e program alapján
               nyújtott közösségi hozzájárulás becsült összege legalább 1,5 millió EUR;
         d)    az e bekezdés c) pontjában említett cselekvéseken és a 2. cikk j) pontjában említett
               tematikus terület körébe tartozó cselekvéseken kívüli egyéb cselekvések
               finanszírozásának jóváhagyása, amennyiben az e program alapján nyújtott közösségi
               hozzájárulás becsült összege legalább 0,6 millió EUR;
         e)    a keretprogram 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében előírt értékelések
               szempontjainak kidolgozása.
(3)      A következő intézkedések elfogadására a 8. cikk (3) bekezdésében megállapított
         szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni:
         a)    a 2. cikk j) pontjában említett tematikus területre vonatkozó munkaprogram és az e
               tematikus terület körébe tartozó cselekvések finanszírozásának jóváhagyása;
         b)    az emberi embrió és emberi embrionális őssejt felhasználásával járó tevékenységek
               finanszírozásának jóváhagyása.
                                                  8. cikk
(1)      A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/99
(2)       Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell
         alkalmazni.
         Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartam két
         hónap.
(3)       Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell
         alkalmazni.
         Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időtartam két
         hónap.
(4)      A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának
         előrehaladásáról, és az V. mellékletben meghatározottak szerint időben tájékoztatást ad a
         program keretében javasolt vagy finanszírozott valamennyi KTF-tevékenységről.
(5)       A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.
                                                 9. cikk
A Bizottság gondoskodik a keretprogram 7. cikkében előírt független ellenőrzésről, értékelésről és
felülvizsgálatról, amelyeket az egyedi program alá tartozó területeken végrehajtott tevékenységek
tekintetében kell elvégezni.
 ---pagebreak--- L 400/100       HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                     30.12.2006
                                              10. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba.
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én.
                                           a Tanács részéről
                                           az elnök
                                           J. KORKEAOJA
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/101
                                            I. melléklet
        Tudományos és technológiai célkitűzések, a témák és a tevékenységek körvonalai
Ebben az egyedi programban az Európai Unión belüli és azon túlmutató transznacionális
együttműködés részesül támogatásban minden nagyságrendben, a tudományos és a technológiai
fejlődés olyan fontos területeinek megfelelő témákban, amelyeken az európai társadalmi, gazdasági,
közegészségügyi, környezeti és ipari kihívásoknak való megfelelés érdekében támogatni és
erősíteni kell a kutatást.
Az egyedi program átfogó célkitűzése a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás a kutatás
előmozdításának összefüggésében, amelynek elsődleges célja a tudás gyarapítása a legmagasabb
kiválósági szinten.
A közösségi cselekvés számára meghatározott tíz téma a következő:
1.       egészségügy;
2.        élelmiszerek, mezőgazdaság és halászat, biotechnológia;
3.       információs és kommunikációs technológiák;
4.       nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák;
5.       energia;
6.       környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is);
 ---pagebreak--- L 400/102        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
7.        közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is);
8.        társadalom-gazdaságtan és humán tudományok;
9.        világűr;
10.       biztonság.
Az egyes témákat a célkitűzéseken, a végrehajtási megközelítésen és az elvégzendő tevékenységen
keresztül mutatjuk be; az elvégzendő tevékenység tartalmazhat nagyszabású kezdeményezéseket
(amint azt tájékoztató jelleggel IV. melléklet feltünteti) és nemzetközi együttműködést, és érinthet
újonnan felmerülő igényeket vagy előre nem látható szakpolitikai igényeket.
Kellő figyelmet kap a fenntartható fejlődés elve. A Szerződés 2. és 3. cikkében meghatározott, a
férfiak és nők közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó európai politikának megfelelően az egyedi
program keretében végzett tevékenységek során biztosítják a női kutatók esélyegyenlőségének és
részvételének elősegítését célzó megfelelő intézkedések végrehajtását. Az egyedi program szerinti
tevékenységek részét képezi továbbá az adott esetnek megfelelően az elvégzendő kutatás és annak
lehetséges alkalmazásai etikai, társadalmi, jogi és tágabb kulturális szempontjainak, valamint a
tudományos és a technológiai fejlődés és kilátások társadalmi-gazdasági hatásainak
figyelembevétele.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/103
Több tudományágra és témára kiterjedő kutatás, közös pályázati kiírások
Különös figyelmet kell fordítani a több témára kiterjedő, kiemelt fontosságú tudományos és
technológiai területekre, mint például a tengertudományokra és technológiákra. A
multidiszciplinaritást a több témát érintő kutatási és technológiai kérdések közös, multitematikus
megközelítésével kell bátorítani. E multitematikus megközelítés végrehajtása többek között az
alábbiakkal történik:
–        több témára kiterjedő pályázatok kiírása, amennyiben a kutatás témája valamennyi érintett
         téma tevékenységei szempontjából egyértelmű érdeklődésre tart számot;
–        különös hangsúly fektetése a multidiszciplináris kutatásra az „újonnan felmerülő igények”
         kielégítésére végzett tevékenységekben;
–        a munkaprogram elkészítéséhez a tudományterület és a szakmai háttér szempontjából külső
         tanácsadás minél szélesebb körben történő igénybevétele, többek között kutatók részéről
         is;
–        rendszeresen jelentéstétel a több témát érintő kutatásról a program átfogó ellenőrzésének,
         értékelésének és felülvizsgálatának részeként;
–        a szakpolitikai szempontból lényeges kutatás esetén a közösségi politikákkal való összhang
         biztosítása.
Az egyedi program témái és a hetedik keretprogram többi egyedi programja keretében végzett –
mint például a „Kapacitások” egyedi program keretében a kutatási infrastruktúrát érintő –
tevékenységek közötti összhangról az Európai Bizottság gondoskodik1.
1
        A program végrehajtásának elősegítése céljából a Bizottság a programbizottság
        menetrendben meghatározott minden ülésekor, a megállapított iránymutatásokkal
        összhangban, tagállamonként egy képviselő, valamint – olyan napirendi pontok esetében,
        amelyeknél valamely tagállam szakértőt kíván igénybe venni – tagállamonként egy
        szakértő/tanácsadó költségeit megtéríti.
 ---pagebreak--- L 400/104        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehetőségekhez
Az egyes témák ipari relevanciájának folyamatos biztosítása és az ipari vállalatok folyamatos
részvétele érdekében többek között a különböző „európai technológiai platformok” munkájára kell
támaszkodni. Az egyedi program az ipari vállalatok hozzájárulásával együtt ezáltal hozzájárul
például az európai technológiai platformok által felállított és kidolgozott megfelelő stratégiai
kutatási menetrendek megvalósításához, amennyiben ezek tényleges hozzáadott értéket képviselnek
Európa számára. A rendelkezésre álló stratégiai kutatási menetrendekben megjelölt általános
kutatási igények máris jól tükröződnek a tíz témában. Az európai technológiai platformok, a
kutatásorientált regionális klaszterek lehetséges részvételével, szerepet játszhatnak az ipar, többek
között a KKV-k saját tevékenységi körükbe tartozó kutatási projektekben való részvételének
megkönnyítésében és megszervezésében, beleértve a keretprogram keretében támogatható
projekteket is. A menetrendek szakmai tartalmának részletesebb figyelembevételére később, az
egyes pályázati felhívások részletes munkaprogramjának kidolgozásakor kerül sor.
Gondoskodni kell arról is, hogy az egyedi program témái időszerűek legyenek a közösségi
szakpolitikák és szabályozás kidolgozása, végrehajtása és értékelése szempontjából. Ilyen
szakpolitikai terület például az egészségügy, a biztonság, a fogyasztóvédelem, az energia, a
környezetvédelem, a fejlesztési támogatás, a halászat, a tengeri ügyek, a mezőgazdaság, az
állategészségügy és az állatok kímélete, a közlekedés, az oktatás és a képzés, az információs
társadalom és a média, a foglalkoztatás, a szociális ügyek, a kohézió, valamint a szabadságon, a
biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása, továbbá a szabályozást megelőző és
a szabályozással párhuzamos, a szabványok kölcsönös átjárhatóságának, minőségének és
alkalmazásának javítására irányuló kutatás. Ebben az összefüggésben szerephez juthatnak a
szociálpolitika, a környezetvédelmi politika és más szakpolitikai területek szempontjából releváns
stratégiai kutatási menetrendek kidolgozása érdekében az érdekelt felek és a kutatóközösség
együttműködését biztosító platformok.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/105
Az egyes témákon belül a meghatározott tevékenységek mellett nyitott és rugalmas módon
biztosítani kell az „újonnan felmerülő igények” és az „előre nem látható szakpolitikai igények”
kielégítését célzó egyedi tevékenységek megvalósítását is. E cselekvések végrehajtása az egyedi
program teljes egészében egyszerű, következetes és összehangolt megközelítést biztosít és
gondoskodik a tudományágakat átszelő vagy a megjelölt témákon kívül elhelyezkedő kutatás
finanszírozásáról.
•       Jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák: egy adott területen és/vagy más vonatkozó
   területekkel vagy tudományágakkal való találkozásnál felmerülő, új tudományos és technológiai
   lehetőségek meghatározására vagy további felderítésére vonatkozó kutatási pályázatok
   támogatása a spontán kutatási pályázatokhoz nyújtott egyedi támogatással, többek között közös
   felhívások révén; új ötletek és radikálisan új felhasználások gondozása, valamint a kutatási
   menetrendek új lehetőségeinek feltárása, különösen a jelentős áttörést ígérő területeken; az
   „Ötletek” program keretében végzett tevékenységekkel való megfelelő összehangolás az
   átfedések elkerülése és a finanszírozás optimális felhasználásának biztosítása érdekében. Ez a
   következőképpen valósul meg:
         –      nyitott, „alulról kezdeményezett” kutatás révén a kutatók által megjelölt témákban, új
                tudományos és technológiai lehetőségek kialakítása („Adventure”-tevékenységek),
                vagy új felfedezések vagy a társadalom szempontjából potenciális kockázatot vagy
                problémát jelentő, újonnan megfigyelt jelenségek értékelése („Insight”-
                tevékenységek) érdekében;
         –      olyan, konkrét, különösen nagy kihívást jelentő célok elérésére irányuló
                kezdeményezések révén, amelyek a tudomány vagy a technológia egy-egy
                fellendülőben lévő területén nagy előrelépést és a gazdasági és a társadalmi fejlődés
                tekintetében nagy hatást ígérnek; a kezdeményezések állhatnak több csoportba
                tartozó, egymást kiegészítő projektből is („Pathfinder”-tevékenységek).
 ---pagebreak--- L 400/106         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
•       Előre nem látható szakpolitikai igények: a keretprogram időtartama alatt felmerülő új
   politikai igények – előre nem látható fejlemények vagy gyors reakciót igénylő események, mint
   például új járványok, élelmiszer-biztonsági aggodalmak, természeti katasztrófák vagy
   szolidaritási akciók – rugalmas megválaszolása. A megvalósítás során szoros kapcsolatot kell
   kialakítani az érintett közösségi politikákkal. Sürgős kutatási szükségletek felmerülése esetén az
   éves munkaprogram módosítható.
Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség
A tudás terjesztése és átadása az európai kutatási cselekvések kulcsfontosságú hozzáadott értéke;
intézkedések meghozatalára kerül sor annak érdekében, hogy az ipar, a politikai döntéshozók és a
társadalom jobban hasznosíthassák az eredményeket. A tudás terjesztése valamennyi tematikus
területen alapvető feladatnak minősül, a bizalmas jelleg miatt a biztonság témakörére vonatkozó
megfelelő korlátozásokkal, többek között a hálózatba szervezésre és a közvetítésre vonatkozó
kezdeményezéseken, szemináriumokon és rendezvényeken, a külső szakértők közreműködésén és
az elektronikus információs szolgáltatások finanszírozásán keresztül. Ezt valamennyi tématerületen
az alábbiak segítságável kell végrehajtani:
–         a terjesztésre és a tudás átadására irányuló cselekvések beépítése a projektekbe és a
          konzorciumokba, a finanszírozási rendszerek és a jelentéstételi követelmények alkalmas
          rendelkezésein keresztül;
–         célzott segítségnyújtás felajánlása a projektek és a konzorciumok számára annak
          érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges szaktudáshoz és optimálisan használhassák fel
          az eredményeket;
 ---pagebreak--- 30.12.2006         HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/107
–         olyan terjesztési cselekvések végrehajtása, amelyek proaktív módon terjesztik több projekt
          eredményeit, ideértve a korábbi keretprogramok és más kutatási programok során
          megvalósított projekteket is, és amelyek konkrét ágazatokat vagy érdekeltcsoportokat
          céloznak meg, különös hangsúlyt helyezve a potenciális felhasználókra;
–         a politikai döntéshozók – ideértve a szabványosító testületeket is – számára történő
          terjesztés annak elősegítése érdekében, hogy a nemzetközi, európai, nemzeti és regionális
          szintű megfelelő szervek felhasználhassák a politika érdeklődésére számot tartó
          eredményeket;
–         a CORDIS szolgáltatásainak felhasználóbarát igénybevétele a tudás terjesztésének és a
          kutatási eredmények kiaknázásának előmozdítása érdekében;
–         olyan kezdeményezések végrehajtása, amelyek elősegítik a tudományos kérdésekről és a
          kutatási eredményekről a kutatók körén kívül, a szélesebb közvélemény, többek között a
          civil társadalmi szervezetek bevonásával folytatott párbeszédet és vitát.
A keretprogram végrehajtása során mindvégig gondoskodni kell a terjesztés és a tudásátadás
összehangolásáról. Biztosítani kell e program és más közösségi programok közötti kiegészítő
jelleget és szinergiákat, különösen az oktatás területén, a kutatói pályafutás támogatása céljából. Az
innováció támogatását célzó cselekvések megvalósítására a versenyképességi és innovációs
program keretében kerül sor.
 ---pagebreak--- L 400/108         HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
A kis- és középvállalkozások részvétele
Valamennyi témában elő kell mozdítani a kis- és középvállalkozások (KKV-k) optimális
részvételét, különösen jobb pénzügyi és adminisztratív eljárásokkal, valamint a finanszírozási
rendszer rugalmasabb megválasztásának lehetőségén keresztül. Ezen túlmenően a KKV-k kutatási
igényei és potenciálja kellő figyelmet kapott az egyedi program témáinak tartalmi kidolgozása
során, és a KKV-k számára különösen lényeges területeket a munkaprogram külön is megjelöli.
Konkrét intézkedéseket kell hozni a program egészében, az egyes témákban kidolgozandó
stratégiák keretében, beleértve a KKV-k részvételét elősegítő támogató intézkedéseket is. E
stratégiákat a kitűzött célok vonatkozásában végzett mennyiségi és minőségi ellenőrzés kíséri. A cél
az, hogy az e program keretében rendelkezésre álló finanszírozásnak legalább 15%-át a KKV-
kapják.
A KKV-k és szövetségeik javára folytatott kutatás támogatására szolgáló egyedi intézkedések a
„Kapacitások” egyedi programban találhatók, a KKV-knek a teljes keretprogramban való
részvételét elősegítő intézkedések pedig a versenyképességi és innovációs program keretében
kapnak finanszírozást.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/109
Etikai szempontok
Az egyedi program és az abból eredő kutatási tevékenységek végrehajtása során tiszteletben kell
tartani az alapvető etikai elveket. Ide tartoznak többek között az Európai Unió alapjogi chartájában
foglalt elvek, beleértve a következőket: az emberi méltóság és az emberi élet védelme, a személyes
adatok és a magánélet védelme, továbbá a közösségi jognak és a vonatkozó nemzetközi
egyezmények, útmutatások és magatartási kódexek legújabb változatának megfelelően az állatok és
a környezet védelme, például a Helsinki Nyilatkozat, az Európa Tanács 1997. április 4-én,
Oviedóban aláírt, az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezménye és kiegészítő
jegyzőkönyvei, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az UNESCO által elfogadott, az
emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozat, a biológiai és mérgező
fegyverekről szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és mezőgazdasági felhasználású
növényi genetikai erőforrásokról szóló nemzetközi szerződés, valamint az Egészségügyi
Világszervezet (WHO) vonatkozó határozatai alapján.
Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológia etikai vonatkozásaival foglalkozó európai
tanácsadó csoport véleményeit (1991–1997) és a tudomány és az új technológiák etikájával
foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól).
A szubszidiaritás elvének megfelelően és az Európában fellelhető megközelítések sokféleségére
figyelemmel a kutatási projektek résztvevői kötelesek betartani azon országok hatályos
jogszabályait, előírásait és etikai szabályait, amelyekben a kutatást végzik. A nemzeti
rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, és a valamely tagállamban vagy más országban
tiltott kutatás az adott tagállamban vagy országban történő elvégzés esetén közösségi forrásból nem
támogatható.
 ---pagebreak--- L 400/110         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
Szükség esetén a kutatási projekteket megvalósító személyek a KTF-tevékenység megkezdése előtt
kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottságok jóváhagyását. A Bizottság
etikai szempontból rendszeres jelleggel felülvizsgálja az etikailag érzékeny kérdésekre irányuló,
valamint az etikai vonatkozásokkal nem kielégítő módon foglalkozó pályázatokat. Egyedi
esetekben etikai felülvizsgálat a projekt végrehajtása idején is végezhető.
Nem támogathatók a valamennyi tagállamban tiltott kutatási tevékenységek.
A Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv előírja, hogy a
Közösségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az állatok kíméletére vonatkozó
követelményeket a közösségi politikák – beleértve a kutatást – kialakítása és végrehajtása során. A
kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi,
rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1986. november 24-i 86/609/EGK
tanácsi irányelv1 megköveteli, hogy:
–         a kísérleteket úgy tervezzék meg, hogy ezek során a kísérleti állatok ne szenvedjenek
          nélkülözést, és hogy e kísérletek ne okozzanak szükségtelen fájdalmat és szenvedést;
–         minél kevesebb állat használatát igényeljék;
–         a neurofiziológiailag legkevésbé érzékeny állatokat vegyék igénybe; és
–         a lehető legkevesebb fájdalmat, szenvedést, nélkülözést vagy maradandó károsodást
          okozzák.
1
        HL L 358., 1986.12.18., 1. o. A 2003/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL
        L 230., 2003.9.16., 32. o.) módosított irányelv.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/111
Az állatok genetikai örökségének megváltoztatására és az állatok klónozására csak akkor kerülhet
sor, ha annak céljai etikailag indokoltak, körülményei pedig garantálják az állatok jólétét és
figyelembe veszik a biológiai sokféleség alapelveit.
A program végrehajtása során az esetleges fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottság
rendszeresen figyelemmel kíséri a tudományos előrehaladást és a nemzeti és nemzetközi
rendelkezéseket.
A tudományos és a technológiai fejlődéshez kapcsolódó etikai kutatás a „Kapacitások” egyedi
program „Tudomány a társadalomban” részének hatálya alá tartozik.
Együttműködésben végzett kutatás
Az együttműködésben végzett kutatás képezi a közösségi kutatásfinanszírozás legnagyobb és
központi részét. Célja kiváló, Európa és a nagyvilág kutatói és befektetői számára vonzó kutatási
projekteket és hálózatokat létrehozni a tudományos haladás legfontosabb területein, megerősíteni az
európai ipari és technológiai bázist, és támogatni a közösségi szakpolitikákat.
Ezt az együttműködésben, az ipar aktív részvételével végzett kutatás különböző finanszírozási
rendszereken: az együttműködésen alapuló projekteken, a kiválósági hálózatokon, valamint a
koordinációs és támogatási cselekvéseken keresztüli támogatásával kell elérni.
 ---pagebreak--- L 400/112         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                      30.12.2006
Közös technológiai kezdeményezések
Néhány, nagyon korlátozott számú esetben a KTF-célkitűzés alkalmazási köre és a szükséges
források mértéke indokolttá teszi hosszú távú partnerségek közös technológiai kezdeményezések
formájában való létrehozását a köz- és magánszféra között. Ezen, főként az európai technológiai
platformok munkájából eredő és a területükön egy vagy néhány kiválasztott kutatási szempontot
lefedő kezdeményezések összekapcsolják a magánszférabeli befektetéseket a nemzeti és európai
közfinanszírozással, beleértve a kutatási keretprogram támogatásait és az Európai Beruházási Bank
kölcsönfinanszírozását is. Az egyes közös technológiai kezdeményezésekről egyénileg, vagy a
Szerződés 171. cikke alapján (ebbe beletartozhat egy közös vállalkozás létrehozása is), vagy a
Szerződés 166. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyedi program módosítása alapján születik
döntés.
A közös technológiai kezdeményezéseket nyitott és átlátható módon a következő kritériumok
alapján kell kijelölni:
–         a meglévő eszközök alkalmatlansága a célkitűzés elérésére;
–         az ipari versenyképességre és a növekedésre gyakorolt hatás mértéke;
–         az európai szintű részvételben rejlő hozzáadott érték;
–         a kitűzött cél és eredmények meghatározásának részletessége és érthetősége;
–         az ipar pénzügyi és erőforrásra vonatkozó kötelezettségvállalásának mértéke;
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/113
–         az általánosabb politikai célkitűzésekhez, többek között a társadalmi előnyökhöz való
          hozzájárulás jelentősége;
–         a további nemzeti támogatás megszerzésére és a jelenlegi vagy jövőbeli ipari finanszírozás
          tekintetében multiplikátorhatás kifejtésére való képesség.
A közös technológiai kezdeményezések természetét pontosan meg kell határozni, különös
tekintettel a következő kérdésekre:
–         pénzügyi kötelezettségvállalások;
–         a résztvevők kötelezettségvállalásának időtartama;
–         a szerződések megkötésének és felbontásának szabályai;
–         szellemi tulajdonjogok.
Tekintettel a közös technológiai kezdeményezések különleges alkalmazási körére és összetett
jellegére, határozott erőfeszítéseket kell tenni azok átlátható működésének biztosítására és arra,
hogy a közösségi finanszírozás közös technológiai kezdeményezések keretében történő bármilyen
odaítélése a keretprogram kiválóságra és versenyre vonatkozó elvei alapján történjen.
A meglévő végrehajtási eljárásaik tiszteletben tartása mellett különös figyelmet kell fordítani a
közös technológiai kezdeményezések és az ugyanazon területre vonatkozó nemzeti programok és
projektek1 globális koherenciájára és összehangolására, valamint annak biztosítására, hogy az
európai érdeklődők széles köre és különösen a KKV-k számára adott legyen a részvétel lehetősége e
projektekben.
1
        Különösen az EUREKA kormányközi struktúrában végzett tevékenységekkel. Emellett az
        EUREKA klaszterek keretében megszerzett tapasztalat a kapcsolódó területeken
        hasznosítható lehet a közös technológiai kezdeményezésekben is.
 ---pagebreak--- L 400/114         HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                      30.12.2006
A közös technológiai kezdeményezések tájékoztató jellegű felsorolását a IV. melléklet tartalmazza.
További közös technológiai kezdeményezések a fent felsorolt kritériumok szerint, a hetedik
keretprogram megvalósítása során tett javaslat alapján alapíthatók.
Nem közösségi kutatási programok összehangolása
Az ezen a területen elvégzendő cselekvések két fő eszközt használnak fel: az ERA-NET rendszert
és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való közösségi részvételt (a Szerződés
169. cikke). Ez a cselekvés a keretprogram és a kormányközi struktúrák – mint például az
EUREKA, az EIROforum és a COST – keretében végzett tevékenységek kiegészítő és egymást
erősítő jellegének fokozására is alkalmas. Az egyedi program pénzügyi támogatást nyújt a COST
igazgatási és összehangolási tevékenységéhez, így a COST továbbra is hozzájárulhat a nemzeti
szinten finanszírozott kutatócsoportok cseréjéhez és tevékenységének összehangolásához.
Ha a kérdéses cselekvés valamely téma területére esik, akkor az adott téma szerves részeként
részesülhet támogatásban. Ha a kérdéses cselekvés horizontális jellegű vagy nem kapcsolódik
közvetlenül a tíz témához, akkor valamennyi téma keretében együttesen kap támogatást1.
Ha a kérdéses cselekvés másik, a hetedik keretprogram végrehajtására irányuló egyedi program
területére esik, akkor az adott egyedi programban nyer támogatást.
1
        Ez magában foglalhatja a metrológia terén a programok esetleges közös végrehajtását is.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/115
Az ERA-NET rendszer létrehozza és megerősíti a nemzeti és regionális kutatási tevékenységek
összehangolását:
–        keretet biztosítva a közszféra kutatási programjainak végrehajtását végzők számára
         tevékenységük összehangolásának erősítésére. A támogatás kiterjed új ERA-NET-ek
         létrehozására és a meglévő ERA-NET-eknek például a partnerségek kiterjesztésével,
         valamint programjuk kölcsönös megnyitásával történő bővítésére és mélyítésére; Adott
         esetben az ERA-NET-ek felhasználhatók az európai régiók és a tagállamok közötti
         programkoordinációra, ami lehetővé teszi a nagyszabású kezdeményezésekkel való
         együttműködést.
–        korlátozott számú esetben további közösségi pénzügyi támogatás nyújtásával azon
         résztvevők számára, akik összevonják forrásaikat nemzeti és regionális programjaikra
         vonatkozó közös pályázati felhívások céljából („ERA-NET PLUS”).
A Közösségnek a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való, a 169. cikken alapuló
részvétele különösen lényeges az azonos szükségletekkel és/vagy érdekekkel rendelkező tagállamok
közötti nagy léptékű, „változó geometriájú” európai együttműködés szempontjából. Jól
meghatározott esetekben a 169. cikk szerinti ilyen kezdeményezéseket a tagállamokkal szoros
együttműködésben meghatározott területeken (beleértve a kormányközi programokkal való
esetleges együttműködést is) kell indítani a hetedik keretprogramról szóló határozatban
meghatározott kritériumok alapján.
A IV. mellékletben található leírás a nemzeti kutatási programok közös végrehajtására irányuló
kezdeményezések tájékoztató jellegű felsorolását jelöli meg, amelyekre a Szerződés 169. cikke
alapján külön határozat vonatkozhat. További kezdeményezések a hetedik keretprogram
megvalósítása során tett javaslat alapján indíthatók.
 ---pagebreak--- L 400/116         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
Nemzetközi együttműködés
A nemzetközi együttműködésre irányuló, európai hozzáadott értéket felmutató és kölcsönös érdekű
cselekvések egy nemzetközi tudományos és technológiai politikát szolgálnak, amely két, egymással
összefüggő célkitűzés megvalósítására törekszik:
–         Európa versenyképességének támogatása és előmozdítása harmadik országokkal (beleértve
          az iparilag fejlett és a tudomány és a technológia terén fellendülőben lévő gazdaságokat
          egyaránt) létrehozott stratégiai kutatási partnerségeken keresztül, a harmadik országok
          legjobb tudósainak arra való ösztönzése révén, hogy Európában és Európával
          együttműködve tevékenykedjenek;
–         harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása, kölcsönös
          érdeklődés és kölcsönös előnyök alapján.
A Közösség nemzetközi tudományos együttműködési politikája a tudás létrehozása, megosztása és
felhasználása érdekében, egyenlő felek közötti kutatási partnerségeken keresztül az együttműködés
fejlesztésére és súlyának növelésére összpontosít, és figyelembe veszi a partnerországok
nemzetközi, országspecifikus, regionális és társadalmi-gazdasági hátterét és tudásalapját. A
stratégiai cél az Európai Unió és a harmadik országok közötti, kétoldalú, regionális és globális, a
kölcsönös érdekek és előnyök alapján álló partnerségek révén az Európai Unió
versenyképességének növelése és a világ fenntartható fejlődésének elősegítése. Ebből a
megfontolásból a többoldalú nemzetközi kutatási programokon keresztül az Európai Unió mint
globális szereplő jelentőségét is növelni kell. A támogatásban részesülő nemzetközi együttműködési
cselekvések kapcsolatban állnak a központi politikai kérdésekkel annak érdekében, hogy az Európai
Unió könnyebben megfelelhessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, és a globális fenntartható
fejlődés keretei között megerősítést nyerjen az európai értékek megosztása, a versenyképesség, a
társadalmi-gazdasági haladás, a környezetvédelem és a jólét.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/117
A nemzetközi együttműködést az egyedi program valamennyi témájában, illetőleg több témára
kiterjedően a következőképpen kell megvalósítani:
• A harmadik országok (nemzetközi együttműködésben részt vevő partnerországok és iparilag
   fejlett országok1 kutatóinak és kutatóintézeteinek fokozott részvétele a tematikus területeken, a
   bizalmas jelleg miatt a biztonság témakörére vonatkozó megfelelő korlátozásokkal a társult
   országokon kívüli valamennyi harmadik ország esetében. Emellett különös hangsúlyt kap a
   kölcsönös érdekűként megjelölt területeken a harmadik országok részvételének bátorítása.
• Valamennyi tematikus területen egyedi együttműködési cselekvések alakíthatók ki harmadik
   országok számára abban az esetben, ha kölcsönös érdeklődés mutatkozik az adott témákat érintő
   együttműködésre, amelyeket az érintett ország tudományos és technológiai szintje és
   szükségletei alapján választanak ki. A különös igényeket és prioritásokat az EU és az érintett
   országok vagy országcsoportok között fennálló vonatkozó kétoldalú együttműködési
   megállapodásokkal és a folyamatban lévő többoldalú és régióközi párbeszéddel szoros
   összhangban kell meghatározni. A prioritásokat az adott régió vagy ország különös igényei,
   lehetőségei és gazdasági fejlettségének szintje alapján kell megállapítani.
Ennek érdekében konkrét, célirányos, egy-egy témán belüli vagy több témát átfogó cselekvéseket
tartalmazó nemzetközi együttműködési stratégiát és végrehajtási tervet kell kidolgozni például az
egészségügy, a mezőgazdaság, a csatornázás, a vízügy, az élelmiszerbiztonság, a társadalmi
kohézió, az energiaügy, a környezetvédelem, a halászat, az akvakultúra és a természeti erőforrások,
a fenntartható gazdaságpolitika és az információs és kommunikációs technológiák területén.
1
        A részvételi és terjesztési szabályokban megállapított feltételek szerint.
 ---pagebreak--- L 400/118         HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
Ezek a tevékenységek kitüntetett szerepet töltenek be a Közösség és az érintett országok közötti
együttműködés megvalósításában. A szóban forgó cselekvések különösen a tagjelölt, a szomszédos,
a fejlődő és a fellendülőben lévő országok kutatási kapacitásának és együttműködési képességének
megerősítésére irányulhatnak. A cselekvéseket célzott pályázati felhívások útján kell megvalósítani,
és megkülönböztetett figyelmet kell fordítani az érintett harmadik országok – ezen belül különösen
a fejlődő országok – cselekvésekhez való hozzáférésének elősegítésére.
E tevékenységek végrehajtását össze kell hangolni az „Emberek” és a „Kapacitások” egyedi
program keretében megvalósuló, nemzetközi együttműködés keretében folytatott tevékenységekkel.
E tevékenységet a keretprogram keretében végzett nemzetközi együttműködésre vonatkozó átfogó
stratégia támasztja alá.
                                               TÉMÁK
1.        Egészségügy
Célkitűzés
Az európai polgárok egészségének javítása és az egészségügyhöz kapcsolódó európai iparágak és
vállalkozások versenyképességének és innovatív kapacitásának növelése, világszintű egészségügyi
problémák – beleértve az újonnan fellépő járványokat – megoldásának keresése mellett. Hangsúlyt
kap a transzlációs kutatás (az alapkutatás felfedezéseinek klinikai alkalmazásokba való átültetése,
beleértve a kísérleti eredmények tudományos érvényesítését), az új terápiák kifejlesztése és
validálása, az egészségjavítási és betegségmegelőzési módszerek, beleértve a gyermekek egészsége
és az egészséges öregedés elősegítését, a diagnosztikai eszközök és az orvosi technológiák,
valamint a fenntartható és hatékony egészségügyi rendszerek.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/119
Megközelítés
A kutatás a jó egészségi állapot hatékonyabb elősegítésével, az egészséget illetően Európában
fennálló különbségek csökkentésével, a jelentősebb betegségek megelőzésével és kezelésével és az
egészségügyi ellátás nyújtásával kapcsolatos ismereteinket szélesíti. Az alapvető orvosbiológiai
kutatás e téma szerves részét képezi; a multidiszciplináris megközelítés különösen fontos az
egészségügyi téma szempontjából.
A kutatás segítségével egységes rendszerbe foglalható a genomikai, járványtani, biológiai és
biotechnológiai, nagy mennyiségben rendelkezésre álló adat, valamint kifejleszthetők az
egészségüggyel kapcsolatos iparágak alapvető technológiái, a beavatkozáshoz szükséges ismeretek
és kapacitás fejlesztése érdekében. Hozzájárul a transzlációs egészségügyi kutatás előmozdításához,
ami alapvető fontosságú az orvosbiológiai kutatás gyakorlati hasznának – többek között az
életminőség javításának – biztosítása szempontjából. Lehetővé teszi, hogy Európa hatékonyabban
vehessen részt a globális jelentőségű betegségekkel szembeni harcra irányuló nemzetközi
erőfeszítésekben, amint azt a HIV/AIDS, a malária és a tuberkulózis elleni küzdelem
vonatkozásában jól példázza a jelenleg is folyamatban lévő „Európai és fejlődő országok közötti
partnerség a klinikai vizsgálatokban” (EDCTP) elnevezésű program (169. cikk)1. Megerősíti az
egészségügyi politika által meghatározott európai szintű kutatást és különösen a nemzeti
adatbankokban tárolt modellek, rendszerek és adatok összehasonlítását. E tekintetben különösen
fontos a különböző adatbázisok közötti hálózatépítés.
1
        Szükség esetén a nemzeti kutatási programok összehangolására irányuló más új és jelentős
        kezdeményezések is támogathatók.
 ---pagebreak--- L 400/120        HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                      30.12.2006
A kutatás segíti az egészségügyi ellátáshoz kapcsolódó európai – elsősorban a KKV-k részvételére
épülő – biotechnológiai és orvostechnológiai ágazat, valamint az európai gyógyszeripar
versenyképességének javítását. A kutatás támogathatja az innovatív gyógyszerekkel foglalkozó
európai technológiai platform1 tevékenységét, amelynek célja a gyógyszerfejlesztés folyamatában
található, kutatással összefüggő szűk keresztmetszetek kiküszöbölése. A koncepcionális igazolás és
a klinikai validálás támogatásán keresztül különös figyelmet kap a kutatási tevékenységek és a
gazdasági hasznosítás közötti szakadék áthidalása. A kutatás hozzájárul továbbá az új, fejlett
terápiákra (például a regeneratív gyógyászatra) vonatkozó normatív szabályok és szabványok
kidolgozásához, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az EU ipara megállja a helyét a globális
versenyben. Biztosítani kell az európai kutatás és innováció elsőségét az alternatív, különösen az
állatkísérletek nélküli vizsgálati stratégiák és módszerek területén.
A kutatás során értelemszerűen figyelembe kell venni és a projektekbe be kell építeni2 a nemekkel
kapcsolatos szempontokat. Az orvosbiológiai és a genetikai kutatás újabb fejleményei
vonatkozásában különös figyelmet kell fordítani a kutatási eredményekkel kapcsolatos
kommunikációra és a civil társadalommal, különösen a betegek csoportjaival folytatandó minél
korábbi párbeszédre. Gondoskodni kell továbbá az eredmények széles körű terjesztéséről és
felhasználásáról.
1
        Más európai technológiai platformok stratégiai kutatási menetrendjei akkor támogathatók,
        ha az egészségügyhöz kapcsolódó iparágak szempontjából különös fontosságúak.
2
        Nők és férfiak viszonylatában gyakran eltérőek a betegségek és a rendellenességek
        kockázati tényezői, biológiai mechanizmusai, okai, klinikai megjelenése, következményei és
        kezelése. Ezért a kutatási menetrend, a módszertan és az eredményfeldolgozás szintjén a
        téma keretében finanszírozott valamennyi tevékenységnek foglalkoznia kell ezekkel a
        lehetséges különbségekkel.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/121
A stratégiai kérdések, a gyermekek1 és az idősödő népesség egészsége különös figyelmet kapnak és
azokat az e témakörben indított valamennyi tevékenységben lehetőség szerint figyelembe kell
venni, és az ezekkel kapcsolatos prioritásokat a munkaprogramban kell kiemelni. A kutatás kiterjed
más, több tudományágat felölelő kutatási területekre is. Ennek révén biztosítható e kérdések
érzékelhető és következetes kezelése, és kiküszöbölhető a felesleges munkavégzés.
A következő tevékenységek mindegyike keretében tekintetbe kell venni az etikai, jogi és
társadalmi-gazdasági kérdéseket2.
Tevékenységek
• Biotechnológia, generikus eszközök és orvosi technológiák az emberi egészség szolgálatában
A tevékenység célja, hogy az egészségügy és az orvostudomány területén kifejlessze és validálja az
új tudás kialakításához és gyakorlatba való átültetéséhez szükséges eszközöket és technológiákat.
–        Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a modern biológia – beleértve a
         genomikai alapkutatást – számára az adatok előállítását jelentősen javító, az adatok és a
         minták (biobankok) szabványosítását, beszerzését és elemzését elősegítő új kutatási
         eszközök kifejlesztési folyamatának katalizálása. A tevékenység a szekvenálás, a
         génexpresszió, a geno- és a fenotipizálás, a szerkezeti és funkcionális genomika, a
         bioinformatika és a rendszerbiológia, valamint más „-omika” tudományterületek számára
         kifejlesztendő új technológiákra összpontosít.
1
        Támogatni kell különösen a jelenleg a gyermekpopulációkon az alkalmazási előirat
        ellenében használt, szabadalom nélküli termékek megfelelő használatának igazolására
        szolgáló célirányos klinikai kutatást.
2
        Az etikai, jogi és társadalmi-gazdasági kérdésekkel kapcsolatos egyedi kutatást az
        „Együttműködés” egyedi program „társadalom-gazdaságtan és humán tudományok” témája,
        valamint a „Kapacitások” egyedi program keretében végzik.
 ---pagebreak--- L 400/122          HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
–         Felismerés, diagnózis és figyelemmel kísérés: megjelenítő, képalkotó, felismerő és elemző
          eszközök és technológiák kifejlesztése az orvosbiológiai kutatás, a betegségek előrejelzése,
          diagnózisa, figyelemmel kísérése és prognózisa, valamint a gyógyászati beavatkozásokkal
          kapcsolatos támogatás és iránymutatás céljaira. A tevékenység a multidiszciplináris
          megközelítésre összpontosít olyan területek integrálása érdekében, mint például a
          molekuláris és a sejtbiológia, a fiziológia, a genetika, a fizika, a kémia, az orvosbiológiai
          mérnöki feladatok, mint például a nanotechnológiák, a mikrorendszerek, az eszközök és az
          információs technológiák. Hangsúlyt kell helyezni a nem vagy csak kis mértékben invazív
          és a kvantitatív módszerekre, valamint a minőségbiztosítási vonatkozásokra.
–         A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának előrejelzése: a betegek
          számára biztonságos és hatékony új vagy javított biogyógyászati terápiák bevezetéséhez
          szükséges paraméterek, eszközök, módszerek és szabványok kidolgozása és validálása1. A
          tevékenység többek között olyan megközelítéseket helyez előtérbe, mint a
          farmakogenomika, a biológiai markerek kifejlesztése és validálása, a célzott és adagolási
          megközelítések, valamint az in silico, az in vitro (beleértve az állatkísérleteket helyettesítő
          eljárásokat is) és az in vivo módszerek és modellek2.
–         Innovatív gyógyászati megközelítések és beavatkozás: potenciálisan széles alkalmazási
          körű, fejlett terápiák és technológiák kutatása, megszilárdítása és továbbfejlesztésének
          biztosítása. A tevékenység a gén- és sejtterápiára, a regeneratív gyógyászatra, a
          transzplantációra, az immunterápiára és a védőoltásokra, valamint más gyógyászati
          eljárásokra összpontosít. Foglalkozik továbbá a kapcsolódó technológiákkal, mint például
          a fejlett célzott gyógyszeradagoló rendszerekkel, a fejlett implantátumokkal és
          protézisekkel, valamint a nem vagy csak kis mértékben invazív technológiákkal segített
          beavatkozásokkal.
1
        A hagyományos gyógyszerek (gyógyszerek és biotechnológiai készítmények ) tekintetében
        ezekkel a kérdésekkel az innovatív gyógyszerekkel foglalkozó javasolt közös technológiai
        kezdeményezés foglalkozik.
2
        Az állati kísérletek helyettesítése, felhasználásuk tökéletesítése, illetve számuk csökkentése
        az orvosbiológiai kutatásokban.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/123
• Transzlációs kutatás az emberi egészség szolgálatában
A tevékenység bővíteni kívánja az egészséges és a beteg emberben zajló biológiai folyamatokra és
mechanizmusokra vonatkozó tudásunkat, ezt a tudást át kívánja ültetni a klinikai alkalmazások
szintjére, beleértve a járványvédelmet és a kezelést, és gondoskodni kíván arról, hogy a klinikai
(többek között járványtani) adatok iránymutatással szolgáljanak a jövőben kutatások számára.
–         Biológiai adatok és folyamatok integrálása: széles körű adatgyűjtés, rendszerbiológia
          • Széles körű adatgyűjtés: a nagy áteresztőképességű technológiák felhasználása a gének
             és a géntermékek, valamint ezek fontos biológiai folyamatokban, komplex hálózatokban
             megvalósuló kölcsönhatása funkciójának megvilágítását lehetővé tevő adatok
             előállítására. A tevékenység a genomikára, a proteomikára, az „RNA-omikára”, a
             populációgenetikára, valamint az összehasonlító, szerkezeti és funkcionális genomikára
             összpontosít.
          • Rendszerbiológia: a tevékenység a valamennyi érintett szervezetben és a valamennyi
             szerveződési szinten zajló biológiai folyamatok megértése és modellezése érdekében
             végzett, a biológiai adatok széles skáláját felvonultató és rendszerelvű megközelítést
             alkalmazó multidiszciplináris kutatásra összpontosít.
 ---pagebreak--- L 400/124         HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
–         Az agyra és betegségeire, az ember fejlődésére és öregedésére irányuló kutatás
          • Az agy és betegségei: az agy integrált szerkezetének és dinamikájának jobb megértése,
             az agy betegségeinek, többek között az adott korfüggő betegségek (pl.: dementia,
             Parkinson-kór) tanulmányozása és új gyógymódok keresése. A tevékenység az agy
             működésének teljes körű megértésére összpontosít a molekuláris szinttől a kognitív
             szintig (beleértve a neuroinformatikát) az agy funkcióinak feltérképezése, valamint az
             agyi diszfunkciók feltárása révén, a szinaptikus károsodástól a neurodegenerációig. A
             kutatás kiterjed a neurológiai és a pszichiátriai betegségekre és rendellenességekre
             (beleértve a regeneratív és a restoratív gyógymódokat is).
          • Az ember fejlődése és az öregedés: széles körű módszerek és eszközök felhasználása az
             egész életen át tartó fejlődés és az egészséges öregedés folyamatának jobb megértése
             érdekében. A tevékenység az emberi és a modellrendszerek tanulmányozására
             összpontosít, ideértve olyan tényezők szerepét is, mint a környezet, a genetika, a
             viselkedés és a nemek.
–         Transzlációs kutatás a súlyos fertőző betegségek területén: harc a legfontosabb
          közegészségügyi fenyegetések ellen
          • Az antimikrobiális gyógyszerekkel szembeni rezisztencia, beleértve a kórokozó
             gombákat: a tevékenység a rezisztencia molekuláris mechanizmusaira, a mikrobák
             ökológiájára és a gazda–kórokozó kölcsönhatásokra irányuló alapkutatás, illetve az új
             beavatkozásokra irányuló klinikai kutatás egyesítésére összpontosít a gyógyszerekkel
             szembeni többszörös rezisztencián alapuló fertőzések kialakulásának és terjedésének
             mérséklése érdekében.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/125
          • HIV/AIDS, malária és tuberkulózis: a tevékenység új gyógymódok, diagnosztikai
            eszközök, megelőzési eszközök, mint például védőoltások, valamint kémiai átviteli
            gátak, mint például HIV-mikroba-ölők kifejlesztésére összpontosít. A kutatás a három
            betegséggel kapcsolatos globális szintű problémák megoldását célozza, de a három
            betegség, valamint a hepatitisz konkrét európai vetületeivel is foglalkozik. A
            tevékenység a klinikai kezelést megelőző szakban, valamint a klinikai kezelés korai
            fázisában felhasználható kutatásra helyezi a hangsúlyt, és ahol helyénvaló (például a
            HIV/AIDS-védőoltások esetében), lehetőséget ad az egész világra kiterjedő
            kezdeményezésekkel történő együttműködésre is.
          • Potenciálisan új és újra fellépő járványok: a tevékenység az újonnan megjelenő, akár
            egész világrészekre kiterjedő járvány lehetőségét hordozó kórokozók (beleértve a
            zoonózisokat, például a SARS-t és az erősen patogén influenzát is) elleni küzdelemre
            összpontosít. Szükség szerint támogatást kell biztosítani a fertőző betegségekkel
            kapcsolatos szükséghelyzetekben a hatékony megelőzést, kezelést és védekezést célzó
            új diagnosztikai eljárások, gyógyszerek és védőoltások kifejlesztésére irányuló,
            együttműködésen alapuló kutatás gyors megkezdéséhez.
–        Transzlációs kutatás más jelentős betegségek területén1
          • Rák: a tevékenység a betegség etiológiájára; új gyógyszerekre és gyógymódokra; a
            megelőzést, a korai diagnózist és a kezelést segítő célzott gyógyszerek és biológiai
            markerek felkutatására és validálására; valamint a megelőző prognosztikai,
            diagnosztikai és gyógyászati beavatkozások hatékonyságának értékelésére összpontosít.
1
        Figyelembe kell venni a fájdalomterápia és az aktív összetevők szempontjait is.
 ---pagebreak--- L 400/126         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
          • Szív- és érrendszeri betegségek: a tevékenység a szív és a véredények betegségeinek
             (beleértve az agyvérzés érrendszeri vonatkozásait is) diagnózisára, megelőzésére,
             kezelésére és figyelemmel kísérésére összpontosít széles körű, multidiszciplináris
             megközelítésmód alkalmazásával.
          • Diabétesz és elhízás: a tevékenység az előbbi vonatkozásában a diabétesz különböző
             formáinak etiológiájára és a kapcsolódó megelőzési és kezelési lehetőségekre
             összpontosít. Az utóbbi vonatkozásában a multidiszciplináris megközelítésmódokra
             (beleértve a genetikát, az életmódot és a járványtant is) kerül a hangsúly. Mind a
             diabétesz mind az elhízás esetében különös figyelmet kell fordítani a fiatalkori
             megbetegedésekre és a gyermekkori tényezőkre.
          • Ritka betegségek: a tevékenység az egész Európára kiterjedő természettörténeti és
             patofiziológiai kutatásra, valamint megelőző, diagnosztikai és terápiás beavatkozások
             kifejlesztésére összpontosít. Ez a rész foglalkozik a közönséges betegségek ritka
             mendeli fenotípusaival is.
          • Egyéb krónikus betegségek: a tevékenység az időskori életminőséget nagymértékben
             befolyásoló, nem halálos betegségekre, mint például a funkcionális leromlásra, az
             érzékszervek csökkent működésére és más krónikus betegségekre (például arthritis,
             reumatikus betegségek, izom- és csontbetegségek, légzőszervi megbetegedések,
             beleértve az allergiák által kiváltottakat is) összpontosít.
• Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása
A tevékenység meg kívánja teremteni egyrészt az egészségügyi rendszereket érintő körültekintő
politikai döntéshozatal, másrészt az egészséges életmód népszerűsítésére, valamint a betegségek
megelőzésére, diagnózisára és kezelésére irányuló hatékony és eredményes, tényadatokon alapuló
stratégiák alapjait.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/127
–        A klinikai kutatási eredmények átültetése a klinikai gyakorlatba: beleértve a gyógyszerek
         jobb felhasználását, valamint a viselkedési és a szervezeti beavatkozások, valamint az új
         gyógymódok és egészségügyi technológiák megfelelő alkalmazását is. A kutatás különös
         hangsúlyt helyez a betegek biztonságára, beleértve a gyógyszerek káros hatásait: a helyes
         klinikai gyakorlat felkutatására; az egészségügyi alap- és szakellátásban a klinikai
         döntéshozatal megértésére; valamint a tényadatokon alapuló gyógyítás és a betegek felelős
         helyzetbe hozásának elősegítésére. A tevékenység a stratégiák összehasonlító értékelésére;
         továbbá a gyógyszerfelírási stratégiák és a farmakovigilanciai tényadatok egyes
         vonatkozásai és a beteg sajátosságai (például genetikai hajlama, kora, neme és
         együttműködési készsége), valamint a költséghatékonyság figyelembevételével a
         különböző beavatkozások – beleértve a gyógyszerek, a tudományosan vizsgált kiegészítő
         és alternatív gyógyszerek és az új egészségügyi terápiák és technológiák –hatásainak
         kutatására összpontosít.
–        Az egészségügyi ellátó rendszerek minősége, hatékonysága és szolidaritása, beleértve az
         átmeneti egészségügyi rendszereket: annak lehetővé tétele, hogy az egyes országok
         tanulhassanak más egészségügyi rendszerek tapasztalataiból és fenntarthatóságából,
         figyelembe véve a nemzeti sajátosságok és a népesség jellemzőinek (öregedés, mobilitás,
         migráció, iskolai végzettség, társadalmi-gazdasági helyzet és a munka változó világa stb.)
         fontosságát. A tevékenység (a különböző beavatkozások költségének, hatékonyságának és
         előnyeinek többek között a betegek biztonsága tekintetében való felmérésével) az
         egészségügyi rendszerek szervezeti, finanszírozási és szabályozási kérdéseire, gyakorlati
         megvalósítására és eredményeire (eredményességére, hatékonyságára és méltányosságára,
         beleértve a hátrányos helyzetű csoportokat is) összpontosít. Különös figyelmet kapnak a
         beruházási kérdések és a humán erőforrások, beleértve az otthonápolási módszereket.
         Foglalkozni kell az idősödő népesség függetlenségének, életminőségének és mobilitásának
         kérdésével.
 ---pagebreak--- L 400/128        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
–         Az egészséges életmód népszerűsítése és a betegségmegelőzés javítása: az életstílus, a
          munka- és életkörülmények és a különböző szintű és hátterű beavatkozások szempontjából
          legjobb közegészségügyi intézkedések felkutatása. A tevékenység az egészség szélesebb
          értelemben vett meghatározó tényezőire (például az étrendre, a stresszre, a
          dohánytermékekre, az alkohol és más anyagok fogyasztására, a testmozgásra, a kulturális
          környezetre, a társadalmi-gazdasági és a környezeti tényezőkre), valamint ezeknek az
          egyén és a társadalom szintjén megvalósuló kölcsönhatására összpontosít. Tartalmazza
          különösen a mentális egészség egész életre kiterjedő nézőpontú kutatását.
Nemzetközi együttműködés
A nemzetközi együttműködés a téma szerves alkotóeleme és különösen fontos a globális
egészségügyi problémákat, mint például az antimikrobiális gyógyszerekkel szembeni rezisztenciát,
a HIV-et/AIDS-t, a maláriát, a tuberkulózist, az elhanyagolt betegségeket és az újonnan fellépő,
akár egész világrészekre kiterjedő járványt okozó fertőző betegségeket érintő területeken. Az
együttműködés a nemzetközi kezdeményezések, mint például a globális HIV-védőoltási program
prioritásainak kitűzésére is kiterjedhet. Ha megszilárdul a klinikai kutatás területén az Európa és a
fejlődő országok közötti hosszú távú, fenntartható partnerség és ha megtörténik a részt vevő
országok nemzeti programjainak vagy tevékenységeinek integrálása, akkor elért eredményei és
jövőbeni szükségletei függvényében további támogatást kap az „Európai és Fejlődő Országok
Klinikai Kísérletek Területén Létrejött Partnersége” (EDCTP) elnevezésű program1. Az EDCTP
program középpontjában továbbra is az Afrika szubszaharai régiójában jelen lévő három
betegséggel szembeni új védőoltások, mikrobaölők és gyógyszerek kifejlesztésére irányuló fejlett
klinikai vizsgálatok állnak. Ebből a célból a munkaprogramban közösségi hozzájárulás irányozható
elő az EDCTP számára létrehozott európai gazdasági egyesülés számára a Bizottság által
jóváhagyandó program végrehajtására, beleértve a közösségi hozzájárulás átcsoportosítását is.
1
        A Bizottság elvégzi az EDCTP értékelését.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/129
Egyedi együttműködési cselekvéseket kell végrehajtani a harmadik országokkal, illetve régiókkal
folytatott régióközi párbeszédek keretében és a nemzetközi fórumokon kijelölt területeken, valamint
a milleniumi fejlesztési célokkal összefüggésben. Ilyen, a helyi szükségletekhez igazított és
partnerségeken keresztül megvalósuló kiemelt terület lehet: az egészségügyi politikával kapcsolatos
kutatás, az egészségügyi rendszerekkel és az egészségügyi ellátó szolgáltatásokkal kapcsolatos
kutatás, az anya és a gyermek egészsége, a reproduktív egészség, az elhanyagolt fertőző
betegségekkel szembeni védekezés és felügyelet, valamint az érintett területek újonnan felmerülő,
előre nem látott szakpolitikai igények.
Az „Információs és kommunikációs technológiák” témával közös finanszírozás keretében évenként
tagdíjat kap az „Emberi Határok” Tudományos Program Szervezete (Human Frontier Science
Programme Organisation, HFSPO)1 nevű nemzetközi szervezet. Ennek révén nagyobb
nyilvánossághoz juthatnak az Európában végzett kutatások, és az EU azon tagállamai is teljes
körűen élvezhetik az „Emberi Határok” Tudományos Program (HFSP) által nyújtott előnyöket,
amelyek nem tartoznak a G8 csoporthoz.
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható szakpolitikai igények
Az újonnan felmerülő igényekkel kapcsolatos kutatásokat „alulról felfelé szerveződő” és „célzott”
kezdeményezések formájában, más témákkal összehangolt módon, széles körű, interdiszciplináris
kutatási portfólió igénybevételével kell elvégezni. Az előre nem látható szakpolitikai igények
támogatása irányulhat például az élet- és munkakörülményekre, az egészségügyi
hatástanulmányokra, a kockázatok értékelésére, a statisztikai mutatókra, a közegészségügy
irányítási és kommunikációs szükségleteire, valamint a nemzetközi egészségügyi szerződések, mint
például a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény2 és a Nemzetközi Egészségügyi Előírások3
keretében fennálló kötelezettségekre. Ez kiegészíti a fentiek alapján támogatott, az egészségügyi
politika által meghatározott kutatást.
1
        Az Európai Közösség tagja a HFSP Szervezetének (HFSPO), és a HFSP-t a korábbi
        keretprogramokból is finanszírozta.
2
        Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény, 2004/513/EK tanácsi határozat.
3
        Nemzetközi Egészségügyi Előírások 2005 – az Egészségügyi Világszervezet 58.
        közgyűlésének 58.3. határozata, 2005. május 23.
 ---pagebreak--- L 400/130        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
2.        Élelmiszerek, mezőgazdaság és halászat, biotechnológia
Célkitűzés
Az európai tudásalapú biogazdaság1 felépítése a tudomány, az ipar és más érdekeltek
erőfeszítéseinek egyesítésével, az új és a kialakulóban lévő kutatási lehetőségek kiaknázásával,
amelyek választ adnak korunk társadalmi, környezeti és gazdasági kihívásaira: a biztonságosabb,
egészségesebb és jobb minőségű élelmiszer, valamint a megújuló biológiai erőforrások fenntartható
felhasználása és előállítása iránti egyre növekvő igényre, a járványos állatbetegségek és a zoonózis,
valamint az élelmiszerekkel összefüggő rendellenességek egyre növekvő kockázataira; a
mezőgazdasági, akvakultúra-ágazati és halászati termelés fenntarthatóságának és
biztonságosságának veszélyeztetettségére; valamint a jó minőségű élelmiszer iránti, az állatok
jólétét és a vidéki és tengerparti környezetet is figyelembe vevő egyre növekvő keresletre és a
fogyasztók egyedi étrendi szükségleteire.
1
         A „biogazdaság” kifejezés minden olyan iparágat és gazdasági ágazatot magában foglal,
         amely biológiai erőforrásokat állít elő, azokkal gazdálkodik, illetőleg azokat másképpen
         kiaknázza (valamint a kapcsolódó szolgáltatásokat, beszállítói vagy felhasználói iparágakat),
         mint például a mezőgazdaságot, az élelmiszeripart, a halászatot, az erdészetet stb.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/131
Megközelítés
A téma megerősíti az európai tudásalapú biogazdaság tudásalapját, gondoskodik a nélkülözhetetlen
innovációról és megadja a szükséges politikai támogatást. A kutatás – különösen az
élettudományokon és a biotechnológián keresztül – a biológiai erőforrásokkal való fenntartható
gazdálkodásra, azok előállítására és felhasználására, és a más technológiákkal való konvergenciára
összpontosít új, biztonságos, megfizethető, ökohatékony és versenyképes európai mezőgazdasági,
halászati, akvakultúra-, takarmány-, élelmiszeripari1, egészségügyi, erdészeti és más kapcsolódó
iparágakban előállított termékek kifejlesztése érdekében. A kutatás nagyban hozzájárul a közösségi
szakpolitikák és szabályozás végrehajtásához és kialakításához, és előmozdítja vagy támogatja
különösen: a közös agrárpolitikát; a közös agrárpolitikát; a mezőgazdasági és a kereskedelmi
kérdéseket; a géntechnológiával módosított szervezetekkel (GMO-k) kapcsolatos biztonsági
szempontokat; az élelmiszer-biztonsági előírásokat; a közösségi növény-egészségügyi
jogszabályokat; a közösségi állat-egészségügyi politikát, a járványvédelmi és a jóléti előírásokat; a
környezetvédelmet és a biológiai sokféleséget; az európai erdészeti stratégiát; valamint a halászat és
az akvakultúra fenntartható fejlődését célzó közös halászati politikát és a tengeri eredetű
élemiszerek biztonságát. A kutatás emellett a felsorolt politikák értékelése, kialakítása és
figyelemmel kísérése érdekében új mutatók kidolgozására és a meglévők továbbfejlesztésére is
törekszik.
Felismerve a mezőgazdaság többfunkciós szerepét, a fenntartható fejlődés célkitűzéseinek
megvalósítása érdekében a kutatás támogatni fogja a vidéki gazdaságok szerepét és lehetőségeit.
1
        Az élelmiszerbe a tengeri eredetű élelmiszer is beleértendő.
 ---pagebreak--- L 400/132        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
A 90 %-ban KKV-kból álló mezőgazdasági alapú élelmiszeripar különösen nagy mértékben
részesül számos kutatási tevékenység eredményeiből, ideértve a célzott terjesztési és a
technológiaátadási tevékenységeket is, különösen a fejlett, ökológiai szempontból hatékony
technológiák, módszerek és folyamatok integrálása és alkalmazása, valamint a szabványok
kidolgozása vonatkozásában. A bio-, nano- és információs és kommunikációs technológiákkal
foglalkozó, csúcstechnológiát alkalmazó induló vállalkozások várhatóan jelentős mértékben
hozzájárulnak a növénynemesítés, a fejlett haszonnövények és a növényvédelem, az élelmiszer-
biztonság és az élelmiszer-minőségügy fejlett kimutatási és ellenőrzési technológiái, valamint az új
ipari biofolyamatok területén folyó kutatásokhoz.
Több, a növényi genomika és a biotechnológia, az erdészeti és az erdő alapú iparágak, a globális
állategészségügy, az állattenyésztés, az élelmiszeripar, az akvakultúra, valamint az ipari
biotechnológia területén működő európai technológiai platform is hozzájárulhat e témakör közös
kutatási prioritásainak meghatározásához, a lehetséges jövőbeni nagyobb kezdeményezések, mint
például a demonstrációs projektek kijelöléséhez, valamint az összes érintett széles körű
részvételéhez és együttműködéséhez. Az ERA-Net-projektekkel, a technológiai platformokkal és
más érintett szereplőkkel, mint például a mezőgazdasági kutatások állandó bizottságával (SCAR)
vagy a későbbiekben a tengerkutatás összehangolására esetleg létrehozandó európai struktúrával
szoros együttműködésben lehetőség szerint elő kell segíteni a nemzeti kutatási programok
összehangolására irányuló cselekvéseket.
A tevékenységek értelemszerűen kiterjednek a társadalmi, az etikai, a nemekkel kapcsolatos, a jogi,
a környezeti, a gazdasági és a szélesebb értelemben vett kulturális vonatkozásokra, valamint a
tudományos és a technológiai fejlődésben rejlő potenciális kockázatokra és annak lehetséges
hatásaira (előretekintés).
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/133
Tevékenységek
• A szántóföldi, erdei és vízi környezet biológiai erőforrásainak fenntartható előállítása és az
   azokkal való fenntartható gazdálkodás1
–        A kutatás lehetővé tétele a biológiai erőforrások (mikroorganizmusok, növények és
         állatok) előállítását és az azokkal való gazdálkodást hosszú távon elsősorban meghatározó
         tényezőkre vonatkozóan, beleértve a biológiai sokféleség és az érintett biológiai
         rendszerekben található új bioaktív molekulák kiaknázását is. A kutatás kiterjed az „-
         omika” technológiákra, mint például a genomikára, a proteomikára, a metabolomikára és a
         konvergáló technológiákra, valamint ezek rendszerbiológiai megközelítésekbe történő
         beépítésére, továbbá alapvető eszközök és technológiák kifejlesztésére (beleértve a
         bioinformatikát és a vonatkozó adatbázisok létrehozását is) és a fajcsoportokon belüli
         fajták azonosítására vonatkozó módszerekre.
–        A fenntarthatóság és a versenyképesség fokozása a fogyasztók egészségének óvásával,
         környezeti hatások csökkentésével párhuzamosan és az éghajlatváltozás
         figyelembevételével a mezőgazdaságban, a kertészetben, az erdészetben, a halászatban és
         az akvakultúrában új technológiák, berendezések, figyelőrendszerek, növények és
         termelési rendszerek kifejlesztése, a kiválasztott növények termesztése, a növények
         egészsége és az optimalizált termelési rendszerek segítségével megvalósított
         haszonnövény-gazdálkodás, a halgazdálkodás tudományos és műszaki bázisának
         továbbfejlesztése, valamint a teljes ökológiai rendszerre kiterjedő megközelítés keretében a
         különböző rendszerek közötti kölcsönhatások (mezőgazdaság és erdészet, halászat és
         akvakultúra) jobb megértése révén. Sor kerül az őshonos ökoszisztémák fenntartására, a
         biológiai növényvédő szerek kifejlesztésére, és a biológiai sokféleség és a metagenomika
         mikrobiológiai dimenziójára irányuló kutatásokra.
1
        A fenntartható gazdálkodásra és a megőrzésre irányuló kiegészítő kutatásokat a
        „Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)” témakör tartalmazza. A fenntartható
        előállítást és gazdálkodást támogató más eszközökre és technológiákra irányuló kutatást a
        megfelelő témakörök keretében kell elvégezni.
 ---pagebreak--- L 400/134        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
• A szárazföldi biológiai erőforrások tekintetében különös hangsúlyt kapnak a kevés alapanyaggal
   (pl. növényvédő szerek és műtrágya) működő termelési rendszerek és a biogazdálkodás, az
   erőforrásokkal való jobb gazdálkodás és az új élelmiszerek és takarmányok, valamint az
   összetétel, a mechanikai ellenállás, az ökológiai hatás, a tápanyag- és vízfelhasználás
   hatékonysága, és a felépítés tekintetében új növények (haszonnövények és fák). Ennek
   érdekében a kutatás az új növényrendszerek és termékek biológiai értelemben vett
   biztonságosságára, együttélésére és nyomon követhetőségére, valamint a géntechnológiával
   módosított haszonnövények által a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatások, és a
   társadalom számára nyújtott, szélesebb értelemben vett előnyök ellenőrzésére és vizsgálatára
   irányul.
• A növényegészségügy és a haszonnövények védelmének javítására az ökológia, a kártevők
   biológiája, a betegségek, a gyomnövények és más növény-egészségügyi fenyegetések jobb
   megértése révén, valamint a járványkitörések elleni védekezés támogatásán és a kártevők és a
   gyomnövények elleni védekezés fenntartható eszközeinek és technikáinak fejlesztésén keresztül
   kerül sor. Javított módszereket kell kifejleszteni a talaj termőképességének figyelemmel kísérése,
   megőrzése és fokozása tekintetében.
• A vízi környezet biológiai erőforrásai vonatkozásában hangsúlyosan kell foglalkozni az alapvető
   biológiai funkciókkal, a tenyésztett fajok biztonságos és környezetbarát tenyésztési rendszereivel
   és takarmányozásával és a halbiológiával, a vegyes halászat dinamikájával, a halászati
   tevékenység és a tengeri ökológiai rendszer kölcsönhatásaival, valamint a flottánkénti, regionális
   és többéves gazdálkodási rendszerekkel.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                           L 400/135
–        Optimalizált állategészségügy, -tenyésztés és -jólét a mezőgazdaság, a halászat és az
         akvakultúra valamennyi területén, többek között az alábbiakon keresztül:
          • a genetikai tudás, az új tenyésztési eljárások, az állatok fiziológiája és viselkedése jobb
            megértésének kihasználása, és
          • a kártevőkre, élősködőkre és a fertőző állatbetegségekre, és az élelmiszertermelés
            fenntarthatóságát és biztonságát fenyegető egyéb veszélyekre – beleértve a
            zoonózisokat is – vonatkozó bővebb ismereteink és a hatékonyabb védekezés.
         Ez utóbbi kérdés kezelésére a nyomon követésre, a megelőzésre és a védekezésre irányuló
         eszközök fejlesztése, a védőoltások és a diagnosztika terén folytatott alapozó és
         alkalmazott kutatás, az ismert és az új betegséghordozók és más fenyegetések – beleértve a
         rosszhiszemű cselekményeket is – ökológiájának tanulmányozása, valamint a különböző
         művelési rendszerek és az éghajlat hatásának kutatása révén is sor kerül.
         Új tudást kell kialakítani továbbá az állati hulladékok biztonságos ártalmatlanítására és a
         melléktermékek jobb kezelésére vonatkozóan is.
 ---pagebreak--- L 400/136         HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
–         A politikai döntéshozók és más érintett szereplők által a vonatkozó stratégiák,
          szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásához, különösen pedig az európai tudásalapú
          biogazdaság felépítéséhez és a vidékfejlesztés és a tengerparti területek fejlesztése
          szükségleteinek kielégítéséhez igényelt eszközök kialakítása. A közös halászati politika a
          tengeri erőforrások kiaknázásának a teljes ökológiai rendszert figyelembe vevő
          megközelítésmódját támogató, adaptív szemléletmód kialakításán keresztül nyer
          támogatást. Valamennyi szakpolitika tekintetében – beleértve a közös agrárpolitikát is – a
          kutatás keretében társadalmi-gazdasági tanulmányokra, költség-haszon elemzésre, a
          különböző művelési rendszerek összehasonlító vizsgálatára – ideértve a többfunkciós
          rendszereket is –, költséghatékony halgazdálkodási rendszerek vizsgálatára, a nem
          élelmezési céllal tartott állatok tenyésztésére és az erdészettel való kölcsönhatásra irányuló
          vizsgálatokra, valamint a vidéki és a tengerparti megélhetés javítására irányuló kutatásra
          kerül sor.
• A konyhaasztaltól a szántóföldig: élelmiszerek (a tengeri eredetű élelmiszereket is
   beleértve), egészség és jólét
–         Az élelmiszeripar versenyképessége szempontjából lényeges tényezőnek számító
          fogyasztói viselkedés és fogyasztói szokások, valamint az élelmiszereknek az európai
          polgárok egészségére és jólétére gyakorolt hatásának jobb megértése. A tevékenység a
          fogyasztóknak – a hagyományos élelmiszereket is magukban foglaló – élelmiszerekkel
          kapcsolatos percepcióira és viselkedésére, a társadalmi és kulturális folyamatok
          megértésére, valamint az élelmiszer megválasztását és a fogyasztók élelmiszerhez való
          hozzáférését meghatározó tényezők meghatározására összpontosít. A kutatás az
          élelmiszerekre és táplálkozásra vonatkozó kutatásokkal kapcsolatos adatbázisok
          létrehozására is kiterjed.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/137
–        A jótékony és káros étrendi tényezők, valamint a népességcsoportok különleges igényeinek
          és szokásainak, mint a táplálkozással összefüggő betegségek és rendellenességek –
          beleértve az elhízást és az allergiákat is – kialakulásának és gyakoriságának csökkentését
          lehetővé tévő legfontosabb befolyásolható tényezőknek a megértése. Ennek érdekében
          törekedni kell az új táplálkozási stratégiák vizsgálatára, a táplálkozásgenomika és a
          rendszerbiológia fejlesztésére és alkalmazására, továbbá a táplálkozás, valamint az élettani
          és a pszichológiai funkciók közötti kölcsönhatások tanulmányozására. A tevékenység
          eredményeképpen átalakulhatnak a feldolgozott élelmiszerek, és új élelmiszerek és
          élelmiszer-összetevők, diétás élelmiszerek, táplálkozási vagy egészségügyi szempontból
          előnyösnek tartott élelmiszerek kifejlesztésére kerülhet sor. Annak megértése
          szempontjából, hogy hogyan hatnak egyes élelmiszerek és étrendek az egészségre,
          valamint az integrált táplálkozási útmutatás kialakításához fontos a hagyományos, a helyi
          és az évszakonként eltérő mértékben fogyasztott élelmiszerek és a kapcsolódó étrendek
          vizsgálata is.
–        Az európai élelmiszer-ipari innováció optimalizálása a fejlett technológiák hagyományos
         élelmiszergyártásba való beépítésén, ideértve az erjesztett élelmiszereket is, és a
         funkcionalitás javítására irányuló, adott élelmiszerre alakított feldolgozási technológiákon
         keresztül, valamint az élelmiszerminőség és a tápérték révén, beleértve az – új
         élelmiszerekre is kiterjedő – élelmiszertermelés organoleptikus szempontjait is. A
         csúcstechnológiákat hasznosító, ökohatékony feldolgozási és csomagolási rendszerek
         kidolgozása és demonstrációja, valamint intelligens ellenőrző alkalmazások és a
         melléktermékek, a hulladékok, a víz és az energia hatékonyabb hasznosítása, és ezekkel
         való hatékonyabb gazdálkodás. Az új kutatás kiterjed továbbá az állattakarmányozás –
         beleértve a biztonságos takarmányfeldolgozási eljárásokat – és a takarmányozás minőség-
         ellenőrzésének fenntartható és új technológiáira is.
 ---pagebreak--- L 400/138         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
–         A kémiai és mikrobiológiai szempontból vett biztonság biztosítása és a minőség javítása az
          európai élelmiszer-ellátásban. Ehhez szükséges a mikrobák ökológiája és az élelmiszer-
          biztonság közötti viszony megértése; módszerek és modellek kifejlesztése az
          élelmiszerláncok integritásának kutatására; továbbá új kimutatási módszerek, nyomon
          követhetőség és annak továbbfejlesztése – többek között a felmerülő – kockázatok
          értékelésére, kezelésére és kommunikálására szolgáló technológiák és eszközök
          kifejlesztése, valamint a kockázatok észlelésének jobb megértése. Ez az élelmiszer-
          biztonság területén, tudományos megalapozottságú módszerekkel végzett
          kockázatértékelést is magában foglal.
–         Az emberi egészség és a környezet védelme az élelmiszer- és a takarmánylánc, valamint a
          környezet kölcsönhatásának jobb megértése révén. A tevékenység keretében sor kerül az
          élelmiszer-szennyezők és ezek egészségre gyakorolt hatásának tanulmányozására, a
          környezeti hatások nyomon követésére, valamint az élelmiszer- és a takarmányláncoknak a
          globális változásokkal, különösen a környezettel kapcsolatos hatásait és
          ellenállóképességét értékelő és kezelő hatékonyabb eszközök és módszerek kifejlesztésére.
          Az élelmiszerlánc minőségének és integritásának biztosítása érdekében új áruláncanalízis-
          modelleket és totális élemiszerlánc-gazdálkodási koncepciókat kell kidolgozni, és
          figyelembe kell venni a fogyasztói vonatkozásokat is.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/139
• A fenntartható nem élelmiszer-ipari termékeket és folyamatokat alátámasztó
   élettudományok, biotechnológia és biokémia
–        Az ipari eljárások során és az energiatermelésben alkalmazott szárazföldi vagy tengeri
         biomassza előállítása tudásalapjának megerősítése és technológiáinak fejlesztése. Ennek
         keretében foglalkozni kell a növényi, állati és mikrobás genomikával és metabolomikával
         annak érdekében, hogy a nagy hozzáadott értékű termékekké történő optimális átalakítás
         érdekében – beleértve a gyógyszeriparban és a gyógyászatban felhasználható biológiai
         erőforrásokat is – javítható legyen a nyersanyagok és a biomassza-alapanyagok
         hatékonysága és összetétele, miközben új forrásként természetes vagy javított szárazföldi
         és vízi szervezetek felhasználására is sor kerül. Ez teljes mértékben magában foglalja a
         biotermékkel kapcsolatos biomassza-termelési gyakorlat, szállítás, tárolás és forgalomba
         hozatal életciklus-analízisét.
–        A biomassza-finomítás megközelítésben rejlő lehetőségek (pl. zöld vegyszerek) teljes
         kihasználása érdekében az ipari biotechnológiák teljes haszonnövény- és erdei biomassza-
         láncokra kiterjedő alkalmazásának vizsgálata, ideértve a társadalmi-gazdasági, agronómiai,
         ökológiai és fogyasztói vonatkozásokat is. Ezt segíti a növények és a mikrobák sejtszintű
         és szubcelluláris anyagcseréjének jobb megértése és befolyásolása, valamint annak
         megértése, hogy mindez hogyan integrálódik a teljes rendszer teljesítőképességébe, aminek
         révén fokozott hozamú, minőségű és tisztaságú átalakított termékeket felhasználó
         biofolyamatokon alapuló új, értékes árucikkek állíthatók elő, ideértve a biokatalitikus
         folyamatok tervezését is.
 ---pagebreak--- L 400/140         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
–         Az erdők és a fakitermelés – beleértve a faanyag, a megújuló anyagok és a bioenergia
          készleteit is – fenntarthatóságának növelése érdekében új és továbbfejlesztett, minőségi,
          nagy hozzáadott értékű és megújuló erdészeti alapú termékek és folyamatok céljára
          szolgáló biotechnológiák felhasználása és fejlesztése.
–         A szennyeződések kimutatása, figyelemmel kísérése, megelőzése, kezelése és felszámolása
          tekintetében a biotechnológiában rejlő lehetőségek vizsgálata.
–         Az új és potenciálisan energia-megtakarítást eredményező biofolyamatok önálló vagy
          növényrendszerekkel és/vagy vegyi katalizátorokkal való együttes alkalmazásán keresztül
          a hulladékok és a melléktermékek gazdasági értékének maximalizálása.
Nemzetközi együttműködés
Az élelmiszerekre, a mezőgazdaságra és a biotechnológiára irányuló kutatásokban kiemelt szerepet
kap a nemzetközi együttműködés, amelyet a teljes tudományterületen bátorítani kell. A millenniumi
fejlesztési célok és a folyamatban lévő tevékenységek figyelembevételével támogatásban részesül a
fejlődő országok és a fellendülőben lévő gazdaságok egyedi igényeit célzó kutatás. Egyedi
cselekvéseket kell végrehajtani a kiemelt partnerrégiókkal és partnerországokkal folytatandó
együttműködés előmozdítása érdekében, különösen azon területek tekintetében, amelyekkel
régióközi párbeszéd folyik és amelyekkel kétoldalú tudományos és technológiai megállapodások
állnak fenn, valamint a szomszédos országokra és a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező és a
fejlődő országokra irányulóan.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/141
Többoldalú együttműködést kell folytatni továbbá a széles nemzetközi összefogást igénylő
kérdésekben, mint például a növények és a mikroorganizmusok rendszerbiológiájának dimenziójára
és összetettségére tekintettel, valamint a globális kihívások megválaszolása és az EU nemzetközi
kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében (az élelmiszer és az ivóvíz védelme és biztonsága,
az állatbetegségek világméretű terjedése, a biológiai sokféleség méltányos felhasználása, a világ
halászatában a maximális fenntartható hozam 2015-ig történő helyreállítása az ENSZ Élelmezési és
Mezőgazdasági Szervezetével (FAO) együttműködve, az éghajlatváltozás hatásai és az
éghajlatváltozásra gyakorolt hatások).
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható szakpolitikai igények
Az újonnan felmerülő igényekre irányuló kutatás keretében többek között új fogalmak és
technológiák fejleszthetők ki például a válságkezelő rendszerek és az élelmiszerlánc integritása
területén.
Az előre nem látható szakpolitikai igények rugalmas megválaszolása során figyelembe kell venni
különösen az európai tudásalapú biogazdaság építését célzó politikai törekvés szempontjait.
 ---pagebreak--- L 400/142        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
3.        Információs és kommunikációs technológiák
Célkitűzés
Az európai ipar versenyképességének javítása és Európa élenjáró és meghatározó szerepének
biztosítása az információs és kommunikációs technológiák (IKT) fejlődésében annak érdekében,
hogy a társadalom és a gazdaság igényei kielégítést nyerjenek. Az IKT a tudásalapú társadalom
központi elemét képezi. A tevékenységek megerősítik Európa tudományos és technológiai bázisát
és biztosítják az IKT területén világviszonylatban betöltött vezető helyét, az IKT használata révén
segítenek a termék-, szolgáltatás- és folyamatinnováció és a kreativitás serkentésében és irányának
meghatározásában, és gondoskodnak arról, hogy az IKT területén elért előrehaladás gyorsan az
európai polgárok, vállalkozások, ipar és kormányok gyakorlati hasznára váljék. Ezek a
tevékenységek segítséget nyújtanak a digitális szakadék és a társadalmi kirekesztettség
csökkentéséhez is.
Megközelítés
Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) egyedülálló, bizonyított szerepet töltenek be
valamennyi iparágban és szolgáltatási szektorban az innováció, a kreativitás és a versenyképesség
előmozdításában. Az IKT elengedhetetlen a kulcsfontosságú társadalmi kihívások
megválaszolásában és a közszolgáltatások korszerűsítésében, és a tudomány és a technológia
valamennyi területén megalapozzák a fejlődést. Európának ezért vezető helyről kell alakítania az
IKT jövőbeni fejlődését, és gondoskodnia kell arról, hogy az IKT-alapú szolgáltatások és termékek
elterjedtségük és felhasználásuk révén a lehető legtöbb előnyt biztosítják a polgárok és a
vállalkozások számára.
Erre törekszik a Közösség információs társadalommal kapcsolatos, az i2010 kezdeményezésben
tükröződő politikája, amelynek célja a versenyképes konvergens európai információs gazdaság
kiépítése, az IKT-kutatásokra és innovációra szánt európai beruházások jelentős növelése és az
információs társadalom nagyon magas fokú hozzáférhetőségének elérése.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/143
Az új IKT-technológiák számos új lehetőséget nyitnak meg a nagyobb értékű termékek és
szolgáltatások előtt, amelyek közül sok olyan területen található, ahol ipari és technológiai
szempontból Európa máris vezető helyet tudhat magáénak. Az IKT-ra irányuló beruházások
megvalósításához az európai szintű partnerségek létrehozása a legjobb megoldás. A „nyílt
forráskódú” fejlesztési modellen alapuló IKT kutatási tevékenység az innováció és a növekvő
együttműködés forrásaként hasznosnak bizonyul. Napjainkban, sokkal inkább mint valaha, szükség
van ezekre az erőfeszítésekre ahhoz, hogy az egész világra kiterjedő versenyben lépést tudjunk
tartani az égbe szökő kutatási költségekkel, valamint az egyre összetettebb és egymástól is egyre
szorosabban függő technológiákkal.
Az IKT-vel foglalkozó téma a stratégiai kutatás prioritásait a kulcsfontosságú technológiai
pilléreknek megfelelően tűzi ki, gondoskodik a technológiák végponttól végpontig terjedő
integrálásáról, és létrehozza az IKT-alapú innovatív alkalmazások széles skálájának kifejlesztéséhez
szükséges tudást és eszközöket. A tevékenységek serkentik az IKT-ágazatban az ipari és
technológiai fejlődést, és javítják a fontos IKT-intenzív ágazatok versenyképességét – mindkét
esetben nagy értékű, innovatív IKT-alapú termékeken és szolgáltatásokon keresztül, valamint új és
javított szervezeti folyamatokkal a vállalkozásokban és a közigazgatásban egyaránt. A témakör
továbbá az IKT-nek a közszféra és a társadalom igényei – ezen belül is a különleges
szükségletekkel bíró személyek, például az idősödő népesség és a fogyatékkal élők igényei –
szolgálatában való mozgósítása révén más közösségi politikákat, például egészségügyi és
környezetvédelmi politikákat is támogat.
A tevékenységek együttműködési és hálózatépítési tevékenységeket foglalnak magukban, valamint
támogathatják a közös technológiai kezdeményezéseket1 és a nemzeti programkoordinációs
kezdeményezéseket2. A tevékenységek prioritásait többek között az európai technológiai
platformok tevékenységére és más forrásokra támaszkodó tématerületek képezik. Tematikus
szinergiákat kell továbbá kialakítani a többi egyedi program keretében végrehajtott kapcsolódó
tevékenységekkel.
1
         Ezek a nanoelektronikai technológiák és a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén
         végzett kutatások egyes szempontjaira is kiterjedhetnek.
2
         Ez a saját lakókörnyezetben való életvitel segítésére irányuló programok esetleges közös
         végrehajtására is kiterjedhet.
 ---pagebreak--- L 400/144         HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
Az innováció elősegítésében betöltött szerepüknek megfelelően alapvető fontosságú, hogy a
tevékenységekben aktívan részt vegyenek a kis- és középvállalkozások, valamint más kis egységek.
Ezek ugyanis létfontosságú szerepet játszanak az IKT-re és alkalmazásaira vonatkozó új víziók
kialakításában, életben tartásában és üzleti hasznosításában.
Tevékenységek
• Az IKT technológiai pillérei:
–         Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: az alkatrészek, az egy
          alkatrészes megoldások (systems-on-a-chip), a csomagolt megoldások (systems-in-a-
          package) és az integrált rendszerek méretében, sűrűségében, teljesítményében,
          energiahatékonyságában, gyártásában és költséghatékonyságában előremutató folyamat-,
          eszköz-, tervezési és tesztelési technológiák és módszerek; alapvető fotonikus alkatrészek
          az alkalmazások széles skálájához, beleértve az ultragyors alkatrészeket; rádiófrekvenciás
          (RF) rendszerek; nagy teljesítményű, nagy sűrűségű adattároló rendszerek; igen nagy
          felületű, nagymértékben integrált kijelző megoldások; érzékelő, működtető, megjelenítő és
          képalkotó eszközök; különösen alacsony teljesítményű rendszerek, végrehajtó egységek,
          alternatív energiaforrások és energiatárolás; heterogén technológiák és rendszerek
          integrálása; intelligens rendszerek; többfunkciós integrált mikro-nano-bio-info rendszerek;
          nagy felületű elektronika; integrálás különböző anyagokba, tárgyakba; élő szervezetekkel
          alkotott érintkezési felület; stabil struktúrákká (ön)felépülő molekulák és atomok.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/145
–        Mindenütt elérhető és korlátlan kapacitású hírközlési hálózatok: költséghatékony,
          átkonfigurálható és rugalmas mobil- és széles sávú hálózati technológiák, rendszerek és
          architektúrák, beleértve a földi és a műholdas hálózatokat is, valamint az optikai kapcsolást
          és más nagysebességű végösszekapcsolási technológiákat; a különböző személyes,
          regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró
          hálózatok és szolgáltatások konvergenciája; a vezetékes és a vezeték nélküli hírközlési
          szolgáltatások és alkalmazások interoperabilitása, a hálózatos erőforrások kezelése, a
          szolgáltatások átkonfigurálhatósága; az eseti intelligens multimédiás eszközök, érzékelők
          és mikrocsipek komplex hálózatokba szervezése.
–        Beágyazott rendszerek, számítás- és vezérléstechnika: nagyobb teljesítményű,
         biztonságosabb, megosztottabb, megbízhatóbb és hatékonyabb hardver-szoftver
         rendszerek, amelyek érzékelik, vezérlik és alkalmazkodnak környezetükhöz, miközben
         optimalizálják erőforrás-felhasználásukat; a rendszermodellezés, elemzés, tervezés,
         kivitelezés és validálás módszerei és eszközei a komplexitás kézben tartása érdekében;
         nyitott, alakítható architektúrák és skálafüggetlen platformok, middleware és megosztott
         operációs rendszerek a valóban problémamentesen együttműködő és környezetintelligens
         környezetek kialakításához az érzékelés, a működtetés, a számítások, a kommunikáció, a
         tárolás és a szolgáltatásnyújtás támogatására; heterogén, hálózatba szervezett és
         átkonfigurálható alkatrészeket magukban foglaló számítási architektúrák, ideértve a
         fordítási, programozási és futásidejű támogatást, a magas teljesítményű rendszereket és
         szolgáltatásokat is; nagyméretű, megosztott, bizonytalan rendszerek vezérlése.
 ---pagebreak--- L 400/146         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
–         Szoftver, számítóhálózatok (Gridek), biztonság és megbízhatóság: a tudásintenzív
          szolgáltatások alapját képező dinamikus és bizalmi szoftverek, architektúrák és
          middleware-rendszerek technológiái, eszközei és módszerei, ideértve e szolgáltatások
          közszolgáltatásként történő nyújtását is; szolgáltatásorientált, interoperábilis és
          skálafüggetlen infrastruktúrák, az erőforrások számítóhálózatszerű virtualizálása, beleértve
          a tartományspecifikus platformokat is, hálózatközpontú operációs rendszerek; nyílt forrású
          szoftverek; nyitott standard rendszerek és együttműködő megoldások a szoftver-, a
          szolgáltatás- és a rendszerfejlesztéshez és validáláshoz; kompozíciós eszközök, beleértve a
          programozási nyelveket is; komplex rendszerek váratlan viselkedésének kezelése; a
          nagyméretű, megosztott és szakaszosan összekapcsolt rendszerek és szolgáltatások
          megbízhatóságának és rugalmasságának fejlesztése; biztonságos és bizalmi rendszerek és
          szolgáltatások, ideértve a titoktartó hozzáférés-vezérlést és hitelesítést, a dinamikus
          biztonsági és bizalmi szabályrendszereket (policy), valamint a megbízhatósági és a bizalmi
          metamodelleket is.
–         Tudásbázisok, értő és tanuló rendszerek: a tudás megszerzésének, létrehozásának és
          értelmezésének, leírásának és személyre szabásának, a benne való navigálásnak és
          beolvasásának, megosztásának és eljuttatásának módszerei és technikái, a tartalomban rejlő
          szemantikai viszonyok emberi és gépi felhasználásra való felismerése révén; az
          információkat érzékelő, értelmező és kiértékelő, együttműködésre, önálló cselekvésre és
          tanulásra képes mesterséges rendszerek; a természetes kognitív folyamatok, különösen a
          tanulás és a memória tanulmányozásán alapuló, a lépésenkénti előrehaladáson túlmutató
          elméletek és kísérletek, az emberi tanulás rendszereinek fejlesztése céljából is.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                            L 400/147
–        Szimuláció, megjelenítés, interakció és vegyes valóság: a modellezés, a szimuláció, a
         megjelenítés, az interakció, a virtuális, a kibővített és a vegyes valóság eszközei és
         integrálásuk végponttól végpontig terjedő környezetekben; innovatív tervezési és kreatív
         eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális audiovizuális média számára;
         természetesebb, intuitívebb és könnyebben használható felületek és a technológiával, a
         gépekkel, az eszközökkel és egyéb művi dolgokkal való interakció új módjai; nyelvi
         technológia, beleértve a többnyelvű és automatikus gépi fordítórendszereket.
–        Az „IKT új perspektívái más tudományokra és műszaki területekre építkezve” (matematika
         és fizika, anyagtudomány, biotechnológia, élettudományok, kémia, kognitív és
         társadalomtudományok, bölcsészettudományok stb.) tevékenység átszövi az IKT-vel
         foglalkozó teljes témakört. Ezek a perspektívák olyan áttörések lehetőségét hordozzák
         magukban, amelyek az IKT területén innovációhoz vezetnek, és teljesen új iparágak és
         szolgáltatásnemek kialakulását eredményezhetik. A lehetőségek az IKT-eszközöknek az
         élő szervezetekkel kompatibilis és az azokkal való kölcsönhatásra alkalmas miniatürizált
         változataitól (mint például a szintetikus biomolekuláris struktúrákon alapuló új IKT-
         alkatrészek és számítórendszerek) az élővilág által inspirált új számítási és kommunikációs
         tudományokig, a természeti rendszerek által inspirált, ökológiailag teljes mértékben
         kompatibilis IKT-eszközökig, illetve az élővilág modellezéséig és szimulálásáig (mint
         például az emberi élettan szimulálása különböző biológiai szinteken) terjednek.
• A technológiák integrálása:
–        Személyes környezetek: multimodális illesztőfelületek, érzékelő technológiák és
         mikrorendszerek, személyes hírközlési és számítástechnikai eszközök, a személyes
         kiegészítőkben megtestesülő IKT-rendszerek, testen hordható és testbe ültetett rendszerek
         integrálása és kapcsolataik a szolgáltatásokkal és az erőforrásokkal, különös hangsúllyal a
         konkrét személy megjelenése és személyazonossága valamennyi aspektusának
         integrálásán.
 ---pagebreak--- L 400/148         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
–         Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés és segítség az otthoni, épületen
          belüli és nyilvános terekben; valamennyi eszköz zavartalan együttműködése és használata
          a költséghatékonyság, a megfizethetőség, a használhatóság és a biztonság
          figyelembevételével; új szolgáltatások és az interaktív digitális tartalom és szolgáltatások
          új formái, beleértve a szórakoztatást is; információkhoz való hozzáférés és
          tudásmenedzsment.
–         Robotrendszerek: emberek környezetében és strukturálatlan környezetben tevékenykedő,
          emberekkel együttműködő, rugalmas és megbízható robotrendszerek; hálózatba szervezett
          és együttműködő robotok; miniatűr robotok; emberszabású technológiák; az integrált
          robotrendszerek moduláris tervezése és modellezése.
–         Intelligens infrastruktúrák: olyan IKT-eszközök, amelyek a kritikus infrastruktúrákat
          hatékonyabbá és felhasználóbarátabbá, alkalmazkodóképesebbé, könnyebben
          fenntarthatóvá, a használattal szemben ellenállóbbá és meghibásodásbiztosabbá teszik;
          adatintegrációs eszközök; a rendszerek kockázatelemzését, a korai előrejelzést és az
          automatizált riasztást, tervezést és döntéshozatalt támogató információs és kommunikációs
          technológiák.
• Alkalmazások kutatása:
–         A társadalmi kihívásokra választ adó IKT: annak biztosítása, hogy valamennyi európai
          polgár a lehető legnagyobb mértékben élvezhesse az IKT-termékek és szolgáltatások
          előnyeit; a társadalmi integráció, a közérdekű szolgáltatásokhoz való zavartalan hozzáférés
          és e szolgáltatások interaktivitásának elősegítése; a közszolgáltatások innovatív szerepének
          erősítése hatékonyságuk és eredményességük javításán keresztül.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/149
–        az egészségügy érdekében: olyan nem zavaró személyes rendszerek, amelyek lehetővé
          teszik a polgárok számára jólétük menedzselését, például az egészséges állapot
          támogatására szolgáló, testen hordható és testbe ültethető figyelőeszközök és autonóm
          rendszerek; a jobb megelőzés és a személyre szabott gyógymódok kialakulófélben lévő
          technikái, például a molekuláris képalkotás; új egészségügyi ismeretek megszerzése,
          kezelésük és alkalmazásuk a klinikai gyakorlatban; a szervfunkciók modellezése és
          szimulálása; mikro- és nanoszintű robotikai eszközök minimális mértékben invazív
          sebészeti és gyógyászati alkalmazások céljára.
–        a kormányzatok számára valamennyi szinten: az IKT használata az interdiszciplináris
         megközelítésű közigazgatásban, szervezeti változtatásokkal és új személyes képességek
         kifejlesztésével együtt a mindenkihez eljutó innovatív, polgárközpontú szolgáltatások
         érdekében; fejlett IKT-alapú kutatás és megoldások a demokratikus és a részvételi
         folyamatok jobbítására, a közszolgáltatások teljesítőképességének és minőségének
         javítására, a közigazgatás és a kormány közötti kölcsönhatás előmozdítására, valamint a
         jogalkotási és a szakpolitika-fejlesztési folyamatok támogatására a demokrácia valamennyi
         színterén.
–        a társadalmi integráció érdekében: az egyének és közösségeik autonómiájának
         megerősítése, valamennyi polgár egyenlő részvételének biztosítása az információs
         társadalomban, eközben a fogyatékkal élők, a csökkent képességűek, a szegények, a
         földrajzilag elszigetelt környezetben élők, a kulturális, nemi vagy korból fakadó okokból
         hátrányos helyzetűek digitális lemaradásának megelőzése többek között a segítő
         technológiák támogatásával, a független életmód népszerűsítésével, az elektronikus
         képességek javításával, mindenkinek szóló termékek és szolgáltatások fejlesztésével.
 ---pagebreak--- L 400/150         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
–         a mobilitás érdekében: járművek integrált IKT-alapú, nyitott, biztonságos és megbízható
          architektúrákon és illesztőfelületeken alapuló biztonsági rendszerei; interoperábilis
          együttműködő rendszerek a hatékony, biztonságos és környezetbarát közlekedés
          érdekében, a járművek egymás közötti és a közlekedési infrastruktúrával folytatott
          kommunikációjára, valamint a pontos és megbízható helymeghatározási és navigációs
          technológiák integrálására építkezve; személyre szabott, helytudatos info-mobilitási és
          multimodális szolgáltatások, beleértve a turisztikai célú intelligens szolgáltatásokra
          irányuló megoldásokat is.
–         a környezetvédelem, a kockázatkezelés és a fenntartható fejlődés támogatása érdekében:
          kockázat- és vészhelyzetkezelés; intelligens érzékelő hálózatok a kockázati tényezők
          előrejelzésének javítására, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás, ezen belül
          különösen a szennyezés csökkentésének rendszerei; az energiahatékonyság növelése; a
          környezetre nehezedő nyomásra és a biológiai sokféleség fenntartása érdekében adandó
          emberi válasz menedzselése; riasztórendszerek és késedelemmentes, megbízható
          közszolgálati biztonsági hírközlés; a zord, veszélyes és kockázatos körülmények között
          végzett tevékenységek segítő technológiái és támogató rendszerei; ökohatékony és
          fenntartható IKT-termelés, beleértve az elektronikát is: fejlett adat- és információkezelés a
          környezet megfigyelése és a kockázatelemzés érdekében, az INSPIRE-hez, valamint a
          GMES-hez és a GEOSS-hoz való hozzájárulásként.
–         IKT a tartalom, a kreativitás és a személyes fejlődés érdekében:
          • az interaktív, nem lineáris és önadaptív tartalom új formái, beleértve a szórakoztató és
             tervezési tartalmakat is; kreativitás és gazdagabb felhasználói élmény; a tartalom
             médiaközi testreszabása és felhasználóhoz való eljuttatása; a kifejezetten digitális célra
             szánt tartalom előállításának és kezelésének kombinálása az új szemantikai
             technológiákkal; a tartalom felhasználóorientált használata, elérése és létrehozása.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                           L 400/151
          • technológiailag támogatott, a különböző tanulókhoz és tanulási helyzetekhez igazított
            tanulási rendszerek, eszközök és szolgáltatások; az IKT mint közvetítő médium
            felhasználásával támogatott emberi tanulás alapkérdései, beleértve a pedagógiai
            elméleteket is; az emberek aktív tanulóvá válási képességének fejlesztése. –
          • a digitális formában tárolt kulturális örökséghez való hozzáférést lehetővé tévő
            intelligens szolgáltatások; a tudományos forrásokhoz való hozzáférés és azok
            használata; az élő örökség alapján új kulturális emlékezet létrehozását célzó eszközök a
            közösségek számára; a digitális tartalom megőrzésének módszerei és eszközei; a
            digitális objektumok felhasználhatóvá tétele a jövő felhasználói számára, eközben
            megtartva az eredeti létrehozás és használati kontextus eredetiségét és egységét.
–        A vállalkozásokat és az ipart támogató IKT:
          • dinamikus és hálózatorientált üzleti rendszerek, beleértve azok valós idejű
            megfigyelését is, a termékek és a szolgáltatások létrehozásához és felhasználóhoz való
            eljuttatásához; intelligens darabok decentralizált vezérlése és kezelése; digitális üzleti
            ökorendszerek, különösen a kis- és a középvállalkozások szükségleteihez igazítható
            szoftveres megoldások (a számítóhálózatokon alapuló megoldások is); a megosztott
            összefüggéstudatos munkaterek együttműködést segítő szolgáltatásai; bővített
            csoportjelenlét, csoportadminisztráció és megosztási támogatás. az ismeretek
            megosztása és interaktív szolgáltatások;
 ---pagebreak--- L 400/152         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
          • Előállítás, beleértve a hagyományos iparágakat is: hálózatba szervezett, intelligens
             vezérlés a precíziós gyártás és az alacsony erőforrás-felhasználás érdekében; vezeték
             nélküli automatizálás és logisztika az üzem gyors átállíthatóságához; a modellezés, a
             szimuláció, az optimalizálás, a prezentáció és a virtuális gyártás integrált környezetei; a
             miniatürizált IKT-rendszerek és a különböző anyagokat és objektumokat tartalmazó
             rendszerek gyártástechnológiái.
–         IKT a bizalom és a megbízhatóság érdekében:
          • az IKT és alkalmazásai bizalmi és megbízhatósági aspektusait támogató eszközök;
             többszörös és összekapcsolt személyazonosság-kezelő rendszerek; hitelesítési és
             jogosultságkezelő technikák; az új technológiákhoz kapcsolódó adatvédelmi igények
             kielégítését célzó rendszerek; a jogosultságok és a javak kezelése; a kibertér
             fenyegetései ellen védő eszközök, más témákkal, különösen a „Biztonság” témával
             együttműködésben.
Nemzetközi együttműködés
Az IKT-vel foglalkozó témán belül a nemzetközi együttműködés bátorítása a stratégiai partnerekkel
folytatott, közös érdekű, kölcsönösen jelentős előnyöket ígérő, interoperábilis megoldásokra
irányuló tevékenységekben, valamint a fellendülőben lévő gazdaságokban és a fejlődő országokban
az információs társadalom terjedéséhez történő hozzájárulás céljából fontos. Az egyes cselekvések
kijelölése során előnyt élveznek azok az országok és régiók – különösen a fellendülőben lévő
gazdaságok, a fejlődő és a szomszédos országok –, amelyekre Európa együttműködési törekvéseit
összpontosítani kívánja.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/153
Az egészségüggyel foglalkozó 1. témával együttesen az IKT-téma előfizetési díjat fizet az „Emberi
Határok” Tudományos Program (HFSP) elnevezésű nemzetközi kezdeményezésnek az
interdiszciplináris kutatás és a különböző területeket művelő tudósok közötti együttműködés
támogatására, valamint annak érdekében, hogy az EU azon tagállamai is teljes körűen élvezhessék a
program által nyújtott előnyöket, amelyek nem tartoznak a G8 csoporthoz.
A téma tevékenységei támogatják az „Intelligens gyártórendszerek” (IMS) kezdeményezést, amely
lehetővé teszi tagrégiói számára a KTF-ben való együttműködést1.
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható szakpolitikai igények
A Jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák elnevezésű tevékenység célja, hogy az IKT
kialakulóban lévő területein vonzza és ösztönözze a több tudományterületet érintő kutatási
kiválóságot. A középpontban az alábbiak állnak: a miniatürizálás és a számítástechnika új
határainak, többek között például a kvantumhatások kiaknázhatóságának kutatása; a hálózatba
szervezett számítási és kommunikációs rendszerek összetettségének hasznosítása, beleértve a
szoftvereket is; az új, személyre szabott termékek és szolgáltatások érdekében létrehozott intelligens
rendszerek új koncepcióinak felderítése és a velük való kísérletezés áll.
Az IKT fejlődési irányainak és társadalmi-gazdasági hatásainak jobb megértését célzó kutatás
kiterjed többek között: az IKT-nek a termelékenységre, a foglalkoztatásra, a képességekre és a
munkabérekre gyakorolt hatásaira; az IKT-re mint az innováció motorjára a közérdekű és az üzleti
szolgáltatásokban; az IKT területén a szélesebb körű és gyorsabb innováció és hasznosítás gátjaira;
az új üzleti modellekre és kiaknázásuk útjaira, egyéb olyan témákkal együttműködésben, ahol az
IKT fontos szerepet játszhat a termelés és a szolgáltatások megközelítésének változásában; az IKT-
alapú megoldások használhatóságára, hasznosságára és elfogadhatóságára; az IKT-alapú
infrastruktúra adatvédelmi, biztonsági és bizalmi vonatkozásaira; az IKT fejlődésének etikai
aspektusaira; az IKT-hez kapcsolódó jogi, szabályozási és kormányzási keretekre; az IKT által a
közösségi politikák számára nyújtott támogatásra és a kifejtett hatásra.
1
        Az IMS területén megvalósítandó tudományos és műszaki együttműködésről egyrészről az
        Európai Közösség, másrészről az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada,
        Dél-Korea, valamint az EFTA-tag Norvégia és Svájc közötti megállapodás.
 ---pagebreak--- L 400/154        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
4.        Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák
Célkitűzés
Az európai ipar versenyképességének javítása és az erőforrás-intenzív ipar tudásintenzív iparrá
alakulásának elősegítéséhez szükséges tudás megszerzése a különböző technológiák és
tudományterületek határmezsgyéjén lévő új alkalmazásokra vonatkozó tudás lépésenként történő
átalakítása és a döntő tudás alkalmazása révén. Ez mind az új, fejlett technológiájú iparágak, mind a
nagyobb hozzáadott értékű, hagyományos tudásalapú iparágak számára előnyös, különös tekintettel
a kutatás és technológiafejlesztés eredményeinek a KKV-k körében történő megfelelő terjesztésére.
E tevékenységek elsősorban olyan technológiák kialakítását segítik elő, amelyek valamennyi ipari
ágazatra és a hetedik keretprogram sok egyéb témájára hatással lesznek.
Megközelítés
A versenyképesség fokozásához Európának radikális innovációkra van szüksége. Képességeit nagy
hozzáadott értékű termékekre, kapcsolódó eljárásokra és technológiákra kell összpontosítania annak
érdekében, hogy megfeleljen a fogyasztók igényeinek, valamint a környezettel, az egészségüggyel
és más társadalmi kérdésekkel kapcsolatos várakozásoknak. Ezen, egymással versengő kihívások
megválaszolásában lényegi szerep jut a kutatásnak. A jövő iparának versenyképessége nagyban
függ a nanotechnológiáktól és azok alkalmazásától. A nanotudományokban és
nanotechnológiákban, számos területen végzett kutatás és technológiafejlesztés felgyorsíthatja
Európa iparának átalakulását. Az EU elismerten vezető szerepet tölt be olyan területen, mint a
nanotudományok, nanotechnológiák, az anyagtudomány vagy a gyártási technológiák; ezeket meg
kell erősíteni annak érdekében, hogy a fokozott globális versenykörülmények között is biztosítható
és javítható legyen az EU pozíciója. Az érettebb iparágak versenyképessége nagyban függ az új
technológiák integrálására irányuló képességüktől.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/155
A témakör kulcsfontosságú eleme az ipari átalakulás véghezvitele és hatásainak maximalizálása, és
mindeközben a fenntartható gyártás és fogyasztás támogatása érdekében a nanotechnológia, az
anyagtudomány, a tervezés és az új gyártási módszerek hatékony integrálása. Ebből a szempontból
az újszerű tulajdonságokkal rendelkező anyagok kulcsszerepet töltenek be az európai ipar
versenyképessége szempontjából, és számos területen megalapozzák a műszaki haladást A témakör
támogatást nyújt minden olyan ipari tevékenységnek, amelyek más témákkal szinergiában
működnek. Valamennyi ágazat és terület alkalmazásai támogatásban részesülnek, beleértve az
anyagtudományt és technológiákat, a nagy teljesítményű gyártási és feldolgozási technológiákat, a
nano-biotechnológiát és a nanoelektronikát.
Középtávon arra kell törekedni, hogy az alkalmazásvezérelt tudományos és technológiai szinergiák
kihasználásával a téma középpontjában a különböző tudományterületeken rendelkezésre álló tudás
és képességek konvergenciája álljon. A téma hosszú távú célja ugyanakkor tőkét kovácsolni a
nanotudományokban és a nanotechnológiákban rejlő hatalmas lehetőségekből a valóban tudásalapú
ipar és gazdaság kialakítása érdekében. Mindkét esetben alapvető fontosságú arról gondoskodni,
hogy az eredmények terjesztésén és felhasználásán keresztül létrejött tudás befogadásra kerüljön.
Az ipar igényeihez való erőteljes hozzájárulásról és az egyes kezdeményezésekkel és finanszírozott
projektekkel való kiegészítő jellegről különösen olyan tevékenységek gondoskodnak, mint az
európai technológiai platformok (potenciálisan például a fenntartható vegyipar, az energiaipar, az új
gyártástechnológiák, a villamosenergia-termelés, az ipari biztonság, a nanogyógyászat, az acél-,
textil-, kerámia- és az erdészet alapú ágazat stb. területén), továbbá a közös technológiai
kezdeményezéseknek nyújtott lehetséges támogatás.
 ---pagebreak--- L 400/156        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
A téma különös érdeklődésre tart számot a KKV-k körében, elsősorban szükségleteik és a
technológiák előrelendítésében és felhasználásában betöltött szerepük miatt. Kiemelt fontosságú
többek között: a nanoeszközök, nanoszerszámok és nanokészülékek, valamint a repülési és
űrrepülési rendszerek (az ezen ágazatokban koncentrálódó, gyorsan növekvő, tudásintenzív KKV-k
miatt); a műszaki textíliák, ideértve borításukat is (jellemző számos KKV-t érintő, gyors átalakulási
folyamatot átélő hagyományos iparágra); a gépipari ágazatok (például a szerszámgépipar, amelyben
az európai KKV-k világviszonylatban is vezető helyet foglalnak el); magas hozzáadott értékű vegyi
anyagok, valamint egyéb olyan iparágak, amelyekben számos, az új üzleti modellek, anyagok és
termékek bevezetésének előnyeit élvező KKV részt vesz.
A nemzeti és regionális szinten végrehajtott programok és közös tevékenységek összehangolására
irányuló egyedi cselekvéseket a kutatási programok konvergenciájának elősegítése, valamint az
európai technológiai platformokban a szinergiák és a kritikus tömeg megerősítése érdekében az
ERA-NET és az ERA-NET+ rendszerek keretében kell megvalósítani. Az ipari kutatás élvezi
továbbá a más területeken, például a metrológiában, a toxikológiában, a szabványosításban és a
jelölésrendszerek kidolgozása terén folytatott tevékenységek összehangolásának előnyeit is.
Tevékenységek
• Nanotudományok és nanotechnológiák
A célkitűzés a nanoszintű anyagi viselkedésre vonatkozó egyre szélesebb körű ismeretek és
tapasztalatok alapján előre meghatározott jellemzőkkel és viselkedéssel rendelkező anyagokat és
rendszereket előállítani. A tevékenység eredményeként a nagy hozzáadott értékű, versenyképes
termékek és szolgáltatások olyan új generációja jön létre, amely számos alkalmazásban biztosít
kiváló viselkedést, miközben a lehető legalacsonyabb szinten tartja az esetleges potenciálisan káros
környezeti és egészségi hatásokat. Előnyt élveznek a elméleti és a kísérleti kutatást ötvöző,
multidiszciplináris megközelítésmódok.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/157
A középpontban az alábbiak állnak:
–         az atomok és molekulák kölcsönhatására, valamint ezek természetes és mesterséges
          alkotóelemekkel történő egyesülésére vonatkozó új ismeretek;
–         nanostruktúrák, -rendszerek vagy -anyagok létrehozása ezen ismeretek felhasználásával;
–         a természetes folyamatok nanometrikus léptékű megértésére vagy utánzására irányuló
          tevékenységek;
–         nanogyártási folyamatok, felületek funkcionalizálása, vékony rétegek, önfelépítő
          tulajdonságok;
–         mérési és jellemzési módszerek és folyamatok.
A kutatás kiterjed továbbá a legígéretesebb iparágakban a nanotechnológia-alapú
gyártástechnológiák fokozottan újszerű megközelítéseihez szükséges készülékekre, eszközökre,
kísérleti programokra és demonstrációs tevékenységekre is.
A tevékenység továbbá a kapcsolódó kihívásokra és a nanotechnológia társadalmi összefüggéseire
és elfogadottságára is összpontosít. Ennek keretében kutatást kell folytatni a kockázatelemzés
valamennyi vonatkozásában (például nanotoxikológia és nano-ökotoxikológia), valamint az ipari
alkalmazások bevezetésének előkészítése szempontjából mindinkább fontossá váló kérdések: a
biztonság, a jelölésrendszerek, a metrológia és a szabványok területén. Egyedi cselekvések
irányulhatnak meghatározott célú tudás- és szakértői központok létrehozására, és központi helyet
kap a Bizottság – a vonatkozó cselekvési tervben1 körvonalazott – integrált és felelősségteljes
nanotechnológiai megközelítésének megvalósítása.
1
        A Bizottság közleménye: Nanotudományok és nanotechnológiák: cselekvési terv Európa
        számára (2005–2009) – COM(2005) 243.
 ---pagebreak--- L 400/158        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
• Anyagtudomány
A több tudást tartalmazó, új funkciók betöltésére képes és kedvezőbb viselkedésű új, fejlett anyagok
és felületek egyre kritikusabb szerepet töltenek be az ipar versenyképességében és fenntartható
fejlődésében. Az új gyártóipari modellek szerint a termékek értékének és teljesítményének növelése
szempontjából a feldolgozás egyes szakaszai helyett egyre inkább maga az anyag számít az első
lépésnek.
A kutatás olyan új, tudásalapú, előre meghatározott tulajdonságokkal és előre jelezhető viselkedési
jellemzőkkel rendelkező, többfunkciós felületek és anyagok kifejlesztésére összpontosít új termékek
és folyamatok, valamint azok javítása érdekében. A hangsúly a magas teljesítményű, több funkciós,
széles körben alkalmazható anyagokra helyeződik.
Ehhez az anyagjellemzők és viselkedési tulajdonságok, a feldolgozás és a gyártás vezérlése,
valamint a teljes életciklus során potenciálisan felmerülő egészségügyi és környezeti hatások
figyelembevétele szükséges. Hangsúlyt kapnak a nano- és a biotechnológiában rejlő lehetőségek
kihasználásával, és/vagy a „természetből tanulás” révén előállított új, fejlett anyagok és rendszerek,
különösen a fokozottan kedvező viselkedésű nanoanyagok, bioanyagok, hibrid anyagok, és a
természetben nem megtalálható elektromos-mágneses tulajdonságokkal rendelkező mesterséges
anyagok.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                           L 400/159
A tevékenység előmozdítja a kémiát, a fizikát, a mérnöki tudományokat – a számítógépes
modellezést is ideértve – és egyre inkább a biológiai tudományágakat is ötvöző multidiszciplináris
megközelítést. Alapvető fontosságú továbbá az anyagok jellemzése, tervezése és szimulációja is, az
anyagi jelenségek, különösen a különböző szinteken megvalósuló struktúra–anyagjellemző viszony
jobb megértése, az anyagok értékelésének és megbízhatóságának – többek között az elöregedéssel
szembeni ellenállásuk – javítása, valamint a virtuális anyag koncepciójának az anyagok tervezésére
való kiterjesztése szempontjából. Az új koncepciók és folyamatok kifejlesztése – például a
katalízisben –, továbbá a folyamatok intenzitásának növelése és optimalizálása érdekében
támogatást élvez majd a nano-, a molekula- és a makroszint integrálása a vegyipari és az anyagtani
technológiákban. A folyamatok fejlesztésével, az új anyagok üzemi méretű és ipari felhasználásával
kapcsolatos kérdések is figyelmet kapnak.
• Új gyártástechnológia
Az európai uniós erőforrás-intenzív ipar fenntartható, tudásalapú ipari környezetté alakításához a
gyártás területén új gondolkodásmód szükséges, és az átalakulás sikere azon múlik, kialakul-e
alapvetően új szemléletmód az új ismeretek folyamatos megszerzésére, bevezetésére, megvédésére,
finanszírozására és felhasználására vonatkozóan, ideértve a fenntartható gyártási és fogyasztási
minták érdekében való felhasználást is. Ehhez azonban az ipar számára ki kell alakítani a
folyamatos innovációban (az ipari tevékenységekben és a gyártórendszerekben, ideértve a tervezést,
az építőipart, az eszközöket és a szolgáltatásokat is) való részvétel, valamint az általános gyártási
„javak” (technológiák, szervezeti és előállító egységek és emberi erőforrások) fejlesztésének
megfelelő feltételeit oly módon, hogy közben a biztonsággal és a környezettel összefüggő előírások
is teljesüljenek.
 ---pagebreak--- L 400/160         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
A tevékenységek középpontjában a következők állnak:
–         a termékek és a folyamatok életciklusának valamennyi vonatkozását lefedő új ipari
          modellek és stratégiák kialakítása és validálása;
–         a folyamatok jelenlegi korlátait leküzdő, új gyártási és feldolgozási eljárásokat lehetővé
          tévő adaptív gyártási rendszerek;
–         hálózatos gyártás az egész világra kiterjedően együttműködő és többletértéket képező
          műveletekhez szükséges eszközök és módszerek kifejlesztéséhez;
–         eszközök az új technológiáknak a gyártási folyamatok tervezésébe és üzemeltetésébe való
          gyors átültetéséhez és integrálásához;
–         a multidiszciplináris kutatóhálózatokban, valamint a nano-, mikro-, bio-, geo-, info- optikai
          és kognitív technológiák konvergenciájában rejlő lehetőségek kiaknázása új hozzáadott
          értékkel bíró hibrid technológiák, termékek és tervezési koncepciók, valamint esetlegesen
          új iparágak kialakítása érdekében.
Különleges figyelmet kell fordítani az olyan tevékenységek előmozdítására, amelyek támogatják a
KKV-knek az ellátási lánc új igényeihez való alkalmazkodását és integrációját, valamint kiemelt
figyelmet kell fordítani arra, hogy az új, csúcstechnológiát képviselő KKV-k létrehozása új lökést
kapjon.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                           L 400/161
• Technológiák integrálása ipari alkalmazásra
Az előzőekben említett három kutatási területen létrejövő tudás és technológiák integrálása alapvető
fontosságú annak érdekében, hogy felgyorsuljon az európai ipar és gazdaság átalakulása, és
minderre biztonságos, szociális szempontból felelős és fenntartható folyamatok mellett kerüljön sor.
A kutatás a fontosabb kihívásokra választ adó új alkalmazásokra és újszerű, lépésenkénti
megoldásokra, többek között a különböző európai technológiai platformok által megjelölt KTF-
igényekre összpontosít. Támogatást kap a nano-, az anyag- és a gyártástechnológiából származó új
tudás integrálása ágazati és ágazatokon átívelő alkalmazásokban, például az egészségügyben, az
élelmiszeriparban, az építőiparban és építészetben, ideértve a kulturális örökséget is, a repülési és
űrhajózási iparban, a közlekedésben, az energetikában, a vegyiparban, a környezetvédelemben, az
információs és kommunikációs technológiákban, a textil- ruha- és cipőgyártásban, az erdő alapú
iparágakban, az acélipari, a gépészeti és vegyészeti technológiákban, valamint az ipari biztonság
átfogó területein és a mérésekben és vizsgálatokban.
Nemzetközi együttműködés
Az ipari kutatás egyre lényegesebb nemzetközi dimenziója jól összehangolt együttműködést igényel
a harmadik országokkal. A nemzetközi együttműködés ezért fontos szerepet kap az egész témában.
 ---pagebreak--- L 400/162        HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
Az egyedi cselekvések a következőket foglalhatják magukban: a fejlett ipari országokkal és a
témakör által érintett területeken tudományos és technológiai együttműködési megállapodással
rendelkező országokkal folytatott tevékenységek; a fellendülőben lévő gazdaságokkal és a fejlődő
országokkal azok ismeretekhez való hozzájutásának biztosítását célzó egyedi kezdeményezésekre; a
meghatározó szerepet játszó országokkal a nanotechnológia felelősségteljes és biztonságos
fejlesztése tárgyában „magatartási kódex” kidolgozását célzó párbeszéd; valamint az „Intelligens
gyártórendszerek” (IMS) elnevezésű, tagrégiói számára a KTF-ben való együttműködést lehetővé
tévő kezdeményezésre irányulhatnak1. Bátorítani kell a kutatási adatok összehangolását és cseréjét
célzó kezdeményezéseket (például a nanotechnológia környezetvédelmet és egészségbiztonságot
érintő vonatkozásaiban), ami előfeltétele annak, hogy a politikai döntéshozók az egész világon
egységesen gondolkodjanak a szabályozási igényekről.
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható szakpolitikai igények
Az újonnan felmerülő igényeket kielégítő kutatás végrehajtása azt jelenti különösen, hogy az egyes,
újonnan kialakuló és több tudományterületet érintő, a jövőre nézve komoly lehetőségeket rejtő
kutatási területeken ki kell alakítani és konszolidálni kell az európai képességeket. Az esetleg
felmerülő – például a szabványosításhoz, a tudásalapú ipar felé való biztonságos átmenet
támogatásához vagy a nanotechnológiák potenciális környezeti és egészségi hatásaihoz kapcsolódó
– előre nem látható szakpolitikai igényekre rugalmas választ kell adni.
1
        Az IMS területén megvalósítandó tudományos és műszaki együttműködésről egyrészről az
        Európai Közösség, másrészről az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada,
        Dél-Korea, valamint az EFTA-tag Norvégia és Svájc viszonylatában áll fenn megállapodás.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/163
5.        Energia
Célkitűzés
A jelenlegi energetikai rendszer átalakítása fenntarthatóbb, az importált energiahordozóktól kevésbé
függő, az energiaforrások – különösen a megújuló energiaforrások és a nem szennyező
energiaforrások –, valamint az energiahordozók változatos kombinációján alapuló rendszerré; az
energiahatékonyság fokozása, ideértve az energiafelhasználás és -tárolás racionalizálását is; az
ellátás biztonságával és az éghajlatváltozással összefüggő égető kihívások megválaszolása, az
európai iparágak versenyképességének növelésével egyidejűleg.
Megközelítés
A jelenlegi európai uniós és világméretű előrejelzések szerint a fő energetikai mutatók többsége
(például az energiafogyasztás, a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség, a hagyományos olaj- és
földgázkészletek végessége, az importfüggőség, a szén-dioxid-kibocsátás és az energiaárak) egy
fenntartható és megbízható energiarendszertől távolodást mutat. Az energiával kapcsolatos kutatás
hozzá kíván járulni e tendenciák visszafordításához azáltal, hogy egyensúlyt alakít ki a meglévő
technológiák és energiaforrások hatékonyságának, megfizethetőségének, elfogadottságának és
biztonságosságának növelésében, és eközben hosszabb távon paradigmaváltást céloz meg az
európai energiatermelés és fogyasztás módjában. Az energetikai kutatás így közvetlenül hozzájárul
a közösségi politika sikeréhez, különösen pedig az EU jelenlegi és jövőbeni energiafelhasználási és
az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó célkitűzéseinek eléréséhez.
 ---pagebreak--- L 400/164         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
„Az energiaellátás biztonságát célzó európai stratégia felé” című 2000. évi zöld könyv1, az
energiahatékonyságról szóló 2005. évi zöld könyv2 és a „Európai stratégia a fenntartható
versenyképes és biztonságos energiáról” című 2006. évi zöld könyv3 következtetéseivel
összhangban, széles körű technológiai portfólión alapuló szemléletmódból kiindulva a kutatás – a
polgárok és az ipar számára megfizethető energiaköltségekre alapozva – a fenntarthatóbb európai
(és globális) energiaügy költséghatékony technológiáinak meghatározására és kifejlesztésére
összpontosít, és lehetővé teszi, hogy az európai ipar sikeresen felvegye a versenyt a globális
színtéren. A tevékenységek külön-külön vagy egymással kombinálva valamennyi időhorizontot
felölelik, valamint az alap- és alkalmazott kutatástól és technológiafejlesztéstől a technológia ipari
méretekben történő bemutatásáig terjednek; alátámasztásukra a kutatási eredmények érvényre
juttatását célzó, valamint a politikai döntéshozatalhoz és a piaci keret kialakításához racionális
alapot szolgáltató horizontális és társadalmi-gazdasági kutatások szolgálnak.
Lehetőség szerint integrált megközelítésmódot kell alkalmazni, ösztönözni kell a nélkülözhetetlen
visszajelzéseket, és együtt kell működni a különböző érintettekkel. Bátorítani kell azokat az
integrált cselekvéseket, amelyek több kutatási területet is felölelnek vagy amelyek több kutatási
terület szinergiáit használják ki.
A témakör fontos célkitűzése, hogy a kiélezett világpiaci versenyben erősítse az európai
energiaágazat versenyképességét, és ezáltal képessé tegye az európai ipart arra, hogy a
kulcsfontosságú energiatermelési és energiahatékonysági technológiák és anyagok tekintetében
fenntartsa és fejlessze világpiaci vezető szerepét. Ez nagyarányú K + F erőfeszítéseket és
nemzetközi együttműködést igényel. Ebben a tekintetben a KKV-k az energiaágazat jelentős
szereplői, fontos szerepet játszanak az energiaellátási láncban és kulcsszerepet fognak játszani az
innováció előmozdításában. Alapvető fontosságú, és ezért aktív támogatásban részesítendő a
kutatási és a demonstrációs tevékenységekben való erőteljes részvételük.
1
        COM(2002) 279, 2000.11.29.
2
        COM(2005) 265.
3
        COM(2006) 105.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/165
Az európai technológiai platformok által kidolgozott stratégiai kutatási menetrendek és telepítési
stratégiák jó alapot adnak a téma kutatási prioritásainak meghatározásához. Ilyen platformot hoztak
létre hidrogén-, üzemanyag- és napelem-cellákra telepítve, és folyik az elképzelés kiterjesztése a
bioüzemanyagokra, a kibocsátásmentes energiatermelésre, a jövő villamosenergia-hálózataira,
valamint egyéb kapcsolódó területekre is. Kellő terjedelemben olyan cselekvéseket is végezni kell,
amelyek hozzájárulnak a kutatás nemzeti programokkal való összehangolásához.
Az „Energia” témakör egésze szempontjából alapvető és meghatározó jelentőségű az
energiahatékonyság az energiarendszer egészében, a forrástól a felhasználóig. E téma legfontosabb
részét a megújuló energiaforrások és az energia-végfelhasználás hatékonysága jelenti, mert ezek
jelentősen hozzájárulnak a jövőbeni fenntartható energiarendszerekhez. Különös figyelmet kell
fordítani ezen a területen a kutatás, a fejlesztés, a demonstrációs tevékenységek és a
kapacitásfejlesztés ösztönzésére. E tekintetben teljes mértékben ki kell használni a
versenyképességi és innovációs program „Intelligens energia – Európa” elnevezésű programjával
fennálló szinergiákat. Fel kell tárni a jövőbeni, több forrásból finanszírozott nagyszabású
kezdeményezések (pl. közös technológiai kezdeményezések) lehetőségeit is.
A kutatási eredmények terjesztésének és felhasználásának megerősítése érdekében minden területen
támogatni kell a megszerzett ismeretek terjesztését és az eredmények átadását, ezen belül különösen
a politikai döntéshozók felé történő terjesztést.
 ---pagebreak--- L 400/166         HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
Tevékenységek
• Hidrogén és üzemanyagcellák
A hidrogénnel és üzemanyagcellákkal foglalkozó európai technológiai platform által kidolgozott
integrált kutatási és telepítési stratégia szolgáltatja az alapot a közlekedési, a helyhez kötött és a
hordozható alkalmazásokat felölelő integrált stratégiai programhoz, amely azt a célt tűzi maga elé,
hogy erőteljes technológiai alapozást adjon a versenyképes európai uniós üzemanyagcella-,
hidrogénellátási és hidrogénberendezés-iparág kialakításához. A program részei: alapkutatás,
alkalmazott kutatás és technológiafejlesztés; megfelelő méretű demonstrációs projektek, amelyek
igazolják a kutatási eredményeket, és visszajelzést adnak a további kutatáshoz; több területet érintő
és társadalmi-gazdasági kutatási tevékenységek – beleértve az infrastruktúrával kapcsolatos
kérdéseket is –, amelyek a szilárd átmeneti stratégiák alapjául szolgálnak, valamint ésszerű alapot
biztosítanak a politikai döntéshozatalhoz és a piaci keretek kialakításához.
A program ipari alkalmazott kutatásra, demonstrációra és több területet érintő tevékenységekre
irányuló részei közös technológiai kezdeményezés keretében valósíthatók meg. Ezt a stratégiai
szemléletű, célirányos cselekvést kiegészítő jelleggel és szorosan összehangoltan kell elvégezni
azzal az inkább „upstream” jellegű, együttműködésben elvégzett kutatással, amelynek célja áttörést
elérni a kritikus anyagok, a folyamatok és a kialakulófélben lévő technológiák területén.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/167
• Megújuló villamosáram-termelés
A megújuló energiaforrásokból történő villamosenegia-termelés integrált technológiáinak kutatása,
fejlesztése és demonstrációja a különböző regionális körülményekhez igazodva ott, ahol
meghatározhatók az ehhez szükséges gazdasági és technikai lehetőségek, annak érdekében, hogy a
megújuló energiaforrások minél nagyobb részarányt képviseljenek az EU energiatermelésében. A
kutatásnak javítania kell az átalakítás általános hatékonyságát, a költséghatékonyságot, jelentős
mértékben le kell szorítania a helyi megújuló energiaforrásokból, többek között a hulladék
biológiailag lebomló részéből történő villamosenergia-termelés költségeit, fokoznia kell a
folyamatok megbízhatóságát, és tovább kell csökkentenie a környezetre gyakorolt hatást, valamint
meg kell szüntetni a meglévő akadályokat. Kiemelten kell kezelni a fényelektromosság, a szél és a
biomassza területét, beleértve a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelést is. A kutatás emellett más
megújuló energiaforrásokban: a geotermikus energiában, a napsugárzás hőenergiájában, az óceánok
energiájában (pl. hullámenergia, árapály-energia) és a vízerőművekben rejlő lehetőségek minél
teljesebb kihasználására is irányul.
• Megújuló tüzelőanyagok gyártása
Fejlett tüzelőanyag-gyártó rendszerek és átalakító technológiák kutatása, fejlesztése és
demonstrációja a biomasszából (beleértve a hulladék biológiailag lebomló részét is) előállított
szilárd, folyékony és gáznemű tüzelőanyagok fenntartható gyártásához és ellátási láncaihoz.
Hangsúlyozni kell az új típusú, különösen a közlekedésben és a villamosenergia-termelésben
felhasznált bioüzemanyagokat, valamint a meglévő bioüzemanyagok új előállítási, tárolási és
ellátási útvonalait, beleértve az energia és az egyéb nagy hozzáadott-értékű termékek
biofinomítókban történő integrált előállítását is. A szénnel kapcsolatos, „forrástól a felhasználóig”
tartó előnyök kihasználása érdekében a kutatás az energiahatékonyság növelésére, a technológiák
integrálásának fokozására és az alapanyag-felhasználás javítására összpontosít. A tevékenység
kiterjed továbbá például a közlekedési és a helyhez kötött alkalmazásokban való biztonságos és
megbízható felhasználást célzó alapanyag-logisztikára, szabályozást előkészítő kutatásra és
szabványosításra. A megújuló hidrogéntermelésben rejlő lehetőségek kihasználása érdekében
támogatni kell a biomasszával, a megújuló elektromos energiával és a napenergiával működő
folyamatokat.
 ---pagebreak--- L 400/168         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
• Megújuló fűtés és hűtés
A megújuló energiaforrásokkal működő aktív és passzív fűtésben és hűtésben rejlő lehetőségeket
növelő technológiák és eszközök körének kutatása, fejlesztése és demonstrációja – beleértve a
tárolási technológiákat is – a fenntartható energetikához való hozzájárulás érdekében. A
tevékenység célja a költségek jelentős csökkentése, a hatékonyság növelése, a környezeti hatások
további csökkentése és a technológiák használatának optimalizálása a különböző regionális
körülmények között, ahol adottak az ehhez szükséges gazdasági és technikai lehetőségek. A kutatás
és a demonstráció kiterjed továbbá az ipari alkalmazások (ideértve a tengervíz termikus úton történő
sótalanítását is) új rendszereire és komponenseire, a táv- és központi fűtésre és hűtésre, az épületek
integrálására és az energiatárolásra is.
• A CO2 elkülönítési és tárolási technológiái a kibocsátásmentes energiatermeléshez
Elkerülhetetlen, hogy a fosszilis tüzelőanyagok az elkövetkező néhány évtizedben is jelentős
részarányt képviseljenek az energiatermelésben. Annak érdekében, hogy ez az energiaforrás
összeegyeztethető legyen a környezettel, különösen pedig az éghajlatváltozás vonatkozásában
kívánatos, hogy radikálisan csökkenjenek a fosszilis tüzelőanyagok káros környezeti hatásai, ami a
nagy hatásfokú és költséghatékony, csaknem kibocsátásmentes energia- és/vagy hőtermelés révén
valósítható meg. Döntő fontosságú a hatékony, költséghatékony és megbízható CO2-elkülönítési és
-tárolási technológiák, különösen a föld alatti tárolás kutatása, fejlesztése és demonstrációja a
különböző típusú földtani CO2-készletek tekintetében, amelynek során arra kell törekedni, hogy a
CO2 elkülönítésének és tárolásának költsége 90% feletti elkülönítési arány mellett 20 EUR/tonna
alá csökkenjen, és bizonyítható legyen a CO2-tárolás hosszú távú stabilitása, biztonságossága és
megbízhatósága.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/169
• Tiszta szénátalakítási technológiák
A széntüzelésű erőművek továbbra is a világ energiatermelésének húzómotorjai, azonban ezekben
is van mód további jelentős hatékonyságjavulásra és kibocsátáscsökkentésre, különösen a CO2-
kibocsátásban. A versenyképesség fenntartása, az erőforrások megőrzése és a CO2-kibocsátás
kézben tartása érdekében támogatást kap a tiszta szénátalakítási technológiák, valamint az egyéb
szilárd szénhidrogének átalakítására vonatkozó technológiák kutatása, fejlesztése és demonstrációja,
a meglévő és a jövőbeli erőművekben egyaránt. Támogatást kapnak továbbá az átalakítási
technológiák, beleértve a vegyi eljárásokat, valamint a másodlagos energiahordozók (beleértve a
hidrogént) és a folyékony és gázüzemanyagok előállítása. Ez különböző üzemeltetési feltételek
mellett is jelentősen növeli az erőművek hatékonyságát és megbízhatóságát, a lehető
legalacsonyabb szintre szorítja a szennyezőanyag-kibocsátást és csökkenti a teljes költséget. A jövő
kibocsátásmentes energiatermelésére előretekintve, e tevékenységek kapcsolódnak a CO2-
elkülönítési és -tárolási technológiákhoz és a biomassza együttégetéséhez, és előkészítik azokat.
 ---pagebreak--- L 400/170         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
• Intelligens energiahálózatok
A fenntarthatóbb energiarendszerre való áttérés elősegítése érdekében széles körű kutatási-
fejlesztési erőfeszítéseket kell tenni az európai villamosenergia- és gázrendszerek és -hálózatok
hatékonyságának, rugalmasságának, biztonságosságának, megbízhatóságának és minőségének
javítása érdekében, különösen a fokozottabban integrált európai energiapiac összefüggésében. A
villamosenergia-hálózatok esetében a jelenlegi hálók rugalmas és interaktív
(fogyasztók/üzemeltetők) szolgáltatási hálózattá alakítására, a valós idejű folyamatok ellenőrzésére,
valamint a megújuló energiaforrások és a megosztott energiatermelés (például üzemanyagcellák,
mikroturbinák, dugattyús motorok) nagyarányú rendszerbe állítása és hatékony integrálása előtt álló
akadályok felszámolására irányuló célok szükségessé teszik néhány kulcsfontosságú
alaptechnológia kutatását, fejlesztését és demonstrációját (például innovatív IKT-megoldások, a
megújuló energiaforrások tárolási technológiái, az erősáramú elektronika és a szupravezetők),
beleértve a villamosenergia-rendszerek új ellenőrzési és működésbiztonsági eszközeinek
kifejlesztését is. A gázhálózatok esetében a tevékenység célja az intelligensebb és hatékonyabb
gázszállítási és elosztási folyamatok és rendszerek demonstrációja, beleértve a megújuló
energiaforrások hatékony integrálását és a biogáz meglévő hálózatokban való felhasználását is.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/171
• Energiahatékonyság és energiatakarékosság
Az elsődleges és végső energiafogyasztás terén lehetséges takarékosságban és az
energiahatékonyság1 növelésében rejlő hatalmas lehetőségeket az épületekhez, a szolgáltatásokhoz
és az iparhoz kapcsolódó új koncepciók kutatása, optimalizálása, igazolása és demonstrációja,
valamint az igazolt és új koncepciók és technológiák optimalizálása révén ki kell használni. Ez
magában foglalja a jobb energiahatékonyságot célzó fenntartható stratégiák és technológiák
kombinálását, a megújuló energiaforrások és a ko- és poligeneráció igénybevételét, nagyméretű
városi és közösségi keresletgazdálkodási intézkedések és eszközök bevezetését és az
éghajlatváltozás szempontjából a legkisebb hatást gyakoroló épületek (ökoépületek)
demonstrációját. E széles hatókörű cselekvések számára innovatív, egy-egy alkotóelemre vagy
technológiára, például a poligenerációra vagy az ökoépületekre (beleértve a világítást is)
összpontosító K+F-tevékenységeken keresztül nyújtható támogatás. Az egyik legfontosabb cél a
helyi közösségek energiarendszerének optimalizálása azáltal, hogy az energiakereslet csökkentését
a kínálati oldalon a leginkább megfizethető és fenntartható megoldások ellensúlyozzák, ideértve az
ilyen alapon kialakított gépkocsiparkok újfajta tüzelőanyaggal történő üzemeltetését is2.
• Az energiapolitikai döntéshozatalt támogató tudás
Eszközök, módszerek és modellek kifejlesztése az energetikai technológiákkal kapcsolatos
legfontosabb gazdasági és társadalmi kérdések elemzésére. A tevékenység kiterjed a kibővített
Európai Unióra vonatkozó adatbázisok és forgatókönyvek létrehozására, az energia és az energiával
kapcsolatos szakpolitikák által az ellátás biztonságára, a környezetre, a társadalomra és az
energetikai ágazat versenyképességére kifejtett hatás elemzésére, valamint a nyilvánosság általi
elfogadhatóság kérdéseire. Különösen fontos a műszaki haladásnak a közösségi politikákra
gyakorolt hatása. A tevékenységek a szakpolitikák kialakításához nyújtott tudományos támogatást
is magukban foglalnak.
1
        Ezeket a lehetőségeket az „Energiahatékonyság, avagy többet kevesebbért” című zöld könyv
        mutatja be – COM(2005) 265, 2005.6.22.
2
        Ehhez felhasználhatók a hatodik keretprogramban támogatott CONCERTO és CIVITAS
        kezdeményezések tapasztalatai.
 ---pagebreak--- L 400/172        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
Nemzetközi együttműködés
A kihívások, fenyegetések és lehetőségek globális jellege miatt az energetikai kutatásban egyre
fontosabb a nemzetközi együttműködés. Egyedi cselekvések keretében kell támogatni a
stratégiailag fontos többoldalú együttműködési kezdeményezések, mint például a
Hidrogéngazdasági Nemzetközi Partnerséget (IPHE), a Szénmegkötési Vezetői Fórumot (CSLF)
vagy a Johannesburgi Megújuló Energia Koalíciót (JREC). Támogatásban részesülnek más olyan
egyedi tevékenységek is, amelyek például az energiapolitikák környezeti következményeivel, az
energiaellátásban fennálló kölcsönös függőséggel, a technológiaátadással és kapacitások
kiépítésével foglalkoznak, valamint a nagy energiaigényű, fellendülőben lévő gazdaságokkal
kapcsolatosak.
Az energetika területén folytatott nemzetközi tudományos együttműködés a fenntartható fejlődéssel
foglalkozó világszintű csúcstalálkozón (WSSD) útjára indított, a szegénység felszámolására és a
fenntartható fejlődésre irányuló európai uniós energetikai kezdeményezés (EUEI) azon célkitűzését
is támogatja, amely szerint a szegények számára a fenntartható energiához való megbízható és
megfizethető hozzájutás biztosításán keresztül hozzá kell járulni a milleniumi fejlesztési célok
eléréséhez.
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható politikai igények
Az újonnan felmerülő igényekre irányuló kutatás – gyakran más területekkel és tudományágakkal,
például a biotechnológiával vagy az új anyagok és gyártási eljárások kutatását célzó
erőfeszítésekkel együtt – segít megtalálni és kihasználni az ellátás, az átalakítás, a felhasználás és a
fenntarthatóság területén előálló új tudományos és technológiai jellegű lehetőségeket. Gyors
fellépést szükségessé tevő, előre nem látható politikai igény alakulhat ki például az
éghajlatváltozással összefüggő nemzetközi fellépés fejleményeinek, valamint az energiaellátás vagy
az energiaárak terén felmerülő komoly fennakadások vagy bizonytalanságok következtében.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/173
6.       Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)
Célkitűzés
A környezettel és erőforrásaival való fenntartható gazdálkodás az éghajlat, a bioszféra, az
ökoszisztémák és az emberi tevékenység közötti kölcsönhatásokra vonatkozó tudás fejlesztése
révén, valamint új technológiák, eszközök és szolgáltatások kifejlesztésével a globális környezeti
problémák integrált kezelésének érdekében. Kiemelt hangsúlyt kap az éghajlati, ökológiai, földtani
és oceanográfiai rendszerek változásainak előrejelzése, továbbá a környezeti problémák és
kockázatok (beleértve az egészséggel kapcsolatosakat is) és az azokhoz való alkalmazkodás
folyamatos figyelésére, megelőzésére és hatásainak csökkentésére, valamint a természeti és az
ember alkotta környezet fenntarthatóságának biztosítására alkalmas eszközök és technológiák.
 ---pagebreak--- L 400/174        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
Megközelítés
A jelenlegi és a jövőbeni generációk életminősége, valamint a gazdasági növekedés szempontjából
egyaránt alapvető fontosságú a környezetvédelem. Mivel Földünk természeti erőforrásaira és az
ember alkotta környezetre a népesség növekedése, az urbanizáció, az építkezés, a mezőgazdaság,
akvakultúra és halászat, valamint a közlekedési és energetikai ágazat folyamatos bővülése, a
földhasználat, továbbá az éghajlat helyi, regionális és globális változékonysága és a felmelegedés
következtében nyomás nehezedik, az EU-nak szembe kell néznie azzal a kihívással, hogy hogyan
lehet folyamatos és fenntartható növekedés biztosítása mellett mérsékelni a negatív környezeti
hatásokat. Az egész Európai Unióra kiterjedő együttműködést elősegíti, hogy az országok, régiók és
városok környezeti problémái közösek, valamint az, hogy a környezetre irányuló kutatás
nagyságrendje, terjedelme és nagyfokú összetettsége miatt el kell érni egy bizonyos kritikus
tömeget. Az ilyen együttműködés hozzájárul a közös tervezéshez, az összekapcsolt és
együttműködésre képes adatbázisok használatához, valamint közös mutatók, értékelési módszerek
és összehangolt, nagyméretű figyelő és előrejelző rendszerek kialakításához. A nemzetközi
együttműködés ismereteink kiegészítéséhez és a globális szintű jobb gazdálkodás előmozdítása
szempontjából is szükséges.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                           L 400/175
Az e témában folytatandó kutatás1 hozzájárul az EU és a tagállamok nemzetközi kötelezettségeinek
teljesítéséhez, amelyek például az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményéből, a Kiotói és a
Montreali Jegyzőkönyvből, a Kiotói Jegyzőkönyv utáni időszak kezdeményezéseiből, a biológiai
sokféleségről szóló ENSZ-egyezményből, az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-
egyezményből, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyezőanyagokról szóló stockholmi
egyezményből, valamint a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2002-es világ-csúcstalálkozó
eredményeiből, többek között az EU vízellátási kezdeményezéséből (valamint a fenntartható
termelés és fogyasztás elősegítésének igényéből) fakadnak. Hozzájárul továbbá az éghajlat-
változási kormányközi panel és a földmegfigyelésre vonatkozó kezdeményezés (GEO) munkájához,
és figyelembe veszi az ökológiai rendszerek ENSZ égisze alatt folyó millenniumi felmérését is.
Emellett támogatja a meglévő és a jövőbeni közösségi jogszabályokból és szakpolitikákból (pl.
Natura 2000, REACH), valamint a hatodik környezetvédelmi cselekvési program, a kapcsolódó
tematikus stratégiák (pl. a tengerre és a talajra vonatkozó stratégia) és más új keletű stratégiák
(például a higanyra vonatkozó stratégia) végrehajtásából, továbbá a környezetvédelmi
technológiákra, valamint a környezetvédelemre és az egészségügyre vonatkozó cselekvési tervek
végrehajtásából fakadó kutatási igényeket is.
Az innovatív környezetvédelmi technológiák előmozdítása hozzájárul az erőforrások fenntartható
felhasználásához, az éghajlatváltozás mérsékléséhez és következményeihez való alkalmazkodáshoz,
valamint az ökológiai rendszerek és az ember alkotta környezet védelméhez. A kutatás hozzájárul
továbbá olyan technológiai fejlesztésekhez is, amelyek javítják az európai vállalkozások, különösen
a KKV-k piaci pozícióit például a környezetvédelmi technológiák területén. A vízellátással és
szennyvízzel, a fenntartható vegyiparral, az építőiparral és az erdészettel foglalkozó és más európai
technológiai platformok megerősítik az uniós szintű cselekvés szükségességét, és a következőkben
felsorolt kutatási tevékenységek támogatást nyújtanak kutatási menetrendjük vonatkozó részeinek
végrehajtásához.
1
         A biológiai erőforrások előállítására és felhasználására irányuló kiegészítő kutatás az
         „Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia” téma keretében szerepel.
 ---pagebreak--- L 400/176         HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
A nemzeti programok összehangolását erősíti a környezetvédelmi kutatásban működő meglévő
ERA-NET-hálózatok működési körének szélesítése és mélyítése1.
Különös figyelmet kap a közösségi kutatási eredmények terjesztésének megerősítése (a közösségi
és tagállami szintű kiegészítő finanszírozási mechanizmusokkal fennálló szinergiák kiaknázásán
keresztül is), valamint az eredmények végfelhasználók – különösen politikai döntéshozók – általi
felhasználásának elősegítése.
Amennyiben alkalmazható, az alább felsorolt tevékenységek keretében integrált koncepciókat,
eszközöket és irányítási stratégiákat dolgoznak ki. Biztosítják a több területet érintő kérdésekkel2
való összehangolást. A tevékenységek során – amennyiben releváns – figyelembe veszik a politikák
és a technológiák társadalmi-gazdasági vonatkozásait.
1
        Ez magában foglalhatja a Balti-tenger kutatására irányuló programok közös végrehajtását és
        új ERA-NET-hálózatok létrehozását is.
2
        A környezetvédelmi technológiák tekintetében különösen fontos a versenyképességi és
        innovációs programmal való összehangolás.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/177
Tevékenységek
• Éghajlatváltozás, szennyezés és kockázatok
–         A környezetre és az éghajlatra nehezedő nyomás
Az éghajlati, földtani és tengeri rendszerek, többek között a sarki régiók működésére irányuló
integrált kutatásra van szükség e rendszerek múltbeli fejlődésének megfigyelése és elemzése,
valamint jövőbeni fejlődésük előrejelzése érdekében, beleértve a megfigyeléseket, a kísérleti
vizsgálatokat, a fejlett modellezést és az antropogén terhelést. Ezáltal lehetőség nyílik hatékony
alkalmazkodási és enyhítő intézkedések kialakítására az éghajlatváltozással és következményeivel
szemben. A globálistól a helyi szintig terjedően fejlett éghajlat-változási modelleket kell kidolgozni
és a gyakorlatban igazolni. E modelleket a változások és lehetséges hatásaik felmérésében, valamint
a kritikus értékek (pl. az óceánok savassága) meghatározásában alkalmazzák. A légkör
összetételében és a vízkörforgásban beálló változások tanulmányozása és a kockázati modellek
kidolgozása során figyelembe kell venni az aszály, a viharok és az árvizek eloszlását. El kell
végezni a szénhidrogének és az üvegházhatást okozó gázok (beleértve az aeroszolokat is) körének
mennyiségi meghatározását és vizsgálatát. Meg kell vizsgálni a környezet minőségére és az
éghajlatra a természetes és antropogén lég-, víz- és talajszennyezés következtében nehezedő
terhelést, valamint a légkör, a sztratoszferikus ózonréteg, a földfelszín, a jég és az óceánok közötti
kölcsönhatást. Kellő figyelmet kell fordítani a visszacsatolási mechanizmusokra és a hirtelen
változásokra (például az óceán körforgásában), valamint a biológiai sokféleségre és az ökológiai
rendszerekre gyakorolt hatásokra, beleértve a tengerszint-emelkedésnek a parti övezetekre
gyakorolt hatását és az érzékeny területeken, például a hegységekben jelentkező hatásokat.
 ---pagebreak--- L 400/178       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
–         Környezet és egészség
A környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv támogatása, valamint az újonnan felmerülő
környezeti kockázatokkal kapcsolatos közegészségügyi aggályok integrálása és az érintett
betegségek leírása érdekében multidiszciplináris kutatást kell végezni a környezeti és éghajlati
kockázati tényezők és az emberi egészség kölcsönhatása tárgyában. A kutatás a globális változások
(éghajlatváltozás, földhasználat, globalizáció) hatásaira, a különféle expozíciós utakon megvalósuló
többszörös expozícióra, a szennyezőforrások és az új vagy újonnan felmerülő környezeti
stresszorok és vektorok azonosítására (például beltéri és kültéri környezet, a városi környezettel
kapcsolatos kérdések, levegőszennyezés, elektromágneses mezők, zaj, valamint toxikus anyagoknak
való expozíció, beleértve a vegyi anyagokra vonatkozó integrált kockázatértékelési módszerek
kidolgozását), valamint ezeknek a természeti veszélyekkel való kölcsönhatására és lehetséges
egészségi hatásaira összpontosít. A kutatás az összehangolt és következetes megközelítésmód
kialakítása érdekében kiterjed az emberi biomonitoring tudományos aspektusaira, módszertanára és
eszközeire irányuló kutatási tevékenységek integrálására is. Tartalmaz korcsoportok szerinti európai
felméréseket, különös figyelemmel a leginkább veszélyeztetett népességcsoportokra, továbbá a
kockázatok jobb jellemzését és értékelését, valamint a kockázatok és az egészségre gyakorolt
hatások jobb összehasonlítását lehetővé tévő módszerekre és eszközökre irányuló kutatást is. A
tevékenység olyan biológiai markerek és modellezési eszközök kifejlesztését is célozza, amelyek
figyelembe veszik a többszörös kitettséget, a veszélyeztetettség változásait és a bizonytalansági
tényezőket. További célkitűzés olyan kifinomult módszerek és döntéstámogató eszközök (mutatók,
adatbázisok, költség-haszon és többkritériumú analízisek, egészségügyi hatásvizsgálatok,
betegségterhelési és fenntarthatósági elemzések) kifejlesztése, amelyek felhasználhatók a
kockázatok elemzésében, a modellek és rendszerek igazolásában és összekapcsolásában, valamint a
szakpolitikák kidolgozását, értékelését és nyomon követését támogató irányításban és
kommunikációban.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/179
–         Természeti veszélyek
A természeti katasztrófák kezelése több kockázati tényezőt figyelembe vevő megközelítést igényel,
amely összekapcsolja a kockázattól függő konkrét igényeket az átfogó tervezéssel. A
veszélyforrások, a sebezhetőség és a kockázatok tekintetében fejleszteni kell tudásunkat,
módszereinket és integrált kereteinket. A gazdasági és a társadalmi tényezőkre is kiterjedően
stratégiákat kell kifejleszteni a veszélyhelyzetek feltérképezésére, megelőzésére, észlelésére és
hatásainak enyhítésére. Tanulmányozni kell az éghajlattal (viharok, aszály, erdőtüzek,
földcsuszamlás, lavinák, árvizek és egyéb szélsőséges jelenségek), valamint a geológiai
veszélyforrásokkal (földrengés, vulkanikus tevékenység, szökőár) összefüggő
katasztrófahelyzeteket. A kutatás révén lehetővé válik a katasztrófák mögött álló folyamatok jobb
megértése, valamint a determinisztikus és valószínűség-elméleti megközelítés alkalmazásával az
észlelési, előrejelzési és becslési módszereink továbbfejlesztése. A kutatás támogatja az emberi
települések sebezhetőségének csökkentésére irányuló korai előrejelző, tájékoztató és gyorsreagálású
rendszerek fejlesztését is. Törekedni kell a jelentős természeti veszélyforrások társadalmi
következményeinek számszerű kifejezésére, beleértve az ökoszisztémákra gyakorolt hatásokat is.
 ---pagebreak--- L 400/180         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
• Fenntartható erőforrás-gazdálkodás
–         A természetes és az ember által létrehozott erőforrások és a biológiai sokféleség
          megőrzése, valamint a velük való fenntartható gazdálkodás
A kutatási tevékenység célja az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és a fenntartható
fogyasztási minták kialakításához szükséges ismereteink bővítése és ehhez kapcsolódóan fejlett
modellek és eszközök kidolgozása. Ennek révén megjósolható az ökológiai rendszerek viselkedése
és a helyreállításukat célzó tevékenység kimenetele, és mérsékelhető az ökológiai rendszerek
(biológiai sokféleség, vizek, talaj, tengeri erőforrások) leépülése és a fontosabb strukturális és
funkcionális elemeikben beálló veszteség. Az ökológiai rendszerek modellezésére irányuló kutatás
figyelembe veszi a védelem és a megőrzés meglévő gyakorlatát. Segíteni kell azokat az innovatív
megközelítésmódokat, amelyek ökológiai rendszerekhez kapcsolódó szolgáltatásokon alapuló
gazdasági tevékenységek kifejlesztését célozzák. Integrált eljárásokat kell kidolgozni az
elsivatagosodás, a talajromlás és az erózió megakadályozása és az ezek elleni küzdelem érdekében
(beleértve az ésszerű vízfelhasználást), valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása
és az emberi beavatkozás káros következményeinek mérséklése érdekében. A kutatás kiterjed
továbbá az erdők, valamint a vidéki és a városi környezet fenntartható használatára és az ezekkel
való fenntartható gazdálkodásra – beleértve a posztindusztriális övezetekre irányuló egyedi
tervezést is –, valamint a fenntartható hulladékgazdálkodásra. A kutatás hozzájárul a nyitott,
megosztott, interoperábilis adatkezelési és információs rendszerek kifejlesztéséhez és részesedik
annak előnyeiből; egyúttal pedig megalapozza a természeti erőforrásokhoz és felhasználásukhoz
kapcsolódó elemzéseket, előrejelzéseket és szolgáltatásokat.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/181
–         A tengeri környezettel való gazdálkodás
Célzott kutatást kell végrehajtani az emberi tevékenységeknek az óceánokra, a tengerekre és a
tengeri környezet erőforrásaira gyakorolt hatásai – beleértve a regionális tengerek és a part menti
vizek szennyeződését és eutrofizációját is – jobb megértése érdekében. A vízi környezet – többek
között a part menti, regionális és mélytengeri ökoszisztémák, valamint a tengerfenék – kutatásának
célja a vizsgált környezet viselkedésének megfigyelése, nyomon követése és előrejelzése, valamint
a tengerre és az óceán erőforrásainak fenntartható felhasználására vonatkozó ismereteink bővítése.
Az emberi tevékenység óceánra gyakorolt hatását integrált megközelítésmódok alkalmazásával, a
tenger biológiai sokféleségének, az ökológiai rendszerek folyamatainak és a kapcsolódó
szolgáltatásoknak, az óceán körforgásának és a tengerfenék geológiájának figyelembevételével kell
kutatni. A kutatás magában foglalja az óceánok és természeti erőforrásaik fenntartható
felhasználását szolgáló stratégiák, koncepciók és eszközök kifejlesztését. Ez módszereket,
információs rendszereket és adatbázisokat, a szakpolitikák felmérését szolgáló lehetőségeket és
eszközöket jelent.
 ---pagebreak--- L 400/182         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
• Környezetvédelmi technológiák
–         A természetes és az ember által létrehozott környezettel kapcsolatos megfigyelés,
          szimuláció, megelőzés, kárenyhítés, alkalmazkodás és helyreállítás környezetvédelmi
          technológiái
Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi technológiákra van szükség az emberi tevékenység
környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az erőforrásokkal való jobb
gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknál környezeti szempontból előnyösebb új
termékek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása érdekében. A kutatás különösen a következőkre
irányul: a környezeti kockázatokat megelőző vagy csökkentő, a veszélyforrások és a katasztrófák
hatásait csillapító, az éghajlatváltozást és a biológiai sokféleség csökkenését mérséklő technológiák;
a fenntartható termelést és fogyasztást elősegítő technológiákra; a természeti erőforrásokkal való
jobb gazdálkodásra és a szennyeződés hatékonyabb kezelésére szolgáló technológiák a víz, a talaj, a
levegő, a tenger és más erőforrások, beleértve a városi környezetet és a hulladékot (beleértve a
hulladék újrahasznosítását) tekintetében. Biztosítani kell a kapcsolódó témákkal való, több területre
kiterjedő koordinációt.
–         A kulturális örökség – többek között az emberi élőhely – védelme, megőrzése és
          gyarapítása
Az ember alkotta környezettel – ezen belül különösen az épített környezettel, a városi területekkel
és a természeti tájjal – való környezetbarát és fenntartható gazdálkodást, valamint a kulturális
örökség környezetszennyezéssel szembeni védelmét, megőrzését és helyreállítását célzó
technológiák, beleértve a környezeti hatások elemzését, a kockázatértékelés modelljeit és eszközeit,
a kármeghatározás fejlett, roncsolásmentes módszereit, a helyreállításban és kárenyhítésben
alkalmazható új termékeket és módszereket, valamint az ingó és ingatlan kulturális
vagyontárgyakkal való fenntartható gazdálkodáshoz szükséges alkalmazkodási stratégiákat.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/183
–         A technológiák értékelése, ellenőrzése és vizsgálata
A kutatás a technológiák – többek között folyamatok, termékek és szolgáltatások – kockázatainak
és teljesítményének értékelésére, valamint a kapcsolódó módszerek, például az életciklus-analízis
továbbfejlesztésére összpontosít. Emellett kiemelt figyelmet kell fordítani a következőkre: a
környezetvédelmi technológiák hosszú távú lehetőségei, piaci potenciálja és társadalmi-gazdasági
vonatkozásai; az erdészetre alapozott ágazati technológia, a vízellátással és csatornázással
kapcsolatos platform, a fenntartható vegyiparral kapcsolatos platform; az állatkísérletek számát a
legkisebbre csökkentő intelligens vizsgálati stratégiákra és módszerekre összpontosító vegyianyag-
kockázatelemzés, a kockázat számszerű kifejezésére szolgáló technikák; valamint az európai
környezetvédelmi technológiai ellenőrző és vizsgálati rendszer kialakítását támogató kutatás,
kiegészítve a harmadik felek által végzett értékelések eszközeit.
• Földünk megfigyelése és a fenntartható fejlődés értékelési eszközei
–         Föld- és óceánmegfigyelési rendszerek, valamint a környezet és a fenntartható fejlődés
          megfigyelési módszerei
A kutatási tevékenység célja a GEO kezdeményezés1 keretei között, a környezetvédelemmel és a
fenntartható fejlődéssel összefüggésben a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszerének
(GEOSS) fejlesztése és integrálása, amelyet kiegészít a környezet és a biztonság globális
megfigyelése (GMES). A környezeti jelenségek és a kapcsolódó emberi tevékenységek megértése,
modellezése és előrejelzése céljából a tevékenység kiterjed a megfigyelési rendszerek közötti
interoperabilitásra, az információk kezelésére és az adatok megosztására, valamint az információk
optimalizálására. A GEOSS társadalmi célterületein való előrehaladás és a GMES-hez való
hozzájárulás érdekében a kutatás középpontjában a természeti veszélyforrások, az éghajlatváltozás,
az időjárás, az ökológiai rendszerek, a vizek, a természeti erőforrások, a földhasználat, a környezet
és az egészség, valamint a biológiai sokféleség (beleértve a kockázatelemzés, az előrejelzési
módszerek és az értékelési eszközök különböző vonatkozásait is) áll.
1
        Ideértve a GEO titkárságának nyújtott pénzügyi támogatást is.
 ---pagebreak--- L 400/184         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
–         Előrejelző módszerek és a fenntartható fejlődés értékelési eszközei, a megfigyelés
          különböző hatóköreinek figyelembevételével
A környezetvédelmi és a kutatási politika versenyképességhez és fenntartható fejlődéshez való
hozzájárulásának mennyiségi értékeléséhez, ezen belül különösen a piaci alapú és a szabályozásra
építő megközelítésmódok, valamint a termelési és a fogyasztási minták mai tendenciáinak
értékeléséhez alkalmas eszközök szükségesek. Ezen eszközök között szerepelnek a gazdaság, a
környezet és a társadalom viszonyát, és ennek folytán az alkalmazkodás és a megelőzés hatásos és
hatékony stratégiáit magukban foglaló modellek. E több tudományterületet érintő kutatás része a
globális környezeti változások átfogó értékelése, beleértve az ökoszisztémák és a társadalmi-
gazdasági rendszerek közötti kölcsönhatást is. Mindezeken túl a fenntartható fejlődésre irányuló
politika prioritást élvező területeinek értékelése, valamint az e területek közötti kapcsolat elemzése
érdekében a kutatás a meglévő mutatók továbbfejlesztésére és újak kidolgozására is törekszik, és
ennek során figyelembe veszi a fenntartható fejlődéssel összefüggésben meglévő európai uniós
mutatókat. A tevékenység kiterjed a technológiák, a társadalmi-gazdasági meghatározó tényezők, az
externáliák és az irányítás elemzésére, valamint a fenntarthatósági hatásvizsgálatokra és az
előretekintő vizsgálatokra is. Az alkalmazási területek között szerepel a földhasználat, a
tengerpolitika, a városi fejlődés, a biológiai sokféleség, valamint az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó
gazdasági, politikai és társadalmi konfliktusok.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/185
Nemzetközi együttműködés
A környezeti problémák nem ismernek ország- és régióhatárokat és gyakran az egész világra
kiterjednek, ezért a téma fontos eleme a nemzetközi együttműködés. Az együttműködés területei az
EU nemzetközi kötelezettségvállalásaihoz, mint például az éghajlatváltozásról, a biológiai
sokféleségről, az elsivatagosodásról, a vízkészletekkel való gazdálkodásról, valamint a vegyi
anyagokról és a hulladékokról szóló egyezményhez, a johannesburgi csúcstalálkozó fenntartható
fejlődésre vonatkozó határozataihoz, valamint több más regionális egyezményhez kapcsolódnak.
Figyelmet kell továbbá fordítani az EU környezetvédelmi stratégiáiból és cselekvési terveiből
fakadó, az egyedi programhoz kapcsolódó kutatási cselekvésekre is1.
A fejlődő országokkal és a fellendülőben lévő gazdaságokkal fenntartandó tudományos és
technológiai partnerség több területen (például az éghajlatváltozás és a természeti katasztrófák
hatásai megelőzésében és enyhítésében, a környezeti erőforrások kimerülési folyamatának
megfordításában, a vízgazdálkodás, a vízellátás és a csatornázás fejlesztésében, az elsivatagosodás
megelőzésében és az ellene folytatott küzdelemben, a fenntartható gyártásban és fogyasztásban,
valamint az urbanizáció miatti környezeti kihívások megválaszolásában) hozzájárul a millenniumi
fejlesztési célok eléréséhez, és ebben a KKV-k kulcsszerepet játszhatnak. Különös figyelmet kell
fordítani az egyrészről a globális környezeti kérdések, másrészről a regionális és helyi szinten a
természeti erőforrásokkal, a biológiai sokféleséggel, az ökoszisztémákkal, a földhasználattal, a
természeti és az emberi tevékenység következtében fellépő veszélyforrásokkal és kockázatokkal, az
éghajlatváltozással, a környezetvédelmi technológiákkal, valamint a környezet és az egészség
viszonyával összefüggésben jelentkező fejlesztési problémák közötti viszonyra, valamint a politikai
elemzés eszközeire. Az iparilag fejlett országokkal való együttműködés javítja a világviszonylatban
kiváló kutatáshoz való hozzáférést; a fejlődő országok tudósait aktívan be kell vonni e
tevékenységekbe, különös tekintettel a fenntartható fejlődés szempontjainak alaposabb tudományos
megértésére.
1
        Például a biológiai sokféleségre irányuló kutatás prioritásairól és a 2010-ig elérendő
        célokról szóló killarney-i ajánlásokból (malahide-i konferencia, 2004), a fejlesztési
        együttműködés összefüggésében az éghajlatváltozásról szóló európai uniós cselekvési
        tervből (2004), az elsivatagosodás elleni harcról szóló ENSZ-egyezmény (UNCCD)
        keretében felállított Tudományos és Technológiai Bizottság által megjelölt elsőbbséget
        élvező cselekvésekből, a vegyi anyagok és a növényvédő szerek biztonságos kezelésére
        vonatkozó európai uniós és globális stratégiákból stb.
 ---pagebreak--- L 400/186        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
Földünk megfigyelésével összefüggésben a GEOSS létrehozása előmozdítja a földi rendszerek és a
fenntarthatósági kérdések megértését célzó nemzetközi együttműködést, valamint – a köz- és a
magánszféra érintett szereplőinek bevonásával – a politikai és tudományos célú adatgyűjtés
összehangolását.
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható szakpolitikai igények
Az újonnan felmerülő igényekre irányuló kutatás a jelenlegi elképzelések szerint olyan kérdéseket
érinthet, mint az ember, az ökológiai rendszerek és a bioszféra közötti kölcsönhatások vagy a
természeti, az ember által okozott és a technikai eredetű katasztrófákhoz kapcsolódó új kockázatok.
Az előre nem látható szakpolitikai igények kielégítése megvalósulhat például az új – többek között
a környezetvédelem, a tengerpolitika, a szabványosítás és a jogi szabályozás területére irányuló –
szakpolitikák fenntarthatósági hatástanulmányai céljára nyújtott támogatás formájában.
7.        Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)
Célkitűzés
A technológiai és gyakorlati fejlődésre, valamint az európai közlekedési politikára alapozva
integrált, biztonságosabb, „zöldebb” és „intelligensebb” páneurópai közlekedési rendszerek
kifejlesztése valamennyi polgár, a társadalom és az éghajlatváltozási politika érdekében, a
környezet és a természeti erőforrások tiszteletben tartásával; továbbá az európai iparágak globális
piacon való versenyképességének biztosítása és további javítása.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/187
Megközelítés
Az európai közlekedési rendszer létfontosságú eleme az európai gazdasági és társadalmi jólétnek:
kulcsszerepet tölt be az emberek és az áruk helyi, regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szintű
szállításában. Ez a téma néhány, a közlekedésről szóló fehér könyvben1 megjelölt, jelenleg is
aktuális kihívást kíván megválaszolni azáltal, hogy a kibővített Európai Unióban növeli a
közlekedési rendszerek hozzájárulását a társadalom életéhez és az ipar versenyképességéhez,
miközben igyekszik minél inkább csökkenteni a közlekedés környezeti, energiafelhasználási,
védelmi és közegészségügyi negatív hatásait és következményeit.
Olyan új, integrált megközelítésmódot kell követni, amely egységben szemléli valamennyi
közlekedési módot, kiterjed a kutatás és az ismeretbővítés társadalmi-gazdasági és technológiai
dimenzióira, és magában foglalja mind az innovációt, mind pedig a politikai környezetet.
A területen létrehozott különböző technológiai platformok (az ACARE a repülőgépiparban és a légi
közlekedésben, az ERRAC a vasúti közlekedésben, az ERTRAC a közúti közlekedésben, a
WATERBORN a vízi közlekedésben, valamint a hidrogénnel és az üzemanyagcellákkal foglalkozó
platform) hosszú távú elképzeléseket és stratégiai kutatási menetrendeket dolgoztak ki, amelyek
hasznos alapként szolgálnak a téma meghatározásához és megfelelnek a politikai döntéshozók
igényeinek és a társadalom elvárásainak. A stratégiai kutatási menetrendekben megjelölt egyes
kérdésekre indokolt közös technológiai kezdeményezéseket indítani. Az ERA-NET-hálózatok
lehetőséget teremtenek a közlekedésen belül konkrét témák további transznacionális
összehangolásának elősegítésére, ezért ezeket a tevékenységeket indokolt esetben folytatni kell.
1
        „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” – COM(2001) 370.
 ---pagebreak--- L 400/188        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
A KKV-k körében érdeklődésre tarthatnak számot különösen azok a tevékenységek, amelyek
kikezdhetetlen, technológiailag meghatározott ellátási láncok különböző ágazatokban való
biztosítására; a KKV-k kutatási kezdeményezésekhez való hozzáférésének elősegítésére; a
csúcstechnológiát alkalmazó KKV-k szerepének megerősítésére és indulásának elősegítésére –
különösen a fejlett közlekedési technológiákban és a közlekedésspecifikus „szolgáltatással
kapcsolatos” tevékenységekben –, valamint a műholdas navigáció területén rendszerek és
alkalmazások kifejlesztésére irányulnak.
A meglévő politikai igények kielégítésére és az új szakpolitikák kialakítására, értékelésére és
megvalósítására (például a tengerpolitika, valamint az egységes európai égbolt megvalósítása) az
egyes tevékenységeken belül vagy több tevékenység mozgósításával kerül sor. Ennek keretében
stratégiai megfigyelési és előrejelzési célból felméréseket kell végezni, modelleket és eszközöket
kell alkalmazni, és egységes egésszé kell formálni a közlekedés legfontosabb gazdasági, társadalmi,
biztonsági, védelmi és környezeti vonatkozásait. A horizontális jellegű tevékenységek a közlekedés
specifikus jegyeire, például a közlekedési rendszerektől elválaszthatatlan biztonsági kérdésekre; az
alternatív energiaforrások közlekedési alkalmazásokban való felhasználására; valamint a közlekedés
környezeti hatásai – köztük az éghajlatváltozás – figyelemmel kísérésére és a gazdasági integráció
javítására szolgáló intézkedésekre irányulnak. A gazdasági kutatásnak foglalkoznia kell a
közlekedés káros hatásainak csökkentésével, a közlekedés optimalizálásával és a közlekedés
hatékonyságának ösztönzésével.
A közlekedéssel kapcsolatos konkrét felhasználói igények – beleértve a fogyatékkal élők igényeit –
és szakpolitikai követelmények alapján támogatást kapnak továbbá a terjesztési és a hasznosítási
tevékenységek, valamint a hatástanulmányok.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/189
Tevékenységek
• Repüléstechnika és légi közlekedés
Az elvégzendő tevékenységek hozzájárulnak egyes kulcsfontosságú közösségi szakpolitikákhoz,
valamint az ACARE stratégiai kutatási menetrendjének végrehajtásához. A mennyiségi célkitűzések
a menetrend 2020-as időhorizontjához tartoznak. A kutatás tárgya valamennyi légi jármű, a
személyforgalom, valamint a légiközlekedési rendszer légi fázisa.
–        A légi közlekedés környezetbarátabbá tétele: a repülés környezeti hatását mérséklő
         technológiák kifejlesztése annak érdekében, hogy a szén-dioxid-kibocsátás (CO2) a felére,
         a nitrogén-oxidok (NOx) fajlagos kibocsátása 80 %-kal, az okozott zajterhelés pedig a
         felére csökkenjen. A kutatás a környezetbarát motortechnológiák további fejlesztésére
         összpontosít, beleértve a helyettesítő tüzelőanyagokon alapuló technológiákat, valamint a
         merev szárnyas és a forgó szárnyas légi járművek (beleértve a helikoptereket és a
         mozgatható légcsavaros repülőgépeket) hatékonyságának növelését, az új, intelligens, kis
         tömegű szerkezeteket, valamint az aerodinamika fejlesztését is. A tevékenység foglalkozik
         továbbá a repülőtéri (légi és földi) járműműveletek, valamint a légiforgalmi szolgáltatások,
         a gyártás, a karbantartás és az újrafelhasználás javításával is.
 ---pagebreak--- L 400/190         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
–         Az időkihasználás javítása: Előrelépés a repülés terén az előrejelzések szerint
          háromszorosára megnövekvő járatszám befogadása érdekében a mindenkori időjárástól
          függetlenül a pontosság növelésével, valamint a repülőtéren az utazással kapcsolatban
          elvégzendő eljárásokkal töltött idő számottevő csökkentésével, a biztonság egyidejű
          fenntartása mellett. A kutatás a SESAR kezdeményezés1 keretében egy innovatív
          légiforgalmi irányítási rendszer kifejlesztésére és alkalmazására irányul, amely egységes
          egészként kezeli a légi, a földi és a világűrben történő közlekedést, beleértve a
          forgalomirányítást és a légi járművek önállóságának növelését is. A tevékenység
          foglalkozik továbbá az utasok és a rakomány kezelésének javítása érdekében a légi
          járművek kialakításával, valamint a hatékony repülőtér-kihasználás új megoldásaival és a
          légi közlekedés teljes közlekedési rendszerhez kapcsolásával is. A légiforgalmi irányítás
          európai rendszereinek kifejlesztésére irányuló munka összehangolása leghatékonyabban a
          SESAR kezdeményezés2 révén biztosítható.
–         A fogyasztók elégedettségének és biztonságának biztosítása: ugrásszerű javulás elérése az
          utasok választási lehetőségei és a menetrend rugalmassága terén, és ezzel párhuzamosan a
          relatív balesetszám ötödére szorítása. Az új technológiák a széles testűtől a kisebb légi
          járművekig – beleértve a helikoptereket is – terjedően nagyobb repülőgépmotor-
          konfigurációválasztékot tesznek lehetővé, és fokozottabb automatizáltságot biztosítanak a
          rendszer valamennyi elemében, különösen a légi jármű vezetésében. A tevékenység
          emellett az utasok kényelmének és jó közérzetének biztosítására, új szolgáltatásokra,
          utastéri logisztikai rendszerekre, valamint az emberi tényezőre különös súlyt fektető aktív
          és passzív biztonsági intézkedésekre is összpontosít. A kutatás kiterjed a repülőtéri és a
          légiközlekedési műveletek más járműtípusokhoz és a lakóközösségek számára elfogadható
          zajszint melletti éjjel-nappali repüléshez való igazítására is.
1
        SESAR (egységes európai égbolt – légiforgalmi irányítási kutatás) – Az európai
        légiforgalmi irányítási infrastruktúra korszerűsítése az egységes európai égbolt
        megvalósításához kapcsolódóan.
2
        Erre a célra a tervek szerint egy, a légiforgalmi szolgáltatások összehangolását végző közös
        vállalkozás jön létre.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                     Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/191
–        A költséghatékonyság javítása: a piacra jutási időt felére csökkentő, a termékek fejlesztési
          és üzemeltetési költségeit leszorító, a polgárok számára megfizethetőbb közlekedést
          eredményező versenyképes ellátási lánc kialakításának támogatása. A kutatás a
          koncepcionális tervezéstől a termékfejlesztésig, a gyártásig és az üzemeltetés közbeni
          műveletekig terjedően a teljes üzleti folyamatban igyekszik előrelépést elérni, ideértve az
          ellátási lánc integrálását is. Kiterjed a jobb szimulációs eszközökre és nagyobb fokú
          automatizáltságra, az innovatív, és karbantartást – javítást és nagyjavítást – nem igénylő
          légi jármű megvalósításának technológiáira és módszereire, valamint a repülőgépi, a
          repülőtéri és a légiközlekedési szolgáltatási műveletek karcsúsítására.
–        A repülőgép és az utasok védelme: a repülőgép nem rendeltetésszerű használatából
         fakadóan az utasokat vagy a lakosságot érintő, sérülésben, veszteségben, anyagi kárban
         vagy zavarásban megnyilvánuló ellenséges cselekmények megelőzése. A kutatás a légi
         közlekedés rendszerének érintett elemeire összpontosít, ezen belül különösen az utastérre
         és a pilótafülkére vonatkozó védelmi intézkedésekre, jogosulatlan használat esetén a
         repülőgép automatikus vezérlésére és leszállására, a külső támadásokkal szembeni
         védelemre, valamint a légtérben nyújtott szolgáltatások és a repülőtéri műveletek védelmi
         vonatkozásaira.
–        Úttörő szerep a jövő légi közlekedésében: a gyökeresebb, környezeti szempontból
         hatékony, hozzáférhető és innovatív technológiákban rejlő, a légi közlekedésben a század
         második felében és azon túl szükségessé váló előrelépést várhatóan megvalósító
         lehetőségek felderítése. A kutatás többek között az új hajtási és emelési elvekre, a légi
         járművek belső terének elrendezésére és tervezésére vonatkozó új ötletekre, új repülőtér-
         koncepciókra, a repülőgépek vezetésének és irányításának új módszereire, a
         légiközlekedési rendszer üzemeltetésének alternatív módszereire és a repülés más
         közlekedési módokkal való integrálására összpontosít.
 ---pagebreak--- L 400/192        HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
• Fenntartható felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés
–         A felszíni közlekedés környezetbarátabbá tétele: A kevesebb szennyezést (légszennyezés,
          üvegházhatást okozó gázokat is beleértve, víz- és talajszennyezés) és – például az
          éghajlatváltozás, az egészség, a biológiai sokféleség és a zaj területén – enyhébb
          környezeti hatásokat eredményező technológiák és ismeretek fejlesztése. A kutatás javítja
          az erőátviteli rendszerek tisztaságát és energiahatékonyságát (pl. hibrid megoldások), és
          előmozdítja a helyettesítő üzemanyagok, ezen belül különösen a hidrogén és az
          üzemanyagcellák használatát, mint a közép- és hosszú távra vonatkozó megoldásokat,
          figyelembe véve a költséghatékonyság és az energiahatékonyság szempontjait. A
          tevékenység kiterjed az infrastruktúrával, a járművekkel, a hajókkal és az alkatrészekkel
          kapcsolatos technológiákra, valamint a teljes rendszer optimalizálására is. A
          közlekedésspecifikus fejlesztéseket érintő kutatás többek között a gyártásra, az építésre, az
          üzemeltetésre, a karbantartásra, a diagnosztikára, a javításokra, a felügyeletre, a
          szétszerelésre, az ártalmatlanításra, az újrahasznosításra, az elhasználódott járművekkel
          kapcsolatos stratégiákra és a tengeri balesetek esetén történő beavatkozásra irányul.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/193
–        A közlekedési módok közötti váltás bátorítása és növelése, valamint a közlekedési
         folyosók leterheltségének csökkentése1: Folyamatos, „ajtótól ajtóig” közlekedés
         biztosítása a személy- és áruszállításban, valamint a hatékony intermodalitást biztosító
         technológiák és rendszerek, különösen a vasúti és vízi szállítás versenyképességével
         összefüggésben. A tevékenység keretében végrehajtandó kutatás a helyi, a regionális, a
         nemzeti és az európai közlekedési hálózatok, rendszerek és szolgáltatások
         interoperabilitására, üzemének optimalizálására és intermodális integrálására irányul,
         integrált megközelítésben. A tevékenység célja az egész Európára kiterjedő stratégiák
         kidolgozása, az infrastruktúra, többek között a végállomások és a speciális célú hálózatok
         optimális használata, a közlekedés, a forgalom és a tájékoztatás jobb irányítása, a
         teherforgalom jobb logisztikája, az utasok számára az intermodalitás, valamint a
         közlekedési módok közötti váltás elősegítése az energiahatékony közlekedési eszközök
         használatának ösztönzése érdekében. Törekedni kell intelligens rendszerek, új koncepciójú
         járművek és hajók kifejlesztésére, beleértve a be- és kirakodás újszerű műveleteit és a
         felhasználói felületeket. A politikai döntéshozatalt megalapozó ismeretek kiterjednek az
         infrastruktúra árának és díjainak meghatározására, valamint a közösségi
         közlekedéspolitikai intézkedések és a transzeurópai hálózatok kialakítására irányuló
         politika és projektek értékelésére.
1
        A közlekedési módok részesedése 1998-as állapotának helyreállítására irányuló célkitűzés
        fényében az egyetlen közlekedési módot érintő tevékenységek a vasúti és a vízi
        közlekedésre összpontosítanak.
 ---pagebreak--- L 400/194          HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
–         A fenntartható városi mobilitás biztosítása minden polgár, többek között a fogyatékkal élők
          számára is: Az „új generációjú járműre” és piaci bevezetésére irányuló kutatáson keresztül
          a személyek és az áruk mobilitásának elősegítése a tiszta, energiahatékony, biztonságos és
          intelligens közúti közlekedési rendszer valamennyi elemének felhasználásával. Az új
          közlekedési és mobilitási koncepciókat, az innovatív szervezeti struktúrákat, a mobilitást
          elősegítő innovatív programokat és a minőségi tömegközlekedést érintő kutatás célja annak
          biztosítása, hogy mindenki hozzáférjen a rendelkezésre álló technológiákhoz, és
          megvalósuljon a magas szintű intermodális integráció. Innovatív stratégiákat kell
          kifejleszteni és kipróbálni a tiszta városi közlekedés1 érdekében. Különös figyelmet kell
          fordítani a közlekedés szennyezésmentes módjaira, a keresletgazdálkodásra, az egyéni
          közlekedés racionalizálására, valamint a tájékoztatási és a kommunikációs stratégiákra,
          szolgáltatásokra és infrastruktúrákra. A szakpolitikák kialakítását és végrehajtását
          támogató eszközök és modellek többek között a közlekedés és a földhasználat – a
          növekedéssel és a foglalkoztatással fennálló kapcsolatot is magában foglaló – tervezését
          érintik.
1
        A CIVITAS kezdeményezés tapasztalataira építve.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/195
–        A biztonság és a védelem javítása: technológiák és intelligens rendszerek kifejlesztése a
         veszélynek kitett személyek, mint például a járművezetők, a kerékpárosok és a
         motorkerékpárosok, az utasok, a személyzet és a gyalogosok védelmében. A járművek, a
         hajók és az infrastruktúra tervezésének és működésének támogatása érdekében fejlett
         mérnöki rendszereket és kockázatelemzési módszereket kell kidolgozni. A kutatásban
         hangsúlyt kapnak az emberi tényezőket összekapcsoló integratív megközelítésmódok, a
         szerkezeti integritás, a megelőző, az aktív és a passzív biztonság, a megfigyelő
         rendszereket is beleértve, a mentés és a válságkezelés. A tevékenység a biztonság kérdését
         a teljes: infrastruktúrából, szállított áruból (áruk és tárolók), a közlekedés igénybe vevőiből
         és üzemeltetőiből, járművekből és hajókból, valamint politikai és jogi intézkedésekből
         (ideértve a döntéstámogatást és a hatáselemzést szolgáló eszközöket is) álló közlekedési
         rendszer szerves részének tekinti; a védelem kérdésével annyiban foglalkozik, amennyiben
         az elengedhetetlen a közlekedési rendszer szempontjából.
–        A versenyképesség megerősítése: a közlekedési ágazatok versenyképességének javítása,
         fenntartható, hatékony és megfizethető közlekedési szolgáltatások biztosítása és új
         ismeretek és foglalkoztatási lehetőségek létrehozása a kutatáson és a fejlesztésen keresztül.
         A fejlett ipari folyamatokat érintő technológiák kiterjednek a tervezésre, a gyártásra, az
         összeszerelésre, az építésre és a karbantartásra, és céljuk az életciklus során jelentkező
         költségek, valamint a fejlesztéshez kapcsolódó bevezetési idő csökkentése. Hangsúlyt
         kapnak a felhasználók nagyobb megelégedettségét biztosító innovatív és fejlett termék- és
         rendszerkoncepciók és közlekedési szolgáltatások. Új termelésszervezési elveket, ezen
         belül különösen ellátásilánc-gazdálkodást és elosztási rendszereket kell kifejleszteni.
 ---pagebreak--- L 400/196         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
• Az európai globális műholdas navigációs rendszer (Galileo és EGNOS) támogatása
Az európai globális műholdas navigációs rendszer az EGNOS és a Galileo rendszereket foglalja
magában, és az egész világra kiterjedően nyújt hely- és időmeghatározási támogatást1.
–         Teljes mértékű kihasználás: A szolgáltatások (nyitott hozzáférés, kereskedelmi hozzáférés,
          létbiztonsági szolgáltatások, felkutatás és mentés, szabályozott közszolgáltatások)
          igénybevételének fellendítése; forgalomirányítási alkalmazások, beleértve a teheráruk és a
          veszélyes anyagok szállítását is; járulékos szolgáltatások kihasználása; a műholdas
          navigáció előnyeinek és hatékonyságának bemutatása.
–         Eszközök biztosítása és a megfelelő környezet megteremtése: a szolgáltatások biztonságos
          és megbízható igénybevételének biztosítása, elsősorban minősítés bevezetésével a
          legfontosabb alkalmazási területeken; a szolgáltatások szakpolitikai és jogi szempontból –
          illetőleg a szakpolitikák és a jogszabályok végrehajtásának szempontjából – vett
          alkalmasságának előkészítése és megerősítése; a szabályozott közszolgáltatások
          befogadása a jóváhagyott hozzáférés-politikának megfelelően; alapvető digitális
          topográfiai, térképészeti és geodéziai adatok és rendszerek létrehozása navigációs célú
          alkalmazásra; a védelemre és a biztonságra irányuló igények és követelmények kielégítése.
–         A vevőberendezések követelményekhez igazítása és az alaptechnológiák fejlesztése: a
          vevőberendezések teljesítményének javítása, kis fogyasztású és miniatürizált technológiák
          integrálása, a beltéri navigációs lefedettség biztosítása, rádiófrekvencia-kereső
          berendezésekkel való együttes használat, a szoftveres vételi technológiák kihasználása,
          más funkciókkal, például a távközléssel való integrálás, a földi infrastruktúra részét képező
          főbb navigációs technológiák támogatása a megbízható működés és a rugalmasság
          biztosítása érdekében.
1
        A kutatási tevékenységeket az Európai GNSS Felügyeleti Hatóság irányítja.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/197
–         Az infrastruktúra fejlődésének támogatása: a második generációs rendszer előkészítése,
          alkalmazkodás a változó felhasználói igényekhez és a piaci előrejelzésekhez, az
          infrastruktúra nemzetközivé válásának kihasználása a globális piacokon való jelenlét
          érdekében és az egész világra kiterjedő szabványok kidolgozása.
Nemzetközi együttműködés
A nemzetközi együttműködés az e területen folytatandó KTF-tevékenységek fontos részét képezi,
és minden olyan esetben bátorításban részesül, ha az ipar vagy a szakpolitikai igények úgy kívánják.
Olyan átfogó tématerületeken kell mérlegelni az egyedi tevékenységeket, ahol vonzó piacok vannak
(például a globális kereskedelemfejlesztés vagy a hálózatok és a szolgáltatások kontinensen belüli
és interkontinentális összekapcsolása terén); ahol lehetőség van a meglévő európai tudást kölcsönös
előnyök alapján kiegészítő tudományos ismeretekhez és technológiákhoz jutni; továbbá ahol Európa
globális igényeket elégít ki (például az éghajlatváltozás kérdésében) vagy nemzetközi előírások
vagy világméretű rendszerek kialakításához járul hozzá (például az alkalmazott logisztika és a
műholdas navigáció infrastruktúrájában).
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható szakpolitikai igények
Az újonnan felmerülő igényekkel kapcsolatos kezdeményezések a kritikus események és a jövő
közlekedési rendszereivel összefüggő kihívások (például a közlekedés és a járművek új koncepciói,
automatizálás, mobilitás, szervezés) megválaszolását célzó kutatást támogatják.
A közlekedéssel kapcsolatban konkrét kutatást szükségessé tevő előre nem látható szakpolitikai
igények között felmerülhetnek széles körű társadalmi kérdések, mint például a demográfiában, az
életstílusban vagy a közlekedéssel szembeni társadalmi elvárásokban bekövetkező változások,
valamint az európai társadalom szempontjából kiemelten fontos új kockázatok vagy problémák.
 ---pagebreak--- L 400/198         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
8.        Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok
Célkitűzés
Mélyreható, széles körben elfogadott ismeretek szerzése az Európa számára kihívást jelentő,
összetett és egymással összefüggő társadalmi-gazdasági kérdések, például a növekedés,
foglalkoztatás és versenyképesség, társadalmi kohézió, a kibővített EU társadalmi, kulturális és
oktatási kihívásai, a fenntarthatóság, a környezetvédelmi kihívások, a demográfiai változások, a
migráció és beilleszkedés, életminőség és globális egymásrautaltság vonatkozásában, különösen
azzal a céllal, hogy az érintett szakpolitikák számára fejlett tudásalap álljon rendelkezésre.
Megközelítés
A kutatási prioritások az Európát és a világot ma és a jövőben foglalkoztató legfontosabb
társadalmi, gazdasági és kulturális kérdésekre irányulnak. A javasolt kutatási program koherens
módon közelíti meg ezeket a kihívásokat. E fontos kérdésekben a társadalmi-gazdasági és humán
tudásalap létrehozása jelentős mértékben hozzájárul Európán belül a közös gondolkodás
kialakításához és a szélesebb nemzetközi problémák megoldásához. A kutatás elsőbbséget élvező
témái számos közösségi szakpolitika területén, beleértve a szabályozási intézkedéseket is, európai,
nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt segítenek javítani a szakpolitikák kialakítását,
megvalósítását, hatásait és értékelését, és a kutatás legnagyobb részéhez jelentős nemzetközi
perspektíva is társul.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/199
A társadalmi-gazdasági és társadalmi-kulturális kutatás és előretekintés mellett hangsúlyt kap még a
humán tudományok területén végzendő kutatás is, amely eltérő perspektívákat kínál és jelentős
hozzájárulást ígér a téma teljes területén például történelmi, kulturális és filozófiai szempontból,
beleértve a nyelvvel, az identitással és az értékekkel összefüggő releváns kérdéseket is.
A munka az alábbiakban meghatározott kapcsolódó kutatási tevékenységeket kiegészítő, az ERA-
NET rendszer igénybe vételével és a 169. cikk lehetséges alkalmazásával megvalósuló nemzeti
kutatási programokra is építhet. A tevékenység bizonyos kérdésekben a jövő kutatási igényeinek
megvitatása érdekében társadalmi platformokra támaszkodik; ezek a platformok a kutatók
közösségét és a társadalmi kérdésekben érintett szervezeteket foglalják magukban.
A kutatást olyan kutatási infrastruktúrák segítik elő, amely új kutatási adatokat hoznak létre többek
között (kvantitatív és kvalitatív) felmérések révén is, a meglévő adatokat a nemzetközi
összehasonlító vizsgálatok rendelkezésére bocsátják, és hozzáférést biztosítanak forrásanyagokhoz
és fejlett kutatóeszközökhöz, valamint több terület folyamatban lévő kutatásainak eredményeihez. E
cselekvések egy részére a Kapacitások program Infrastruktúrák témája, másik részére az e témában
finanszírozott projektek keretében kerül sor. A kutatás a hivatalos statisztikákhoz való hozzáférésre
és felhasználásukra is támaszkodik.
A közvéleményre, illetve annak egyes csoportjaira irányuló célzott terjesztési cselekvéseket kell
végezni, ennek keretében a kutatók és a politikai döntéshozók, valamint más érdekeltek közötti
véleménycsere céljára munkamegbeszéléseket és konferenciákat kell szervezni, és az eredményeket
különböző médiumok felhasználásával terjeszteni kell.
Az Együttműködés programon belül és más egyedi programok vonatkozásában gondoskodni kell a
társadalom-gazdaságtan és a humán tudományok területén végzett kutatás és előretekintés egyes
elemeinek megfelelő összehangolásáról.
 ---pagebreak--- L 400/200         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
Tevékenységek
• Növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség a tudásalapú társadalomban
Ez a tevékenység a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást és a versenyképességet befolyásoló
kérdések kutatásának előmozdításával és integrálásával foglalkozik annak érdekében, hogy a
tudásalapú társadalom folyamatos fejlesztéséhez jobb és egységesebb kép álljon rendelkezésre
ezekről a jelenségekről. Alapozást ad a szakpolitikáknak, és segíti a felsorolt célkitűzések
eléréséhez vezető utat. A kutatás a kérdés következő vonatkozásait foglalja egységes keretbe:
–         A tudás változó szerepe a gazdaság egészében, beleértve a különböző típusú, globális
          jellegű ismeretek, képességek és kompetenciák, a formális és nem formális oktatás és az
          egész életen át tartó tanulás, valamint az immateriális javak és befektetések szerepét is.
–         A gazdasági szerkezettel, a – többek között térbeli vonatkozások, például regionalizáció és
          nemzetközivé válás által érintett – szerkezetváltással és a termelékenységgel összefüggő
          kérdések, beleértve a szolgáltatási szektor, a pénzügyek, a demográfia, a kereslet és a
          hosszú távon változó folyamatok szerepét is.
–         Az intézményi és a szakpolitikai kérdéseket, beleértve a makroszintű gazdaságpolitikát, a
          munkaerőpiacokat, a szociális és jólléti ellátórendszereket, a nemzeti és regionális
          intézményi környezeteket, valamint a szakpolitikák koherenciáját és összehangoltságát is.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/201
A kutatási tevékenység magában foglalja a globalizáció fokozódásából, a fellendülőben lévő
gazdaságokból, a gazdasági tevékenységek áthelyezéséből és az EU bővítéséből fakadó lényeges új
kihívásokat és lehetőségeket; továbbá a gazdasági-társadalmi stabilitást, a technológia szerepét és a
nemzetközi technológiatranszfert, az innováció és a gazdasági megújulás különböző formáit, a
tevékenységek ki- és visszaszervezését, az ifjúságpolitikát, a társadalmi vállalkozói kedvet,
valamint az európai kulturális örökség és a kreatív ágazat gazdasági lehetőségeit. A foglalkoztatási
kérdések tartalmazzák a munkanélküliséget és az alulfoglalkoztatottságot is.
• A gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi célkitűzések egységesítése egy európai
   perspektívában
Ez a tevékenység támogatja a gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi célkitűzések
társadalmi szempontból szükséges egységes kezelését, és ezzel hozzájárul a fenntartható fejlődés
alapjaihoz. A tevékenység keretében végrehajtandó kutatás két, egymással összefüggő kérdésre
irányul:
–        Hogyan birkóztak meg az európai és az Európán kívüli társadalmi-gazdasági modellek a
          célkitűzések egységes kezelésével és az ennek keretet adó feltételekkel, beleértve a
          párbeszéd, a társadalmi partnerség, az ágazati átalakítás és az intézményi változások
          szerepét is, valamint milyen mértékben voltak képesek szembenézni az új kihívásokkal?
–        A régiók közötti gazdasági kohézió és a városi és regionális fejlesztés a kibővített EU-ban;
          továbbá a társadalmi kohézió (beleértve az egyenlőtlenségeket, a szociális védelmet és a
          szociális szolgáltatásokat, az adópolitikát, az etnikai viszonyokat és a migrációt, az oktatást
          és a társadalmi kirekesztést, valamint az egészségügyet is), valamint ennek viszonya olyan
          társadalmi problémákhoz, mint például a szegénység, a lakhatás, a bűnözés vagy a
          kábítószer-fogyasztás.
 ---pagebreak--- L 400/202        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
–         E kérdések megválaszolása során a következőket kell mérlegelni:
          –    a gazdasági, társadalmi és környezeti célkitűzések között világviszonylatban fennálló
               átjárhatóságok vagy szinergiák létezése;
          –    a környezet1, az energia és a társadalom közötti kölcsönhatások;
          –    hosszú távú stabilitás;
          –    a fejlődő országok szempontjai;
          –    térségi vonatkozások, beleértve a várostervezést, a városok, a nagyvárosi és más
               városi régiók szerepét, valamint az ehhez kapcsolódó igazgatási kérdéseket;
          –    kulturális kérdések; valamint az európai politikák és jogszabályok társadalmi-
               gazdasági hatásai.
Emellett a kutatás körébe tartozik a jóléti államok – mint fejlesztési forrás – kérdése, valamint a
migránsok és leszármazottaik foglalkoztatása és lakhatási lehetőségei.
1
        A globális környezeti változások kérdése főként a Környezetvédelem témakörébe tartozik.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/203
• Fő társadalmi folyamatok és következményeik
A tevékenység célja az európai társadalomban zajló, az európai polgárok és életminőségük,
valamint a szakpolitikák szempontjából jelentős következményekkel járó főbb konkrét folyamatok
okainak és következményeinek megértése és felmérése, és ezen keresztül több szakpolitikai terület
támogatása. A tapasztalati és az elméleti kutatás a kezdeti időszakban három fontos folyamatra
összpontosít:
–        Demográfiai változások, többek között az öregedés, a termékenység és a migráció.
          Foglalkozni kell a tág értelemben vett társadalmi és gazdasági következményekkel és
          kérdésekkel, beleértve az aktív időskor társadalmi és gazdasági lehetőségeit és a
          nyugdíjrendszerekre gyakorolt hatásokat, a migráció és az integráció kihívásait és a
          városfejlesztésben jelentkező hatásokat.
–        Az életstílus, a családok, a munka, a fogyasztás (többek között a fogyasztóvédelmi
          vonatkozások), az egészség és az életminőség változásai, beleértve a gyermekekkel, az
          ifjúsággal és a fogyatékossággal kapcsolatos kérdéseket, valamint a munka és a családi élet
          összeegyeztetését is.
–        Nemzetközi perspektívában jelentkező kulturális kölcsönhatások, beleértve a különböző
          társadalmak hagyományait, a populációk sokféleségét, a különböző etnikai csoportokat, a
          multikulturális kérdéseket, az eltérő identitásokat, nyelveket és vallási gyakorlatokat,
          valamint az ezen összefüggésben jelentkező lehetséges kérdéseket, többek között a
          megkülönböztetést, a rasszizmust, az idegengyűlöletet és az intoleranciát.
A tevékenység kiterjed a nemek egyenlőségével, az egyenlőtlenségekkel és a változó értékekkel
kapcsolatos kérdésekre is. Mindemellett megvizsgálja még a bűnözésben és a bűnözés
megítélésében, valamint a vállalkozások társadalmi felelősségében tapasztalható változásokat is.
 ---pagebreak--- L 400/204        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
• Európa a nagyvilágban
A tevékenység célja a világ régiói, többek között a fellendülőben lévő és a fejlődő régiók közötti
változó kölcsönhatások és kölcsönös függőségek, valamint ezeknek az egyes régiókra, különösen
Európára gyakorolt következményeinek megértése, továbbá ehhez kapcsolódóan az újonnan
megjelenő fenyegetések és kockázatok kezelése az egész világra kiterjedően és ennek viszonya az
emberi jogokhoz, a szabadságjogokhoz és a jóléthez. A kutatást két, egymással összefüggő vonalon
kell folytatni:
–         A kereskedelem útjai, pénzügyek, befektetések, migráció és hatásaik; egyenlőtlen fejlődés,
          szegénység és fenntarthatóság; gazdasági és politikai kapcsolatok, és globális kormányzás,
          beleértve a nemzetközi intézményeket. Ennek kapcsán foglalkozni kell a kulturális
          kölcsönhatásokkal, ezen belül különösen a médiával és a vallásokkal, valamint az
          európaitól markánsan eltérő szemléletmódokkal.
–         Konfliktusok, okaik és feloldásuk, és a béke elősegítése; a biztonság és a destabilizáló
          tényezők – például a szegénység, a bűnözés, a környezetkárosodás, az erőforrások
          szűkössége, az egyenlőtlen fejlődés, a pénzügyi instabilitás és az eladósodás – közötti
          kapcsolat; terrorizmus, okai és következményei; a biztonságot érintő politikák, a polgári
          lakosság és a katonaság közötti viszonyra, valamint a bizonytalanságokra vonatkozó
          percepciók.
Mindkét területen foglalkozni kell Európa nagyvilágban betöltött szerepével, a multilateralizmus és
a nemzetközi jog fejlődésével, a demokrácia és az alapjogok előmozdításával (ezen belül különösen
az ezekkel kapcsolatos eltérő szemléletmódokkal), valamint azzal, hogyan látják Európát kívülről.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                           L 400/205
• A polgár az Európai Unióban
Az EU jövőbeli fejlődésével összefüggésben a tevékenység célja egyrészt a demokratikus
„tulajdon” tudatának és a polgárok aktív részvételének előmozdításával, valamint a minden szinten
hatékony és demokratikus kormányzással összefüggő kérdések – többek között a polgárok
részvételét és a köz- és magánszféra szereplői közötti együttműködést fokozó innovatív
kormányzási eljárások –, másrészt az Európában jelen lévő kulturális, vallási, intézménybeli, jogi,
történelmi, nyelvi és értékbeli különbségek és hasonlóságok megértésének javítása. A kutatás a
következő kérdésekkel foglalkozik:
–        Részvétel (beleértve a fiatalok, a kisebbségek, valamint a férfiak és nők részvételével
          összefüggő szempontokat), képviselet, számonkérhetőség és legitimitás; az európai
          közszféra, a média és a demokrácia; a kormányzás különböző formái az EU-ban, beleértve
          a gazdasági és jogi kormányzást, a köz- és a magánszféra szerepét, a politikák alakításának
          folyamatait és lehetőségeit; a civil társadalom szerepe; állampolgárság és jogok; a bővítés
          hatásai; valamint a népesség ezekhez fűződő értékei;
–        az Európán belüli különbözőségek és azonosságok, ezen belül különösen ezek történelmi
          gyökerei és fejlődése; az intézménybeli különbségek (beleértve a normákat, a gyakorlatot
          és a jogot is); a kulturális örökség; az európai integrációról és a bővítésről alkotott
          különböző elképzelések és várakozások, ezen belül különösen a népesség nézetei;
          azonosságok, beleértve az európai azonosságtudatot; az egymás mellett élő kultúrákkal
          kapcsolatos szemléletmódok; a nyelv, a művészet és a vallások szerepe; attitűdök és az
          értékek.
 ---pagebreak--- L 400/206         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
• Társadalmi-gazdasági és tudományos mutatók
A mutatók szakpolitikákban történő felhasználásának javítása érdekében a tevékenység célja
mélyebben megérteni, hogyan használják őket a szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában,
valamint javaslatokat tenni fejlesztésükre és használati módjuk javítására. A kutatás a következő
kérdésekkel foglalkozik:
–         a szakpolitikai célkitűzések meghatározásában, a szakpolitikák kidolgozásában és
          végrehajtásában, több területen, a makroszinttől a mikroszintig terjedően a mutatók
          használati módja, a meglévő mutatók alkalmassága és használata, elemzésük technikái,
          valamint az új mutatókra és mutatócsoportokra irányuló javaslatok.
–         hogyan lehetne a tényadatokon alapuló szakpolitikákat jobban alátámasztani mutatókkal és
          a mutatók használati módjaival; a többcélú szakpolitikákat, a szakpolitikák
          összehangolását és a szabályozást szolgáló mutatók; e mutatók hivatalos statisztikákkal
          történő alátámasztása;
–         a mutatók és a kapcsolódó megközelítésmódok alkalmazása a kutatási programok
          értékelésében, ezen belül különösen a hatásvizsgálatokban.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/207
• Előrejelzési tevékenységek
A tevékenység célja a nemzeti, a regionális, a közösségi és más politikai döntéshozók számára
olyan ismeretek biztosítása, amelyek alapján előre behatárolhatók a hosszú távú kihívások és azok a
közös érdekek, amelyek segíthetnek a szakpolitikák kidolgozásában. Ezen belül négyféle
tevékenységre kerül sor:
–        –      Széles körű előrejelzések készítése korlátozott számú kulcsfontosságú közösségi
          kihívás és lehetőség tekintetében, olyan kérdések vizsgálatával, mint az öregedés, a
          migráció, a tudás megszerzésének és terjesztésének globalizálódása, a bűnözésben beálló
          változások és a fontosabb kockázatok jövője és következményei.
–        Összpontosítottabb tematikus előrejelzések készítése a fellendülőben lévő és a meglévő
          kutatási területek közül többet is érintő új területek alakulásáról és a tudományágak
          jövőjéről.
–        Az európai és más kutatási rendszerekre és politikákra, valamint az érintett főbb szereplők
          jövőjére vonatkozó előjelzések.
–        A nemzeti és/vagy regionális előrejelzési tevékenységek körében a kölcsönös tanulás és
          együttműködés; az európai uniós, a harmadik országokban folytatott és a nemzetközi
          előrejelzési tevékenységek összehangolása.
 ---pagebreak--- L 400/208        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
Nemzetközi együttműködés
A kutatás erőteljes nemzetközi dimenziójára tekintettel a téma valamennyi területén ki kell alakítani
nemzetközi együttműködést. A partnerországok és Európa igényeinek megfelelően, többoldalú és
kétoldalú alapon egyedi nemzetközi együttműködési cselekvéseket kell végrehajtani néhány
kiválasztott tématerületen. Újonnan felmerülő igények és előre nem látható politikai igények
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható szakpolitikai igények
Az újonnan felmerülő igényekre irányuló kutatás lehetőséget ad a kutatóknak arra, hogy az
előzőekben nem meghatározott területeken is foglalkozhassanak a kutatási kihívások
meghatározásával és megválaszolásával. Bátorítani fogja az Európa előtt álló, széles körben
mindeddig meg nem vitatott kihívásokkal, valamint a problémák, a kilátások és a tudományágak
más, érdeklődésre számot tartó lehetséges kombinációival kapcsolatos innovatív gondolkodást. Az
előre nem látható politikai igények tekintetében is kell végrehajtani kutatást, és ennek során intenzív
konzultációt kell folytatni a szakpolitikákban érintettekkel.
9.        Világűr
Célkitűzés
A GMES-re és hasonló alkalmazásokra összpontosító európai űrprogram támogatása a polgárok,
valamint az európai űripar versenyképességének javára. Ez hozzájárul az európai világűr-politika
kialakításához, amely kiegészíti a tagállamok és más kulcsszereplők, különösen az Európai
Űrügynökség (ESA) erőfeszítéseit.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/209
Megközelítés
A Közösség ezen a területen hozzájárul a felhasználói követelményeken és a szakpolitikai
célkitűzéseken alapuló közös célkitűzések jobb meghatározásához; a tevékenységek
összehangolásához, az átfedések elkerüléséhez, az interoperabilitás elősegítéséhez, valamint a
költséghatékonyság javításához. Hozzájárul a szabványok meghatározásához is. Az európai világűr-
politika1 a hatóságok és a döntéshozók céljait szolgálja, és eközben erősíti az európai ipar
versenyképességét. A világűr-politika megvalósítása egy európai űrpolitikán keresztül történik, a
hetedik keretprogram pedig a többi, köz- és magánszférabeli európai résztvevő kutatási és
technológiafejlesztési cselekvéseihez nyújt támogatást vagy kiegészítést.
E téma tevékenységei támogatják a közösségi szakpolitikai célkitűzések megvalósítását, például a
mezőgazdaság, az erdészet, a halászat, a környezetvédelem, a távközlés, a biztonság, a fejlesztés, az
egészségügy, a humanitárius segítségnyújtás, a közlekedés, a tudomány és az oktatás területén, és
egyúttal biztosítják Európa részvételét a regionális és a nemzetközi együttműködésben. A világűrbe
telepített eszközök a tervek szerint hozzájárulnak majd a felsorolt területek némelyikén a
bűnüldözéshez is.
Az ezen prioritási cél körébe tartozó tevékenységek, különösen az Európában már létező
képességek felhasználására összpontosítva, elsősorban a következőkre irányulnak: a világűrbe
telepített eszközökben rejlő lehetőségek kiaknázása új alkalmazások, különösen a GMES (globális
környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) használatában, amely a Galileo rendszerrel együtt az
európai világűr-politika zászlóshajója, valamint világűr-felderítési erőfeszítések; továbbá az
Európai Unió stratégiai szerepét alátámasztó segítő technológiák.
1
        „Az európai világűr-politika alapjairól” – COM(2005) 208.
 ---pagebreak--- L 400/210        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
Az alkalmazásorientált tevékenységek a tervek szerint kiegészítik az „Együttműködés” egyedi
program más témáiban (a „Környezetvédelem” témában a földmegfigyeléssel és a GEOSS
rendszerrel kapcsolatban, valamint az „Információs és kommunikációs technológiák” témában)
végzett tevékenységeket. Tematikus szinergiákat kell kialakítani a többi egyedi program keretében
végrehajtott kapcsolódó cselekvésekkel. Kiegészítő tevékenységekre a versenyképességi és
innovációs keretprogram és az oktatási és képzési program keretében is kerül sor.
Az e témában folytatandó kutatási és technológiaátadási tevékenységek különösen vonzók lehetnek
azon kis- és középvállalkozások számára, amelyek innovatív technológiákat fejlesztenek, amelyek
szeretnének mélyebben megismerkedni a világűrhöz kapcsolódó új technológiai lehetőségekkel
(spin-in), vagy szeretnék a világűr számára már kifejlesztett technológiáikat más piacokon is
hasznosítani (spin-off).
A világűrrel foglalkozó tevékenységek egyes részeinek irányítása átadható meglévő külső
szervezeteknek, például az Európai Űrügynökségnek1, vagy más európai vagy nemzeti szintű
jogalanynak vagy szervezetnek. A GMES esetében a kutatási tevékenységek közös technológiai
kezdeményezés formájában hajthatók végre (lásd a III. mellékletet).
1
        Az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség között létrejött keretmegállapodásnak
        megfelelően (HL L 261., 2004.8.6., 64. o.).
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                            L 400/211
Tevékenységek
• Világűrbe telepített alkalmazások az európai társadalom szolgálatában
–         Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES)
A tevékenység célja olyan alkalmas műholdas megfigyelő és korai előrejelző rendszerek
kifejlesztése, többek között a polgárok biztonsága érdekében, amelyek egyedülálló és globálisan
elérhető adatforrást képeznek, valamint e rendszerek mindennapos felhasználásának megszilárdítása
és fejlődésének ösztönzése. A program emellett támogatja olyan operatív GMES-szolgáltatások
kifejlesztését – a vészhelyzetre reagáló, a szárazföldi ellenőrző és a tengeri hajózási „gyorsított
szolgálattal” kezdve –, amelyek révén a döntéshozók hatékonyabban előre jelezhetik a
válsághelyzeteket és a környezeti és biztonsági jellegű problémákat, és kezelhetik a természeti
katasztrófákat, valamint mérsékelhetik ezek következményeit. Kívánatos, hogy a kutatási
tevékenységek jelentősen járuljanak hozzá a világűrbe telepített forrásokból összegyűjtött GMES-
adatok minél szélesebb körű felhasználásához, valamint olyan komplex termékek kialakításához,
amelyek ezeket az adatokat más figyelőrendszerekből származó adatokkal integrálva, hatékony
adatintegrációt és információkezelést megvalósítva információt és megrendelőre szabott
szolgáltatásokat nyújtanak végfelhasználók számára. Amennyiben szükséges, más műholdas
technológiákat (pl. kommunikáció, navigáció) is a GMES-szolgáltatások fejlesztése keretében
integrálnak. Kívánatos továbbá, hogy a tevékenységek járuljanak hozzá a megfigyelést megvalósító
technológiák és a kapcsolódó műszertechnológiák fejlesztéséhez, szükség szerint új világűrbe
telepített rendszerek kifejlesztéséhez vagy a meglévők interoperabilitásának fokozásához, továbbá
annak elősegítéséhez, hogy ezek felhasználhatók legyenek konkrét igényeket kielégítő operatív
vagy az operatív szakot megelőző szolgáltatásokban. A kutatásnak továbbá támogatnia kell a
fenntartható, világűrbe telepített és in situ (földi és légi) rendszerek fejlesztését, különösen a
következők céljára: szárazföldi ellenőrzés, óceánok ellenőrzése és válságkezelés, a kiemelt
fontosságú területeken gyakori és nagy felbontású képekkel, ideértve az érzékeny, városi és gyorsan
fejlődő területeket is; kockácat-megelőzés és kockázatkezelés, valamint mindennemű vészhelyzet
esetére, növelve a konvergenciát a nem– világűr jellegű rendszerekkel.
 ---pagebreak--- L 400/212        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
• A környezetvédelem területén szükség van a megújuló erőforrások (mint például a növényzet
   vagy az erdők), a vizes területek, az elsivatagosodás, a talajtakarók – beleértve a havat és jeget is
   – állapotával és fenntartható használatával, valamint a földhasználattal, az élelmiszer-ellátással, a
   mezőgazdasági környezettel és a halászattal, a szén-dioxid-elnyelőkkel és a szénkészletekkel; a
   légköri folyamatokkal és a vegyiparral; valamint a tengerek állapotával kapcsolatos független
   tudás megszerzésére. Számításba jön még az EK 6. környezetvédelmi cselekvési tervének az
   éghajlatváltozás, valamint a levegő-, a talaj- és a vízminőség megfigyelésére vonatkozó
   környezetpolitikai szegmense.
• A biztonság területén az igények között szerepel a szükséghelyzeti segítő válaszadásban és
   válságkezelésben felhasználandó adatok és információk beszerezhetőségének,
   hozzáférhetőségének és cseréjének javítása. Támogatni kell a természeti és technológiai
   veszélyforrásokkal kapcsolatos megelőzést / kárenyhítést, megfigyelést, kockázatkezelést és
   kockázatértékelést, valamint a természeti katasztrófákhoz (például erdőtüzek, áradások,
   földrengések) és a humanitárius válságokhoz (menekültek, országon belül kitelepített személyek
   stb.) kapcsolódóan a szükségletek kellő szintű felméréséhez és a szükséghelyzeti tervezéshez
   szükséges humanitárius segítségnyújtást. Mérlegelni kell a közösségi politikák végrehajtásához
   szükséges támogatás nyújtását is, például a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén
   alapuló térség kialakításában és a határőrizet területén.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                           L 400/213
–         Biztonsági vonatkozások (a biztonsági tárgyú és a GMES-re irányuló kutatást kiegészítő
          tevékenység)
A SPASEC jelentése1 rámutatott arra, hogy a világűrhöz kapcsolódó szolgáltatások olyannyira
fontos szerepet töltenek be az európai társadalom jóléte szempontjából, hogy a világűrhöz kötődő
kritikus infrastruktúra védelmét prioritásként kell kezelni. Ehhez szükség lehet a világűrbe telepített
eszközök felügyeletét és a földi infrastruktúra védelmét ellátó szolgáltatásokra és képességekre. A
világűrbe telepített eszközök felügyeletét végző rendszer például információkkal szolgálhat a
műholdak legfontosabb jellemzőiről (keringési pálya adatai, aktivitási állapot) vagy a potenciális
fenyegetést jelentő űrszemét fő jellemzőiről (például röppályájáról, fizikai jellemzőiről), és
megbízható tájékoztatást adhat a világűrben tapasztalható időjárásról vagy a földközeli
objektumokról. Ezen a területeken megvalósíthatósági tanulmányok készítésére és demonstrációs
projektek támogatására kerülhet sor.
–         Műholdas hírközlési alkalmazások
A tevékenység célja innovatív, a globális elektronikus hírközlési hálózatokba közvetlenül integrált,
a polgárokat és a vállalkozásokat szolgáló műholdas hírközlési alkalmazások és szolgáltatások
támogatása a polgári védelemben, a biztonság területén, az e-kormányzásban, a távorvoslásban, a
távoktatásban, a felkutatási és mentési feladatokban, az idegenforgalomban és a szabadidős
tevékenységekben, a közlekedésben, beleértve a járműparkok irányítását és a személyes navigációt,
a mezőgazdaságban, az erdészetben és a meteorológiában történő felhasználásra. A kutatás
hangsúlyt fektet az új alkalmazásokra, a telepítési és demonstrációs tevékenységekre és az operatív
szakot előkészítő rendszerekre azokon a területeken, ahol a műholdas hírközlés hatékonyan
elégítheti ki a downstream GMES-szolgáltatásokkal kapcsolatos igényeket.
1
        A világűrrel és biztonsággal foglalkozó szakértői testület jelentése (2005. március)
 ---pagebreak--- L 400/214         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
• A világűr felderítése
          –     A tevékenység célja a világűr felderítése területén K+F támogatás nyújtása és a
                tudományos hozzáadott érték maximalizálása az Európai Űrügynökség vagy más
                európai vagy nemzeti szintű jogalany vagy szervezet kezdeményezéseivel való
                szinergiákon keresztül, beleértve ezek technológiaátadási vonatkozásait, valamint a
                hozzáférés megkönnyítése a tudományos közösség számára az európai űrprogram
                keretében végzett világűr-felderítési projektek során nyert eredményekhez /
                adatokhoz. A kutatást különösen támogató cselekvések, megvalósíthatósági
                tanulmányok és az operatív szakot előkészítő projektek formájában kell végezni.
                Figyelembe kell venni a következő dimenziókat is: a tevékenységekben rejlő
                nemzetközi együttműködési lehetőségek, valamint a tudatosság fenntartásának és az
                eredmények terjesztésének fontossága.
          –     Támogató cselekvéseket és megvalósíthatósági tanulmányokat terveznek a világűrbe
                telepített teleszkópok és detektorok kifejlesztését célzó erőfeszítések, valamint az
                űrtudományban végzett adatelemzés jobb összehangolása érdekében. Az ennek
                keretében végzett tevékenység kiegészíti a vonatkozó nemzeti és nemzetközi
                programokat (nevezetesen az ESA programjait), és a nemzetközi együttműködés
                lehetőségeit vizsgálja majd.
• KTF a világűrben végzett tevékenységek alapjainak megerősítésére
–         Űrtechnológia
          A tevékenység általános célja az európai világűr-technológiai ágazat általános
          versenyképességének, költséghatékonyságának és független hozzáférésének javítása.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/215
         Ez a cél különösen az űrkutatás, valamint az űrszállítást is magában foglaló hosszú távú
         igények teljesítése érdekében való fejlesztés révén érhető el, például az alábbiak által: a
         hosszú távú igények felmérése; a végfelhasználó elvárásait figyelembe vevő rendszertani
         kutatásban való részvétel; valamint az űrszállítási rendszerek és hajtóműrendszerek
         következő generációjára irányuló upstream technológiai kutatásban való részvétel.
–        Űrtudomány
         A tevékenység célja, hogy hozzájáruljon az űrtudományban használandó fejlett
         technológiák kifejlesztéséhez. Az űrtudomány nem csupán mély betekintést tesz lehetővé a
         világegyetem felépítésébe, gondoskodik Földünk és a Naprendszer jobb megértéséről és új
         szemléletmódot ad a biogyógyászattal, valamint az élet- és fizikai tudományokkal
         kapcsolatban, hanem emellett erőteljesen ösztönzi olyan technológiák fejlesztését,
         amelyeknek számos későbbi alkalmazása válik a társadalom javára. A 7. keretprogramnak
         a folyamatban lévő tudományos programokat azokon a területeken kell kiegészítenie,
         amelyekre azok nem terjednek ki, és támogatnia kell többek között a nemzetközi űrállomás
         fedélzetén folyó tudományos tevékenységet. Ugyancsak sor kerül a tudományos adatok –
         beleértve a korábbi projektek során szerzett adatokat – hozzáférhetőségének elősegítését
         szolgáló támogató tevékenységekre.
Nemzetközi együttműködés
A világűr felderítése és kiaknázása természeténél fogva globális természetű vállalkozás. A világűrre
irányuló hatékony nemzetközi együttműködés javítja az Európai Unió világpolitikai pozícióit,
megerősíti gazdasági versenyképességét és növeli magas szintű tudományos tevékenységének
elismertségét. A világűrrel kapcsolatos együttműködés támogatja továbbá a Közösség külpolitikai
célkitűzéseit is (például a fejlődő és a szomszédos országok támogatásában).
 ---pagebreak--- L 400/216         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
E tekintetben a nemzetközi űrkutatási együttműködés átfogó stratégiájának kialakítására, valamint a
valamennyi érintett európai szereplőt magában foglaló hatékony koordinációs mechanizmus
kidolgozására kell összpontosítani.
A világűrt kitüntetett ágazatként kell kezelni a nemzetközi kapcsolatok építésében, különösen a
legfontosabb és a fellendülőben lévő űrhatalmak, mint például az Oroszországgal, az Amerikai
Egyesült Államokkal, Kínával, Indiával, Kanadával, Japánnal, Ukrajnával, valamint az
űrtevékenységet folytató többi országgal folytatott együttműködésben.
Erőfeszítéseket kell tenni a fenntartható fejlődést és a természeti katasztrófák és a humanitárius
válságok összefüggésében a kockázatok megelőzését támogató, a világűrre alapozott megoldások
használatának elősegítése érdekében, különösen az afrikai kontinensen. Mindez jól illeszkedik a
GMES révén a környezetvédelmi1 és biztonsági megfigyeléssel kapcsolatban alkalmazott globális
megközelítéshez.
A hatékony együttműködés jobb lehetőségeinek megteremtése érdekében, valamint azzal a céllal,
hogy az európai űrprogramba bekapcsolódjanak az űrtudomány legjobb nemzetközi szakértői,
egyedi együttműködési tevékenységek keretei között két- és többoldalú projekteket, nemzetközi és
globális kezdeményezéseket, valamint a fellendülőben lévő gazdaságokkal és a fejlődő országokkal
együttműködést kell megvalósítani. A tevékenységek része lesz a nemzetközi
kötelezettségvállalások teljesítésének értékelése és ellenőrzése.
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható politikai igények
Az újonnan felmerülő igényekre irányuló kutatás elősegíti az űrkutatás területén a
technológiafejlesztés innovatív megoldásait, valamint a más területeken (például az erőforrás-
gazdálkodásra, a biológiai folyamatokra vagy az új anyagokra irányuló kutatásban) történő
esetleges alkalmazást és felhasználást. Az előre nem látható politikai igényekre irányuló kutatás
például a fejlődő országokat támogató, világűrre alapozott megoldások igénybevételét, valamint
egyes közösségi szakpolitikákhoz kapcsolódóan és a társadalmi integráció elősegítése érdekében
újfajta, a világűrbe telepítendő megfigyelési és hírközlési eszközök fejlesztését célozhatja.
1
         Például a Kiotói Jegyzőkönyv, az elsivatagosodás elleni harcról szóló ENSZ-egyezmény, a
         biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény, a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2002-
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/217
10.      Biztonság
Célkitűzés
A szükséges képességek kiépítését szolgáló technológiák és tudás létrehozása a polgárok
biztonságának szavatolásához olyan veszélyek vonatkozásában, mint például a terrorizmus, a
természeti katasztrófák és a bűnözés, tiszteletben tartva az emberi alapjogokat, ideértve a
magánéletet is; a meglévő technológiák optimális és összehangolt használatának biztosítása az
európai polgári biztonság javára; továbbá a polgári biztonsági megoldások szolgáltatói és használói
közötti együttműködés serkentése, az európai biztonsági iparág versenyképességének javítása, és a
biztonsági rések csökkentése érdekében célzottan a missziókra irányuló kutatási eredmények
felmutatása.
Végrehajtás
Európa biztonsága a jólét és a szabadság előfeltétele. A biztonsággal foglalkozó kutatási téma
kizárólag a polgári alkalmazásra összpontosít, és támogatja a biztonsági szempontból lényeges
közösségi politikákat és kezdeményezéseket, például a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség létrehozását (beleértve az EU egészségbiztonsági programját1), a
polgári védelmet (beleértve a természeti és az ipari katasztrófákat), az energetikát, a
környezetvédelmet és a külső politikákat. Ezen keresztül a téma hozzájárul a növekedéshez, a
foglalkoztatáshoz és az európai biztonsági ipar versenyképességéhez. Mindez elősegíti a különböző
nemzeti és nemzetközi résztvevők együttműködését és tevékenységének összehangolását annak
érdekében, hogy elkerülhető legyen a feleslegesen végzett munka, és lehetőség szerint
kihasználhatók legyenek a szinergiában rejlő előnyök. A tevékenység célja a képességekben
mutatkozó hiányok kitöltése, és Európa biztonsági igényei tekintetében egyértelmű hozzáadott érték
nyújtása. A téma egészében vezérelv a magánélet és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartása.
Nem tartoznak a körébe a halálos és/vagy romboló fegyverekkel kapcsolatos technológiák.
        es világszintű csúcstalálkozó következtetései, valamint a G-8 csoport 2005-ös
        csúcstalálkozójának következtetései.
1
        Ennek célja a biológiai és/vagy vegyi hatóanyagok szándékos környezetbe juttatása esetére a
        felkészültség és a válaszadási képesség javítása.
 ---pagebreak--- L 400/218        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         30.12.2006
Kötelezővé kell tenni a bizalmas jellegre vonatkozó külön követelményeket, de a kutatási
eredmények átláthatósága nem szükségtelenül korlátozandó. Ki kell jelölni továbbá azokat a
területeket, amelyek lehetővé teszik a kutatási eredmények jelenlegi átláthatóságát.
E nem védelmi jellegű közösségi szintű tevékenységek négy, politikailag jelentős horderejű és a
fenyegetések és a biztonságot potenciálisan érintő események tekintetében európai többletértékkel
rendelkező konkrét kihívásoknak megfelelően kijelölt polgári biztonsági célterületre, valamint
három horizontális területre irányulnak. Mindegyik biztonsági célterület hat fázissal foglalkozik,
amelyek időben és hangsúlyban eltérnek egymástól. A hat fázis a következő: felismerés
(eseményorientált), megelőzés (fenyegetésorientált), védelem (célorientált), felkészülés
(műveletorientált), válaszadás (válságorientált) és kárenyhítés (következményorientált); azt írják le,
mi a teendő az egyes fázisokban. Az első négy fázis az esemény elkerülését és potenciális negatív
hatásainak csökkentését célzó teendőket jelenti, az utolsó kettő pedig az eseményből adódó
helyzettel és a hosszabb távú következményekkel való együttélésről szól.
A polgárok biztonságáért felelős személyeknek az egyes biztonsági célterületek egyes fázisaiban a
képességek különböző együtteseivel kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan megbirkózzanak
az egyes fenyegetésekkel és eseményekkel. Ezek a képességek arra utalnak, hogyan kell a teendőket
ellátni, és számos esetben több fázisban és/vagy biztonsági célterületen is felhasználhatók. A
képességekre ismeretek, technológiák és szervezeti intézkedések alkalmas együttese alapján lehet
szert tenni. E téma keretébe tartoznak a fejlett tudás és technológiák közötti hatékony
kapcsolódások biztosítása, a különböző műveletek terén működő, közös IKT-rendszerek jobb
felhasználása, valamint a kidolgozott folyamatok és azoknak a különböző végfelhasználók általi
tényleges végrehajtása Európa biztonsági képességeinek fokozása érdekében.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                            L 400/219
A kutatás különösen a képességekben megmutatkozó hiányok betöltésére összpontosít a konkrét
célterülethez szükséges technológiák és készségek kialakítása révén, „fentről lefelé” megközelítés
alkalmazásával, amelyet a célokkal és a prioritásokkal összhangban a végfelhasználókkal fenntartott
párbeszéd irányít. A hatóságokat, a magánszektort és az EU polgárait, mint a biztonsági kutatás
végfelhasználóit, teljes mértékben be kell vonni a szükséges biztonsági kutatási igények
meghatározásába. „Rendszerelemző” szemléletet kell alkalmazni a polgári biztonság
hiányosságainak, valamint azok konkrét célterületeken jelentkező K+F igényeinek elemzéséhez. E
tevékenységek körébe tartozik a polgári vállalkozások biztonsági követelményeinek elemzése. A
kutatási igények ennek megfelelő azonosítása az e témában folytatott kutatásnak folyamatosan
meglévő, fontos eleme.
A fentiekben leírt, a képességekben mutatkozó hiányokra irányuló megközelítést „lentről felfelé”
megközelítés egészíti ki, amely technológiákat tár fel és vizsgál annak érdekében, hogy értékelje,
azok mennyiben használhatók az európai biztonság fokozására. Fontos szempont, hogy ki kell
használni a kínálati oldalon jelentkező kiválóságot (pl. ipar, egyetemek, kutatóközpontok) az
innovatív biztonsági megoldások felkarolása érdekében.
A kutatás multidiszciplináris és célterület-orientált, a technológia- és módszerfejlesztéstől a
technológiák és rendszerek integrálásáig, demonstrációjáig és igazolásáig terjed. A minél nagyobb
alkalmazási terület érdekében ösztönzik a többcélú technológiákat, a rendelkezésre álló és a
kialakulóban lévő technológiák közötti termékeny kölcsönhatások előmozdítása és e technológiák
polgári védelmi célú felhasználása. A biztonsági kutatással foglalkozó téma célja, hogy olyan
közép- vagy hosszú távú, hatásos megoldások szülessenek, amelyek megfelelően alkalmazhatók és
innovatívak a vonatkozó veszélyek legyőzéséhez. E kutatás a polgári biztonságot érintő, más
témakörökben elvégzett technológiaorientált és rendszerorientáltabb kutatást is kiegészíti és
egységes keretbe foglalja.
 ---pagebreak--- L 400/220        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
A biztonsági kutatás egyedi végrehajtási szabályokat igényel, amelyek tekintetbe veszik annak
különleges jellegét, védelmet biztosítanak a biztonsággal kapcsolatos érzékeny információknak, és a
tagállamok és a végfelhasználók részére megfelelő információval szolgálnak az eredményekről.
A kutatás kizárólag a polgári célú biztonsági alkalmazásokra összpontosít. Mivel azonban vannak
olyan területek, amelyeken az érintett technológiák polgári és katonai alkalmazásokban egyaránt
felhasználhatók, alkalmas keretet kell létrehozni az Európai Védelmi Ügynökség tevékenységeivel
való összehangolásra. Emellett, a kölcsönös tájékoztatás és a felesleges kettős finanszírozás
elkerülése érdekében biztosítani kell a biztonsági kutatás más nemzeti és európai szintű
tevékenységekkel való koordinálását.
A kis- és középvállalkozások (KKV-k), valamint a polgárok biztonságáért felelős hatóságok és
szervek részvételét a téma tevékenységeiben egyformán bátorítani kell. Az Európai
Biztonságpolitikai Kutatási Tanácsadó Bizottság (EBKTB)1 által kidolgozott hosszabb távú kutatási
menetrend támogatást ad a témában végrehajtandó kutatás tartalmának és szerkezetének
meghatározásához.
1
        A bizottság a „biztonsági kutatásokat előkészítő cselekvés” (PASR, 2004–2006) hároméves
        időtartama alatt jött létre.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/221
Tevékenységek
A tevékenységek a következő biztonsági célterületekre irányulnak:
• A polgárok biztonsága: A tevékenység a potenciális, transznacionális jelentőségű események
   kockázati vonatkozásaira, például az elkövetőkre, az általuk alkalmazott vagy támadási
   mechanizmusként használt felszerelésre és erőforrásokra összpontosít. A célterület több
   képességet igényel, amelyek javarészt elsősorban a „felismerés”, a „megelőzés”, a „felkészülés”
   és a „válaszadás” fázisához kapcsolódnak. A cél egyrészt az események elkerülése, másrészt
   potenciális következményeik mérséklése. A polgári védelem biztosításához – beleértve a
   biológiai biztonságot, valamint a bűnözés és a terrortámadások jelentette veszély elleni védelmet
   is – szükséges képességek kiépítése érdekében súlyt kell helyezni például a következő
   kérdésekre: a (például vegyi, biológiai, sugárzási vagy nukleáris) veszély tudatosítása (például
   információk gyűjtése, rendszerezése, feldolgozása, megosztása; riasztás), felderítés (például
   veszélyes anyagok, robbanóanyagok, biológiai vagy kémiai hatóanyagok, egyének vagy
   csoportok, gyanús viselkedés), azonosítás és igazolás (pl. személyeké, az anyagok típusáé és
   mennyiségéé), megelőzés (például a pénzforrásokhoz való hozzáférés, a pénzmozgások és a
   pénzügyi rendszerek ellenőrzése), a készültség (például kockázatelemzés; a vegyi, biológiai,
   sugárzási vagy nukleáris veszélyek elleni védekezés, a szándékosan környezetbe juttatott
   biológiai és vegyi hatóanyagok ellenőrzése; a stratégiai tartalékok szintjének felmérése:
   munkaerő, képességek, felszerelés, fogyasztási cikkek; a nagy kiterjedésű események
   vonatkozásában stb.), semlegesítés (pl. rakéták, kommunikáció, járművek, roncsolásmentes
   rendszerek) és a terrortámadások hatásainak féken tartása, valamint a bűnüldözési
   adatfeldolgozás.
 ---pagebreak--- L 400/222         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
• a tevékenység az elkövetés célpontjaira összpontosít. A tevékenység a transznacionális
   jelentőségű események vagy katasztrófák célpontjaira összpontosít; infrastruktúra például a nagy
   rendezvények helyszíne, a politikai (például parlamenti épületek) vagy szimbolikus (például
   bizonyos műemlékek) szempontból jelentős helyszínek; közmű például az energia- (olaj,
   villamos energia, gáz) és a vízellátó rendszer, a közlekedés (beleértve a légi, a tengeri és a
   szárazföldi közlekedést is), a hírközlés (beleértve a műsorszórást is), a pénzügyi, közigazgatási
   és közegészségügyi intézmények stb. E célterület több képességet igényel, amelyek javarészt
   elsősorban a „védelem” fázisához, de a „felkészülés” fázisához is kapcsolódnak. A cél egyrészt
   az események elkerülése, másrészt potenciális következményeik mérséklése. A szükséges
   képességek kialakítása érdekében többek között a következő kérdések kapnak hangsúlyt: a
   fizikai infrastruktúrában és ennek üzemében fellelhető gyenge pontok elemzése, modellezése és
   értékelése; a meglévő és a jövőben létesülő köz- és magántulajdonú kritikus hálózatos
   infrastruktúrák, rendszerek és szolgáltatások biztosítása fizikai, logisztikai és funkcionális
   oldalról; az esemény bekövetkeztekor gyors reakciót lehetővé tévő védekező és
   riasztórendszerek; az esemény egymást követő hatásai elleni védelem, új, biztonságos
   infrastruktúrák és közművek kiépítési kritériumainak meghatározása.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/223
• Intelligens határőrizet és a határok biztonsága: A tevékenység a határok biztonságával
   kapcsolatos európai stratégia egymást követő rétegeivel kapcsolatos kérdésekre irányul, kezdve a
   nagykövetségek és a konzuli képviseletek vízumkérelmezési eljárásaival (1. szint), folytatva a
   határokon átnyúló együttműködéssel (2. szint), a szárazföldi, kikötői és repülőtéri
   határátkelőkön, valamint a zöld és kék határ határátkelőin végrehajtott intézkedésekkel (3. szint),
   befejezve végül az európai külső határokon belüli tevékenységekkel (4. szint), mint például az
   információcsere, a kompenzációs intézkedések, a schengeni információs rendszer (SIS),
   valamint az igazságügyi és rendőri, vámügyi és határőrizeti együttműködés. A célterület több
   képességet igényel, amelyek javarészt elsősorban a „felismerés”, a „megelőzés” és a „védelem”
   fázisához kapcsolódnak. A cél egyrészt az események elkerülése, másrészt potenciális
   következményeik mérséklése.
   A szükséges képességek kialakítása érdekében többek között a következő kérdések kapnak
   hangsúlyt: a határátkelőhelyeken alkalmazott valamennyi, biztonsági szempontból lényeges
   (például a belépni kívánó személyek személyazonosságának megállapítására, személyek és áruk
   jelenlétének nem invazív kimutatására, anyagok nyomon követésére, mintavételezésre,
   térfigyelésre, ezen belül különösen adatok begyűjtésére és elemzésére, stb. szolgáló) rendszer,
   berendezés, eszköz és folyamat hatékonyságának és eredményességének fokozása; Az európai
   szárazföldi és tengeri határok biztonságának növelése (például járművek nem invazív és víz
   alatti kimutatásával, járművek nyomon követésével, térfigyeléssel, ezen belül különösen adatok
   begyűjtésével és elemzésével, felügyelettel, távoli műveletekkel stb.); tengerbiztonság; az
   (illegális) migrációs mozgások elemzése és kezelése. Létre kell hozni az Európai Unió
   Tagállamainak Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai
   Ügynökség tevékenységeivel való koordináció megfelelő keretét.
 ---pagebreak--- L 400/224         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
• A biztonság és védelem helyreállítása válság idején: A tevékenység a különböző
   szükséghelyzeti operatív intézkedéseket, például a polgári védelmet (beleértve a természeti
   katasztrófákat és az ipari baleseteket), a humanitárius segítségnyújtást és a mentési feladatokat
   áttekintő és támogató technológiákra összpontosít. A célterület több képességet igényel, amelyek
   javarészt elsősorban a „felkészülés”, a „válaszadás” és a „kárenyhítés” fázisához kapcsolódnak.
   A cél az esemény következményeinek mérséklése. A szükséges képességek kialakítása
   érdekében többek között a következő kérdések kapnak hangsúlyt: a biztonságot érintő
   eseményekkel (például a szervezetek fellépésének összehangolása és szükséghelyzeti
   kommunikáció, a stratégiai tartalékok, stratégiai készletek stb. felmérése), a válságkezelés
   (integrált riasztási és kezelési eszközök, az esemény értékelése és a prioritásokkal kapcsolatos
   követelmények, heterogén szereplők és források integrálása, kiürítés és elszigetelés, a
   terrortámadások és a bűncselekmények hatásainak semlegesítése és féken tartása stb.), ellenséges
   környezetben történő beavatkozás, a szükséghelyzeti humanitárius segítségnyújtás és a
   biztonságot érintő események következményeinek és egymást követő hatásainak kezelése (pl. a
   közegészségügyi rendszer működése, az üzletmenet folyamatossága, bizalomnövelő
   intézkedések, a társadalom megszakított vagy szétzilált működésének helyreállítása stb.)
   szembeni általános szervezeti és operatív készültség.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/225
A fenti célterületeket a következő horizontális jellegű témakörök támogatják:
• A biztonsági rendszerek integrálása, kölcsönös kapcsolódása és interoperabilitása: a
   hírszerzés, az információgyűjtés és a nemzetbiztonság területével kapcsolatos tevékenység
   megalapozza és/vagy működésükben támogatja a fent felsorolt képességek kialakításához
   szükséges technológiákat, és ennek érdekében többek között a következő horizontális kérdésekre
   összpontosít: a rendszerek, berendezések, szolgáltatások és folyamatok – beleértve a bűnüldözés,
   a tűzoltóság, a polgári védelem és az egészségügy információs infrastruktúráit –
   interoperabilitásának és egymás közötti kommunikációjának javítása, és ezzel párhuzamosan
   megbízhatóságuk biztosítása, a bizalmas adatok védelme és az információk integritása,
   valamennyi tranzakció és feldolgozásuk nyomon követhetősége stb. A tevékenység kiterjed
   továbbá a szabványosítással és a képzéssel (ezen belül különösen a kulturális, humán és
   szervezeti interoperabilitással kapcsolatos képzéssel) összefüggő kérdésekre is.
 ---pagebreak--- L 400/226         HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          30.12.2006
• Biztonság és társadalom: a horizontális jellegű tevékenységet a természettudományok, a
   műszaki tudományok és más tudományterületek, különösen a politika-, a társadalom- és a humán
   tudományok kölcsönhatását mozgósítva kell elvégezni. A tevékenység a célzott kulturális és
   társadalmi-gazdasági, valamint rendszerjellegű kockázatelemzések és forgatókönyvek
   készítésére és más kutatási tevékenységekre összpontosít többek között a következő témákban: a
   biztonság mint folyamatosan változó fogalom (a biztonsággal összefüggő igények átfogó
   elemzése a legfontosabb funkcionális követelmények meghatározásához, a folyamatosan változó
   biztonsági környezethez való igazodás érdekében); katasztrófák miatti kölcsönös függőség,
   sebezhetőség és új veszélyek (például a terrorizmus és a szervezett bűnözés területén); a
   polgárok viselkedése válsághelyzetekben (a terrorizmusról és a bűnözésről alkotott képzetek, a
   tömeg viselkedése, a polgári jogok és a társadalmi-gazdasági védelmi formák közvélemény általi
   megértése, valamint a biztonsági (és védelmi) ellenőrzések elfogadása); a polgárok
   felkészültsége és cselekvési készsége terrortámadás esetén; a hatóságok és a polgárok közötti
   válsághelyzeti kommunikáció kérdései; a fenyegetések közvéleményben való tudatosításával
   összefüggő kérdések; a polgárok felvilágosítása a tagállami és uniós belbiztonsági tanácsadó és
   segítségnyújtó rendszerekről; a terrorcselekmények elkövetőinek vizsgálata viselkedéstani,
   pszichológiai és egyéb lényeges szempontokból; a személyes adatok védelmével és az
   információk integritásával kapcsolatos etikai kérdések. A kutatás a bűnözéssel kapcsolatos, a
   kriminalisztikai helyzetben beálló változások leírására alkalmas statisztikai mutatók
   kifejlesztésére is törekszik.
• A biztonságot érintő kutatás összehangolása és rendszerezése: ez a tevékenység platformot
   biztosít a biztonságot érintő nemzeti, európai és nemzetközi kutatási erőfeszítések
   összehangolásához és rendszerezéséhez, a polgári, a biztonsági és a védelmi tárgyú kutatások
   közötti szinergiák kialakításához, valamint a biztonsági kutatás keresleti és kínálati oldalának
   összehangolásához. A tevékenység mindemellett a vonatkozó jogi feltételek és eljárások
   javításával is foglalkozik.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/227
Nemzetközi együttműködés
A biztonsági tárgyú kutatási tevékenységekben a közösségi politikák belső és külső aspektusaival
összhangban kell nemzetközi együttműködést folytatni. E terület különleges érzékenysége miatt a
nemzetközi együttműködést eseti alapon, az érintett országok tekintetében kell mérlegelni. A
nemzetközi együttműködésre vonatkozóan egyedi követelmények és feltételek a munkaprogramban
írhatók elő.
Egyedi nemzetközi együttműködési tevékenységekre olyan esetekben kerülhet sor, ha kölcsönös
előnyök érhetők el, például a globálisan alkalmazható biztonsági tevékenységek, azaz a nagy
kiterjedésű katasztrófák kezelése területén.
Újonnan felmerülő igények és előre nem látható politikai igények
A biztonságra vonatkozó kutatási téma természeténél és kialakításánál fogva rugalmas. A
tevékenységek lehetővé teszik, hogy a kutatás a ma még ismeretlen biztonsági veszélyekre, többek
között katasztrófákra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikai igényekre is kiterjedjen. Ez a
rugalmasság kiegészíti a fentiekben felvázolt kutatási tevékenységek biztonsági célterületekre
összpontosító jellegét.
 ---pagebreak--- L 400/228        HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
                                            II. melléklet
                               Az összeg tájékoztató jellegű bontása
A tájékoztató jellegű bontás a következő (millió EUR):
         Egészségügy                                                                 6 100
         Élelmiszerek, mezőgazdaság és halászat, biotechnológia                      1 935
         Információs és kommunikációs technológiák                                   9 050
        Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új                        3 475
        gyártástechnológiák
         Energia                                                                     2 350
         Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)                        1 890
         Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)                                4 160
         Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok                                  623
         Világűr                                                                     1 430
         Biztonság                                                                   1 400
        ÖSSZESEN 1,2,3,1                                                             32 413
1
        Beleértve a közös technológiai kezdeményezéseket (köztük a pénzügyi tervet, stb.),
        valamint a koordinációs és nemzetközi együttműködési tevékenységek azon részét, amely a
        témakörökön belül támogatandó.
2
        A cél az, hogy az e program keretében rendelkezésre álló finanszírozásnak legalább 15 %-át
        a KKV-k kapják.
3
        Beleértve az Európai Beruházási Banknak nyújtott 800 millió EUR összegű támogatást a III.
        mellékletben említett „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” számára. A témák
        hozzájárulása arányossági alapon történik, kivéve a „Társadalom-gazdaságtan és humán
        tudományok” témát, amely nem járul hozzá a kockázatmegosztási pénzügyi
        mechanizmushoz.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       L 400/229
        A 2007–2010-es időszakra 400 millió eurós nagyságrendű összeget nyújtanak éves
        részletekben.
1
        Amelyből legalább 210 millió EUR és maximum 250 millió EUR a COST számára, a
        félidős értékeléstől függően. Ezt a pénzügyi hozzájárulást olyan támogatás keretében
        nyújtják, mely a Bizottság valamint a COST által végrehajtó szervként kijelölt jogalany
        közötti támogatási megállapodáson alapul, amely végrehajtó szerv kijelöléséről a Tanács
        Főtitkársága értesíti a Bizottságot és az belekerül a munkaprogramba.
 ---pagebreak--- L 400/230        HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
                                             III. melléklet
                            Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus
A II. melléklettel összhangban a Közösség támogatást nyújt (koordinációs és támogatási
tevékenység) az Európai Beruházási Banknak (EBB), mint a kockázatmegosztási pénzügyi
mechanizmus kockázatmegosztási partnerének. A Közösség és az EBB által társfinanszírozott
kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus célja a magánszektor kutatási, technológiafejlesztési és
demonstrációs (KTF), valamint innovációs befektetéseinek előmozdítása Európa egészében.
A közösségi hozzájárulás növeli a bank kockázatkezelési kapacitását, és ezzel i. nagyobb volumenű
EBB-kölcsön és garancia nyújtását teszi lehetővé adott kockázati szint mellett, és ii. olyan
kockázatosabb európai KTF-cselekvések finanszírozását is lehetővé teszi, amelyek ilyen közösségi
támogatás hiányában nem lennének finanszírozhatók, és így hozzájárul a piaci hiányosságok
leküzdéséhez. Céljai a következők:
• hozzáadott érték nyújtása azokon a területeken, ahol piaci alapon nem biztosítható a szükséges
   finanszírozás; és
• a magánbefektetéseket fellendítő katalizátorhatás.
A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmushoz nyújtott közösségi hozzájárulásra vonatkozó
kötelezettségvállalás a II. mellékletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban történik.
Az EBB a bank alapszabályának, szabályzatának és eljárásainak megfelelően a nemzetközi
pénzpiacokról származó kölcsönöket biztosít és garanciákat nyújt finanszírozó partnereinek.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/231
Az EBB ezt a támogatást „érkezési sorrendben” használja fel a bankon belüli céltartalékképzésre és
tőkeallokálásra a támogatásra jogosult nagy európai KTF-cselekvésekhez nyújtott kölcsönökkel
kapcsolatos kockázatok egy részének fedezése érdekében.
Pénzügyi szempontból végzett értékelése alapján az EBB felméri a pénzügyi kockázat szintjét és
dönt a céltartalékképzés és a tőkeallokálás értékéről.
A kockázatértékelés és a besorolás, valamint a céltartalékképzéssel és a tőkeallokálással
kapcsolatos, ebből következő döntések a Bank strukturált pénzügyi mechanizmus keretében
folytatott rendes eljárásának részét képezik, amelyet a bank részvényesei jóváhagynak és
figyelemmel kísérnek, és amely rendszeresen aktualizálásra és módosításra kerül. Az eljárások a
közösségi hozzájárulás következtében sem változnak.
A közösségi költségvetés szempontjából jelentkező kockázat azokra az összegekre korlátozódik,
amelyeket kifizettek, vagy amelyek kifizetésére kötelezettséget vállaltak. Nem jön létre a közösségi
költségvetés függő kötelezettsége, mivel minden fennmaradó kockázatot az EBB visel.
A támogatás folyósítására többéves terv alapján és az igények változásának figyelembevételével
évente kerül sor. A támogatás évente folyósítandó összegét a munkaprogram határozza meg az EBB
által benyújtott tevékenységi jelentés és előrejelzések alapján.
A többéves tervet valamennyi hozzájáruló téma keretében finanszírozzák, és adott esetben az
arányos hozzájárulás elvével összhangban módosítják.
 ---pagebreak--- L 400/232         HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
A tagállamokkal folytatott alapos konzultációt követően az EBB-vel kötött támogatási
megállapodásban meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a Közösségi alapok
felhasználhatók céltartalékképzésre és tőkeallokálásra. A megállapodás többek között a következő
feltételeket tartalmazza:
• A közösségi KTF-tevékenységek támogathatósága. a KKV-k támogatására indított, a Közösség
   által finanszírozott „közös technológiai kezdeményezések”, együttműködésen alapuló projektek,
   kiválósági és kutatási hálózatok automatikusan támogathatónak minősülnek, amennyiben céljaik
   az ezen egyedi program hozzájáruló témái területéhez tartoznak. A társult országokon kívüli
   egyéb harmadik országokban letelepedett jogalanyok is támogatásra jogosultak, amennyiben
   részt vesznek a hetedik keretprogram közvetett cselekvéseiben, és költségeik közösségi
   finanszírozásra jogosultak.
   Egyéb európai cselekvési formák (mint például az EUREKA) is jogosult támogatásra,
   amennyiben a hozzájáruló témák területéhez tartozó, az európai kutatási elveknek és
   követelményeknek megfelelő kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekkel
   kapcsolatosak, valamint ha a kölcsönfelvevők vagy garantált kedvezményezettek a
   tagállamokban vagy társult országokban letelepedett jogalanyok.
   A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus valamennyi tagállamban és társult országban
   igénybe vehető annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállamban valamennyi jogalany,
   méretétől függetlenül (beleértve a KKV-kat és a kutatási szervezeteket, ideértve az egyetemeket
   is) részesedhessen ebből a támogatásból a támogatható projektekben végzett tevékenységei
   finanszírozása érdekében.
   A kereskedelmi jellegű innovációs tevékenységek a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus
   keretében kizárólag az EBB saját hozzájárulásának felhasználásán keresztül jogosultak
   támogatásra.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/233
   A Szerződés 167. cikke alapján elfogadott [a részvételi szabályokról szóló] rendeletnek
   megfelelően a megállapodás eljárási szabályokat is megállapít az EBB hozzájárulásának
   közösségi felhasználásával kapcsolatos, kellően indokolt esetekben gyakorolt közösségi vétóra
   vonatkozóan.
   A közösségi támogatás által fedezett pénzügyi kockázat mértéke meghatározásának szabályait a
   közösségi hozzájárulás fedezi, és az a kockázati küszöb, amelyen felül az EBB felhasználhatja a
   közösségi támogatást, valamint a megfelelő jövedelem megosztása.
   Az egyes műveletekhez nyújtott közösségi hozzájárulás nagysága az EBB által végzett pénzügyi
   kockázatértékeléstől függ. A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében végzett
   legtöbb művelet tekintetében a céltartalékképzés és a tőkeallokálás teljes összege várhatóan az
   adott művelet névértékének 15–25%-a közé esik. A közösségi hozzájárulás teljes
   céltartalékképzési és a tőkeallokálási összege egyetlen esetben sem haladhatja meg a kölcsön
   vagy garancia névértékének 50%-át. Minden egyes művelet esetében kockázatmegosztásra kerül
   sor.
   Azon feltételek, amelyek mellett a Közösség ellenőrzi az EBB-nek a közösségi hozzájárulással
   kapcsolatos hitel- és garanciaműveleteit, beleértve az EBB finanszírozási partnerein keresztül
   végzett műveleteket is.
Az EBB csak olyan műveletekre használhatja fel a közösségi hozzájárulást, amelyeket ezen egyedi
program hatálybalépésének időpontja és 2013. december 31. között hagynak jóvá.
 ---pagebreak--- L 400/234        HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
A közösségi hozzájárulásból ezen időtartam során keletkező kamatokat és jövedelmeket az EBB
évente jelenti a Bizottságnak, a Bizottság pedig tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
A költségvetési rendelet 18.2 cikkével összhangban ezeket úgy tekintik, mint a kockázatmegosztási
pénzügyi mechanizmushoz rendelt bevételeket, és a költségvetésben feltüntetik azokat.
A keretprogram II. mellékletében említett félidős értékelést követően, a munkaprogram
elfogadásakor a Bizottság úgy határozhat, hogy ezen egyedi program „kutatási infrastruktúrák”
részébe tartozó bármely egyéb közvetett cselekvés céljára csoportosít át a kockázatmegosztási
pénzügyi mechanizmus keretében fel nem használt és így az EBB-től visszakapott bármely
összeget. A félidős értékelés magában foglalja a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus
hatásainak külső értékelését is.
A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a közösségi hozzájárulás hatékony felhasználását,
beleértve a cselekvés sikeres vonatkozásainak utólagos értékelését is, és rendszeresen jelentést tesz
a programbizottságnak. A Bizottság ezen túlmenően a főbb megállapításait rögzíti a kutatási és
technológiafejlesztési tevékenységekről szóló éves jelentésében is, amelyet a Szerződés 173. cikke
értelmében elküld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                         L 400/235
                                            IV. melléklet
  Közös technológiai kezdeményezések és a nem közösségi kutatási programok összehangolása
Közös technológiai kezdeményezések1
Az alábbiakban bemutatjuk a közös technológiai kezdeményezéseknek megfelelő, az I.
mellékletben meghatározott kritériumok alapján összeállított kutatási területek tájékoztató jellegű
jegyzékét. Ezek a közös technológiai kezdeményezések különböző kihívásokra adnak választ.
Ennek megfelelően az alkalmazandó struktúrákat eseti alapon kell meghatározni annak érdekében,
hogy a szóban forgó kutatási terület egyedi jellemzőinek minél inkább megfelelhessenek. Minden
egyes esetben meghatározható az az egyedi struktúra, amely segíti a közös technológiai
kezdeményezés közösen megállapított kutatási menetrendjének végrehajtását, továbbá biztosítja a
szükséges köz- és magánfinanszírozást és az európai erőfeszítések összehangolását. A kutatási
menetrend megvalósításához a Közösség külön javaslatok alapján támogatást nyújthat. További
közös technológiai kezdeményezések az I. mellékletben meghatározott kritériumok szerint, a
hetedik keretprogram megvalósítása során tett javaslat alapján alapíthatók.
• Innovatív gyógyszerek
Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezés a gyógyszerek
kifejlesztése terén mutatkozó szűk keresztmetszetek kiküszöbölését célzó összehangolt
megközelítésmód kialakításával növelni kívánja az európai gyógyszeripar versenyképességét, és
csökkenteni az új gyógyszerek kifejlesztéséhez szükséges időt és a klinikai szinten be nem váló
készítmények arányát. Ennek eredményeképpen gyorsabban elérhetővé válnak a célirányosabb
gyógyszerek, hamarabb megtérülnek a kutatási befektetések, és mindez több magánbefektetést vonz
a további kutatásra.
1
        A javasolt közös technológiai kezdeményezések felsorolása kizárólag tájékoztató jellegű és
        a jövőbeli változásoknak megfelelően kiigazítható. Minden egyes közös technológiai
        kezdeményezésről külön határoznak (lásd: I. melléklet, „Tudományos és technológiai
        célkitűzések, a témák és a tevékenységek körvonalai”fejezet).
 ---pagebreak--- L 400/236         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló stratégiai kutatási menetrendben meghatározott
„verseny előtti kutatás” célja többek között: olyan eszközök és módszerek kifejlesztése, amelyekkel
jobban megjósolható a gyógyszerek alkalmassága, biztonságossága és hatékonysága; továbbá az
adatintegrálás és a tudásmenedzsment intelligens infrastruktúrájának kialakítása az ipar, az elméleti
kutatóhelyek és a klinikai központok valamennyi szinten megvalósuló szoros együttműködésén
keresztül. A kutatás foglalkozik továbbá az oktatásban és a szakképzésben mutatkozó hiányosságok
kiküszöbölésével is annak érdekében, hogy rendelkezésre álljon a megfelelő európai szakértelem a
kutatási eredményeknek a betegek javát szolgáló gyakorlati átültetéséhez. Gondoskodni kell az
Európai Közösség és az ipar, valamint más érdekeltek, mint például a szabályozásért felelős
intézmények, a betegek, az elméleti kutatóhelyek, a gyakorló orvosok stb. közötti szoros
együttműködésről, valamint a köz- és a magánfinanszírozás mozgósításáról. A stratégiai kutatási
menetrend végrehajtására az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés révén kerül
sor, és külön ebből a célból állami-magán partnerséget kell létrehozni.
• Nanoelektronikai tecnológiák 2020
A nanoelektronika nagy stratégiai jelentőségű Európa versenyképessége szempontjából, mert
termékei nagyban elősegítik más ágazatokban (multimédia, távközlés, közlekedés, egészségügy,
környezetvédelem, feldolgozóipar stb.) az innovációt. A terület ugyanakkor igényli, hogy a kutatási,
fejlesztési és innovációs erőfeszítések strukturáltabbak és optimálisak legyenek és egy nagyobb, a
terület sikeres művelése szempontjából valamennyi létfontosságú szereplőt mozgósító folyamatba
illeszkedjenek.
A kezdeményezés négy technológiai területen foglalkozik a szilikonalapú technológiák
szükségleteivel: (i) a logikai és a memóriaeszközök méretének csökkentése a teljesítmény növelése
és a költségcsökkentés érdekében; (ii) új értéket képviselő funkciók, ezen belül különösen érzékelő,
működtető és csomagoló funkciók kifejlesztése és ezeknek logikai és memóriafunkciókkal való
összeházasítása révén komplex egy alkatrészes (system-on-chip) vagy csomagolt (system-on-
package) megoldások kialakítása; (iii) berendezések és anyagok; (iv) a tervezés automatizálása.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                           L 400/237
• Beágyazott számítástechnikai rendszerek
A beágyazott számítástechnikai rendszerek – az a láthatatlan elektronika és szoftver, amely a
termékeknek és a folyamatoknak intelligenciát kölcsönöz – stratégiai fontosságúak több európai
iparág, így az autóipar, a repülőgépipar, a fogyasztói elektronikai cikkek ipara, a távközlés, az
orvosi rendszerek ipara és a gyártóipar versenyképessége szempontjából. Emellett ezen eszközök
egyre intenzívebb összekapcsolhatóságában teljes mértékben új piacok és társadalmi alkalmazások
lehetősége is rejlik, amelyekből ha Európa hasznot remél, akkor megfelelő pozíciót kell elfoglalnia.
A beágyazott számítástechnikai rendszerekkel foglalkozó közös technológiai kezdeményezés
összefogja és összpontosítja a kutatási erőfeszítéseket, és gondoskodik arról, hogy a
magánbefektetők és a közszféra megossza a magas kockázatot és fenntartsa ambíciói magas
szintjét. A kezdeményezés a mindenütt elérhető, együttműködő és költséghatékony, ugyanakkor
nagy teljesítményű, üzembiztos és biztonságos elektronikus és szoftverrendszerek tervezésével,
fejlesztésével és bevezetésével foglalkozik. A kezdeményezés révén az alkalmazások meghatározott
csoportjai számára szabványosított architektúrákat kínáló referenciatervek, megszakításmentes
kapcsolatot és interoperabilitást biztosító middleware, a fejlesztést és a prototípus-készítést
felgyorsító integrált tervezési szoftvereszközök és módszerek, valamint a számítógép és a valóság
közötti kölcsönhatás tekintetében új szemléletmód jön létre.
• Hidrogén és üzemanyagcellák
A hidrogén és az üzemanyagcellák olyan energetikai technológiák, amelyek paradigmaváltást
eredményezhetnek az európai energia-előállításban és felhasználásban, hosszú távon is fenntartható,
független energiaellátást tesznek lehetővé, és alapvető versenyelőnyt biztosíthatnak Európa
számára. A hidrogénre alapozott gazdaságra való áttérés, az új iparágak, új ellátási láncok,
infrastruktúra és emberi erőforrások kialakítása ugyanakkor jelentős mennyiségű kutatást és komoly
beruházásokat igényel.
 ---pagebreak--- L 400/238         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
A közös technológiai kezdeményezés olyan célorientált európai ipari kutatási, technológiafejlesztési
és demonstrációs programot határoz meg és hajt végre, amely a kereskedelmi hasznosíthatóságig
gondoskodik a megbízhatóan működő hidrogén- és üzemanyagcella-technológiák létrehozásáról. A
közös technológiai kezdeményezés kutatási menetrendjének legfontosabb témái a következők:
üzemanyagcellák kifejlesztése valamennyi alkalmazó ágazatra és felhasználási tartományra;
fenntartható hidrogénellátás, ezen belül különösen előállítás, elosztás, tárolás és fogyasztóhoz való
eljuttatás; a beérőfélben lévő és a fejlett technológiák kiterjedt demonstrálása valós üzemi
körülmények között; továbbá a piaci keret előkészítésére irányuló tevékenységek. A
kezdeményezés végrehajtása megalapozott és folyamatosan fejlődő, az áttérés stratégiáit, a hosszú
távú célokat és a megvalósítás mérföldköveit egyaránt kitűző európai uniós technológiai
ütemtervhez és üzleti tervhez igazodik.
• Repüléstechnika és légi közlekedés
Ha Európa a jövőben fenntartható, innovatív és versenyképes repüléstechnikai iparággal és légi
közlekedéssel kíván rendelkezni, akkor fenn kell tartania meghatározó szerepét a kulcsfontosságú
technológiákban. A légiközlekedési szektor egésze versenyképességének biztosítása érdekében
kulcsfontosságú a környezetbarát technológiák fejlesztése. Az innovatív technológiák kiemelt
jelentőséggel bírnak annak érdekében, hogy biztosítsák a versenyképesség fenntartását a verseny
által fokozott nyomásnak kitett területeken, valamint hogy versenyképességét visszaszerzését
azokon a területeken, ahol Európa jelentős piaci részesedést szerezhet, mint például a regionális
közlekedés terén. KTF-intenzív ágazatról lévén szó, az elmúlt évtizedekben az európai
repüléstechnikai és légiközlekedési vállalatok által a világpiacon kivívott versenyképesség nagy
mértékben a jelentős (jellemzően a forgalom 13–15%-át kitevő) kutatási magánbefektetéseknek volt
köszönhető. Az ágazat sajátosságai miatt az új fejlesztések gyakran a köz- és a magánszféra
hatékony együttműködését igénylik.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/239
Az ACARE stratégiai kutatási menetrendjének egyes vonatkozásai nagy hatókört és kitartó
együttműködést igényelnek, ami legelőnyösebben a fejlett technológiákra irányuló átgondolt,
célirányos kutatási programra összpontosító, az integrálást, a kiterjedt validálást és a demonstrációt
szem előtt tartó közös technológiai kezdeményezés révén biztosítható.
A kezdeményezés a repüléstechnika és a légi közlekedés területén belül több részterülettel
foglalkozik, így például a környezetbarát és költséghatékony légiközlekedési rendszer
(„környezetbarát légiközlekedési rendszer”), valamint az egységes európai égbolt létrehozására
irányuló politika és a SESAME kezdeményezés támogatása érdekében a légiforgalmi
szolgáltatásokkal.
• Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES)
Európának szüksége van olyan autonóm kapacitásra, amely a globális megfigyelés európai
szabványára épül. Ez jelentősen segíti Európát és iparágait egy olyan területen, ahol a versenytársak
jelentős összegeket fektetnek a globális megfigyelési rendszerek szabványainak kidolgozásába.
A GMES-nek meg kell felelnie a 2001. júniusi göteborgi csúcstalálkozót követő, a globális
környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) kezdeti időszakának elindításáról szóló, 2001.
november 13-i tanácsi állásfoglalásban1 kifejezett politikai megbízatásnak, a 2004 februárjában
közzétett, a GMES-ről szóló cselekvési tervnek2, valamint annak, hogy a kérdés szerepel a
„növekedési kezdeményezésben” és a „kiindulási gyorslistán”.
1
        HL C 350., 2001.12.11., 4. o.
2
        „Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES): a GMES-kapacitás
        létrehozása 2008-ig, cselekvési terv (2004–2008)” – COM(2004) 65, 2004.2.3.
 ---pagebreak--- L 400/240         HU                 Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        30.12.2006
A GMES jövője nagyban függ attól, sikerül-e hosszú távon jelentős pénzeszközöket mozgósítani
mind a felhasználók, mind pedig az infrastruktúra szállítói részéről (a köz- és a magánszférából
egyaránt). Ehhez alapvető fontosságú, hogy a GMES tiszta és átgondolt, a felhasználók, a
hatóságok és az ipar számára egyformán könnyen felismerhető képet alakítson ki önmagáról. A
GMES egyes konkrét alkalmazásaitól függetlenül ehhez egyetlen politikai felelősség alá tartozó,
elfogadott szabványokra, validálási mechanizmusokra és eljárásokra van szükség.
E célból a GMES igazgatási struktúráját közös technológiai kezdeményezés formájában célszerű
létrehozni, amelyben egyesíthető minden érdekelt fél és erőforrásai, különösen a felhasználók
nemzeti és európai szintű szervezetei.
A GMES-re irányuló közös technológiai kezdeményezésnek többek között a következő feladatok
ellátásán keresztül kell gondoskodnia a GMES-hez kapcsolódó tevékenységek összehangolásáról:
–         a felhasználói követelmények egységesítése a GMES valamennyi alkalmazási területén;
–         a GMES operatív szolgáltatásai, a kapcsolódó kapacitások és infrastruktúra fejlesztésének
          felügyelete és támogatása;
–         e szolgáltatások szükség szerinti validálása;
–         az adatokhoz hosszú távon hozzáférést biztosító mechanizmusok kifejlesztése
          („adatvásárlás”).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       HU                    Az Európai Unió Hivatalos Lapja                        L 400/241
A GMES-re irányuló közös technológiai kezdeményezés hatékonyan segítené elő a magánszféra
aktív részvételét is azzal, hogy összehangoló és finanszírozó szerepet töltene be az ipar (ideértve a
KKV-ket is) és más, a GMES megvalósításához a versenyeztetési eljárásokon keresztül
hozzájárulni kívánó potenciális vállalkozók vonatkozásában.
A GMES révén Európa vezető szerephez jut a jelentősebb infrastruktúrák, ezen belül különösen a
világűrbe telepített stratégiai kapacitások kezelése és felhasználása terén. A GMES egyben alapot is
szolgáltat a véges természetes erőforrások köz- és magánszféra által történő kiaknázásához. Ezen
keresztül segít tehát számos olyan ágazat termelékenységének javításában, amelyek koherens és
naprakész információt igényelnek a rendelkezésre álló készletekről.
Nem közösségi kutatási programok összehangolása1
A nemzeti kutatási programok közös végrehajtására irányuló kezdeményezések tájékoztató jellegű
felsorolása az alábbiakban kerül meghatározásra, és e kezdeményezésekről a Szerződés 169. cikke
alapján külön határozhatnak. További kezdeményezések a hetedik keretprogram megvalósítása
során tett javaslat alapján indíthatók.
Minden egyes határozat esetén, amennyiben és amikor elfogadják, külön végrehajtási struktúrát,
valamint a cselekvés végrehajtását lehetővé tévő szervezeti struktúrákat és megfelelő irányító
testületeket hozhatnak létre. A Közösség a II. melléklettel összhangban pénzügyi támogatást
biztosíthat a kezdeményezések számára, és az egyes tevékenységek természetének megfelelően
megválasztott formában aktívan részt vehet a végrehajtásukban.
1
        A javasolt kezdeményezések felsorolása kizárólag tájékoztató jellegű, és e
        kezdeményezésekről a Szerződés 169. cikke alapján külön határoznak (lásd: I. melléklet,
        „Tudományos és technológiai célkitűzések, a témák és a tevékenységek körvonalai” fejezet).
 ---pagebreak--- L 400/242         HU                   Az Európai Unió Hivatalos Lapja                       30.12.2006
• 169. cikk szerinti kezdeményezés a Balti-tenger kutatására
A kezdeményezés célja, hogy útjára indítson és végrehajtson egy közös, több nemzeti programot
összefogó kutatás-fejlesztési programot a Balti-tengerhez kapcsolódó tengertudományi és
fenntartható fejlődéssel foglalkozó kutatások számára. A Balti-tengerrel foglalkozó számos
nemzetközi, európai és regionális egyezménnyel összhangban a kezdeményezés lehetővé teszi egy
olyan platform létrehozását, amely szintetizálja és terjeszti a szóban forgó területen elért
eredményeket, és megalapozza a balti-tengeri fenntartható fejlődés támogatásához szükséges
kutatás-fejlesztési tevékenységet.
• 169. cikk szerinti kezdeményezés a saját lakókörnyezetben való életvitel segítésére
A saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös kutatás-fejlesztési program célja
egyesíteni azokat a nemzeti kutatási erőfeszítéseket, amelyek azzal foglalkoznak, hogyan
jobbíthatják az információs és kommunikációs technológiák az idős emberek életminőségét és
hogyan hosszabbíthatják meg azt az időszakot, amelynek során otthonukban és környékén független
életet élhetnek. Ide tartozik például a mindennapi tevékenységek elvégzéséhez nyújtott segítség, a
társadalmi kapcsolatok elősegítése, az egészség és az aktivitás figyelemmel kísérése, valamint a
biztonsági és védelmi kérdésekben nyújtott támogatás. A kezdeményezés az eszközök, rendszerek
és szolgáltatások költséghatékony, megbízható és bizalmi megoldásokban történő integrálására
összpontosít. Cél továbbá olyan nagy léptékű európai együttműködést kialakítani, amelyben
megvan a kritikus tömeg és a hosszú távú elkötelezettség.
• 169. cikk szerinti kezdeményezés a metrológia területén
A kezdeményezés célja olyan közös metrológiai kutatás-fejlesztési programot útjára indítani és
végrehajtani, amely több nemzeti programot egyesít annak érdekében, hogy Európa választ
adhasson az innovációt, a tudományos kutatást és a szakpolitikákat alátámasztó, világviszonylatban
is fejlett metrológia iránti igényre. A kezdeményezés támogatja különösen a nemzeti metrológiai
laboratóriumok hálózataiban kidolgozott európai nemzeti mérési rendszerek célkitűzéseit.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         HU                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja                          L 400/243
                                               V. melléklet
         A 8. cikk (5) bekezdésével összhangban a Bizottság által nyújtandó információk
1.        Az egyes projektekre vonatkozó, az egyes pályázatok teljes életútjának figyelemmel
          kísérését lehetővé tevő információk, amelyek különösen az alábbiakra terjednek ki:
          –      a benyújtott pályázatok;
          –      minden egyes pályázat értékelésének eredményei;
          –      támogatási megállapodások;
          –      befejezett projektek.
2.        Az egyes pályázati felhívások eredményeire és a projektek végrehajtására vonatkozó
          információk, amelyek különösen az alábbiakra terjednek ki:
          –      az egyes felhívások eredménye;
          –      a támogatási megállapodásokról folytatott tárgyalások eredménye;
          –      a projektek végrehajtása, beleértve a kifizetésekkel kapcsolatos adatokat és a
                 projektek eredményeit.
3.        A program végrehajtására vonatkozó információk, beleértve a keretprogram, az egyedi
          program és az egyes témák szintjén nyújtandó vonatkozó információkat.
Ezeket az információkat (különösen a pályázatokra, azok értékelésére és a támogatási
megállapodásokra vonatkozó információkat) egységes szerkezetű, elektronikusan olvasható és
kezelhető formában, az adatok gyors és egyszerű elemzését lehetővé tevő IT-alapú információs és
jelentéstételi rendszeren keresztül hozzáférhető módon kell megadni.