title: Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata ( 2011. március 23. ) az Európai Külügyi Szolgálathoz kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályok megállapításáról

text:
               14.1.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 12/8

         Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata
   (2011. március 23.)
   az Európai Külügyi Szolgálathoz kirendelt nemzeti szakértőkre vonatkozó szabályok megállapításáról
   2012/C 12/04
   A FŐKÉPVISELŐ,
   tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozatra és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Külügyi Szolgálatot (a továbbiakban: EKSZ) létrehozó tanácsi határozat (1) (a továbbiakban: tanácsi határozat) 6. cikkének (3) bekezdése értelmében az EKSZ egyedi esetekben korlátozott számban igénybe vehet különleges szaktudással rendelkező kirendelt nemzeti szakértőket.

               (2)

               A főképviselő – szintén a tanácsi határozat 6. cikkének (3) bekezdése szerint – elfogadja a Tanács Főtitkárságához kirendelt nemzeti szakértőkre és nemzeti katonai állományra vonatkozó szabályokról szóló, 2003. június 16-i 2003/479/EK tanácsi határozatban (amelyet a 2007. december 5-i 2007/829/EK tanácsi határozat (2) hatályon kívül helyezett és a helyébe lépett) megállapított szabályokkal egyenértékű azon szabályokat, amelyeknek megfelelően a kirendelt nemzeti szakértők különleges szaktudást igénylő munkavégzés érdekében az EKSZ rendelkezésére állnak.

               (3)

               A kirendelt nemzeti szakértőknek (a továbbiakban: KNSZ) lehetővé kell tenniük, hogy magas szintű tudásukat és szakmai hozzáértésüket az EKSZ felhasználhassa, különösen azokon a területeken, ahol e szakértelem nem áll könnyen rendelkezésre.

               (4)

               A nemzeti szakértők EKSZ-hez történő kirendelésének elő kell mozdítania az európai politikákkal kapcsolatos szakmai tapasztalat és tudás cseréjét.

               (5)

               A KNSZ-eket a tagállamok közigazgatásából, illetve nemzetközi szervezetektől kell kiválasztani.

               (6)

               A KNSZ-eknek és a kirendelt katonai állomány tagjainak e határozatban megállapított jogai és kötelezettségei biztosítják, hogy feladataikat kizárólag az EKSZ érdekében végezzék.

               (7)

               E határozatnak kell megállapítania a KNSZ-ek alkalmazására vonatkozó minden feltételt.

               (8)

               Az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozása érdekében különleges rendelkezéseket kell hozni az EKSZ-hez kirendelt katonai állomány tagjai tekintetében.

               (9)

               Különleges rendelkezéseket kell hozni az Unió küldöttségeihez kirendelt KNSZ-ek tekintetében. Az Unió küldöttségeihez különböző intézményektől (elsősorban az Európai Bizottságtól és az EKSZ-től) kirendelt KNSZ-ek körében lehetőség szerint kerülni kell az egyenlőtlen bánásmód alkalmazását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   I.   FEJEZET

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Hatály
   (1)   E szabályok a tagállamok közigazgatási szervei által az Európai Külügyi Szolgálathoz (a továbbiakban: EKSZ) kirendelt nemzeti szakértőkre (a továbbiakban: KNSZ) vonatkoznak. Ezeket a szabályokat a nemzetközi szervezetektől kirendelt szakértőkre is alkalmazni kell.
   (2)   Az e szabályok hatálya alá tartozó személyek saját munkaadójuk alkalmazásában maradnak kirendelésük időtartama alatt, és illetményüket is ugyanezen munkaadótól kapják.
   (3)   A KNSZ-ek toborzását az EKSZ végzi saját igényeinek és költségvetési lehetőségeinek megfelelően. E toborzás módját a Humánerőforrás-osztály határozza meg.
   (4)   A KNSZ-nek valamely tagállam állampolgárának kell lennie.
   (5)   A tagállamok és az EKSZ együttműködnek annak érdekében, hogy a KNSZ-eknek az EKSZ-hez történő kirendelése érdemeik alapján, egyben a megfelelő földrajzi megoszlás és a nemek közötti egyensúly biztosításával történjen, gondoskodva különösen arról, hogy valamennyi tagállam állampolgárai érdemi arányban legyenek jelen.
   (6)   A kirendelés az operatív igazgató, valamint az érintett tagállam állandó képviselete vagy adott esetben a nemzetközi szervezet közötti levélváltás útján történik. A levélváltásban meg kell említeni a kirendelés helyét. Az EKSZ-hez kirendelt KNSZ-re vonatkozó szabályokat csatolni kell a levélváltáshoz.
   2. cikk
   A kirendelés időtartama
   (1)   A kirendelés időtartama hat hónapnál nem lehet rövidebb, és nem haladhatja meg a két évet, illetve azt követően meghosszabbítható, összesen négy évet meg nem haladó időtartamra. Az illetékes ügyvezető igazgató vagy a vele egyenrangú személy kérésére kivételes esetben és ha a szolgálat érdekében indokolt, a Humánerőforrás-osztály a négyéves időtartam lejárta után engedélyezheti a kirendelés legfeljebb két évre történő egyszeri vagy többszöri meghosszabbítását.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a KNSZ válságkezelési műveletek előkészítésében és/vagy azok megkezdésének tanulmányozásában való részvétel céljából történő kirendelésének időtartama hat hónapnál rövidebb is lehet.
   (3)   A kirendelésre szánt időtartamot előre, az 1. cikk (6) bekezdése rendelkezésének megfelelő levélváltásban kell meghatározni. Ugyanezen eljárás vonatkozik a kirendelés időtartama meghosszabbításának esetére.
   (4)   Az EKSZ-nél már korábban szolgálatot teljesítő KNSZ-t újra ki lehet rendelni, feltéve, hogy teljesíti a következő feltételeket:

               a)

               a KNSZ-nek továbbra is meg kell felelnie a kirendelés feltételeinek; valamint

               b)

               az előző kirendelés vége és bármely további kirendelés között legalább hatéves időtartamnak kell eltelnie; amennyiben a KNSZ megbízatását az első kirendelés végén meghosszabbították, a hatéves időtartam a meghosszabbítás lejártával kezdődik.

         E rendelkezés nem akadályozza az EKSZ-t abban, hogy az első kirendelés végétől számított hat év letelte előtt elfogadja egy olyan KNSZ kirendelését, akinek az első kirendelése hat évnél rövidebb ideig tartott, de ez esetben az új kirendelés nem haladhatja meg a hatéves időtartam le nem telt részét.
   3. cikk
   A kirendelés helye
   (1)   A KNSZ-eket az EKSZ brüsszeli központi igazgatási szervéhez vagy az Unió küldöttségeihez rendelik ki.
   (2)   A kirendelés helye a kirendelés folyamán módosulhat az 1. cikk (6) bekezdésének megfelelő újabb levélváltás útján, amennyiben az eredeti levélváltás nem tartalmazta a kirendelés helyszíne megváltozásának lehetőségét. A KNSZ-t kirendelő közigazgatási szervet tájékoztatják a kirendelés helyszínének esetleges megváltozásáról.
   4. cikk
   Feladatok
   (1)   A KNSZ segíti az EKSZ személyzetének tagjait, és végrehajtja a számára kijelölt feladatokat. A végrehajtandó feladatokat az EKSZ és a nemzeti szakértőt az EKSZ javára kirendelő közigazgatási szerv között létrejött kölcsönös megállapodásban kell meghatározni, figyelemmel a KNSZ képesítéseire.
   (2)   A (8) bekezdésre is figyelemmel, a KNSZ csak az alábbiak szerint vehet részt missziókban és üléseken:

               a)

               az EKSZ személyzete tagjának kíséretében;
               vagy

               b)

               megfigyelőként vagy kizárólag tájékozódási céllal, ha egyedül van.

         A KNSZ nem képviselheti az EKSZ-t sem pénzügyi, sem egyéb kötelezettség vállalása céljából, és nem folytathat a nevében tárgyalásokat, kivéve, ha a (8) bekezdés szerint megbízást kapott.
   Az e bekezdésben foglalt korlátozások nem alkalmazandók a Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálathoz, a Válságkezelési és Tervezési Igazgatósághoz, illetve az EU Helyzetelemző Központjához kirendelt KNSZ-ekre.
   (3)   Kizárólag az EKSZ felelős – a KNSZ közvetlen felettese személyében – a KNSZ által elvégzett feladatok eredményének jóváhagyásáért.
   (4)   Az EKSZ, a KNSZ munkaadója és a KNSZ megtesz minden lehetségest annak érdekében, hogy a kirendelés tartama alatt elkerüljön a KNSZ megbízatásaival kapcsolatos minden lehetséges érdekellentétet vagy ilyen ellentétnek a látszatát. E célból a Humánerőforrás-osztály kellő időben tájékoztatja a KNSZ-t és a munkaadót a tervezett feladatról, és mindegyiküket felkéri annak írásbeli megerősítésére, hogy nem tudnak olyan okról, amelynek következtében a KNSZ-t ne lehetne az adott feladattal megbízni, többek között hivatkozva különösen a KNSZ szakmai tapasztalataira.
   (5)   A KNSZ-t fel kell kérni, hogy nyilatkozzon különösen a családi körülményei (közeli hozzátartozóinak a szakmai tevékenységei vagy saját, illetve hozzátartozóinak jelentős pénzügyi érdekeltségei) és a javasolt feladat között a kirendelés során esetlegesen felmerülő érdekellentétről. A munkaadó és a KNSZ vállalja, hogy a KNSZ közvetlen felettesét és a Humánerőforrás-osztályt értesíti minden változásról, amely a kirendelés során a körülményeiben bekövetkezett, és amely ilyen ellentétet eredményezhet.
   (6)   Ha a KNSZ közvetlen felettese úgy ítéli meg, hogy a KNSZ-re bízott feladatok jellege különleges óvintézkedéseket követel, a KNSZ kirendelése előtt végre kell hajtani a biztonsági vizsgálatot.
   (7)   Amennyiben a (2), (4) és (5) bekezdés rendelkezéseit nem tartották be, az EKSZ a 9. cikk (2) bekezdése c) pontjának feltételei alapján megszüntetheti a KNSZ kirendelését.
   (8)   Az (1) bekezdésben, valamint a (2) bekezdés első albekezdésében foglaltaktól eltérve, azon szolgálat ügyvezető igazgatója, ahová a KNSZ-t beosztották, vagy a vele egyenrangú személy a főképviselő irányítása alatt és a KNSZ közvetlen felettesének javaslatára eljárva egyedi feladatok elvégzésével, valamint egy vagy több egyedi misszió végrehajtásával, illetve üléseken való részvétellel bízhatja meg a KNSZ-t, feltéve, hogy nem áll fenn érdekellentét.
   5. cikk
   Jogok és kötelezettségek
   (1)   A kirendelés során:

               a)

               a KNSZ feladatait tárgyilagosan és pártatlanul végzi, és viselkedésével kizárólag az EKSZ érdekeit tartja szem előtt;

               b)

               a KNSZ tartózkodik minden olyan tevékenységtől és különösen minden olyan nyilvános véleménynyilvánítástól, amely az EKSZ-nél betöltött tisztségével függ össze;

               c)

               az a KNSZ, akit megbízatásának végrehajtása során arra kérnek fel, hogy döntést hozzon egy olyan ügyben, amelynek kezelése vagy eredménye tekintetében olyan személyes érdekeltsége van, amely befolyásolhatja a függetlenségét, köteles tájékoztatni a közvetlen felettesét;

               d)

               a KNSZ sem egyedül, sem másokkal együtt nem hozhat és/vagy hozathat nyilvánosságra az Európai Unió munkájával foglalkozó szöveget, ha erre vonatkozóan nem szerzett engedélyt a közvetlen felettesétől. Az engedély csak abban az esetben tagadható meg, ha a tervezett kiadvány sértené az Európai Unió érdekeit;

               e)

               a KNSZ-nek a feladataként elvégzett munkájához fűződő minden joga az EKSZ tulajdonát képezi;

               f)

               a KNSZ-nek a kirendelés helyén vagy attól olyan távolságban kell laknia, amely tevékenysége megfelelő végrehajtásával összeegyeztethető;

               g)

               a KNSZ segítséget nyújt és tanácsot ad a felettesének, és a rábízott feladatok teljesítését illetően a felettesének tartozik felelősséggel;

               h)

               tisztségének gyakorlása során a KNSZ nem fogadhat el utasításokat munkaadójától vagy nemzeti kormányától. Nem végezhet semmilyen tevékenységet sem munkaadója, sem pedig kormány vagy bármely más személy, magánvállalat vagy közintézmény részére.

         (2)   A kirendelés időtartama alatt és azt követően a KNSZ-nek a legnagyobb titoktartással kell eljárnia a megbízatása során vagy azzal kapcsolatban tudomására jutott valamennyi tény és információ tekintetében. Jogosulatlan személynek semmilyen formában nem fedhet fel törvényesen nyilvánosságra nem hozott dokumentumot vagy információt, és azokat személyes előnyére sem használhatja fel.
   (3)   A kirendelés befejeztével a KNSZ továbbra is köteles feddhetetlenül és titoktartással eljárni az új feladatai elvégzésében és bizonyos tisztségek vagy előnyök elfogadásakor.
   (4)   A KNSZ-t kötik az EKSZ-nél hatályban lévő biztonsági szabályok.
   (5)   Amennyiben a kirendelés időtartama alatt az (1), (2) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem tartják be, az EKSZ a 9. cikk (2) bekezdése c) pontjának rendelkezései alapján jogosult megszüntetni a KNSZ kirendelését.
   6. cikk
   Szint, szakmai tapasztalat és nyelvismeret
   (1)   Az EKSZ-hez történő kirendeléshez a KNSZ-nek legalább hároméves, teljes munkaidős tapasztalattal kell rendelkeznie olyan közigazgatási, tudományos, technikai, tanácsadói vagy felügyeleti munkakörben, amely az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben (3) meghatározott AD vagy AST csoportnak felel meg.
   (2)   A KNSZ-nek feladatai ellátásához egy uniós nyelv alapos ismeretével és egy másik nyelv kielégítő ismeretével kell rendelkeznie.
   7. cikk
   Kiválasztási eljárás
   (1)   A KNSZ-eket nyílt és átlátható eljárás alapján kell kiválasztani, amelynek gyakorlati részleteit a Humánerőforrás-osztály határozza meg.
   Kellően indokolt kivételes körülmények között és a szolgálat érdekében a KNSZ-ek az említett eljárás nélkül is kiválaszthatók. Az ilyen eltérésre engedélyt kell kérni az operatív igazgatótól.
   (2)   A kirendelést megelőzően a közvetlen felettesnek gondoskodnia kell arról, hogy elegendő költségvetési juttatás álljon rendelkezésre.
   (3)   A pályázatokat az érintett állandó képviselet továbbítja a Humánerőforrás-osztálynak.
   8. cikk
   A kirendelés felfüggesztése
   (1)   A Humánerőforrás-osztály engedélyt adhat a kirendelés felfüggesztésére, és meghatározhatja a vonatkozó feltételeket. A felfüggesztés során:

               a)

               a 16. és 17. cikkben említett juttatásokat nem kell kifizetni;

               b)

               a 19. és 20. cikkben említett költségeket csak akkor kell kifizetni, ha a felfüggesztés az EKSZ kérésére történik.

         (2)   A Humánerőforrás-osztálynak tájékoztatnia kell a KNSZ munkaadóját.
   9. cikk
   A kirendelés megszüntetése
   (1)   A (2) bekezdésre is figyelemmel, a kirendelést az EKSZ (a Humánerőforrás-osztály és az illetékes ügyvezető igazgató vagy a vele egyenrangú személy egyetértésével) vagy a KNSZ munkaadója kérésére lehet megszüntetni, három hónapos felmondási idővel. A kirendelés megszüntethető a KNSZ kérésére is, feltéve, hogy ugyanezt a felmondási időt biztosítják, továbbá hogy a Humánerőforrás-osztály és az illetékes ügyvezető igazgató vagy a vele egyenrangú személy azzal egyetért.
   (2)   A kirendelés felmondási idő nélkül is megszüntethető egyes rendkívüli körülmények esetén:

               a)

               a KNSZ munkaadója által, amennyiben annak alapvető érdekei így kívánják;

               b)

               a Humánerőforrás-osztály és az illetékes ügyvezető igazgató vagy a vele egyenrangú személy és a munkaadó közötti megállapodással a KNSZ mindkét félhez intézett kérésére, ha a KNSZ alapvető személyes vagy szakmai érdekei így kívánják; vagy

               c)

               az EKSZ által (a Humánerőforrás-osztály és az illetékes ügyvezető igazgató vagy a vele egyenrangú személy egyetértésével) amennyiben a KNSZ nem teljesíti az e szabályokban foglalt kötelezettségeit. A KNSZ ezt megelőzően lehetőséget kap arra, hogy védekezzen az ellene felhozottakkal szemben.

         (3)   A (2) bekezdés c) pontja szerinti felmondás esetén a Humánerőforrás-osztály haladéktalanul tájékoztatja a munkaadót.
   II.   FEJEZET

      MUNKAKÖRÜLMÉNYEK

   10. cikk
   Szociális biztonság
   (1)   A kirendelést megelőzően az a munkaadó, amelytől a KNSZ-t kirendelik, igazolja az EKSZ részére, hogy a kirendelés időtartama alatt a KNSZ az őt alkalmazó közigazgatási vagy nemzetközi szervezetre vonatkozó, szociális biztonságról szóló jogszabályok hatálya alatt marad, és az illető szervezet vállalja a külföldön felmerülő költségeket. E célból a KNSZ munkaadója a Humánerőforrás-osztály rendelkezésére bocsátja az 574/72/EGK tanácsi rendelet (4) 11. cikkének (1) bekezdésében említett igazolást.
   (2)   A KNSZ-t a kirendelés megkezdésétől az EKSZ biztosítja baleseti kockázat ellen. Azon a napon, amikor a KNSZ megjelenik az EKSZ illetékes osztályán a kirendelésével kapcsolatos adminisztratív formalitások intézése céljából, a Humánerőforrás-osztály ellátja a biztosítás feltételeit tartalmazó dokumentummal.
   (3)   Amennyiben egy misszió keretében, amelyben a KNSZ a 4. és 21. cikknek megfelelően részt vesz, vagy amennyiben a kirendelés helyéből fakadó specifikus kockázatok miatt kiegészítő vagy egyedi biztosításra van szükség, annak költségeit az EKSZ vállalja.
   11. cikk
   Munkaidő
   (1)   A munkaidő tekintetében az EKSZ-nél érvényes szabályok irányadóak a KNSZ számára. E szabályokat az operatív igazgató módosíthatja, ha az EKSZ igényei így kívánják.
   (2)   A KNSZ a kirendelés időtartama alatt teljes munkaidőben teljesít szolgálatot. A KNSZ közvetlen felettesének kellően indokolt kérésére és az EKSZ érdekeivel történő összeegyeztethetőségre is figyelemmel a Humánerőforrás-osztály részmunkaidős munkavégzést is engedélyezhet a KNSZ számára, ha ebbe munkaadója is beleegyezik.
   (3)   Ha a KNSZ-nek engedélyezték a részmunkaidős munkavégzést, a KNSZ-nek legalább a rendes munkaidő felében kell dolgoznia.
   (4)   Az EKSZ-nél hatályban lévő, a folyamatos vagy váltott műszakos munkarendben történő munkavégzésre, illetve ügyeletre vonatkozó juttatások a KNSZ-nek is megítélhetők.
   12. cikk
   Betegség vagy baleset miatti távollét
   (1)   Betegség vagy baleset miatti távollét esetén a KNSZ a lehető legrövidebb időn belül értesíti közvetlen felettesét, és megadja az aktuális lakcímét. Három napot meghaladó távollét esetén orvosi igazolást kell benyújtania, és az EKSZ által szervezett orvosi vizsgálatnak is alávethető.
   (2)   Ha a három napot meg nem haladó, betegség vagy baleset miatti távollétek teljes tartama 12 hónapon belül meghaladja a 12 napot, a KNSZ minden további betegség vagy baleset miatti távollét esetén orvosi igazolást köteles benyújtani.
   (3)   Amennyiben a betegszabadság tartama meghaladja a három hónapot vagy a KNSZ által teljesítendő szolgálat idejét, ezek közül a hosszabbat figyelembe véve, a 16. cikk (1) és (2) bekezdésében említett juttatásokat automatikusan fel kell függeszteni. E rendelkezés nem vonatkozik a terhességhez kapcsolódó betegségek esetére. A betegszabadság nem haladhatja meg az érintett személy kirendelésének időtartamát.
   (4)   Ha azonban a KNSZ a kirendelés során bekövetkező, munkájával összefüggő balesetet szenved, továbbra is teljes összegben megkapja a 16. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt juttatásokat a munkaképtelensége teljes időtartama alatt, egészen a kirendelési időszak végéig.
   13. cikk
   Éves szabadság, különszabadság és munkaszüneti napok
   (1)   A KNSZ minden teljes szolgálati hónap után két és fél nap szabadságra jogosult (naptári évenként harminc napra).
   (2)   A szabadságot előzetesen engedélyeztetni kell a KNSZ közvetlen felettesével.
   (3)   A KNSZ-nek különszabadságot kell adni az alábbi esetekben:

               —

               a KNSZ házasságkötése esetén négy nap,

               —

               a KNSZ költözése esetén két nap,

               —

               hivatalba lépés céljából történő költözés esetén legfeljebb két nap,

               —

               házastárs súlyos betegsége esetén legfeljebb három nap,

               —

               házastárs halála esetén négy nap,

               —

               felmenő ági rokon súlyos betegsége esetén legfeljebb két nap,

               —

               felmenő ági rokon halála esetén legfeljebb két nap,

               —

               gyermek házasságkötése esetén két nap,

               —

               gyermek születése esetén tíz nap, amelyet a születést követő tizennégy hétben kell kivenni,

               —

               feleség szülési szabadság idején bekövetkező halála esetén a szülési szabadságból hátralévő napok számának megfelelő nap a személyzeti szabályzatban foglaltak szerint,

               —

               gyermek súlyos betegsége esetén legfeljebb két nap,

               —

               gyermek orvosilag igazolt, nagyon súlyos betegsége vagy 12 évesnél fiatalabb gyermek kórházi kezelése esetén legfeljebb öt nap,

               —

               gyermek halála esetén négy nap,

               —

               gyermek örökbefogadása esetén húsz hét egyben (fogyatékos gyermek esetében huszonnégy hét) a személyzeti szabályzatban foglaltakkal megegyezően.

         A KNSZ (kellően indokolt) kérésére 12 hónapos időtartamon belül legfeljebb két nap további különszabadság engedélyezhető.
   A KNSZ élettársa e rendelkezés alkalmazásában házastársnak tekinthető a személyzeti szabályzatban foglaltakkal megegyezően.
   (4)   A KNSZ munkaadójának kellően indokolt kérésére az EKSZ (a Humánerőforrás-osztály és az illetékes ügyvezető igazgató vagy a vele egyenrangú személy) 12 hónapos időtartamon belül legfeljebb két nap további különszabadságot engedélyezhet, eseti elbírálás alapján.
   (5)   Részmunkaidős munkavégzés esetén az éves szabadságot arányosan csökkenteni kell.
   (6)   A kirendelés végéig ki nem vett szabadság a kirendelés időtartamának végével elvész.
   14. cikk
   Szülési szabadság
   (1)   A várandós KNSZ-nek húsz hét szülési szabadság jár, amely időtartam alatt a 16. cikkben rendelt juttatásokat kapja. A szabadság az igazolásban feltüntetett várható szülési időpont előtt legfeljebb hat héttel kezdődik, és legkorábban 14 héttel a szülés időpontját követően ér véget. Ikerszülés, koraszülés vagy fogyatékos gyermek születése esetén a szabadság időtartama 24 hét. E rendelkezés alkalmazásában a terhesség 34. hetének vége előtt bekövetkező szülést kell koraszülésnek tekinteni.
   (2)   Amennyiben a KNSZ munkaadójának nemzeti jogszabályai hosszabb szülési szabadságot biztosítanak, a kirendelést az EKSZ által megadott időtartamot meghaladó időszak alatt fel kell függeszteni. Ilyen esetben a felfüggesztés tartamának megfelelő időszakkal meg kell hosszabbítani a kirendelést, amennyiben az EKSZ jogos érdekei így kívánják.
   (3)   Másik lehetőségként a KNSZ kérheti, hogy a kirendelés felfüggesztése terjedjen ki a szülésre engedélyezett szabadság teljes időtartamára. Ilyen esetben a felfüggesztés tartamának megfelelő időszakkal meg kell hosszabbítani a kirendelést, amennyiben az EKSZ jogos érdekei így kívánják.
   15. cikk
   Kezelés és ellenőrzés
   A szabadságok kezelése és ellenőrzése a KNSZ közvetlen felettesének és a Humánerőforrás-osztálynak a feladata. A munkaidő és a távollétek ellenőrzése a KNSZ közvetlen felettesének a felelőssége.
   III.   FEJEZET

      JUTTATÁSOK ÉS KÖLTSÉGEK

   16. cikk
   Juttatások
   (1)   A KNSZ-t kirendelése teljes időtartamára napidíj illeti meg. Amennyiben a származási hely és a kirendelés helye közötti távolság 150 kilométer vagy annál kevesebb, a napidíj összege 31,92 EUR. Ha a távolság 150 kilométernél több, a napidíj összege 127,65 EUR.
   (2)   Ha a KNSZ-nek sem az EKSZ, sem a munkaadója nem téríti meg a költözési költségeit, kiegészítő havi juttatást kell részére fizetni a következő táblázat szerint:

               A származási hely és a kirendelés helye közötti távolság (km)

               Összeg euróban

               0–150

               0

               > 150

               82,05

               > 300

               145,86

               > 500

               237,05

               > 800

               382,92

               > 1 300

               601,73

               > 2 000

               720,27

         (3)   E juttatásokat a missziók, az éves szabadság, a szülési szabadság, a különszabadság és az EKSZ által kiadott munkaszüneti napok idejére is ki kell fizetni.
   (4)   A KNSZ kirendelése megkezdésekor előlegként 75 napnak megfelelő napidíjat vesz fel, amely után a jelzett időtartam alatt bármely hasonló juttatásra való jogosultsága megszűnik. Amennyiben az EKSZ-hez történő kirendelés az előleg kiszámításához figyelembe vett időtartam vége előtt megszűnik, a KNSZ köteles az időtartam hátralévő részének megfelelő összeget visszatéríteni.
   (5)   Az 1. cikk (6) bekezdésében előírt levélváltáskor a KNSZ munkaadójának tájékoztatnia kell a Humánerőforrás-osztályt az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett juttatáshoz hasonló bármely juttatásról, amelyben a KNSZ részesül. Ezek összegét le kell vonni az EKSZ által fizetett megfelelő juttatásból.
   (6)   A napi és a havi juttatásokat évente, visszamenőleges hatály nélkül kell kiigazítani, az Unió brüsszeli és luxemburgi tisztviselői alapilletményének változása alapján.
   17. cikk
   Kiegészítő átalányjuttatás
   (1)   Azon eset kivételével, amikor a KNSZ származási helye a kirendelés helyétől kevesebb mint 150 kilométerre található, a szakértő kiegészítő átalányjuttatásban részesül, amelynek összege megegyezik a munkaadója által fizetett éves bruttó illetménye (a családi támogatások levonásával) és az EKSZ által a 16. cikknek megfelelően fizetett esetleges juttatások, valamint az AD 6 vagy AST 4 besorolási fokozat 1. fizetési fokozatába tartozó tisztviselő alapilletménye közötti különbséggel attól függően, hogy a szakértő melyik csoportba tartozik.
   (2)   E juttatást évente egyszer, visszamenőleges hatály nélkül kell kiigazítani, az Unió tisztviselői alapilletményének változása alapján.
   18. cikk
   Az alkalmazás helye, a kirendelés helye, a származási hely és a visszatérés helye
   (1)   E szabályok értelmében:

               —

               az alkalmazás helyének minősül az a hely, ahol a KNSZ munkaadója részére a kirendelését közvetlenül megelőzően a tevékenységét végezte,

               —

               a kirendelés helye Brüsszel vagy az a hely, ahol az Unió azon küldöttsége található, ahová a KNSZ-t beosztják,

               —

               származási helynek minősül az a hely, ahol a KNSZ munkaadójának székhelye található,

               —

               a visszatérés helyének minősül az a hely, ahol a KNSZ fő tevékenységét a kirendelés után folytatni fogja.

         (2)   Amennyiben az alkalmazás helye vagy a visszatérés helye az Európai Unió területén kívül vagy a KNSZ munkaadójának székhelyéül szolgáló helytől eltérő tagállamban található, vagy ha a KNSZ nem végez szakmai tevékenységet a kirendelése vége után, származási helyének adott esetben az alkalmazás helye vagy a visszatérés helye minősül.
   Az alkalmazás helyét, a kirendelés helyét vagy helyeit és a származási helyet az 1. cikk (6) bekezdésében említett levélváltásban kell rögzíteni. A visszatérés helyét a KNSZ munkaadója által kiállított nyilatkozat alapján kell meghatározni.
   (3)   E cikk alkalmazásában nem vehetők figyelembe a KNSZ által a kirendelés helyétől eltérő állam vagy nemzetközi szervezet részére végzett munkából eredő körülmények.
   19. cikk
   Útiköltség
   (1)   A KNSZ az alábbi útiköltség-térítésekre jogosult a kirendelés kezdetén, amennyiben alkalmazási helye a kirendelés helyétől 150 kilométert meghaladó távolságra van:

               a)

               saját részre;

               b)

               házastársa és eltartott gyermekei részére, feltéve, hogy azok a KNSZ-szel együtt élnek, és a költözés költségeit az EKSZ megtéríti.

         (2)   Amennyiben az utazás nem repülővel történik, az összeget átalánydíjas formában kell megtéríteni, amely a másodosztályú vasúti viteldíjon alapul, pótlékok nélkül. Ugyanez vonatkozik az autóval megtett útra is. Amennyiben a vasúton történő utazás hossza meghaladja az 500 km-t, vagy ha a szokásos útvonalba tengeri átkelés is tartozik, a légi közlekedés ára is visszatéríthető, legfeljebb a kedvezményes árú jegy (PEX vagy APEX) tényleges költségéig, a jegyek és beszállókártyák bemutatásakor.
   (3)   A KNSZ a saját számára és adott esetben az (1) bekezdés b) pontjában említett személyek tekintetében a kirendelés után a fenti korlátok között útiköltség-térítésre jogosult a visszatérés helyének viszonylatában. A költségtérítés nem jelentheti nagyobb összeg kifizetését, mint amelyre a KNSZ akkor lenne jogosult, ha az alkalmazás helyére térne vissza.
   (4)   Ha a KNSZ az alkalmazás helyéről a kirendelés helyére költözött, minden évben átalánydíjas juttatásra jogosult, amelynek összege azonos a kirendelés helyéről a származási helyre történő menettérti utazás költségével saját részére, házastársa és valamennyi eltartott gyermeke részére.
   (5)   A KNSZ élettársa e rendelkezés alkalmazásában házastársnak tekinthető a személyzeti szabályzatban foglaltakkal megegyezően.
   20. cikk
   Költözési költségek
   (1)   A KNSZ az EKSZ költségén átviheti berendezési tárgyait és személyes használati tárgyait az alkalmazás helyéről a kirendelés helyére, miután megkapta a Humánerőforrás-osztály előzetes hozzájárulását, feltéve, hogy az alábbi feltételek is teljesülnek:

               a)

               a kirendelés kezdeti időtartama két év;

               b)

               a KNSZ alkalmazásának helye a kirendelés helyétől legalább 100 km távolságra van;

               c)

               a költözésnek a kirendelés kezdeti időpontjától számított hat hónapon belül meg kell történnie;

               d)

               a hozzájárulást a költözés tervezett időpontja előtt legalább két hónappal meg kell kérni;

               e)

               a költözés költségeit a munkaadó nem téríti meg; valamint

               f)

               a KNSZ-nek meg kell küldenie a Humánerőforrás-osztály részére az árajánlatok, átvételi elismervények és számlák eredeti példányait, valamint egy olyan igazolást a saját munkaadójától, amely megerősíti, hogy a költözés költségeit nem a munkaadó viseli.

         (2)   Amennyiben a kirendelés helyére történő költözés költségeit az EKSZ megtérítette, a KNSZ – a (3) bekezdésre is figyelemmel – a kirendelés végén és előzetes engedélyezés után jogosult a kirendelés helyéről a visszatérés helyére történő költözés költségeinek megtérítésére, az EKSZ-nél a költözési költségek térítéséről szóló, az adott időpontban hatályban lévő szabályok alapján, feltéve, hogy teljesülnek az (1) bekezdés d) és e) pontjában megállapított feltételek és az alábbi kiegészítő feltételek:

               a)

               a költözésre nem kerülhet sor a kirendelés végét megelőző hat hónapnál korábbi időpontban;

               b)

               a költözésnek a kirendelés végének időpontjától számított hat hónapon belül meg kell történnie;

               c)

               a kirendelés végén történő költözés költségeinek az EKSZ által megtérített összege nem haladhatja meg azon költözés költségeinek összegét, amelyre a KNSZ jogosult lenne, ha az alkalmazásának helyére térne vissza; valamint

               d)

               a KNSZ az EKSZ részére előzetesen elküldte a költözésre vonatkozó árajánlatok és számlák eredeti példányát, valamint egy olyan igazolást a saját munkaadójától, amely megerősíti, hogy nem a munkaadó viseli a költözés költségeinek részét vagy egészét.

         (3)   Az a KNSZ, akinek kirendelését saját vagy munkaadója kérésére a kirendelés kezdetétől számított két éven belül szüntetik meg, a kirendelés végén történő költözés költségeinek megtérítésére nem jogosult.
   (4)   Az e cikk szerinti költségtérítés az EKSZ-nél alkalmazandó szabályokkal és feltételekkel összhangban történik.
   21. cikk
   Missziók és ezek költségei
   (1)   A 4. cikknek megfelelően a KNSZ kiküldhető.
   (2)   A misszió költségeit az EKSZ-nél hatályban lévő rendelkezéseknek megfelelően kell megtéríteni.
   22. cikk
   Képzés
   A KNSZ jogosult részt venni az EKSZ által szervezett képzési tanfolyamokon, amennyiben az EKSZ érdekei úgy kívánják. A KNSZ-nek – különösen a szakmai kötelezettségei teljesítésével összefüggő – jogos érdekeit is figyelembe kell venni, amikor a KNSZ közvetlen felettese dönt a tanfolyamon való részvétel engedélyezéséről.
   23. cikk
   Igazgatási rendelkezések
   (1)   A KNSZ-nek a kirendelés első napján meg kell jelennie a Humánerőforrás-osztályon a szükséges adminisztratív formalitások intézése céljából. Feladatai teljesítését a hónap első vagy tizenhatodik napján kell megkezdenie.
   (2)   Az Unió egyik küldöttségéhez beosztott KNSZ-nek a kirendelése helyén jelentkeznie kell az Unió küldöttségének vezetőjénél.
   (3)   A kifizetéseket az EKSZ folyósítja euróban egy brüsszeli bankintézetnél nyitott bankszámlára. A Brüsszeltől eltérő helyre beosztott KNSZ részére a kifizetések a Brüsszelben vagy a KNSZ származási helyén található bankintézetnél nyitott bankszámlára folyósíthatóak euróban.
   IV.   FEJEZET

      AZ UNIÓ KÜLDÖTTSÉGEIHEZ KIRENDELT KNSZ-EK

   24. cikk
   Az Unió küldöttségeihez kirendelt KNSZ-ekre vonatkozó szabályok
   Az e fejezetben foglalt szabályokra figyelemmel az e határozatban megállapított többi szabály vonatkozik az Unió küldöttségeihez kirendelt KNSZ-ekre is.
   25. cikk
   Juttatások
   (1)   A 16. cikkben említett juttatásokat Belgiumban euróban kell folyósítani. Ezen összegekre a Belgiumban alkalmazott tisztviselők díjazására vonatkozó súlyozást kell alkalmazni.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a KNSZ kérésére a Humánerőforrás-osztály engedélyezheti, hogy a napidíjat a kirendelés helye szerinti ország pénznemében folyósítsák, vagy kivételes és indokolt esetben – a vásárlóerő fenntartása érdekében – más pénznemben. A juttatásokra ezt követően a személyzeti szabályzat X. mellékletének 12. cikkében előírt súlyozást kell alkalmazni, és azt a megfelelő átváltási árfolyam alapján kell átváltani.
   (3)   A személyzeti szabályzat X. mellékletének 10. cikkében foglalt kritériumokkal megegyező kritériumok alapján meghatározott, életkörülmények után nyújtott támogatást kell folyósítani az Unió harmadik országokban található küldöttségeihez kirendelt KNSZ-eknek. Az e szabályok 16. cikkének (1) bekezdésében említett napidíj tekintendő a személyzeti szabályzat X. mellékletének 10. cikkében említett referenciaösszegnek.
   26. cikk
   Költségtérítés
   (1)   A 19. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 19. cikk (4) bekezdésében említett költségek nem téríthetők meg.
   (2)   A 20. cikkben említett költségek nem téríthetők meg.
   27. cikk
   Éves szabadság
   Az éves szabadság tekintetében az Unió küldöttségeihez az EKSZ-től kirendelt KNSZ-ekre is az EKSZ-nek az Unió küldöttségein dolgozó alkalmazottaira vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
   V.   FEJEZET

      KÖLTSÉGMENTES KIRENDELT NEMZETI SZAKÉRTŐK

   28. cikk
   Költségmentes kirendelt KNSZ-ek
   (1)   E határozat alkalmazásában a „költségmentes KNSZ” olyan KNSZ, aki számára az EKSZ nem folyósítja a III. vagy a IV. fejezetben előírt juttatásokat, illetve nem fedezi az e határozatban feltüntetett, a kirendelés során a feladatok elvégzésével kapcsolatos költségektől eltérő költségeket, az EKSZ és a költségmentes KNSZ-t kirendelő közigazgatási szerv között létrejött eltérő megállapodás sérelme nélkül.
   (2)   A Humánerőforrás-osztály az illetékes ügyvezető igazgató vagy a vele egyenrangú személy kérésére engedélyezheti a költségmentes KNSZ-ek eseti alapon történő kirendelését, figyelembe véve származási helyüket, az érintett osztályt, a földrajzi megoszlást és a teljesítendő feladatot.
   VI.   FEJEZET

      A SZABÁLYOK ALKALMAZÁSA A KIRENDELT NEMZETI KATONAI ÁLLOMÁNYRA

   29. cikk
   A kirendelt katonai állományra vonatkozó szabályok
   Az e fejezetben foglalt szabályokra figyelemmel az e határozatban megállapított többi szabály a katonai állomány azon tagjaira is vonatkozik, akiket az Európai Unió Katonai Törzse (EUKT) létrehozása érdekében rendeltek ki az EKSZ-hez, az Európai Unió Katonai Törzsének létrehozásáról szóló, 2001. január 22-i 2001/80/KKBP tanácsi határozat (5) szerint.
   30. cikk
   Feltételek
   A kirendelt katonai állomány kirendelése során valamely tagállam fegyveres erőinek fizetett szolgálatában áll.
   31. cikk
   Toborzás
   Az EUKT főigazgatója állapítja meg a kirendelt katonák toborzási szabályait (6).
   32. cikk
   Levélváltás
   Az 1. cikk (6) bekezdésében említett levélváltás az EUKT főigazgatójának, az EUKT főigazgató-helyettesének, az igazgatóknak és az osztályvezetőknek a kinevezése esetében az operatív igazgató és az érintett tagállam állandó képviselete között, minden egyéb kinevezés esetében pedig az EUKT főigazgatója és az érintett tagállam állandó képviselete között zajlik. A levélváltásnak tartalmaznia kell a KNSZ misszióban való részvételére vonatkozó esetleges korlátozásokat is.
   33. cikk
   A kirendelés időtartama
   (1)   A kirendelés tartama nem lehet rövidebb hat hónapnál, és nem lehet hosszabb három évnél, és azt követően négy évet meg nem haladó időtartamra lehet meghosszabbítani.
   (2)   A kivételes esetektől eltekintve, az előző kirendelési időtartam vége és az új kirendelés között legalább hároméves időtartamnak kell eltelnie, amennyiben a feltételek ezt indokolják, és az EUKT főigazgatója ebbe beleegyezik.
   34. cikk
   Feladatok
   A 4. cikktől eltérve a főképviselő felügyelete alatt tevékenykedő kirendelt katonai állomány a módosított 2001/80/KKBP határozat melléklete szerint teljesíti a megbízatását, végzi el feladatait és teljesíti a számára meghatározott kötelezettségeket.
   35. cikk
   Biztonsági átvilágítás
   Az 1. cikk (6) bekezdésében említett levélváltásban meg kell határozni a kirendelt katonai állomány megfelelő szintű biztonsági átvilágítását, amely a „SECRET” szintűnél nem lehet alacsonyabb.
   36. cikk
   Szakmai tapasztalat
   A 6. cikk (1) bekezdésétől eltérve katonai állomány olyan tagját lehet kirendelni az EKSZ-hez, aki közigazgatási vagy tanácsadói szinten dolgozik és a végrehajtandó feladatok terén nagyfokú szakmai kompetenciával rendelkezik.
   37. cikk
   A kirendelés felfüggesztése és megszüntetése
   (1)   A kirendelt katonai állomány esetében az EUKT főigazgatója adhat engedélyt a 8. cikk (1) bekezdésének alkalmazására.
   (2)   A 9. cikk (2) bekezdésétől eltérve a kirendelés felmondási idő nélkül megszüntethető, ha az EKSZ vagy a kirendelt katonai állomány tagja nemzeti közigazgatásának érdekei úgy kívánják, vagy bármely egyéb elégséges okból.
   38. cikk
   A kötelezettségek teljesítésének súlyos megszegése
   (1)   A kirendelést felmondási idő nélkül is meg lehet szüntetni olyan súlyos esetekben, amikor a kirendelt katonai állomány tagja szándékosan vagy gondatlanságból elmulasztja kötelességei teljesítését. A 9. cikk (2) bekezdésének c) pontjától eltérve a döntést az EUKT főigazgatójának kell meghoznia, miután az érintett személy előadhatta a védekezését. Az EUKT főigazgatója a döntéshozatal előtt értesíti azon tagállam állandó képviselőjét, amelynek állampolgára a kirendelt katonai állomány tagja. E döntést követően a 19. és 20. cikkben említett költségeket a továbbiakban nem térítik meg.
   Az első albekezdésben említett döntést megelőzően a kirendelt katonai állomány tagját fel is lehet függeszteni, amennyiben az EUKT főigazgatója kötelességei teljesítésének súlyos mulasztásával vádolja, és miután az érintett személy előadhatta a védekezését. A 16. és 17. cikkben említett juttatásokat nem folyósítják a felfüggesztés időtartama alatt, amelynek hossza nem haladhatja meg a három hónapot.
   (2)   Az EUKT főigazgatója tájékoztatja a nemzeti hatóságokat arról, ha a kirendelt katonai állomány tagja az e határozatban megállapított vagy említett szabályokat megszegte.
   (3)   A kirendelt katonai állomány tagja a kirendelés során is saját nemzeti fegyelmi rendelkezéseinek hatálya alatt áll.
   39. cikk
   Munkaidő
   A 11. cikk (2) bekezdésének második mondata nem vonatkozik a kirendelt katonai állományra.
   40. cikk
   Különszabadság
   Az EKSZ fizetés nélküli különszabadságot is jóváhagyhat a munkaadó által nyújtott képzésre, a munkaadó kellően indokolt kérése alapján.
   41. cikk
   Juttatások
   Az 1. cikk (5) bekezdésében említett levélváltás kikötheti, hogy a 16. és 17. cikkben említett juttatásokat nem kell kifizetni.
   VII.   FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   42. cikk
   Panaszok
   (1)   Az eljárások indításának a szolgálat megkezdését követően biztosított lehetőségei sérelme nélkül, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkében foglalt feltételek és határidők mellett a KNSZ panaszt nyújthat be a Humánerőforrás-osztályra az EKSZ által e határozat alapján elfogadott, őt hátrányosan érintő határozatokkal szemben, azokat a határozatokat kivéve, amelyeket a munkaadója által hozott döntés közvetlen eredményeként hoztak.
   (2)   A panaszt két hónapon belül kell benyújtani. A határidő kezdete az az időpont, amikor az érintett személyt a határozatról értesítették, de semmiképpen sem később, mint amikor az érintett a határozatot kézhez kapta. A Humánerőforrás-osztály a panasz benyújtásának időpontjától számított négy hónapon belül közli az érintett személlyel indokolással ellátott határozatát. Amennyiben a panaszra ezen időszak végéig nem érkezik válasz, ezt úgy kell tekinteni, mint a panaszra adott hallgatólagos elutasító választ.
   43. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 2007. december 5-i 2007/829/EK tanácsi határozatot és a 2008. november 12-i (C(2008) 6866) bizottsági határozatot a 44. cikk sérelme nélkül továbbra is alkalmazni kell az e határozat hatálybalépésekor fennálló valamennyi kirendelésre.
   44. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Az említett időponttól a határozatot alkalmazni kell:

               a)

               az EKSZ-hez történő új kirendelésekre; valamint

               b)

               a Bizottságnál vagy a Tanácsnál fennálló azon korábbi kirendelések megújítására, amelyek esetében a tisztséget áthelyezték az EKSZ-hez. Ez esetben a 2. cikkben foglalt kirendelési időtartam kezdetének az EKSZ-hez történő áthelyezés időpontját kell tekinteni.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án.

            A főképviselő

         C. ASHTON

      (1)  HL L 201., 2010.8.3., 30. o.

      (2)  HL L 327., 2007.2.13., 10. o.

      (3)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

      (4)  HL L 74., 1972.3.27., 1. o.

      (5)  HL L 27., 2001.1.30., 7. o.

      (6)  Az EUKT személyzeti ellátottságra és rotációs beosztásra vonatkozó politikája (5402/2011).


title: A Tanács határozata ( 2011. július 18. ) az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa magyar, német és portugál tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
               23.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 217/27

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. július 18.)
   az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsa magyar, német és portugál tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
   2011/C 217/07
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikkére,
   tekintettel Magyarország kormánya és a munkavállalói szervezetek által a Tanácshoz benyújtott javasolt jelöltek listájára,
   tekintettel a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak listáira,
   mivel:

               (1)

               A 2010. november 22-i (2), a 2011. március 7-i (3) és a 2011. március 21-i (4) határozatokkal a Tanács kinevezte az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2010. november 8-tól2013. november 7-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Magyarország kormánya benyújtotta jelölését két betöltendő helyre Magyarország tekintetében és a munkavállalói szervezetek benyújtották jelölésüket néhány betöltendő helyre Németország és Portugália tekintetében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2013. november 7-ig terjedő időszakra a Tanács az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának tagjaivá és póttagjaivá a következő személyeket nevezi ki:
   I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Magyarország

               GÁDOR János

               GRÓNAI Éva

   II.   A MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Németország

               Marina SCHRÖDER

               Thomas VEIT

               Portugália

               Fernando José GOMES

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt, Brüsszelben, 2011. július 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL L 216., 1994.8.20., 1. o.

      (2)  HL C 322., 2010.11.27., 3. o.

      (3)  HL C 83., 2011.3.17., 2. o.

      (4)  HL C 92., 2011.3.24., 8. o.


title: 2006/922/EK: A Bizottság határozata ( 2006. december 12. ) az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására alkalmazandó korrekciós szorzók 2006. február 1-jétől , 2006. március 1-jétől , 2006. április 1-jétől , 2006. május 1-jétől és 2006. június 1-jétől történő kiigazításáról

text:
               14.12.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 354/39

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2006. december 12.)
   az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására alkalmazandó korrekciós szorzók 2006. február 1-jétől, 2006. március 1-jétől, 2006. április 1-jétől, 2006. május 1-jétől és 2006. június 1-jétől történő kiigazításáról
   (2006/922/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a legutóbb a 2104/2005/EK, Euratom rendelettel (1) módosított, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre (2) és különösen annak X. melléklete 13. cikkének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikkének első albekezdését alkalmazva a 351/2006/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) meghatározta azokat a korrekciós szorzókat, amelyeket 2005. július 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselői, ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében kifizetett javadalmazás vonatkozásában alkalmazni kell.

               (2)

               Ezek közül egyes korrekciós szorzókat a személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikke második albekezdésének megfelelően 2006. február 1-jétől, március 1-jétől, április 1-jétől, május 1-jétől és június 1-jétől kezdődően ki kell igazítani, mivel a Bizottság rendelkezésére álló statisztikai adatok alapján a korrekciós szorzó és a megfelelő átváltási árfolyam alapján számított megélhetési költségek egyes harmadik országok esetében a legutóbbi megállapításuk vagy kiigazításuk óta eltelt időben 5 %-nál nagyobb mértékben változtak,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   2006. február 1-jétől, 2006. március 1-jétől, 2006. április 1-jétől, 2006. május 1-jétől és 2006. június 1-jétől kezdődő hatállyal az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében fizetett díjazására a mellékletben megjelölt korrekciós szorzókat kell alkalmazni.
   Az ezen javadalmazások kiszámításánál alkalmazott árfolyamok a pénzügyi szabályzat végrehajtási rendelkezéseinek megfelelően kerülnek megállapításra, és összhangban állnak az első albekezdésben rögzített időponttal.

      Kelt Brüsszelben, 2006. december 12-én.

            a Bizottság részéről

         Benita FERRERO-WALDNER

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 337., 2005.12.22., 7. o.

      (2)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

      (3)  HL L 59., 2006.3.1., 1. o.

      MELLÉKLET

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2006. februárban

                  Angola

                  120,0

                  Banglades

                  46,6

                  Bosznia és Hercegovina

                  78,6

                  Zöld-foki-szigetek

                  78,6

                  Kuba

                  99,3

                  Guinea

                  61,2

                  Hong Kong

                  94,8

                  Izrael

                  102,2

                  Kenya

                  83,9

                  Libanon

                  94,4

                  Madagaszkár

                  74,5

                  Nicaragua

                  64,7

                  Niger

                  91,5

                  Új-Kaledónia

                  129,1

                  Uganda

                  62,1

                  Fülöp-szigetek

                  61,3

                  Oroszország

                  118,3

                  Szíria

                  62,9

                  Venezuela

                  63,4

                  Zimbabwe

                  36,2

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2006. márciusban

                  Botswana

                  69,9

                  Kamerun

                  108,0

                  Salvador

                  87,7

                  Laosz

                  74,0

                  Malawi

                  76,1

                  Dominikai Köztársaság

                  74,6

                  Tanzánia

                  62,5

                  Zimbabwe

                  44,4

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2006. áprilisban

                  Szaúd-Arábia

                  94,1

                  Egyiptom

                  55,1

                  Guinea

                  64,4

                  Haiti

                  105,5

                  Hong Kong

                  101,9

                  Mali

                  93,8

                  Zimbabwe

                  48,7

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2006. májusban

                  Benin

                  92,1

                  Jordánia

                  73,2

                  Mozambik

                  67,0

                  Pakisztán

                  53,8

                  Kongói Demokratikus Köztársaság

                  131,6

                  Zambia

                  79,9

                  Szolgálati hely

                  Korrekciós szorzók
                  2006. júniusban

                  Argentína

                  55,6

                  Botswana

                  65,6

                  Chile

                  78,9

                  Etiópia

                  85,1

                  Izrael

                  105,5

                  Nepál

                  70,8

                  Uganda

                  56,1

                  Peru

                  76,5

                  Közép-afrikai Köztársaság

                  123,6

                  Tanzánia

                  58,7

                  Thaiföld

                  59,6

                  Jemen

                  70,6


title: A Tanács (EU) 2015/2036 határozata (2015. október 26.) a Régiók Bizottsága négy olasz póttagjának kinevezéséről

text:
               14.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 298/22

         A TANÁCS (EU) 2015/2036 HATÁROZATA
   (2015. október 26.)
   a Régiók Bizottsága négy olasz póttagjának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 határozatot (3).

               (2)

               Bianca Maria D'ANGELO, Paola GIORGI, Carmen MURATORE és Nicola VENDOLA hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyeket:

               —

               Sig.ra Manuela BORA, Consigliere regionale e Assessore della Regione Marche,

               —

               Sig.ra Ilaria CAVO, Consigliere regionale e Assessore della Regione Liguria,

               —

               Sig. Vincenzo DE LUCA, Presidente della Regione Campania,

               —

               Sig. Michele EMILIANO, Presidente della Regione Puglia.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. október 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. DIESCHBOURG

      (1)  HL L 20., 2015.1.27., 42. o.

      (2)  HL L 31., 2015.2.7., 25. o.

      (3)  HL L 159., 2015.6.25., 70. o.


title: A Tanács határozata ( 2014. november 18. ) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy máltai póttagjának kinevezéséről

text:
               22.11.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 420/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. november 18.)
   az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa egy máltai póttagjának kinevezéséről
   2014/C 420/04
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai, valamint a munkáltatói és munkavállalói szervezetek által a Tanácsnak benyújtott jelöltlistákra,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2013. december 2-i (2) és 2014. július 8-i (3) határozatával – néhány kivétellel – kinevezte az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsának tagjait és póttagjait a 2016. november 30-ig terjedő időszakra.

               (2)

               A BUSINESSEUROPE munkáltatói szervezet benyújtotta jelölését egy betöltendő helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2016. november 30-ig tartó időszakra az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatótanácsa póttagjának nevezi ki a következő személyt:
   I.   MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tag

               Póttag

               Málta

               Joe FARRUGIA

         2. cikk
   A még ki nem jelölt tagokat és póttagokat a Tanács egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. november 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

      (2)  HL C 358., 2013.12.7., 5. o.

      (3)  HL L 209., 2014.7.16., 54. o.


title: 2011/359/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUJUST LEX IRAQ/1/2011 határozata ( 2011. június 21. ) az Európai Unió integrált iraki jogállamiság-missziója, az EUJUST LEX-IRAQ misszióvezetőjének kinevezéséről

text:
               22.6.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 162/14

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUJUST LEX IRAQ/1/2011 HATÁROZATA
   (2011. június 21.)
   az Európai Unió integrált iraki jogállamiság-missziója, az EUJUST LEX-IRAQ misszióvezetőjének kinevezéséről
   (2011/359/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió integrált iraki jogállamiság-missziójáról (EUJUST LEX-IRAQ) szóló, 2010. június 14-i 2010/330/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 9. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2010/330/KKBP határozat értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kap arra, hogy meghozza az Európai Unió integrált iraki jogállamiság-missziójának (a továbbiakban: EUJUST LEX-IRAQ) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve különösen a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot.

               (2)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy a 2011. július 1-jétől az új misszióvezető kinevezéséig tartó időszakra Carl TORNELL az EUJUST LEX-IRAQ jelenlegi misszióvezető-helyettesét nevezzék ki misszióvezetőnek,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság a 2011. július 1-jétől az új misszióvezető kinevezéséig tartó időszakra Carl TORNELL-t nevezi ki az EUJUST LEX-IRAQ misszióvezetőjévé.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. június 21-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         O. SKOOG

      (1)  HL L 149., 2010.6.15., 12. o.


title: 2005/947/EK: A Bizottság határozata ( 2005. december 23. ) az  Agrostis  spp., a  D. glomerata  L., a  Festuca  spp., a  Lolium  spp., a  Phleum  spp., a  Poa  spp. – beleértve a keverékeket és az  Asparagus officinalist  – vetőmagjain és szaporítóanyagain a 66/401/EGK és a 2002/55/EK tanácsi irányelv alapján 2005-ben megkezdett közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok 2006-ban való folytatásáról   (EGT vonatkozású szöveg)

text:
               24.12.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 342/103

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2005. december 23.)
   az Agrostis spp., a D. glomerata L., a Festuca spp., a Lolium spp., a Phleum spp., a Poa spp. – beleértve a keverékeket és az Asparagus officinalist – vetőmagjain és szaporítóanyagain a 66/401/EGK és a 2002/55/EK tanácsi irányelv alapján 2005-ben megkezdett közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok 2006-ban való folytatásáról
   (EGT vonatkozású szöveg)
   (2005/947/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre (1),
   tekintettel a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvre (2),
   tekintettel a 2005–2009. évekre vonatkozóan a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 92/33/EGK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelv szerinti egyes mezőgazdasági növény- és zöldségfajok, valamint a szőlő vetőmagjain és szaporítóanyagain végzett közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok szabályainak megállapításáról szóló, 2004. december 27-i 2005/5/EK bizottsági határozatra (3) és különösen annak 3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2005/5/EK határozat megállapítja a 66/401/EGK és a 2002/55/EK irányelv alapján 2005-től 2009-ig elvégzendő kísérletekre és vizsgálatokra vonatkozó rendelkezéseket az Agrostis spp., a D. glomerata L., a Festuca spp., a Lolium spp., a Phleum spp., a Poa spp. tekintetében, beleértve a keverékeket és az Asparagus officinalist.

               (2)

               A 2005-ben elvégzett kísérleteket és vizsgálatokat 2006-ban is folytatni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   Az Agrostis spp., a D. glomerata L., a Festuca spp., a Lolium spp., a Phleum spp., a Poa spp. vetőmagjain és szaporítóanyagain – beleértve a keverékeket és az Asparagus officinalist – 2005-ben megkezdett közösségi összehasonlító kísérleteket és vizsgálatokat a 2005/2/EK határozattal összhangban 2006-ban is folytatni kell.

      Kelt Brüsszelben, 2005. december 23-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel (HL L 14., 2005.1.18., 18. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 193., 2002.7.20., 33. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel módosított irányelv.

      (3)  HL L 2., 2005.1.5., 12. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1630 határozata (2015. április 29.) az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IX. szakasz – Európai Adatvédelmi Biztos

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/138

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1630 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IX. szakasz – Európai Adatvédelmi Biztos
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2014)510 – C8-0154/2014) (2),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), és különösen annak 55., 99., 164., 165. és 166. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0118/2015),

         1.

            mentesítést ad az európai adatvédelmi biztos számára az európai adatvédelmi biztos 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

         2.

            megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak, valamint az Európai Külügyi Szolgálatnak, és gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL L 66., 2013.3.8.

         (2)  HL C 403., 2014.11.13., 1. o.

         (3)  HL C 398., 2014.11.12., 1. o.

         (4)  HL C 403., 2014.11.13., 128. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: 2012/227/EU: A Tanács határozata ( 2012. április 24. ) az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontjáról

text:
               28.4.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 116/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. április 24.)
   az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontjáról
   (2012/227/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére és 218. cikke (9) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikkének (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) II. melléklete tartalmazza a műszaki előírásokra, szabványokra, vizsgálatokra és tanúsításra vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat.

               (2)

               A szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (3)

               A csonthéjas gyümölcsből készült párlatokban és csonthéjas gyümölcsből készült törkölypárlatokban az etil-karbamát-szennyeződés megelőzéséről és csökkentéséről, valamint az ilyen italokban előforduló etil-karbamát szintjének ellenőrzéséről szóló, 2010. március 2-i 2010/133/EU bizottsági ajánlást (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)

               A 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt, a szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1989. május 29-i 1576/89/EGK tanácsi rendeletet (5), amelyet ebből következően el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (5)

               Az EGT-megállapodásba foglalt, a szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 1990. április 24-i 1014/90/EGK bizottsági rendelet (6) tárgytalanná vált (7), és ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (6)

               Az alkoholfogyasztás által esetlegesen okozott problémák csökkentése érdekében az EFTA-államok megkülönböztetéstől mentes módon megtilthatják olyan emberi fogyasztásra szánt szeszes italok nemzeti forgalomba hozatalát, melyek alkoholtartalma meghaladja a 60 %-ot.

               (7)

               A szeszes italok földrajzi jelzései bejegyzési rendszerének sajátos jellemzői miatt, valamint amiatt, hogy az EFTA-államokból nagyon alacsony számú bejegyzés várható, az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyve (4) bekezdésének d) pontja nem alkalmazandó e kérdésekre. Következésképpen a földrajzi jelzések alkalmazására és bejegyzésére irányuló eljárásokat az olyan EFTA-államokból érkező kérelmekkel kapcsolatban is a Bizottság hajtja végre, amelyek az EGT-megállapodás szerződő felei.

               (8)

               Az Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontjának a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) javasolt módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontja az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.
   2. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. április 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. WAMMEN

      (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

      (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

      (3)  HL L 39., 2008.2.13., 16. o.

      (4)  HL L 52., 2010.3.3., 53. o.

      (5)  HL L 160., 1989.6.12., 1. o.

      (6)  HL L 105., 1990.4.25., 9. o.

      (7)  HL C 30., 2009.2.6., 18. o.

      TERVEZET
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2012 HATÁROZATA
      (…)
      az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról
      AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (1) kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  A szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (2)

                  A csonthéjas gyümölcsből készült párlatokban és csonthéjas gyümölcsből készült törkölypárlatokban az etil-karbamát-szennyeződés megelőzéséről és csökkentéséről, valamint az ilyen italokban előforduló etil-karbamát szintjének ellenőrzéséről szóló, 2010. március 2-i 2010/133/EU bizottsági ajánlást (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  (3)

                  A 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt, a szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1989. május 29-i 1576/89/EGK tanácsi rendeletet (4), amelyet ebből következően el kell hagyni a megállapodásból.

                  (4)

                  Az EGT-megállapodásba foglalt 1014/90/EGK bizottsági rendelet (5) tárgytalanná vált (6), amelyet ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

                  (5)

                  A szeszes italok földrajzi jelzései bejegyzési rendszerének sajátos jellemzői miatt, valamint amiatt, hogy az EFTA-államokból nagyon alacsony számú bejegyzés várható, ésszerűnek tűnik mellőzni az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyve (4) bekezdése d) pontjának e kérdésekre történő alkalmazását. Ez nem érint más vegyes bizottsági határozatokat.

                  (6)

                  Ez a határozat szeszes italokra vonatkozó jogszabályokat érint. A szeszes italokra vonatkozó jogszabályok nem alkalmazandók Liechtensteinre, amíg az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodást (7) ki nem terjesztik Liechtensteinre, az EGT-megállapodás II. melléklete XXVII. fejezetének bevezetésében foglaltak szerint. Ez a határozat ezért nem alkalmazandó Liechtensteinre.

                  (7)

                  Az EGT-megállapodás II. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) XXVII. fejezete a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az 1. pont (1576/89/EGK tanácsi rendelet) és a 2. pont (1014/90/EGK bizottsági rendelet) szövegét el kell hagyni.

                  2.

                  A szöveg a következő ponttal egészül ki:

                              „9.

                                 32008 R 0110: az Európai Parlament és a Tanács 2008. január 15-i 110/2008/EK rendelete a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról (HL L 39., 2008.2.13., 16. o.), melyet a következő jogszabály módosított:

                                          —

                                             32008 R 1334: az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1334/2008/EK rendelete az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről (HL L 354., 2008.12.31., 34. o.).

                                    A 110/2008/EK rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

                                          a)

                                          A 110/2008/EK rendelet rendelkezései nem érintik az EFTA-államok jogát arra, hogy megkülönböztetéstől mentes módon megtiltsák olyan emberi fogyasztásra szánt szeszes italok nemzeti forgalomba hozatalát, melyek alkoholtartalma meghaladja a 60 %-ot.

                                          b)

                                          Az EFTA-államokat felkérik, hogy küldjenek megfigyelőket a 25. cikkben említett szeszes italokkal foglalkozó bizottság azon üléseire, melynek témája az EGT-megállapodásban hivatkozott jogi aktusok hatálya alá tartozó kérdés. Az EFTA-államok képviselői teljes mértékben részt vesznek a bizottság munkájában, de szavazati joggal nem rendelkeznek.

                                          c)

                                          Az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyve (4) bekezdésének d) pontja nem alkalmazandó a 110/2008/EK rendelet III. fejezetére.

                                          d)

                                          A 110/2008/EK rendelet III. melléklete a következővel egészül ki:

                                                      Termékkategória

                                                      Földrajzi jelzés

                                                      Származási ország (a pontos földrajzi származást a műszaki dokumentáció tartalmazza)

                                                                  15.

                                                                  Vodka

                                                         Íslenskt Vodka/Icelandic Vodka

                                                      Izland

                                                         Norsk Vodka/Norwegian Vodka

                                                      Norvégia

                                                                  24.

                                                                  Akvavit/aquavit

                                                         ÍslensktBrennivín/Icelandic Aquavit

                                                      Izland

                                                         Norsk akevitt/Norsk Aquavit/Norsk Akvavit/Norwegian Aquavit

                                                      Norvégia

                                                      Más szeszes ital

                                                      Az e pontban említett földrajzi jelzések a 110/2008/EK rendeletben nem meghatározott termékekre vonatkoznak. Ezért a „szeszes ital” kereskedelmi megnevezéssel kell kiegészíteni őket.
                                                      Az ilyen szeszes italokat előállító EFTA-országok tájékoztatják a többi szerződő felet e termékek nemzeti meghatározásáról.

                              10.

                                 32010 H 0133: a Bizottság 2010. március 2-i 2010/133/EU ajánlása csonthéjas gyümölcsből készült párlatokban és csonthéjas gyümölcsből készült törkölypárlatokban az etil-karbamát-szennyeződés megelőzéséről és csökkentéséről, valamint az ilyen italokban előforduló etil-karbamát szintjének ellenőrzéséről (HL L 52., 2010.3.3., 53. o.)”.

            2. cikk
      A 110/2008/EK rendeletnek és a 2010/133/EU ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
      3. cikk
      Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (8).
      4. cikk
      Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

         Kelt

               az EGT Vegyes Bizottság részéről

               az elnök

               az EGT Vegyes Bizottság titkárai

         (1)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

         (2)  HL L 39., 2008.2.13., 16. o.

         (3)  HL L 52., 2010.3.3., 53. o.

         (4)  HL L 160., 1989.6.12., 1. o.

         (5)  HL L 105., 1990.4.25., 9. o.

         (6)  HL C 30., 2009.2.6., 18. o.

         (7)  HL L 114., 2002.4.30., 132. o.

         (8)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: 2013/257/EU: A Tanács határozata ( 2013. május 27. ) az Európai Unió nevében az AKCS–EU Miniszterek Tanácsán belül az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodást érintő, a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozóan elfogadandó álláspontjáról

text:
               4.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 150/23

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. május 27.)
   az Európai Unió nevében az AKCS–EU Miniszterek Tanácsán belül az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodást érintő, a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozóan elfogadandó álláspontjáról
   (2013/257/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EU partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (1) és különösen annak 1. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (2) és 2005. június 25-én Luxembourgban (3), valamint 2010. június 22-én Ouagadougouban módosított (4) partnerségi megállapodás (a továbbiakban: az AKCS–EU megállapodás) biztosítja minden ötéves időtartamra a pénzügyi jegyzőkönyvek elfogadását.

               (2)

               Az Európai Unió és tagállamai az AKCS-államokkal közösen teljesítményértékelést végeztek az AKCS–EU partnerségi megállapodás Ib. mellékletének 7. cikkével összhangban, amelynek során többek között a kötelezettségvállalások és kifizetések megvalósulásának mértékét vizsgálták.

               (3)

               Az Unió és tagállamai 2013. február 8-án megállapodtak a finanszírozási mechanizmus létrehozásáról, nevezetesen a 11. Európai Fejlesztési Alapról (EDF), annak pontos időtartamáról (2014–2020), valamint a mechanizmus számára juttatandó finanszírozás összegéről.

               (4)

               Helyénvaló meghatározni az AKCS–EU Miniszterek Tanácsán belül az Unió nevében az AKCS–EU partnerségi megállapodásnak a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keretére vonatkozóan elfogadandó álláspontot,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2014–2020 közötti időtartamra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló jegyzőkönyv tekintetében az Európai Unió által az AKCS–EU Miniszterek Tanácsában elfogadandó álláspont az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának az e határozathoz mellékelt határozattervezetén alapul.
   2. cikk
   Elfogadását követően az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2013. május 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

      (2)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A megállapodást helyesbítette: HL L 385., 2004.12.29., 88. o.

      (3)  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

      (4)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

      TERVEZET
      AZ AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSÁNAK HATÁROZATA
      (…)
      a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó jegyzőkönyv elfogadásáról az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás keretében
      AZ AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSA,
      tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt (1), és 2005. június 25-én Luxembourgban (2), valamint 2010. június 22-én Ouagadougouban módosított (3) partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 95. cikke (2) bekezdésére és 100. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Unió és tagállamai, az AKCS–EU partnerségi megállapodás Ib. mellékletének 7. cikkével összhangban az AKCS-államokkal közösen teljesítményértékelést végeztek, vizsgálva többek között a kötelezettségvállalások és kifizetések megvalósulásának mértékét.

                  (2)

                  Az Európai Unió és tagállamai megállapodtak a finanszírozási mechanizmus létrehozásáról, nevezetesen az 11. Európai Fejlesztési Alapról, annak pontos időtartamáról (2014–2020), valamint a mechanizmus számára juttatandó finanszírozási összegről.

                  (3)

                  A 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló jegyzőkönyvet be kell illeszteni a megállapodásba Ic. mellékletként,

            ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
      1. cikk
      E határozat mellékletét az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, és 2005. június 25-én Luxemburgban, majd 2010. június 22-én Ouagadougouban felülvizsgált partnerségi megállapodás új Ic. mellékleteként fogadják el.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt

               az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa részéről

               az elnök

         (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A megállapodást helyesbítette: HL L 385., 2004.12.29., 88. o.

         (2)  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

         (3)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

      MELLÉKLET
      Az AKCS–EU partnerségi megállapodás az alábbi melléklettel egészül ki:

            „Ic. MELLÉKLET
            A 2014–2020 időtartamra szóló többéves pénzügyi keret

                        1.

                        Az e megállapodásban meghatározott célokra a 2014. január 1-jétől kezdődő időszakra a többéves pénzügyi keretben az AKCS-államoknak nyújtott pénzügyi támogatás teljes összege 31 589 millió EUR, a 2. és 3. pontban meghatározott módon.

                        2.

                        A 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) keretében biztosított 29 089 millió EUR-t a többéves pénzügyi keret hatálybalépésekor rendelkezésre kell bocsátani. Az összeg az együttműködési eszközök között a következő módon kerül felosztásra:

                                    a)

                                    24 365 millió EUR a nemzeti és regionális indikatív programok finanszírozására. Ez az összeg a következők finanszírozására szolgál:

                                                i.

                                                az egyes AKCS-államok nemzeti indikatív programjai;

                                                ii.

                                                az AKCS-államok regionális és régiók közötti együttműködését és integrációját támogató regionális indikatív programok;

                                    b)

                                    3 590 millió EUR az AKCS-államok közötti és a régiók közötti, számos vagy valamennyi AKCS-állam részvételével megvalósuló együttműködés finanszírozására. Ez a keret strukturális támogatást tartalmazhat az e megállapodás keretében létrehozott intézmények és testületek számára. Ez fedezi továbbá »a közös intézmények működési költségeiről szóló« 1. jegyzőkönyv 1. és 2. pontjában említett AKCS-titkárság működési költségeinek támogatását.

                                    c)

                                    1 134 millió EUR a beruházási keret finanszírozására a megállapodás »A finanszírozás feltételei« című II. mellékletében meghatározott feltételek szerint, amelyből 500 millió EUR forgóalapként további hozzájárulás a beruházási hitelkeret forrásaihoz és 634 millió EUR támogatás formájában az említett melléklet 1., 2. és 4. cikkében előírt kamattámogatások és a projekttel kapcsolatos technikai segítségnyújtás finanszírozására a 11. EFA időtartama folyamán.

                        3.

                        A beruházási keretből finanszírozott műveleteket – beleértve a vonatkozó kamattámogatásokat – az Európai Beruházási Bank (EBB) irányítja. A 11. EFA kiegészítéseként az EBB saját forrásokból biztosított hitelek formájában legfeljebb 2 500 millió EUR-t tesz elérhetővé. E forrásokat az e megállapodás II. mellékletében megállapított célokra ítélik meg, az EBB alapokmányaiban meghatározott feltételekkel és a beruházások finanszírozási feltételeinek az említett mellékletben foglalt, vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. E többéves pénzügyi keret szerinti minden egyéb pénzügyi forrást a Bizottság kezel.

                        4.

                        A 2013. december 31-e után vagy – amennyiben az későbbre esik – e többéves pénzügyi keret hatálybalépésének időpontja után, ha az Európai Unió Tanácsa egyhangúlag másként nem dönt, a 10. EFA-ból vagy az azt megelőző EFA-kból fennmaradó egyenlegek, valamint az ezen alapok keretén belüli projektektől visszavont összegek nem köthetők le, kivéve azokat a fennmaradó egyenlegeket és visszavont összegeket, amelyek a 9. EFA előtti EFA-k keretén belül a mezőgazdasági nyersanyagokból származó exportbevételek stabilizációját biztosító rendszerből (STABEX) származnak, valamint a beruházási keret finanszírozására szánt összegek fel nem használt egyenlegét és visszatérítéseit a kapcsolódó kamattámogatások kivételével.

                        5.

                        E többéves pénzügyi keret teljes összege a 2014. január 1-je és a 2020. december 31-e közötti időtartamra vonatkozik. A 11. EFA pénzeszközei, illetve a beruházási keret esetében a visszaáramlásból származó összegek 2020. december 31-ét követően nem köthetők le, kivéve, ha az Európai Unió Tanácsa a Bizottság javaslatára egyhangúlag másképp dönt. A 9., 10. és 11. EFA keretében a tagállamok által jegyzett, a beruházási keretek finanszírozására szolgáló összegek azonban 2020. december 31-ét követően is kifizethetőek.

                        6.

                        Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának nevében eljáró Nagykövetek Bizottsága megfelelő intézkedéseket hozhat – a többéves pénzügyi keret teljes összegének határain belül – a 2. pontban előírt valamely allokációhoz kapcsolódó programozási igények teljesítése céljából, beleértve az allokációk közötti forrás-újrafelosztást.

                        7.

                        A felek határozhatnak úgy, hogy teljesítményértékelést végeznek, amelynek során megvizsgálják a kötelezettségvállalások és kifizetések teljesítésének mértékét, valamint a biztosított támogatás eredményeit és hatását. Az értékelést a Bizottság által elkészített javaslat alapján kell elvégezni.

                        8.

                        Bármely uniós tagállam önkéntes hozzájárulást nyújthat a Bizottság vagy az EBB számára az AKCS–EU partnerségi megállapodás célkitűzéseinek támogatására. A tagállamok is társfinanszírozhatnak közösen is támogathatnak projekteket vagy programokat, például a Bizottság vagy az EBB által igazgatott egyedi kezdeményezések keretein belül. Az ilyen nemzeti szintű kezdeményezések tekintetében az AKCS-országok részvételét felelősségvállalását biztosítani kell.”