title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1642 határozata (2015. április 29.) az Európai Rendőrakadémia 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/188

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1642 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Rendőrakadémia 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Rendőrakadémia 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Rendőrakadémia 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az akadémia válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan az akadémia számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról és a 2000/820/IB határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. szeptember 20-i 2005/681/IB tanácsi határozatra (5) és különösen annak 16. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0086/2015),

         1.

            megállapítja, hogy az Európai Rendőrakadémia végleges éves beszámolója megegyezik a számvevőszéki jelentés mellékletében szereplővel;

         2.

            jóváhagyja az Európai Rendőrakadémia 2013-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Rendőrakadémia igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 51. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 256., 2005.10.1., 63. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (7)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: 2008/597/EK: A Bizottság határozata ( 2008. június 3. ) az adatvédelmi tisztviselőre vonatkozó végrehajtási szabályoknak a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet 24. cikkének (8) bekezdése szerinti elfogadásáról

text:
               22.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 193/7

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. június 3.)
   az adatvédelmi tisztviselőre vonatkozó végrehajtási szabályoknak a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet 24. cikkének (8) bekezdése szerinti elfogadásáról
   (2008/597/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (8) bekezdésére és mellékletére,
   mivel:

               (1)

               A 45/2001/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) meghatározza az összes közösségi intézményre és szervre vonatkozó elveket és szabályokat, és előírja valamennyi közösségi intézmény és szerv számára az adatvédelmi tisztviselő kinevezését.

               (2)

               A rendelet 24. cikkének (8) bekezdése arról rendelkezik, hogy az adatvédelmi tisztviselőre vonatkozó további végrehajtási szabályokat az egyes közösségi intézmények vagy szervek a melléklet rendelkezései szerint fogadják el. A végrehajtási szabályok különösen az adatvédelmi tisztviselő feladataira, kötelességeire és hatáskörére vonatkoznak.

               (3)

               A 2002. február 18-i C(2002) 510 bizottsági határozat (2) létrehozza a Bizottságon belüli adatvédelmi tisztviselő posztját, akit azzal bíz meg, hogy javasoljon további végrehajtási szabályokat a főigazgatóságokkal az azok igényeiről és tapasztalatairól folytatott konzultációt követően,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1.   SZAKASZ
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában és a rendeletben meghatározott fogalmak sérelme nélkül:

               —

               adatvédelmi koordinátor a főigazgatóság vagy szolgálat személyzetének azon tagja, akit a főigazgató kinevez a főigazgatóságon belüli adatvédelem valamennyi vonatkozásának koordinálására,

               —

               adatkezelő a 2. cikk d) pontjában meghatározottak és a 25. cikk (2) bekezdésének a) pontjában történő hivatkozás szerint az a tisztviselő, aki a személyes adatok feldolgozásának céljait és módját meghatározó szervezeti egységért felel.

         2. cikk
   Hatály
   E határozat megszabja a Bizottságon belüli adatvédelmi tisztviselő feladatának végrehajtására vonatkozó szabályokat és eljárásokat a rendelet 24. cikkének (8) bekezdése értelmében. A határozat nem vonatkozik a Bizottság azon tevékenységeire, amelyek során a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmére vonatkozó politikákat határozza meg.
   2.   SZAKASZ
   AZ ADATVÉDELMI TISZTVISELŐ
   3. cikk
   Kinevezés és státus
   (1)   Az adatvédelmi tisztviselőt (3) a Bizottság nevezi ki, és nevét közli az Európai Adatvédelmi Biztossal.
   (2)   Az adatvédelmi tisztviselő megbízatásának ideje öt év, amely egyszer megújítható.
   (3)   Az adatvédelmi tisztviselő a rendelet rendelkezéseinek belső alkalmazására tekintettel függetlenül jár el, és semmiféle utasítást nem fogadhat el feladatainak teljesítésére vonatkozóan.
   (4)   Az adatvédelmi tisztviselőt a megfelelő eljárások alkalmazásával a Bizottság állományából választják ki. A rendelet 24. cikke (2) bekezdésében található követelményeken túl az adatvédelmi tisztviselő kiválóan ismeri a Bizottság szervezeti egységeit és felépítését, továbbá igazgatási szabályait és eljárásait. Alapos ismeretekkel rendelkezik az adatvédelem és az információs rendszerek, elvek és módszerek terén. A személyzeti szabályzat értelmében ítélőképessége jó, továbbá képes pártatlan és tárgyilagos álláspontot képviselni.
   (5)   A rendelet értelmében az adatvédelmi tisztviselőt megbízatásából kizárólag a Bizottság mentheti fel az Európai Adatvédelmi Biztos hozzájárulásával, ha már nem felel meg a feladatának teljesítéséhez előírt feltételeknek. A Bizottság a főigazgató személyzeti és igazgatási főigazgatóval egyetértésben tett javaslatára állapítja meg, hogy az adatvédelmi tisztviselő már nem felel meg a feladatának teljesítéséhez előírt feltételeknek.
   (6)   A rendelet vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül, az adatvédelmi tisztviselő személyére és munkatársaira az Európai Közösségek tisztviselőire vonatkozó szabályok és szabályzatok vonatkoznak.
   4. cikk
   Feladatok
   (1)   A rendelet 24. cikkében és mellékletében meghatározott feladatok sérelme nélkül, az adatvédelmi tisztviselő a Bizottságon belül hozzájárul a személyes adatok védelme kultúrájának kialakításához azáltal, hogy az általános figyelmet ráirányítja az adatvédelem kérdéseire, valamint egyensúlyban tartja a személyes adatok védelme és az átláthatóság elveinek érvényesülését.
   (2)   Az adatvédelmi tisztviselő a személyes adatok feldolgozását érintő valamennyi bizottsági műveletről jegyzéket vezet, amelybe az adatvédelmi koordinátorok a megfelelő főigazgatóság vonatkozásában valamennyi bejelentendő adatfeldolgozási műveletet bevezetnek. Az adatvédelmi koordinátorok azonosítják továbbá az ilyen adatfeldolgozási műveletekért felelős adatkezelőt is. Az adatvédelmi tisztviselő segít az adatkezelőnek a felelősségi körébe tartozó adatfeldolgozási műveletekkel kapcsolatos kockázatok értékelésében, valamint figyelemmel kíséri a rendelet Bizottságnál történő végrehajtását, különösen az éves adatvédelmi állapotjelentés révén.
   (3)   Az adatvédelmi tisztviselő megszervezi és levezeti az adatvédelmi koordinátorok hálózatának rendszeres üléseit.
   (4)   Az adatvédelmi tisztviselő nyilvántartást vezet a rendelet 26. cikkének megfelelően bejelentett adatfeldolgozási műveletekről, amely elérhető a Bizottság belső és külső internetes oldalain.
   (5)   Az adatvédelmi tisztviselő ajánlásokat tehet és tanácsot adhat a Bizottságnak és az adatkezelőknek az adatvédelmi rendelkezések alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben, valamint kérésre vagy saját kezdeményezésére megvizsgálhatja a feladataihoz közvetlenül kapcsolódó ügyeket és tényeket, és vizsgálatáról jelentést küldhet a vizsgálatot kérő személynek a 13. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően. Amennyiben a kérelmező természetes személy, vagy természetes személy nevében jár el, az adatvédelmi tisztviselő köteles a lehetséges mértékig biztosítani a kérelem bizalmas kezelését, kivéve ha az érintett egyértelmű beleegyezését adja, hogy kérelme ettől eltérő módon kezelhető.
   (6)   A személyes adatok személyzeti bizottságok általi feldolgozása a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének hatáskörébe tartozik. A 6. cikk alkalmazásában az adatvédelmi tisztviselő a főigazgató helyett a személyzeti bizottság elnökével közöl minden információt, amennyiben az érintett személyzeti bizottság általi adatfeldolgozási műveletekkel kapcsolatban merül fel valamely kérdés.
   (7)   Az adatvédelmi tisztviselő függetlenségének sérelme nélkül a Bizottság nevében a főigazgató felkérheti a tisztviselőt, hogy képviselje az intézményt valamennyi adatvédelmi kérdésben; ebbe beletartozhat az adatvédelmi tisztviselő részvétele a megfelelő nemzetközi szintű bizottságokban és szervekben is.
   5. cikk
   Kötelezettségek
   (1)   A teljesítendő általános feladatokon túl az adatvédelmi tisztviselő

               a)

               a főigazgatónak és a személyzeti és igazgatási főigazgatónak minden évben adatvédelmi állapotjelentést nyújt be a Bizottságra vonatkozóan, hogy azt megfelelő szinten, mint például a főigazgatók rendszeres ülésén megvitassák; a jelentést a Bizottság személyzete számára hozzáférhetővé kell tenni;

               b)

               feladatai ellátása során együttműködik más intézmények és szervek adatvédelmi tisztviselőivel, főképp tapasztalatcsere és legjobb módszerek átadása révén.

         (2)   A felelősségi körébe tartozó személyesadat-feldolgozási műveletek tekintetében az adatvédelmi tisztviselő adatkezelőként jár el.
   6. cikk
   Hatáskör
   Feladatai és kötelességei teljesítése során és a rendelet által ráruházott hatalom sérelme nélkül az adatvédelmi tisztviselő

               a)

               jogi véleményt kérhet a Bizottság Jogi Szolgálatától;

               b)

               a rendelet értelmezése és végrehajtása vonatkozásában felmerülő ellentmondás esetén tájékoztathatja a megfelelő irányítási szintet és a főigazgatót, mielőtt az ügyet az európai adatvédelmi biztoshoz utalja;

               c)

               felhívhatja a főigazgató figyelmét

                           —

                           a személyzet olyan tagjára, aki elmulasztja teljesíteni a rendeletből eredő kötelességeit,

                           —

                           olyan adatkezelőre, aki elmulasztja követni a rendeletből eredő kötelességekhez még kifejezettebben kapcsolódó belső bizottsági ellenőrzési szabványokat;

                     és javasolhatja, hogy indítsanak közigazgatási vizsgálatot a rendelet 49. cikkének lehetséges alkalmazásának céljából;

               d)

               megvizsgálhatja a feladataihoz közvetlenül kapcsolódó ügyeket és tényeket, a Bizottságnál érvényes megfelelő vizsgálati és ellenőrzési elvek, valamint az e határozat 13. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően;

               e)

               bármikor betekinthet a személyesadat-feldolgozási műveletek tárgyát képező adatokba, beléphet valamennyi hivatali helyiségbe, valamint hozzáférhet valamennyi adatfeldolgozó berendezéshez és adathordozóhoz.

         7. cikk
   Források
   A Bizottság az adatvédelmi tisztviselő rendelkezésére bocsátja a feladatai ellátásához szükséges forrásokat.
   3.   SZAKASZ
   SZABÁLYOK ÉS ELJÁRÁSOK
   8. cikk
   Tájékoztatás
   (1)   Az illetékes szolgálat haladéktalanul tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt, amint a Bizottság szolgálatai olyan ügyet kezdenek vizsgálni, amelynek adatvédelmi vonzatai vannak; erre legkésőbb a határozathozatal előtt sor kerül.
   (2)   Amikor a Bizottság egyeztetést folytat, valamint tájékoztatja az európai adatvédelmi biztost a rendelet vonatkozó cikkei és különösen a 28. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében, erről az adatvédelmi tisztviselőt tájékoztatni kell. Tájékoztatni kell továbbá a bizottsági adatkezelők és az európai adatvédelmi biztos közötti közvetlen kapcsolatfelvételről is a rendelet vonatkozó cikkei értelmében.
   (3)   Az illetékes szolgálat, illetve adott esetben a Jogi Szolgálat tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt a Jogi Szolgálat által készített, a rendelet rendelkezéseinek belső alkalmazásával közvetlenül kapcsolatos véleményekről és állásfoglalásokról, valamint a személyes adatok védelmével és feldolgozásával, különösen a szolgálatok közötti egyeztetéssel és az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos egyéb jogi aktusok értelmezésére és végrehajtására vonatkozó véleményekről.
   9. cikk
   Az adatkezelők
   (1)   Az adatkezelők kötelezettségei tekintetében a rendelet által meghatározott rendelkezések sérelme nélkül az adatkezelők

               a)

               haladéktalanul bejelentést készítenek az adatvédelmi tisztviselőnek valamennyi olyan meglévő adatfeldolgozási műveletről, amelyek bejelentése még nem történt meg;

               b)

               szükség esetén konzultációt folytatnak az adatvédelmi tisztviselővel, hogy az adatfeldolgozási műveletek megfelelnek-e a rendelet előírásainak, különösen ha e megfelelés tekintetében kétségek merülnek fel;

               c)

               együttműködnek az adatvédelmi koordinátorral a főigazgatóságon zajló személyesadat-feldolgozási műveletek nyilvántartásának elkészítésében.

         (2)   Az adatkezelő feladatai egy részét átruházhatja meghatalmazott adatkezelőként eljáró egyéb személyekre, akik tevékenységüket az ő irányítása és felelős ellenőrzése alatt végzik.
   10. cikk
   Az adatfeldolgozók
   A Bizottságon belüli olyan adatfeldolgozók, akik az adatkezelők nevében dolgoznak fel személyes adatokat, kizárólag az adatkezelők írásbeli megállapodás szerinti utasítására járhatnak el, és az ilyen személyes adatokat szigorúan a rendelettel és az adatvédelemről szóló valamennyi egyéb jogszabállyal összhangban dolgozzák fel. A Bizottság szervezeti egységei közötti írásbeli megállapodást a kötelező erejű aktusokkal egyenértékűnek kell tekinteni a rendelet 23. cikke (2) bekezdésének értelmében.
   Külső adatfeldolgozókkal hivatalos szerződést kell kötni; az ilyen szerződések tartalmazzák a rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében említett különleges követelményeket.
   11. cikk
   Bejelentések
   Az adatkezelők az adatvédelmi tisztviselőnek szóló bejelentéseiket a Bizottság online bejelentőrendszerén nyújtják be, amely az adatvédelmi tisztviselő bizottsági intraneten található oldalán keresztül érhető el.
   Nem érzékeny személyes adatok egyszerű feldolgozási műveletei esetén a rendszer egyszerűsített bejelentést tesz lehetővé.
   12. cikk
   Nyilvántartás
   A bizottsági adatfeldolgozási műveleteknek az e határozat 4. cikkének (4) bekezdésében említett elektronikus nyilvántartása az adatvédelmi tisztviselő bizottsági intraneten található oldalán keresztül érhető el a közösségi intézmények és szervek teljes személyzete számára, az EUROPA honlapon keresztül pedig bármely, internetes eléréssel rendelkező személy számára. Bármely, internetes eléréssel rendelkező személy kérhet kivonatot a nyilvántartásból, ha írásban fordul az adatvédelmi tisztviselőhöz, aki 10 munkanapon belül válaszol.
   13. cikk
   Vizsgálati eljárás
   (1)   A 4. cikk (5) bekezdésében említett vizsgálat elindítására irányuló kérelmet írásban kell az adatvédelmi tisztviselőnek benyújtani. A kézhezvételt követő tizenöt napon belül az adatvédelmi tisztviselő átvételi elismervényt küld a vizsgálatot kérelmezőnek, és ellenőrzi, hogy a kérelmet bizalmasan kezelik-e. A vizsgálati kérelem jogával való egyértelmű visszaélés esetén, az adatvédelmi tisztviselő nem köteles választ adni a kérelmezőnek.
   (2)   Az adatvédelmi tisztviselő írásos beszámolót kér az ügyről a kérdéses adatfeldolgozási műveletért felelős adatkezelőtől. Az adatkezelő tizenöt napon belül megküldi válaszát az adatvédelmi tisztviselőnek. Az adatvédelmi tisztviselő tizenöt napon belül kiegészítő információkat kérhet tőle és/vagy egyéb más felektől. Szükség esetén jogi véleményt kérhet az üggyel kapcsolatban a Jogi Szolgálattól. Az adatvédelmi tisztviselő harminc napon belül megkapja a véleményt.
   (3)   Az adatvédelmi tisztviselő a kézhezvételtől számított legkésőbb három hónapon belül jelentést küld a vizsgálatot kérelmező személynek. Ez az idő felfüggeszthető, amíg az adatvédelmi tisztviselő meg nem kapja az általa kért kiegészítő információt.
   (4)   Senki sem szenvedhet sérelmet amiatt, hogy a rendelet rendelkezéseinek vélt megsértésével kapcsolatban felhívta az adatvédelmi tisztviselő figyelmét egy ügyre.
   14. cikk
   Az adatvédelmi koordinátorok
   (1)   Valamennyi főigazgatóság és szolgálat főigazgatója vagy szolgálatvezetője adatvédelmi koordinátort nevez ki. Írásos megállapodás alapján több főigazgatóság, szolgálat vagy hivatal dönthet a következetességre vagy hatékonyságra hivatkozva úgy, hogy közös adatvédelmi koordinátort nevez ki, vagy hogy közösen veszi igénybe egy már kinevezett adatvédelmi koordinátor szolgálatait.
   (2)   Az adatvédelmi koordinátor feladatai szükség esetén egyéb feladatokkal is összekapcsolhatók. A feladatok ellátásához szükséges képességek megszerzése érdekében az adatvédelmi koordinátor a kinevezését követő hat hónapon belül elvégzi az adatvédelmi koordinátorok számára kötelező képzést.
   (3)   Az adatvédelmi koordinátor megbízatása határozatlan idejű. Kiválasztása az intézményi irányítás megfelelő szintjén, a jelölt kiemelkedő szakmai morálja, tudása, a főigazgatóságánál szerzett tapasztalata és a poszt betöltésére való motiváltsága alapján történik. A jelöltnek tisztában kell lennie az informatikai rendszerek alapelveivel.
   (4)   Az adatvédelmi tisztviselő hatáskörének sérelme nélkül az adatvédelmi koordinátor

               a)

               jegyzéket állít össze a főigazgatóságon folyó adatfeldolgozási műveletekről, amelyet rendszeresen frissít, valamint segít meghatározni valamennyi adatfeldolgozási művelet esetén a megfelelő kockázati szintet; az adatvédelmi koordinátorok számára e célból létrehozott online jegyzékkezelő rendszert használja az adatvédelmi tisztviselő bizottsági intraneten található oldalán;

               b)

               segíti saját főigazgatóját vagy szolgálatvezetőjét a megfelelő adatkezelők beazonosításában;

               c)

               jogában áll beszerezni a számára szükséges és megfelelő információkat az adatkezelőktől. Ez nem foglalja magában az adatkezelő felelőssége mellett feldolgozott személyes adatokhoz való hozzáférés jogát.

         (5)   Az adatkezelő hatáskörének sérelme nélkül az adatvédelmi koordinátor

               a)

               segíti az adatkezelőket abban, hogy megfeleljenek kötelezettségeiknek;

               b)

               segíti az adatkezelőket a bejelentések elkészítésében;

               c)

               beviszi az egyszerűsített bejelentéseket az adatvédelmi tisztviselő online bejelentőrendszerébe.

         (6)   Az adatvédelmi koordinátor részt vesz az adatvédelmi koordinátorok hálózatának az adatvédelmi tisztviselő elnöklete alatt tartott rendszeres ülésein, hogy hozzájáruljon a rendelet Bizottságnál való következetes végrehajtásához és értelmezéséhez, valamint a közös érdekükben álló kérdések megvitatásához.
   (7)   Feladatai ellátása során az adatvédelmi koordinátor ajánlás, tanács vagy vélemény kibocsátását kérheti az adatvédelmi tisztviselőtől.
   15. cikk
   Igazgatás és irányítás
   (1)   Az adatvédelmi tisztviselő igazgatásilag a főigazgatósághoz tartozik, és tevékenysége a főigazgatóság 7. tevékenysége (A civil társadalommal fenntartott kapcsolatok, átláthatóság és tájékoztatás) alá eső tevékenységalapú költségvetési és irányítási eljárás részét képezi. E tekintetben az adatvédelmi tisztviselő részt vesz a főigazgatóság éves irányítási tervének és előzetes költségvetés-tervezetének elkészítésében.
   (2)   Az adatvédelmi tisztviselő jár el adatszolgáltató tisztviselőként a hozzá tartozó személyzet, titkárság és a helyettes adatvédelmi tisztviselő tekintetében. A főtitkárhelyettes jár el ellenjegyző tisztviselőként.
   (3)   Az adatvédelmi tisztviselő adott esetben részt vesz a főigazgatóság irányításának koordinálásában.
   4.   SZAKASZ
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   16. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2008. június 3-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. június 3-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (3)  [Ez a lábjegyzet nem érinti a magyar nyelvi változatot.]


title: A Tanács 2012/205/KKBP határozata ( 2012. április 23. ) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

text:
               24.4.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 110/35

         A TANÁCS 2012/205/KKBP HATÁROZATA
   (2012. április 23.)
   az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2010. július 26-i 2010/413/KKBP határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/413/KKBP határozatot.

               (2)

               A Tanács úgy véli, hogy egy személy és két szervezet esetében már nem indokolt, hogy szerepeljenek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékében.

               (3)

               A 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az e határozat mellékletében felsorolt személyt és szervezeteket törölni kell a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékből.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. április 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 195., 2010.7.27., 39. o.

      MELLÉKLET

         Az 1. cikkben említett személy és szervezetek

      A Sedghi
      Walship SA
      Morison Menon Chartered Accountant


title: A Tanács 2014/912/KKBP határozata ( 2014. december 15. ) a Száhil övben a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról

text:
               17.12.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 360/30

         A TANÁCS 2014/912/KKBP HATÁROZATA
   (2014. december 15.)
   a Száhil övben a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács a 2005. december 15–16-i ülésén elfogadta a kézilőfegyverek és könnyűfegyverek, valamint azok lőszereinek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégiát. Ebben a stratégiában az Európai Tanács elismeri, hogy amennyiben a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek nagy készletekben állnak rendelkezésre, akkor e fegyverek könnyen hozzáférhetővé válnak a polgári személyek, bűnözők, terroristák és harcoló felek számára egyaránt, és ezért hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a hagyományos fegyverek illegális kínálata és kereslete kérdésének kezelése érdekében megelőző intézkedéseket foganatosítsanak. A stratégia szerint Afrika az a kontinens, amelyet a leginkább sújt a kézi- és könnyűfegyverek destabilizáló beáramlása által súlyosbított belső konfliktusok hatása.

               (2)

               A Tanács 2011. március 21-én jóváhagyta a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos európai uniós stratégiát, amely integrált keretet biztosít a Száhil övben folytatott uniós tevékenységekhez. A stratégia négy cselekvési irányából egy a kapacitások erősítését célozza a biztonsági, a bűnüldözési és a jogállamisági ágazatban a régióban, hogy hatékonyabb és célirányosabb küzdelmet lehessen folytatni a fegyveres harcok fenyegetése, a terrorizmus és a szervezett bűnözés ellen, és hogy ezeket a jó kormányzást célzó intézkedésekhez lehessen kapcsolni.

               (3)

               2006. június 14-én a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECOWAS) tagállamai Abujában, Nigériában elfogadták a kézi- és könnyűfegyverekről, az azokhoz szükséges lőszerekről és egyéb kapcsolódó anyagokról szóló ECOWAS egyezményt, amely 2009. szeptember 29-én lépett hatályba. 2010. április 30-án a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECCAS) tagállamai és a Ruandai Köztársaság Kinshasában, a Ruandai Köztársaságban közép-afrikai egyezményt fogadtak el a kézi- és könnyűfegyverek, az azokhoz szükséges lőszerek és olyan alkatrészeik és alkotóelemeik ellenőrzéséről, amelyek felhasználhatók ezek gyártásához, javításához vagy összeszereléséhez. Az aláíró államok mindkét egyezményben kötelezettséget vállaltak – többek között – arra, hogy megteszik a szükséges intézkedéseket nemzeti kézi- és könnyűfegyver-állományuk védelme, valamint a megfelelő előírásokkal és eljárásokkal összhangban álló, biztonságos és hatékony kezelése és tárolása érdekében.

               (4)

               Burkina Faso, Mali és Nigéria ratifikálta a Fegyverkereskedelmi Szerződést, csakúgy mint a 23 tagállam, Csád, Mauritánia és Niger pedig aláírta azt. A Fegyverkereskedelmi Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy Jelen Szerződés végrehajtása során minden Részes Államnak jogában áll segítséget kérni, beleértve a jogi és jogalkotási segítséget, az intézményi kapacitásépítést, továbbá a műszaki, materiális vagy pénzügyi segítséget. Az ilyen segítségnyújtás magában foglalhatja a készletkezelést, a leszerelési, demobilizációs és reintegrációs programokat, a jogalkotási modelleket és a hatékony végrehajtási gyakorlatot. Minden Részes Állam, melynek módjában áll, felkérés esetén segítséget nyújt.

               (5)

               Burkina Faso, Mali, Mauritánia és Nigéria részes állama a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, alkatrészeik és alkotóelemeik, valamint a lőfegyverekhez szükséges lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv).

               (6)

               Az ENSZ minden tagállama elkötelezett a kézi – és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden aspektusának megakadályozását, leküzdését és felszámolását célzó ENSZ cselekvési program (a továbbiakban: ENSZ cselekvési program), valamint az államok számára a tiltott kézi- és könnyűfegyverek kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezmény tényleges végrehajtása iránt.

               (7)

               A részes államoknak az ENSZ cselekvési program végrehajtásának vizsgálatát célzó ötödik kétévenkénti találkozója (New York, 2014. június 16–20.) során az ENSZ minden tagállama ismételten hangsúlyozta, hogy a kézi- és könnyűfegyverek állományainak megfelelő kezelése – különösen konfliktus- és konfliktust követő helyzetekben – alapvető fontosságú a balesetek megelőzés szempontjából, illetve hogy csökkenjen annak a kockázata, hogy ezekkel a fegyverekkel tiltott kereskedelmet folytatnak, és azok illegális fegyveres csoportok, terroristák és egyéb jogosulatlan felhasználók kezébe jutnak. Az ENSZ tagállamai sürgették a készletkezelési és fizikai biztonsági kérdésekkel kapcsolatos nemzetközi és regionális együttműködés és segítségnyújtás megerősítését, és vállalták, hogy – amennyiben lehetséges – felhasználják a műszaki fejlődés eredményeit a készletkezelés – többek között a fizikai biztonsági intézkedések – erősítésére.

               (8)

               A 2011. februári líbiai népfelkelés és az azt követő fegyveres konfliktus, valamint a 2012-ben Maliban kialakult politikai és biztonsági válság rávilágított arra, hogy nem állami szereplők – köztük terroristák – miként férhetnek hozzá kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek nem megfelelően biztosított és kezelt állami tulajdonú készleteihez, hogy azokat a béke és a biztonság aláásására használják fel. Mivel a Száhil övben – beleértve Nigéria északi részét is – fokozódott a nem állami szereplők tevékenysége, kiemelt jelentőséget nyert a fegyverek és a lőszerek biztonságának javítása a Száhil övi államokban.

               (9)

               Az Egyesült Nemzetek Afrikai Regionális Béke- és Lefegyverzési Központja (UNREC) – amely az Egyesült Nemzetek Leszerelési Ügyek Hivatalának (UNODA) része – hosszú múltra visszatekintő tapasztalatokkal rendelkezik a Száhil övi államok és civil társadalmuk támogatásában a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi és regionális eszközök végrehajtása terén, összhangban az ENSZ Közgyűlésétől kapott megbízatásával (40/151 G. sz. határozat, 1985. december 16.).

               (10)

               2013 óta az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziója Maliban (MINUSMA) segíti a mali hatóságokat – az ENSZ Aknamentesítési Szolgálatán (UNMAS) keresztül – az aknamentesítésben, valamint a fegyver- és lőszerkezelésben, összhangban az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2100. (2013) és 2164. sz. (2014) határozatával.

               (11)

               Az Aknamentesítési Tanácsadó Csoport (Mine Advisory Group (MAG)) elnevezésű nem kormányzati szervezet a közelmúltban regionális projektet indított, amelynek keretében a hagyományos fegyverekkel és lőszerekkel kapcsolatos, sürgős kérdésekkel foglalkozik a Száhil–Maghreb övezet célországaiban.

               (12)

               A2011/428/KKBP tanácsi határozat (1) alapján az Unió finanszírozta – többek között – jelölő berendezések nyújtását bűnüldöző hatóságok számára több nyugat-afrikai államban, illetve finanszírozott a nemzetközi nyomonkövetési egyezménnyel és a nemzetközi technikai iránymutatásokkal kapcsolatos képzéseket.

               (13)

               A 2013/320/KKBP tanácsi határozat (2) alapján az Unió támogat olyan intézkedéseket, amelyek célja a líbiai fegyverarzenál megfelelő fizikai biztonságának és készletkezelésének biztosítása annak érdekében, hogy csökkenjen a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek tiltott terjedése által Líbia és szomszédos országai biztonságára jelentett veszély, többek között a Száhil övben.

               (14)

               A 2013/698/KKBP tanácsi határozat (3) alapján az Unió támogatja a tiltott kézi- és könnyűfegyverekre, más tiltott hagyományos fegyverekre és mindezek lőszereire vonatkozó globális jelentési rendszer („iTrace”) létrehozását, így különösen a konfliktus sújtotta területeken, így Afrikában terjedő kézi- és lőfegyverekkel és az azokhoz tartozó lőszerekkel kapcsolatos helyszíni kutatás alapján.

               (15)

               Az Unió a közös biztonság- és védelempolitikája keretében három cselekvést indított el a Száhil övben: az EUCAP Száhil Nigert (2012. augusztus 8-i kezdettel) a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem támogatására Nigerben; az Európai Unió képzési misszióját Maliban (2013. február 18-i kezdettel), melynek célja, hogy képzésen és tanácsadáson keresztül hozzájáruljon a mali fegyveres erők szerkezetátalakításához és átszervezéséhez; az EUCAP Száhil Malit (2014. április 15-i kezdettel), melynek célja stratégiai tanácsadást és képzést nyújtani a mali belső biztonsági erők részére.

               (16)

               A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében az Unió 2011 óta támogatja az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala által a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv ratifikálásának és végrehajtásának előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseket, így különösen Nyugat-Afrikában. Az Unió ugyanezen eszköz keretében 2010 óta pénzügyi támogatást nyújt az Afrikai Nagy Tavak régiójában, valamint az Afrika szarva és a határos államok területén működő, a kézi- és könnyűfegyverek nairobi székhelyű regionális központja (RECSA) számára.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az Unió hozzájárul a Száhil öv biztonságának és stabilitásának előmozdításához azáltal, hogy támogatja e régió országait az állami tulajdonban lévő kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek eltérítésének és tiltott kereskedelmének megakadályozásában ezek fizikai biztonságának és készletkezelésének javítása révén.
   (2)   Az Unió által támogatandó tevékenységek a következő konkrét célokat szolgálják:

               a)

               a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos eljárások javításához szükséges politikai konszenzus kialakítása, valamint a regionális együttműködés és tudásmegosztás előmozdítása.

               b)

               a célországok támogatása olyan korszerű jogszabályok, igazgatási eljárások és gyakorlati operatív szabványeljárások kialakításában, amelyek a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos továbbfejlesztett eljárások alapját képezik és amelyek összhangban állnak a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásokkal.

               c)

               készletkezelési és biztonsági tevékenységek közvetlen támogatása, többek között tárolólétesítmények helyreállításán, a kézi- és könnyűfegyverek felesleges, elavult vagy tiltott készleteinek megsemmisítésén, valamint új technológiák kísérleti alkalmazásán keresztül.

         E tevékenységek részletes leírása a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felelős.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek technikai végrehajtását az UNODA végzi az UNREC-en keresztül. Az UNODA ezeket a feladatokat a főképviselő felelőssége mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az UNODA-val.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 3 561 257,06 EUR. A teljes projekt összköltségvetésének becsült összege 4 129 393,06 EUR, amely összeget társfinanszírozás révén kell biztosítani.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó uniós eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett uniós hozzájárulás megfelelő végrehajtását a Bizottság felügyeli. E célból pénzügyi megállapodást köt az UNODA-val. A megállapodásban szerepelnie kell annak, hogy az UNODA-nak feladata biztosítani az uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságával arányos mértékben.
   (4)   A Bizottság törekszik arra, hogy 2014. december 15-ét követően a lehető leghamarabb sor kerüljön a (3) bekezdésben említett pénzügyi megállapodás megkötésére. Tájékoztatja a Tanácsot és a főképviselőt a folyamat során felmerülő esetleges nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról, az aláírástól számított két héten belül.
   4. cikk
   (1)   Az UNODA által készítendő rendszeres jelentések alapján a főképviselő beszámol a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik majd a Tanács általi értékelés alapját.
   (2)   A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1 cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett, vonatkozó pénzügyi megállapodás megkötését követően 42 hónappal, vagy amennyiben az elfogadása időpontját követően hat hónap alatt nem kerül sor pénzügyi megállapodás megkötésére, az elfogadása időpontját követően hat hónappal hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2011/428/KKBP határozata ( 2011. július 18. ) az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatala által a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program végrehajtása érdekében végzett tevékenységek támogatásáról (HL L 188., 2011.7.19., 37. o.).

      (2)  A Tanács 2013/320/KKBP határozata ( 2013. június 24. ) a Líbiában és térségében a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek támogatásáról (HL L 173., 2013.6.26., 54. o.).

      (3)  A Tanács 2013/698/KKBP határozata ( 2013. november 25. ) a tiltott kézi- és könnyűfegyverekre, más tiltott hagyományos fegyverekre és mindezek lőszereire vonatkozó, az ilyen fegyverek és lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó globális jelentési rendszer támogatásáról (HL L 320., 2013.11.30., 34. o.).

      MELLÉKLET
      A Száhil övben a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme kockázatának csökkentését célzó fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységek
      1.   A KKBP-támogatás háttere és indokolása
      1.1.   Háttér
      A hagyományos fegyvereknek és lőszereknek a Száhil övben jelenleg található lerakatai esetében nem alkalmaznak a nemzetközi előírásoknak megfelelő, hatékony fizikai biztonsági és készletkezelési intézkedéseket, ami elismerten komoly kihívást jelent a régió és a régión túli területek békéje és biztonsága szempontjából. A közelmúltban fegyveres nem állami szereplők, köztük terrorista csoportok állami tulajdonú készleteket tulajdonítottak el Líbiában és Maliban. Fennáll a konkrét kockázata annak, hogy hasonló fosztogatásokra kerülhet sor Burkina Faso, Csád, Mauritánia, Niger és Nigéria egyes részein, mivel fegyveres és terrorista csoportok a határokon átnyúlóan folytatják tevékenységüket, és részt vesznek kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmében. A fegyverek és lőszerek nem megfelelő fizikai biztonsága és készletkezelése növeli egyrészt annak a kockázatát, hogy ezek – többek között lopások és rablótámadások révén – a feketepiacra kerüljenek, másrészt annak, hogy a lőszerraktárakban véletlenszerű robbanások következzenek be. Ez a kézi- és könnyűfegyverek destabilizáló hatású felhalmozódásához és kereskedelméhez vezethet, ami nemzeti, regionális és nemzetközi szinten egyaránt kihat a békére és a biztonságra.
      Ezt a fenyegetést az Egyesült Nemzeteknek a Száhil övre vonatkozó integrált stratégiája is elismeri, amely szükségesnek tartja a minimálisra csökkenteni annak a kockázatát, hogy kézi- és könnyűfegyverek nem állami szereplők kezébe kerüljenek, mégpedig a meglévő készletek biztonságának növelése, illetve szükség esetén ezek áttelepítése, valamint a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek felesleges vagy tiltott készleteinek megsemmisítése révén. Ezt az ENSZ-nek a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó cselekvési programja és a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény tényleges végrehajtásával lehet megvalósítani a nemzetközi kézifegyver-ellenőrzési normák (International Small Arms Control Standards (ISACS)) és a lőszerekre vonatkozó nemzetközi iránymutatások (International Ammunition Technical Guidelines (IATG)) felhasználásával, melyek kidolgozására az Egyesült Nemzetek keretében került sor.
      1.2.   Indokolás
      A 40/151 G. sz. közgyűlési határozat szerinti megbízatása értelmében az Egyesült Nemzetek Afrikai Regionális Béke- és Lefegyverzési Központja (UNREC) – az Egyesült Nemzetek Leszerelési Ügyek Hivatalának (UNODA) afrikai regionális képviseletében – egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy segítse és megerősítse a Száhil övi államok kapacitását és képességét ezen előírások és legjobb gyakorlatok tényleges hasznosítására, és ezáltal a kézi- és könnyűfegyverekből és az azokhoz szükséges lőszerekből meglévő készleteik ellenőrzésére annak érdekében, hogy képesek legyenek megakadályozni a kézi- és könnyűfegyverek felhalmozódásából és tiltott kereskedelméből eredő destabilizáló hatást az alrégióban és azon túl.
      Az UNREC azt javasolja, hogy a projekt végrehajtására az ENSZ Aknamentesítési Szolgálatával (UNMAS) és az aknákkal foglalkozó tanácsadó csoport (MAG) elnevezésű nem kormányzati szervezettel együttműködésben, valamint a releváns regionális és szubregionális szervezetekkel – például az ECOWAS-szal és az ECCAS-szal – és nem kormányzati szervezetekkel koordinálva kerüljön sor. Az UNMAS – az ENSZ mali országcsoportjával együtt – az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziója Maliban (MINUSMA) támogatását célzó olyan tevékenységeket folytat, amelyek az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2100 (2013) sz. határozata keretében az egyik integrált alkotóelemét képezik. A MAG jelenleg egy olyan regionális projektet hajt végre, amelynek keretében a hagyományos fegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek biztonságával és készletkezelésével foglalkozik a Száhil–Maghreb régió célországaiban. Ezen tevékenységek tapasztalatai alapul fognak szolgálni a projekt tervezéséhez és végrehajtásához. A szinergiák lehetővé fogják tenni nagyobb mértékű általános hatás elérését. A projekt végrehajtását segíti majd az UNODA-n belül rendelkezésre álló szakértelem is, mind az ENSZ központjában, mind a régióban, illetve az ENSZ rendszerében rendelkezésre álló további szakértelem is.
      Ezek a tevékenységek az UNREC-kel és a régióban már projekteket végrehajtó egyéb kétoldalú partnerekkel, ENSZ-ügynökségekkel, szubregionális szervezetekkel és nem kormányzati szervezetekkel fennálló szinergiákat egészítenek ki és hasznosítanak, illetve azokra épülnek; az említett projektek közé tartoznak a következők: a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó mali nemzeti bizottság működésének újraindítása és a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos nemzeti cselekvési terv kidolgozása; a 2011/428/KKBP határozat, amelynek keretében – többek között – jelölő berendezésekkel látják el Burkina Fasót és Nigert; a folyamatban lévő „A lőfegyverek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelem Afrikában” elnevezésű projekt, amelyet az Európai Bizottság finanszíroz a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében, és amelynek első fázisa (2010–2013) során többek között jelölési tevékenységekre és jelölő berendezések nyújtására került sor – nyilvántartási célokat szolgáló, az adott szükségletekhez igazított szoftver telepítésével együtt – kelet-afrikai országokban, míg a most zajló fázisban (2013–2016) hasonló tevékenységek várhatók más országokban (tájékoztató jelleggel a következőkben: Burundi, Kamerun, Csád, Elefántcsontpart, Egyenlítői-Guinea, Gabon, Ghána, Libéria, Mali, Ruanda, Szomália, Dél-Szudán, Togó, Uganda); az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala által többek között Nyugat-Afrikában (azaz Beninben, Burkina Fasóban, Gambiában, Ghánában, Maliban, Mauritániában, Szenegálban és Togóban) végrehajtott transzregionális projekt, amelynek finanszírozása szintén a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló európai uniós eszköz keretében történik, és amelynek célja a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ahhoz csatolt, lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv ratifikálásának és végrehajtásának előmozdítása, elsősorban a jogszabályok felülvizsgálatának és reformjának támogatásán keresztül; az Unió közös biztonság- és védelempolitikája keretében zajló EUCAP Száhil Niger missziónak a fegyverkészletek kezelésével kapcsolatos képzési tevékenységei; valamint a NATO támogató ügynöksége által (NATO Support Agency (NSPA)) Mauritániában végrehajtott NATO-projekt.
      Ezenkívül az e projekt keretében zajló, a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos tevékenységek tekintetében – adott esetben – figyelembe kell venni és támogatni kell a kedvezményezett országokban végrehajtott tágabb biztonsági programokat, például a lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs (DDR) folyamatot, valamint a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatos folyamatokat. A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos jogszabályi és ágazati keretek felülvizsgálata és az arra vonatkozó további ajánlások, hogy ezek feleljenek meg a fegyverzetellenőrzésre vonatkozó nemzetközi előírásoknak, illetve a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó nemzeti operatív szabványeljárások kidolgozása minden országban és az alrégióban hozzá fog járulni a biztonsági ágazat reformja érdekében tett erőfeszítésekhez. A projekt keretében zajló tevékenységek – adott esetben – támogathatják a lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs erőfeszítéseket is, különösen azokat, amelyek a gyakorlati lefegyverzéshez kapcsolódnak, mivel a fegyverzetellenőrzésre vonatkozó nemzeti operatív szabványeljárások kidolgozása integrálható a DDR-folyamatokba, például a visszaszerzett fegyverek jelölésére és nyilvántartásba vételére vagy megsemmisítésére vonatkozó előírások megállapításával. Annak érdekében, hogy harmonizált eljárások jöjjenek létre, fel kell használni a meglévő gyakorlatokat, melyeket más vonatkozó, uniós finanszírozású projektek is előmozdítanak.
      A fegyverzetellenőrzés területén a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírások végrehajtásával ez a projekt segíteni fogja az államokat abban, hogy kialakítsák a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos nemzeti tevékenységek független polgári felügyeletét. A polgári felügyelet hatékonyabb megszervezésére fog sor kerülni a projekt különböző tevékenységeiben, különösen a konzultációk és a szakmai műhelyek révén.
      2.   Általános célkitűzések
      Az e pontban leírt cselekvés hozzá fog járulni a Száhil öv biztonságának és stabilitásának előmozdításához, és segíteni fogja a Száhil öv hat államát (Burkina Fasót, Csádot, Malit, Mauritániát, Nigert és Nigériát) az állami tulajdonban lévő kézi- és könnyűfegyverek és azokhoz szükséges lőszerek eltérítésének és tiltott kereskedelmének megakadályozásában, mégpedig ezek fizikai biztonságának és készletkezelésének javítása révén.
      A cselekvés konkrétan a következő célokat szolgálja:

                  a)

                  a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos eljárások javításához szükséges politikai konszenzus kialakítása, valamint a regionális együttműködés és tudásmegosztás előmozdítása;

                  b)

                  a célországok támogatása olyan korszerű jogszabályok, igazgatási eljárások és gyakorlati operatív szabványeljárások kialakításában, amelyek a fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos továbbfejlesztett eljárások alapját képezik és amelyek összhangban állnak a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásokkal;

                  c)

                  a készletkezelési tevékenységek végrehajtásának közvetlen támogatása, többek között tárolólétesítmények helyreállításán, a kézi- és könnyűfegyverek felesleges, elavult vagy tiltott készleteinek megsemmisítésén, valamint új technológiák kísérleti alkalmazásán keresztül.

            3.   Eredmények
      A cselekvés eredményei a következők:

                  a)

                  megfelelő jogszabályok és igazgatási előírások a kézi- és könnyűfegyverek fizikai biztonságára és készletkezelésére vonatkozóan;

                  b)

                  a kézi- és könnyűfegyverek fizikai biztonságának és készletkezelésének javulása a tárolólétesítmények fejlesztése révén;

                  c)

                  a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek felesleges, elavult vagy tiltott készleteinek megsemmisítése révén az ezek eltérítéséhez és véletlenszerű felrobbanásához kapcsolódó kockázat csökkenése;

                  d)

                  a kézi- és könnyűfegyverek jelölésének, nyomon követésének és nyilvántartásának javulása;

                  e)

                  a regionális együttműködés és információmegosztás erősödése;

                  f)

                  új technológiák alkalmazási lehetőségeinek azonosítása a fizikai biztonság és a készletkezelés területén;

                  g)

                  a kedvezményezett országokban a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos nemzeti kapacitás és szerepvállalás fokozódása;

                  h)

                  annak jobb megértése, hogy a fizikai biztonság és a készletkezelés miként járul hozzá a regionális biztonsághoz;

                  i)

                  hozzájárulás a regionális destabilizáció kockázatának csökkenéséhez, amely destabilizációnak az oka lehet a kézi- és könnyűfegyverek és azokhoz szükséges lőszerek túlzott felhalmozódása vagy nem állami szereplők – köztük terrorista csoportok – kezébe kerülése.

            4.   A cselekvés leírása
      4.1.   Konferencia a Wilton Parkban a Száhil övben megvalósuló fizikai biztonságról és készletkezelésről
      Célok
      Lehetőség teremtése a tapasztalatok megosztására, valamint politikai konszenzus kialakítása a projekt keretében végrehajtandó tevékenységek tekintetében.
      Leírás
      Konferencia szervezése a Wilton Park és az UNREC által egyrészt annak megvitatása céljából, hogy a nem biztonságban lévő líbiai készletek milyen hatást gyakorolnak a fegyverzet biztonságára a Száhil övben, másrészt olyan stratégiák kidolgozása érdekében, amelyekkel megakadályozható az állami tulajdonú kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek eltérítése és tiltott kereskedelme, ezek fizikai biztonságának és készletkezelésének javítása révén. A konferencia alkalmat kínál majd annak áttekintésére is, hogy milyen előrelépés történt a Száhil övben a fizikai biztonság és a készletkezelés területén, így különösen a nemzetközi segítségnyújtás összefüggésében, továbbá alkalmat kínál az országok tényleges szükségleteinek megvitatására, a folyamatban lévő cselekvések feltérképezésére és a megoldandó hiányosságok azonosítására. Ezenkívül – a fogadó országokkal egyeztetve – a konferencia keretében fel lehet majd térképezni a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére szolgáló egyéb uniós támogatású eszközökkel fennálló szinergiákat, az iTrace globális nyomonkövetési mechanizmust is beleértve (amelynek finanszírozása a 2013/698/KKBP határozat alapján történik). Részt venni kizárólag meghívásos alapon lehet majd, és a résztvevők a Száhil öv hat állama (Burkina Faso, Csád, Mali, Mauritánia, Niger és Nigéria), valamint Líbia és az egyéb érintett szomszédos országok magas rangú vezetői közül, valamint az ECOWAS, az ECCAS és az Afrikai Unió (AU) képviselői közül kerülnek majd ki.
      Eredmény/végrehajtási mutatók
      A Wilton Parkban tartandó konferenciára a tervek szerint, az érintett érdekelt felek, köztük a hat célország képviselőinek részvételével kerül majd sor (legfeljebb 40 résztvevő).
      4.2.   A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos jogszabályok, igazgatási eljárások és konzultációk felülvizsgálata
      4.2.1.   Nemzeti konzultációk a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos eljárásokról és a kísérleti helyszínek meghatározásáról
      Célok

                  a)

                  Világos kép alkotása az egyes országok és régiók szintjén a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó jogszabályi és igazgatási keretről.

                  b)

                  Azon országok tekintetében, amelyekben nem létezik naprakész szabályozási keret, ajánlások tétele olyan jogszabályokra és eljárásokra, amelyek révén teljesíthetők azok a nemzetközi követelmények, amelyeket jogilag kötelező erejű nemzetközi eszközök (pl. az ENSZ lőfegyverekről szóló jegyzőkönyve, a kézi- és könnyűfegyverekről szóló ECOWAS-egyezmény (1), valamint a kézi- és könnyűfegyverekről Kinshasában elfogadott egyezmény (2)), a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó ENSZ cselekvési program, a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény, a lőszerekre vonatkozó nemzetközi iránymutatások (IATG) és a nemzetközi kézifegyver-ellenőrzési normák (ISACS), valamint más vonatkozó előírások és eszközök körvonalaznak.

                  c)

                  Olyan elsődleges tárolólétesítmények azonosítása, amelyek kísérleti helyszínként szolgálnának, a nemzeti prioritásoknak megfelelően, illetve – adott esetben – az eltérítési és tiltott kereskedési mintákkal kapcsolatban rendelkezésre álló információk figyelembevételével.

            Leírás
      Az UNREC a Száhil öv hat államának – nevezetesen Burkina Faso, Csád, Mali, Mauritánia, Niger és Nigéria – nemzeti hatóságaival együttműködve el fogja végezni a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos minden meglévő jogszabály, valamint igazgatási és operatív szabványeljárás értékelését, a párhuzamos munkavégzés és az átfedések elkerülése érdekében teljes mértékben kihasználva a már rendelkezésre álló értékeléseket, továbbá figyelembe véve a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó jogszabályok reformjának támogatását célzó, folyamatban lévő regionális és kétoldalú projekteket.
      Az UNREC jogi szakértői támogatást fognak nyújtani az érintett minisztériumoknak, jogalkotóknak, valamint magas szintű bűnüldözési és védelmi tisztviselőknek a nemzeti jogszabályok és igazgatási eljárások felülvizsgálata során annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi jogi kötelezettségek és a nemzetközi műszaki előírások – különösen az ISACS és az IATG – beépüljenek a nemzeti szabályozási keretbe.
      A támogatást ezen a területen az országok kérése alapján kell nyújtani, és annak elsősorban a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó nemzetközi előírások közelítésére kell összpontosulnia, figyelembe véve a fegyverzetellenőrzés és a biztonsági ágazat tágabb kérdéseivel kapcsolatban folyamatban lévő, más segítségnyújtási vagy tanácsadási kezdeményezéseket.
      Az UNREC nemzeti szakmai műhelyeket fog szervezni a kézi- és könnyűfegyverek biztonságával foglalkozó nemzeti védelmi, bűnüldözési és egyéb polgári hatóságok magas rangú tisztviselői számára. A résztvevők közösen megvitatják majd az értékeléssel kapcsolatos megállapításokat és ajánlásokat, megállapodnak majd különböző meghozandó intézkedésekről, és azonosítanak olyan ajánlásokat, amelyeket jogszabályi módosítások vagy igazgatási határozatok révén lehet teljesíteni.
      A nemzeti konzultációk során sor fog kerülni a kísérleti helyszínekként szolgáló kiemelt tárolólétesítmények azonosítására. Ezekből lehet egy-egy minden fővárosban, főbb tartományi csomópontban, vidéki és/vagy határterületen (szárazföldi határ, tengeri vagy légi kikötő), valamint az állami tulajdonú kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek főbb szállítási útvonalai mentén. Lehetőség szerint és adott esetben a kiemelt tárolólétesítmények kiválasztásakor figyelembe kell venni az eltérítési és tiltott kereskedési mintákról rendelkezésre álló információkat, hogy kiemelten lehessen kezelni azokat a készleteket, amelyek elismerten hozzájárulnak a régió instabilitásához.
      Az UNREC minden országról készít majd egy végleges értékelést, amely részletesen tartalmazza majd a jogszabályokra vonatkozó ajánlásokat és a nemzetközi követelmények teljesítésére szolgáló eljárásokat. Ezek a jelentések magukban foglalják majd a hat célország nemzeti hatóságaitól és más érdekelt feleitől származó visszajelzéseket.
      Eredmény/végrehajtási mutatók

                  a)

                  Országonkénti jelentések (összesen hat) a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó, meglévő jogalkotási és igazgatási keretről, beleértve a nemzetközi leszerelési eszközökhöz való közelítésre vonatkozó ajánlásokat is.

                  b)

                  Hat – célországonként egy – nemzeti szakmai műhelyre kerül sor.

                  c)

                  Legfeljebb tizennyolc (országonként három), kísérleti helyszínként szolgáló tárolólétesítmény azonosítására került sor.

            4.2.2.   Regionális konzultációk a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokról
      Célok

                  a)

                  A fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos regionális információ- és tapasztalatcsere elősegítése a 4.2.1. pontnak megfelelően végzett nemzeti értékelések alapján.

                  b)

                  Az ISACS és az IATG alkalmazásának előmozdítása a nemzeti és a regionális érdekeltek körében.

            Leírás
      A hat kormány magas rangú képviselőinek részvételével regionális konzultációkra fog sor kerülni annak érdekében, hogy a nemzeti szintű értékelések alapján (4.2.1.pont) meg lehessen osztani a nemzeti eredményekre vonatkozó információkat, a tapasztalatokat és a legjobb gyakorlatokat. Felkérést kapnak majd tapasztalataik megosztására az érintett regionális és szubregionális szervezetek (AU, ECOWAS, ECCAS, RECSA) képviselői, a kézifegyverekkel kapcsolatos koordinációs tevékenységben (CASA) részt vevő ENSZ-ügynökségek, az Unió és az uniós tagállamok érintett szakértői (többek között a közös biztonság- és védelempolitika területén folyó missziók szakértői), valamint a régión kívüli magas rangú szakértők.
      Az UNREC jelentést készít a regionális konzultációs találkozók keretében megállapított eredményekről.
      Eredmény/végrehajtási mutatók

                  a)

                  Sor kerül egy, a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos regionális konzultációra.

                  b)

                  Jelentés készül a regionális konzultációs műhelytalálkozókról.

            4.3.   Fizikai biztonság és készletkezelés
      4.3.1.   A fizikai biztonság és készletkezelés értékelése a nemzeti hagyományosfegyver-raktárak, valamint a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek szállítása tekintetében
      Célok

                  a)

                  A kiválasztott mintalétesítmények részletes és gyakorlati értékelése a jelenlegi gyakorlatoknak, a fizikai biztonságnak és a feleslegessé vált, az elavult és a tiltott fegyvereknek és lőszereknek a meghatározása céljából.

                  b)

                  A fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos gyakorlati tudás és készségek átadása a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásoknak megfelelően.

            Leírás
      A nemzeti konzultációs műhelytalálkozók eredményei alapján, valamint az UNREC koordinációjával, az UNMAS szakértői és a MAG szakértői elvégzik a kiválasztott mintalétesítmények részletes és gyakorlati értékelését, hogy meghatározzák a jelenlegi gyakorlatokat és kérdéses pontokat, és mindehhez az ISACS-normákat és az IATG-iránymutatásokat tekintik alapnak. Emellett a szakértők ezeken a kísérleti telepeken az érvényes nemzeti jogszabályok és eljárások fényében ellenőrzik a meglévő nemzeti gyakorlatokat is, és adott esetben javaslatot tesznek azok felülvizsgálatára is.
      Az UNMAS és a MAG szakértői azokban az országokban fognak dolgozni, amelyekben műveleteik folynak. Az UNMAS Maliban fog tevékenykedni az ország vonatkozásában érvényes művelete és megbízása keretében; a MAG pedig Burkina Fasóban, Csádban, Mauritániában, Nigerben és Nigériában fog működni. A műveletekre a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó nemzeti bizottságokkal együttműködve kerül majd sor. E tevékenység keretében elvégzik majd az infrastruktúra megfelelőségének és a fizikai biztonságnak, a kézi- és könnyűfegyverekből és az azokhoz szükséges lőszerekből álló készletek helyzetének és szállításuk jelenlegi gyakorlatának értékelését, továbbá a nemzeti hatóságok támogatásával és beleegyezésével azonosítják a hagyományos fegyvereknek és lőszereknek a raktárakban lévő, feleslegessé vált, elavult vagy tiltott készleteit. Ezen túlmenően a raktárakban dolgozó személyzet képesítését és kapacitását is értékelni fogják, hogy meghatározzák az esetleges képzési igényeket. Az értékelések során az ISACS értékelő eszközét és a MAG fegyverzeti kockázatértékelő eszközét fogják alkalmazni. Az érintett kedvezményezett állam kérésére a kiválasztott mintalétesítményekben ad hoc képzéseket lehet tartani a fizikai biztonság és a készletkezelés tárgyában, így felelve meg a sürgős képzési igényeknek.
      A célországokban eltérő a biztonsági helyzet. A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatosan folyó tevékenységek szintje eltér az egyes országokban, mivel függ a rendelkezésre álló nemzeti erőforrásoktól és a nemzetközi donoroktól és partnerektől kapott támogatásoktól. A projekt fizikai biztonsággal és készletkezeléssel kapcsolatos eleme két országban indul, majd több szakaszban átterjed a fennmaradó országokra is, annak érdekében, hogy hasznosítsák a jelenlegi erőfeszítések eredményeit és meghatározzák a legjobb gyakorlatokat.
      Eredmény/végrehajtási mutatók

                  a)

                  A hat célországban legfeljebb 18 raktártelepet (országonként hármat) látogatnak meg és értékelnek.

                  b)

                  Legfeljebb18 képzést (országonként hármat) rendeznek a mintalétesítményekben a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos legjobb gyakorlatokon alapuló előírásokról olyan országok számára, amelyek a fizikai biztonság és készletkezelés vonatkozásában kapacitásépítésre tartank igényt.

            4.3.2.   A mintalétesítmények helyreállítása és a kézi- és könnyűfegyverek jelölése
      Célok

                  a)

                  A kísérleti tárolólétesítmények helyreállítása, hogy megfeleljenek az ISACS és az IATG előírásainak és iránymutatásainak, és csökkenjen a fegyverek és a lőszerek eltérítésének kockázata.

                  b)

                  Kérésre azonnali alacsony költségű és nagyhatású beavatkozások tétele a kísérleti raktárlétesítmények biztosítása céljából (pl. ajtók és zárak felszerelése stb.).

                  c)

                  A fegyverek jelölésének és nyilvántartásba vételének előmozdítása a legjobb gyakorlatok alapján, illetve – az átfedéseket elkerülendő –építve a korábbi és jelenlegi segélyprogramok keretében kiépített kapacitásokra.

                  d)

                  Segítségnyújtás a nemzeti központi fegyveradatbázisok létrehozásában vagy javításában az UNREC által kifejlesztett meglévő szoftver alkalmazásával és összhangban a vonatkozó nemzetközi leszerelési eszközökben előírt, a legjobb gyakorlatokon alapuló nemzetközi előírásokkal, valamint konzultálva a régió országait e területen segítő érintett szereplőkkel, például az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) hivatallal és a RECSA központtal.

            Leírás
      Az UNREC-kel együttműködésben az UNMAS és a MAG szakértői szükség esetén azonnal beavatkoznak. E kezdeti intézkedést követően az értékelt raktárakat (fegyver- és lőszerraktárakat) az ISACS és az IATG előírásai szerint helyreállítják, hogy biztosítsák, hogy az állami tulajdonban lévő állományok ne essenek eltérítés, lopás vagy támadások áldozatául. A helyreállításhoz készített terveket és dokumentumokat tovább fogják fejleszteni mintadokumentációként más fegyver- és lőszerraktárak helyreállításához és építéséhez. A beavatkozás mértékét és a helyreállítással vagy építéssel kapcsolatos megfontolásokat minden kísérleti telepen az értékelés eredménye alapján fogják meghatározni.
      Az UNREC együtt fog működni a nemzeti hatóságokkal annak érdekében, hogy a raktárakban elhelyezett kézi- és könnyűfegyvereket az ISACS szerint jelöljék és vegyék nyilvántartásba, felhasználva az alrégióban meglévő kapacitásokat. Az UNREC olyan pontos és átfogó rendszert fog létrehozni a fegyver- és lőszerraktárak kezelésére, amely megfelel az érintett országok igényeinek, figyelembe veszi a meglévő rendszereket és elejét veszi a jelenlegi erőfeszítések közötti átfedéseknek. Ez a tevékenység lehetővé teszi a hagyományos fegyver- és lőszertípusok megbízható értékelését, nyilvántartásba vételét és átláthatóságát, figyelembe véve a meglévő információtechnológiai infrastruktúrát, biztosítva a kompatibilitást az INTERPOL iARMS-szal, valamint lehetővé téve az országok közötti interoperabilitást. Mindez megkönnyíti majd a határokon átnyúló együttműködést a fegyverek nyomon követése tekintetében, valamint a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének megakadályozását.
      A kézi- és könnyűfegyverek jelölése, nyilvántartásba vétele és a készletek kezelése a szubrégióban a közelmúltban és jelenleg folyó kézi- és könnyűfegyver-jelölési tevékenységek alapján történik majd, amelyek finanszírozására a 2011/428/KKBP határozat és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló európai uniós eszköz keretében kerül sor. A folyamatban hasznosítani fogják majd az UNREC keretében szerzett azon tapasztalatokat, amelyeket a szubrégió konfliktust megélt országaiban végzett hasonló tevékenységek során szűrtek le.
      Eredmény/végrehajtási mutatók

                  a)

                  Maximálisan 18 kísérleti helyszín megfelel a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó, a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásoknak.

                  b)

                  A kísérleti raktártelepeken tartott jelöletlen fegyvereket megjelölik és nyilvántartásba veszik.

                  c)

                  Minden ország vonatkozásában adatbázist hoznak létre (illetve a meglévőt javítják), hogy nyilvántartásba vegyék a megjelölt és egyéb fegyvereket.

            4.3.3.   A felesleges lőszerek és kézi- és könnyűfegyverek megsemmisítése
      Célok
      Hozzájárulás az országban felhalmozódott felesleges, elavult vagy tiltott fegyverek megsemmisítéséhez.
      Leírás
      Az illetékes nemzeti hatóságok az értékelt raktárakban feleslegnek, elavultnak vagy tiltottnak minősített kézi- és könnyűfegyvereket és az azokhoz szükséges lőszereket az UNREC keretében koordinálva, az UNMAS és a MAG műszaki segítségnyújtásával (azokban az országokban, ahol ezek működnek) megsemmisítik, az ISACS 05.50 és az IATG 10.10. normáknak megfelelően. Az értékelés eredményének függvényében határozzák meg, hogy milyen berendezések szükségesek a megsemmisítéshez, és mennyi fegyvert kell megsemmisíteni.
      Eredmény/végrehajtási mutatók

                  a)

                  A meghatározott fegyverek megsemmisítése.

                  b)

                  A célországok nemzeti hatóságai tájékoztatást kapnak a megsemmisítési technikákkal kapcsolatos gyakorlati ismeretekről.

            4.3.4.   Új technológiák kísérleti alkalmazása
      Célok
      Annak felmérése, hogy az új technológiákat hogyan lehet potenciálisan felhasználni arra, hogy a régió igényeinek megfelelően biztonságosan helyezzék el a kézi- és könnyűfegyvereket.
      Leírás
      A fizikai biztonságot és a készletkezelést szolgáló infrastruktúra korlátozottsága miatt az országok rendkívül kiszolgáltatottá válnak a kézi- és könnyűfegyverek eltérítése tekintetében, ha ezeket távoli térségek kis fegyverraktáraiban, többek között ingatag helyzetű határterületeken őrzik, illetve ha szállítják. Rablás, lopás vagy fosztogatás esetén a fegyverek nem állami szereplő kezére jutnak, és így nem megfelelő cél érdekében is hozzáférhetők és felhasználhatók lesznek, ha nincsenek egyenként ártalmatlanítva.
      Új mobil és rugalmas technológiák jelenthetnek megoldást a kézi- és könnyűfegyverek hatékony ártalmatlanítására azokban az esetekben, amikor az eltérítés kockázata a legnagyobb. A technológia megfelelő költséghatékony megoldást jelenthet az olyan tagállamok számára, amelyekben nem található nagy fegyverbiztonsági infrastruktúra.
      Az elektronika tovább növelheti a kézifegyverekkel kapcsolatos biztonságot. Jelentősen csökkenthetné a fegyverek eltérítésének kockázatát rablás, lopás és fosztogatás esetén egy olyan rendszer, amely ártalmatlanítja az egyes fegyvereket a biztonságossá tett fegyverraktárból való begyűjtésük helyén, ezt követően a szállítás és az átmeneti raktározás során biztosítja az ártalmatlanságot, amíg a fegyver el nem éri végső célállomását. A szállítás és az átmeneti raktározás során az egyes fegyvereket lezáró vagy hatástalanító elektronikus rendszerekben digitális, rádiófrekvenciás vagy biometrikus kódokat lehetne alkalmazni, és mindez javítaná a leginstabilabb pontokon a fizikai biztonságot és a készletkezelést. A digitális kulcsok a szállítás során nem állnának rendelkezésre, mivel továbbíthatók más kommunikációs módon is a felhatalmazott személyeknek, így e-mail vagy SMS-üzenet útján is. E védelmi eszközökkel megakadályozható lenne, hogy nem felhatalmazott személyzet használhassa a rablás, lopás vagy fosztogatás során az illegális piacra eltérített fegyvereket.
      Az UNREC a regionális szervezetekkel és a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó nemzeti bizottságokkal konzultálva, valamint az iparággal együttműködve elvégzi majd a kézi- és könnyűfegyverek ártalmatlanítását lehetővé tévő, a régió igényeinek megfelelő új technológiákban rejlő lehetőségek értékelését. Figyelembe fogják venni a szubrégióbeli szomszédos országokban arra vonatkozóan szerzett tapasztalatokat is, hogy a lefegyverzés, leszerelés és reintegráció (DDR) folyamata során miként alkalmazták az intelligens technológiákat a fegyverek ártalmatlanítására; ilyen tapasztalatot foglal össze például az Elefántcsontpartra vonatkozó esettanulmány.
      Az értékelés során meghatározzák azokat a létesítményeket és szállítási útvonalakat Burkina Fasóban és Csádban, ahol az említett technológiákkal kísérleteket lehet folytatni. Maximálisan négy raktárban be fogják vezetni az említett hagyományos fegyver- és lőszertárolási és fegyverbiztonsági technológiákat (többek között a szállítás tekintetében).
      Az értékelés és a kísérleti tevékenység eredményeire fog épülni az az iránymutató dokumentum, amely vázolja az említett új technológiák esetleges afrikai alkalmazásának hosszú távú ütemtervét, és amelynek tartalmát meg fogják osztani a Száhil öv valamennyi államával, a regionális és szubregionális szervezetekkel, illetve amelyet ismertetni fognak a nemzetközi szakmai konferenciákon és találkozókon.
      Eredmény/végrehajtási mutatók

                  a)

                  Az új technológiák alkalmazásának értékeléséről szóló jelentés, amely felsorolja a kísérleti jelleggel alkalmazandó technológiákat, a négy kísérleti helyszínt és a szállítási útvonalakat Burkina Fasóban és Csádban.

                  b)

                  Új technológiák kísérleti alkalmazása négy helyszínen – kettő Burkina Fasóban, kettő Csádban – és a szállítási útvonalakon.

                  c)

                  Jelentés a kísérleti tevékenységek eredményéről.

            4.4.   Nemzeti normák meghatározása az IATG és az ISACS előírásaival összhangban
      Célok

                  a)

                  A fegyver- és lőszerkezelés javítása.

                  b)

                  A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos olyan nemzeti operatív szabványeljárások kidolgozása és ellenőrzése, amelyek összhangban állnak a legjobb gyakorlaton alapuló nemzetközi előírásokkal, és így növelik a hagyományos fegyverek és lőszerek felhalmozott készleteinek biztonságosságát és védelmét.

            Leírás
      Az értékelések és konzultációk eredménye alapján (4.2. pont), valamint a gyakorlati értékelés és helyreállítási munka során leszűrt tapasztalatokra (4.3. pont) építve az UNREC támogatja majd a kedvezményezett országokat abban, hogy elvégezzék a további felülvizsgálatot, és szükség esetén nemzeti kézikönyveket, iránymutatásokat és operatív szabványeljárásokat dolgozzanak ki a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozóan úgy, hogy azok megfeleljenek az ISACS, az IATG, valamint a regionális és szubregionális jogszabályok előírásainak. Az operatív szabványeljárások kiterjednek majd a nemzetközi eszközök alapján fennálló jelentéstételi kötelezettségekre is.
      Az UNREC minden országban megrendezi az operatív szabványeljárásokat érvényesítő műhelytalálkozókat – egyet magas szakmai szinten, egyet pedig magas szintű döntéshozatali szinten – azt megelőzően, hogy nemzeti szinten bevezetnék az operatív szabványeljárásokat. A találkozók programjának része lesz az értékelés, amely az egyes országokban már végrehajtott különböző tevékenységeket hivatott felmérni. A bevezetési eljárás részeként sor kerül majd minden egyes érintett országban az oktatók képzését célzó, az új operatív szabványeljárásokat bemutató műhelytalálkozókra is, amelyeket az UNREC és a végrehajtó felek rendeznek majd.
      Eredmény/végrehajtási mutatók

                  a)

                  Ki vannak dolgozva a fizikai biztonságra és a készletkezelésre vonatkozó operatív szabványeljárások a célországok viszonylatában.

                  b)

                  A hat célországban szakmai szintű és magas szintű döntéshozói műhelytalálkozókra kerül sor.

                  c)

                  Minden országban megrendeznek egy, az operatív szabványeljárásokról szóló és az oktatók képzését célzó műhelytalálkozót, találkozónként maximálisan 35 résztvevővel.

            4.5.   Értékelés és a további lépések
      4.5.1.   Regionális értékelés
      Célok

                  a)

                  A projektek végrehajtását követően a hatás vagy potenciális hatás elemzése.

                  b)

                  A projekt keretében hozott valamennyi intézkedés értékelése; a bevált gyakorlatok, a hiányosságok és a jövőbeli tevékenységi területek meghatározása.

            Leírás
      A projektidőszak alatt az UNREC rendszeres nyomonkövetési látogatásokat szervez a létesítményekbe. E látogatások lehetővé teszik a használat és a gyakorlat folytonos értékelését és azt, hogy a szakértők állandó jelleggel kapcsolatban álljanak a magas beosztású személyzettel.
      A nemzeti értékelések eredményét regionális találkozó keretében vitatják meg, amelyen részt vesznek a Száhil öv hat államának, a donoroknak, a CASA ügynökségeknek, az érintett regionális szervezeteknek (AU, ECOWAS, ECCAS, RECSA) a képviselői, az Unió és tagállamainak érintett szakértői (többek között a közös biztonság- és védelempolitikai missziókból), valamint a civil társadalom képviselői. Meghatározzák azokat a területeket, amelyeken a Száhil öv országai között megvalósulhat a legjobb gyakorlatok cseréje – ideértve a civil felügyelet javítására irányuló kezdeményezéseket is –, továbbá körvonalazzák azokat a módszereket, amelyek elősegítik a jövőben a fizikai biztonság és a készletkezelés tekintetében a határokon átnyúló együttműködést.
      Eredmény/végrehajtási mutatók

                  a)

                  A projektszemélyzet más tevékenységek keretében tett országlátogatásai és missziói során értékelési és nyomonkövetési intézkedésekre kerül sor.

                  b)

                  Hathavonta nyomonkövetési missziókra kerül sor.

                  c)

                  A projekt eredményeivel foglalkozó regionális találkozóra kerül sor.

            4.5.2.   Zárójelentés
      Célok

                  a)

                  A projekt végrehajtását követően a hatás vagy potenciális hatás elemzése, valamint az érdekeltek és a nemzeti hatóságok visszajelzéseinek beépítése a munkába.

                  b)

                  A projekt keretében hozott valamennyi intézkedés értékelése; a bevált gyakorlatok, a hiányosságok és a jövőbeli tevékenységek meghatározása.

            Leírás
      Az UNREC zárójelentést készít, amely tartalmaz egy vezetői összefoglalót, egy összeállítást a nemzeti és regionális műhelytalálkozók eredményeiről, a nemzeti jogszabályokról, az adminisztratív eljárásokról, az operatív szabványeljárásokról, valamint a fegyver- és lőszerkészletek kezelését elősegítő új technológiákkal kapcsolatos kísérleti tevékenység eredményeiről. Ezen túlmenően magában foglal a fegyver- és lőszerraktárak helyreállításához és építéséhez felhasználható mintaterveket és -dokumentumokat is.
      Eredmény/végrehajtási mutatók
      Elkészítik és körbeküldik a zárójelentést.
      5.   Időtartam
      A projektek végrehajtásának becsült teljes időtartama 36 hónap.
      6.   Kedvezményezettek
      A projekt közvetlen kedvezményezettjei a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzéséért és a fizikai biztonság és a készletkezelés kérdéséért felelős Burkina Fasó-i, csádi, mali, mauritániai, nigeri és nigériai nemzeti intézmények, például a védelmi és biztonsági minisztériumok, valamint a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó nemzeti bizottságok.
      A közvetett kedvezményezettek közé tartozik a Száhil öv hat államának civil lakossága, a szomszédos államok és lakosságuk, az AU, az afrikai szubregionális szervezetek, valamint minden olyan állam, amely hasznosítja majd az e projektből leszűrt tanulságokat.
      7.   Végrehajtó szerv
      Az UNODA a regionális leszerelési központjának, az UNREC-nek a segítségével és a következőkkel együttműködve fogja végrehajtani a tevékenységeket:

                  a)

                  a nemzeti kapcsolattartó pontok és a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó Burkina Fasó-i, csádi, mali, mauritániai, nigeri és nigériai nemzeti bizottságok.

                  b)

                  DPKO/UNMAS,

                  c)

                  a MAG,

                  d)

                  az ISACS ügynökségközi támogató egysége,

                  e)

                  a Wilton Park Konferenciaközpont.

            E fellépés végrehajtása tekintetében az UNODA-t terheli a végső felelősség a Bizottság felé.
      8.   Partnerségek és szinergiák
      A projekt végrehajtása során az UNREC találkozókat szervez a Száhil öv hat államában található uniós küldöttségekkel és a tagállamok nagykövetségeivel, és rendszeresen tájékoztatja őket a projekt keretében az egyes országokban folyó tevékenységekről. Az Unió küldöttségei és a tagállamok képviselői előzetesen tájékoztatást kapnak a projekt keretében folyó tevékenységekről (például a műhelytalálkozókról), és ezekre részvételi meghívást is kapnak. Az UNREC ezen túlmenően konzultál és adott esetben együttműködik az EUCAP Száhil Nigerrel és az EUCAP Száhil Malival, az EU közös biztonság- és védelempolitikai misszióival.
      Emellett az UNREC koordinációt folytat más partnerekkel a tevékenységek közötti átfedések elkerülése, valamint a projekt célkitűzéseinek elérését elősegítő együttműködés és kiegészítő jelleg lehetséges területeinek meghatározása érdekében. E partnerek közé tartozik többek között: az AU, egyes afrikai regionális szervezetek (például az ECOWAS, az ECCAS és a RECSA), a NATO, az ENSZ országcsoportok, az UNODC, a biztonság területén működő műszaki és pénzügyi partnerek, nemzetközi NGO-k (köztük a Small Arms Survey kutatócsoport, a Handicap International szervezet, a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó parlamenti fórum, „Parlamenti képviselők a világméretű fellépésért” (Parliamentarians for Global Action), a Kézifegyverekkel és Lőszerekkel Foglalkozó Nemzetközi Csoport (MSAG) és az iparág képviselői.
      Végezetül az UNREC és a többi végrehajtó partner konzultál majd azokkal a szervezetekkel, amelyek bekapcsolódtak az eltérítéssel és a tiltott kereskedelemmel kapcsolatos nyomozásokba – többek között úgy, hogy a Száhil övben felkutatják és nyomon követik a tiltott kézi- és könnyűfegyvereket és az azokhoz szükséges lőszereket –, ideértve az ENSZ fegyverembargók ellenőrzésével megbízott szakértői bizottságainak szakértőit is, valamint az ENSZ béketámogató műveleteivel, a Small Arms Survey csoporttal és a Conflict Armament Research társasággal (a 2013/698/KKBP határozat keretében támogatott „iTrace” globális jelentési rendszer) összeköttetésben álló szakértőket. Az UNREC emellett ösztönzi majd a kedvezményezett országok érintett hatóságait arra is, hogy aknázzák ki az Interpolnak az EU által finanszírozott tiltottfegyver-nyilvántartását és visszakövetési rendszerét („iARMS”).
      9.   Végrehajtó ügynökség: a választás indokolása
      Az UNODA központi szerepet játszik a hagyományos fegyverek – így a kézi- és könnyűfegyverek – területére vonatkozó leszerelési törekvések előmozdításában. Kulcsszerepe van a többoldalú tárgyalásokon elfogadott olyan normatív keretek hatékony nemzeti, regionális és globális szintű alkalmazásának előmozdításában, mint az ENSZ kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos cselekvési programja, és a nemzetközi nyomonkövetési egyezmény. Az Unió törekszik arra, hogy gyümölcsöző együttműködést folytasson az UNODA-val.
      Az UNODA részét képező UNREC hosszú múltra visszatekintő tapasztalatokkal rendelkezik a Száhil öv államainak és civil társadalmainak abban való segítése terén, hogy végrehajtsák a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésére vonatkozó nemzetközi és regionális eszközöket. Az UNREC ezt a tevékenységét az ENSZ-közgyűléstől kapott megbízatásával összhangban végzi, mely szerint kérésre érdemi támogatást kell nyújtania az afrikai régió tagállamainak azon kezdeményezéseihez és más törekvéseihez, melyek célja a régióban a békére, a fegyverzetcsökkentésre és a leszerelésre irányuló intézkedések megvalósítása (40/151 G. sz. határozat, 1985. december 16.). Az UNREC már tárgyalt a potenciális kedvezményezett országokkal, hogy megállapodjon velük, és folyamatban vannak a fegyverellenőrzésre vonatkozó projektjei a célországok közül háromban. Ennélfogva kimagaslóan alkalmas e határozat végrehajtására.
      10.   Az Unió láthatósága
      Az UNREC megfelelő intézkedéseket tesz annak a ténynek népszerűsítésére, hogy a cselekvést az Európai Unió finanszírozta. Az ilyen intézkedéseket a Bizottság által létrehozott és közzétett, az Európai Unió külügyi tevékenységeinek kommunikációs és láthatósági kézikönyvében foglaltaknak, valamint a Bizottság és az ENSZ által közösen megállapított minden más iránymutatásnak megfelelően kell megtenni.

         Indikatív időkeret

         Teljes időtartam: 36 hónap

                  Tevékenység

                  Javasolt időkeret

                              4.1.

                              Konferencia a Wilton Parkban a Száhil övben megvalósuló fizikai biztonságról és készletkezelésről

                  2015. január–március (konferencia 2015. februárban)

                              4.2.

                              A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos jogszabályok, igazgatási eljárások és konzultációk felülvizsgálata

                  2015. január–december

                              4.2.1.

                              Nemzeti konzultációk a fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos, valamint a kísérleti helyszínek kijelölésével kapcsolatos eljárásokról

                  2015. január–szeptember

                              4.2.2.

                              A fizikai biztonsággal és a készletkezeléssel kapcsolatos eljárásokkal kapcsolatban folytatott regionális konzultációk

                  2015. október–december

                              4.3.

                              Fizikai biztonság és készletkezelés

                  2015. július–2017. június

                              4.3.1.

                              A fizikai biztonság és készletkezelés értékelése a nemzeti hagyományosfegyver-raktárak vonatkozásában és a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek szállítása tekintetében (az értékelés két országban kezdődik)

                  2015. július–2017. június

                              4.3.2.

                              A mintalétesítmények helyreállítása és a kézi- és könnyűfegyverek jelölése

                  2015. július–2017. június

                              4.3.3.

                              A lőszerfelesleg és a kézi- és könnyűfegyver-felesleg megsemmisítése

                  2015. július–2017. június

                              4.3.4.

                              Új technológiák kísérleti alkalmazása

                  2017. január–június

                              4.4.

                              Nemzeti normák meghatározása összhangban az IATG és az ISACS előírásaival

                  2017. január–december

                              4.5.

                              Értékelés és további lépések

                  2017. július–december

                              4.5.1.

                              Regionális értékelés

                  2017. július–december

                              4.5.2.

                              Zárójelentés

                  2017. október–december

         (1)  Burkina Faso, Mali, Niger és Nigéria az ECOWAS-egyezmény részes államai.

         (2)  Csád 2012. augusztus 8-án ratifikálta a kinshasai egyezményt.


title: 2004/733/KKBP:A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/2/2004 Határozata (2004. szeptember 24.) az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai művelete EU műveleti parancsnokának kinevezéséről

text:
               27.10.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 324/22

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG BiH/2/2004 HATÁROZATA

   (2004. szeptember 24.)
   az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai művelete EU műveleti parancsnokának kinevezéséről
   (2004/733/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 25. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai műveletéről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépésére (1) és különösen annak 6. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az együttes fellépés 2. cikke értelmében Rainer FEIST admirális európai szövetséges főparancsnok-helyettest (DSACEUR) az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai műveletének EU műveleti parancsnokává nevezték ki.

               (2)

               A NATO úgy határozott, hogy Rainer FEIST admirális helyére Sir John REITH tábornokot nevezi ki európai szövetséges főparancsnok-helyettesnek (DSACEUR). Sir John REITH tábornok kinevezése 2004. szeptember 30-tól kezdődően hatályos.

               (3)

               A 2004/570/KKBP együttes fellépés 6. cikke értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) további határozatok meghozatalára az EU műveleti parancsnok kinevezésére vonatkozóan.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és tevékenységeinek kidolgozásában és végrehajtásában.

               (5)

               Az Európai Tanács 2002. december 12–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag azokra az EU-tagállamokra vonatkozik majd, amelyek egyben vagy NATO-tagállamok is, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Sir John REITH tábornokot az Európai Unió boszniai és hercegovinai katonai műveletének EU műveleti parancsnokává nevezik ki.
   2. cikk
   Ez a határozat 2004. szeptember 30-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2004. szeptember 24-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         A. HAMER

      (1)  HL L 252., 2004.7.28., 10. o.


title: 2012/425/EU: A Tanács határozata ( 2012. július 10. ) az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosítása vonatkozásában képviselendő álláspontjáról

text:
               25.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. július 10.)
   az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosítása vonatkozásában képviselendő álláspontjáról
   (2012/425/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével együtt értelmezett 165. cikkére és 192. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz.

               (2)

               Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) megállapodásba foglalásával.

               (3)

               Helyénvaló kiterjeszteni at EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést a sport területére.

               (4)

               A 401/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletet (4). Az EGT-megállapodást ezért a 401/2009/EK rendelet figyelembevétele érdekében módosítani kell.

               (5)

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)

               Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosítása vonatkozásában képviselendő álláspontjának az e határozathoz mellékelt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

      (3)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

      (4)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

      TERVEZET
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/… HATÁROZATA
      (…)
      az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A megállapodás 31. jegyzőkönyvét a …-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

                  (2)

                  Helyénvaló kiterjeszteni a megállapodás szerződő felei közötti együttműködést az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) megállapodásba foglalásával.

                  (3)

                  Helyénvaló kiterjeszteni a megállapodás szerződő felei közötti együttműködést a sport területére.

                  (4)

                  A 401/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 1210/90/EGK tanácsi rendeletet (3), amelyet következésképpen el kell hagyni a megállapodásból.

                  (5)

                  Következésképpen a megállapodás 31. jegyzőkönyvét módosítani kell e kiterjesztett együttműködés lehetővé tétele céljából,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A megállapodás 31. jegyzőkönyve a következőképpen módosul:

                  1.

                  A megállapodás 31. jegyzőkönyve 3. cikke (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

                              „(2)

                                          a)

                                          Az EFTA-államok teljes mértékben részt vesznek az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról szóló, 2009. április 23-i 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott Európai Környezetvédelmi Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) munkájában és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban.

                                          b)

                                          A Megállapodás 82. cikke (1) bekezdésében és 32. jegyzőkönyvében foglaltaknak megfelelően az EFTA-államok hozzájárulnak az a) pontban említett tevékenységek finanszírozásához.

                                          c)

                                          Az EFTA-államok a b) pont alapján teljes mértékben, szavazati jog nélkül részt vesznek az Ügynökség igazgatótanácsának munkájában, és bekapcsolódnak az Ügynökség tudományos bizottságának munkájába.

                                          d)

                                          A »tagállam(ok)« kifejezés és a rendelet 4. és 5. cikkében szereplő, közintézményeikre utaló egyéb kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és közintézményeiket is magában foglalják.

                                          e)

                                          Az Ügynökség részére szolgáltatott vagy az Ügynökségtől származó környezetvédelmi adatok közzétehetők, és azokat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni, feltéve, hogy a titkos információk ugyanolyan mértékű védelmet élveznek az EFTA-államokban, mint az Unión belül.

                                          f)

                                          Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkezik. Az ügynökség a szerződő felek valamennyi államában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik.

                                          g)

                                          Az EFTA-államok az Ügynökségre alkalmazzák az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.

                                          h)

                                          Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az EFTA-államok teljes jogú állampolgárait az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.

                                          i)

                                          A 79. cikk (3) bekezdése alapján a Megállapodás VII. része (Intézményi rendelkezések) alkalmazandó e bekezdésre.

                                          j)

                                          Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 401/2009/EK rendelet alkalmazásában, az ügynökség EFTA-államokat érintő dokumentumaira is alkalmazandó.

                  2.

                  A 4. cikk megnevezésének (Oktatás, képzés és ifjúság) helyébe a következő szöveg lép:
                  „Oktatás, képzés, ifjúság és sport”.

            2. cikk
      Ez a határozat azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megkapta (5).
      3. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt Brüsszelben, …

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

               az EGT Vegyes Bizottság titkárai

         (1)  HL L …

         (2)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.

         (3)  HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

         (4)  HL L 126., 2009.5.21., 13. o.”

         (5)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]