title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 442/12/COL határozata ( 2012. november 29. ) a meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról

text:
               11.7.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 190/93

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 442/12/COL HATÁROZATA

   (2012. november 29.)
   a meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 55. cikkére,
   TEKINTETTEL az EFTA-tagállamok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás), különösen annak 13. és 14. cikkére, valamint az ahhoz csatolt 4. jegyzőkönyvre,
   TEKINTETTEL az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) eljárási szabályzatának 15. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az EGT-megállapodás alapján létrehozott versenyjogi jogérvényesítési rendszer szerint a Hatóság kivizsgálja az ügyeket, majd igazgatási határozattal dönt, amely határozatok az EFTA-Bíróság bírósági felülvizsgálatának hatálya alá tartoznak.

               (2)

               A Hatóságnak tisztességes, pártatlan és objektív módon kell lefolytatnia a versenyjogi eljárásait, és biztosítania kell az érintett felek alábbi jogi aktusokban megállapított eljárási jogainak tiszteletben tartását: a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete (Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkében megállapított versenyszabályok végrehajtása), a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének III. fejezete (A Hatóság által az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke alapján folytatott eljárásokhoz kapcsolódó szabályok), a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének IV. fejezete (A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséhez kapcsolódó szabályok) és a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének V. fejezete (A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló IV. fejezet végrehajtásáról), valamint az EFTA-Bíróság és az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) vonatkozó ítélkezési gyakorlata. Az Emberi Jogok Európai Egyezménye alapvető jogként ismeri el az érintett feleknek a meghallgatáshoz való jogát (1).

               (3)

               Az érintett felek, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve V. fejezete 11. cikkének b) pontja szerinti más részt vevő felek (a továbbiakban: más részt vevő felek), a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 7. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszosok (a továbbiakban: panaszosok), valamint a versenyjogi eljárásban érintett, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezetének 5. és 11. cikkében említett személyektől eltérő személyek és a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve V. fejezete 11. cikkének értelmében vett harmadik személyek (a továbbiakban: harmadik személyek) eljárási jogai hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében, az e jogok betartásának biztosítására vonatkozó felelősséget versenyjogi ügyekben tapasztalattal rendelkező, független személyre kell bízni, aki kellő feddhetetlenséggel rendelkezik a szóban forgó eljárások tárgyilagosságának, átláthatóságának és eredményességének elősegítéséhez.

               (4)

               A 2002. október 30-i 177/02/COL hatósági határozat rögzíti a meghallgatási tisztviselők egyes versenyjogi eljárásokban meglévő megbízatását. A 2008. december 17-i 792/08/COL határozat felülvizsgálta a 177/02/COL határozatot és a verseny területén bizonyos hatásköröket ruházott át a meghallgatási tisztviselőkre. Mára szükségessé vált a meghallgatási tisztviselő szerepének tisztázása és további erősítése, valamint a meghallgatási tisztviselő megbízatásának kiigazítása az EGT versenyjoga terén bekövetkezett fejlemények fényében.

               (5)

               A meghallgatási tisztviselői funkcióról az az általános vélemény alakult ki, hogy a meghallgatási tisztviselő függetlensége és szakértelme komoly mértékben elősegíti a Hatóság előtti versenyjogi eljárásokat. A Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóságtól való függetlenségének folyamatos biztosítása érdekében a meghallgatási tisztviselő – igazgatási okból kifolyólag – a gazdasági verseny kérdéseit felügyelő testületi tag mellett látja el feladatát.

               (6)

               A Hatóság szükség esetén egy vagy több meghallgatási tisztviselőt nevezhet ki. Ha a meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során összeférhetetlenséget tapasztal, meg kell szüntetnie az ügyben való eljárását. Ha a meghallgatási tisztviselő nem képes eljárni, egy másik meghallgatási tisztviselőnek kell átvennie a feladatát.

               (7)

               A meghallgatási tisztviselőnek független döntőbíróként kell eljárnia, és arra kell törekednie, hogy megoldást találjon az érintett felek, a más részt vevő felek, a panaszosok vagy az érdekelt harmadik személyek eljárási jogainak hatékony gyakorlását érintő problémákra, amennyiben azok nem nyernek megoldást a versenyjogi eljárások lefolytatásáért felelős, és az említett eljárási jogokat tiszteletben tartani köteles hatósági főigazgatósággal történő előzetes kapcsolatfelvételek révén.

               (8)

               A meghallgatási tisztviselő versenyjogi eljárások során történő megbízatását olyan módon kell megszabni, hogy a Hatóság előtt zajló, az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikke szerinti eljárások során biztosíthassa az eljárási jogok – különösen a meghallgatáshoz való jog – hatékony gyakorlását.

               (9)

               E szerep megerősítése érdekében a meghallgatási tisztviselőt fel kell ruházni azzal a feladattal, hogy biztosítsa a vállalkozások vagy vállalkozások társulásai eljárási jogainak hatékony gyakorlását a Hatóságnak a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete szerinti vizsgálati jogkörével, valamint a Hatóságot a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve IV. fejezetének 14. cikke szerinti, a vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait érintő pénzbírságok kiszabására felhatalmazó rendelkezéseivel összefüggésben. Emellett a meghallgatási tisztviselőt konkrét feladatokkal is fel kell ruházni az említett vizsgálati szakaszban az alábbiakkal kapcsolatos kérelmek tekintetében: az ügyvédi titoktartási kötelezettség, az önvádra kötelezés tilalma, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 18. cikkének (3) bekezdése szerinti információszolgáltatást kérő határozatok válaszadási határideje, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete szerinti hatósági vizsgálati intézkedés alá vont vállalkozások és vállalkozási társulások azon joga, hogy tájékoztatást kapjanak eljárási jogállásukról, vagyis arról, hogy vizsgálat folyik-e velük szemben, és amennyiben igen, mi az adott vizsgálat tárgya és célja. Az önvádra kötelezés tilalmával kapcsolatosan tett kérelmek értékelése során a meghallgatási tisztviselő mérlegelheti, hogy a vállalkozások által benyújtott kérelmek nyilvánvalóan megalapozatlanok-e, vagyis pusztán halogató védekezési taktikáról van-e szó.

               (10)

               A meghallgatási tisztviselőnek elő kell tudnia segíteni azon kérelmek megoldását, amelyek szerint egy adott dokumentumra kiterjed az ügyvédi titoktartási kötelezettség. Ezért, amennyiben a kérelmet megfogalmazó vállalkozás vagy vállalkozások társulása beleegyezik, a meghallgatási tisztviselő megvizsgálhatja az érintett dokumentumot, és megfelelő ajánlást fogalmaz meg, hivatkozással az EFTA-Bíróság és a Bíróság alkalmazandó ítélkezési gyakorlatára.

               (11)

               A meghallgatási tisztviselőnek kell felelősnek lennie annak eldöntéséért, hogy egy harmadik személy kellő érdekeltséggel rendelkezik-e a meghallgatáshoz. A meghallgatásért folyamodó fogyasztói szövetségeket általában úgy kell tekinteni, hogy kellő érdekeltséggel rendelkeznek, ha az eljárás a végső fogyasztók által használt termékekre vagy szolgáltatásokra vonatkozik, illetve olyan termékekre vagy szolgáltatásokra, amelyek az említett termékek vagy szolgáltatások közvetlen inputját képezik.

               (12)

               A meghallgatási tisztviselőnek kell eldöntenie, hogy a szóbeli meghallgatáson a panaszosok és az érdekelt harmadik személyek részt vehetnek-e, figyelembe véve, hogy az említettek milyen mértékben járulhatnak hozzá az ügy releváns tényeinek tisztázásához.

               (13)

               Az érintett feleknek az érdekeiket hátrányosan érintő jogerős határozat meghozatala előtti meghallgatáshoz fűződő jogát annak révén biztosítják, hogy jogukban áll írásban válaszolni a Hatóságnak a kifogásközlésben kifejtett előzetes álláspontjára, továbbá kérésük esetén előadhatják érveiket a szóbeli meghallgatáson. A fenti jogok hatékony gyakorlása érdekében azoknak a feleknek, akikhez a kifogásközlést címezték, joguk van betekinteni a Hatóság vizsgálati aktájába.

               (14)

               Annak érdekében, hogy biztosítsa a kifogásközlés címzettjeként szereplő felek védelemhez való jogának hatékony gyakorlását, a meghallgatási tisztviselőnek kell felelősnek lennie az aktába való betekintéssel vagy az üzleti titkokkal és egyéb bizalmas információkkal kapcsolatos, az említett felek és a Hatóság Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatósága közötti viták megoldásának biztosításáért. Kivételes körülmények között a meghallgatási tisztviselő az aktába való betekintéssel kapcsolatos vita megoldásáig felfüggesztheti azt a határidőt, amelyen belül a kifogásközlés címzettjének válaszolnia kell a kifogásközlésre, amennyiben a címzett nem volna megfelelő helyzetben ahhoz, hogy a biztosított határidőn belül választ adjon, és az adott időpontban a határidő meghosszabbítása nem jelentene megfelelő megoldást.

               (15)

               A meghallgatási tisztviselőnek képesnek kell lennie arra, hogy szükség esetén a hatósági aktába történő betekintésre vonatkozó konkrét intézkedéseket rendeljen el annak érdekében, hogy biztosítsa az eljárási jogok hatékony gyakorlását, tiszteletben tartva ugyanakkor a bizalmas információk védelméhez fűződő jogos érdekeket. A meghallgatási tisztviselő hatáskörének ki kell terjednie különösen olyan döntés meghozatalára, hogy az akta egyes részeihez korlátozott hozzáférést engedélyez a betekintést kérelmező fél számára, például olyan módon, hogy korlátozza a betekintési joggal rendelkező személyek kategóriáit vagy e személyek számát, és a megismert információk felhasználását.

               (16)

               A meghallgatási tisztviselőnek kell felelősnek lennie a kifogásközlés, a kiegészítő kifogásközlés vagy a tényállást közlő levél megválaszolására megállapított határidő, vagy azon határidő meghosszabbítására irányuló kérelmek elbírálásáért, amelyen belül a más részt vevő felek, a panaszosok vagy az érdekelt harmadik személyek benyújthatják észrevételeiket, amennyiben e személyek nem értenek egyet a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatósággal.

               (17)

               A meghallgatási tisztviselőnek elő kell segítenie a szóbeli meghallgatás hatékonyságát, többek között annak révén, hogy megteszi az összes megfelelő előkészítő intézkedést, ideértve, hogy kellő idővel a meghallgatás előtt megküldi a résztvevők előzetes jegyzékét és a tervezett napirendet.

               (18)

               A szóbeli meghallgatás lehetővé teszi a hatósági kifogásközlés címzettjeként szereplő felek és a más részt vevő felek számára, hogy még jobban kihasználják a meghallgatáshoz való jogukat oly módon, hogy szóban is előadják érveiket a Hatóság előtt, amelyet a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság, valamint a Hatóság által meghozandó határozat további előkészítéséhez hozzájáruló egyéb főigazgatóságok képviselnek. A szóbeli meghallgatásnak további lehetőséget kell nyújtania valamennyi releváns tény lehető legteljesebb tisztázására, függetlenül attól, hogy azok kedvezőek vagy kedvezőtlenek az érintett feleknek, beleértve az állítólagos jogsértés súlyosságával és időtartamával kapcsolatos tényeket is. A szóbeli meghallgatásnak lehetővé kell tennie továbbá, hogy a felek előterjeszthessék érveiket azon kérdésekkel kapcsolatban, amelyek fontosak lehetnek a bírságok esetleges kiszabása tekintetében.

               (19)

               A szóbeli meghallgatások hatékonyságának javítása érdekében a meghallgatási tisztviselő engedélyezheti a kifogásközlés címzettjeként szereplő feleknek, a más részt vevő feleknek, a panaszosoknak, a meghallgatásra meghívott más személyeknek, a Hatóság szolgálatainak, az Európai Bizottságnak és az EGT-államok hatóságainak, hogy a meghallgatás során kérdéseket tegyenek fel. Annak érdekében, hogy valamennyi fél szabadon kifejthesse az álláspontját, a szóbeli meghallgatás nem lehet nyilvános. Ezért a szóbeli meghallgatás során közölt információk nem használhatók fel az EGT-megállapodás 53. és/vagy 54. cikkének alkalmazásához kötődő bírósági és/vagy közigazgatási eljárásoktól eltérő célra. Amennyiben azt az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk védelme indokolttá teszi, a meghallgatási tisztviselőnek képesnek kell lennie arra, hogy zárt ülés keretében hallgassa meg az adott személyeket.

               (20)

               A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 9. cikke értelmében kötelezettségvállalást felajánló feleknek, valamint kartellügyekben a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezetének 10a. cikke szerinti vitarendezési eljárásokban részt vevő feleknek képesnek kell lenniük arra, hogy eljárási jogaik hatékony gyakorlásával összefüggésben a meghallgatási tisztviselőhöz forduljanak.

               (21)

               A meghallgatási tisztviselőnek jelentést kell készítenie arról, hogy a versenyjogi eljárások folyamán tiszteletben tartották-e az eljárási jogok hatékony gyakorlását. Emellett a meghallgatási tisztviselőnek – jelentéstételi feladatkörétől függetlenül – arra is képesnek kell lennie, hogy észrevételeket fogalmazzon meg az eljárások további fejlesztéséről és tárgyszerűségéről, ily módon hozzájárulva, hogy a versenyjogi eljárásokat az összes releváns tény alapos értékelése alapján zárják le.

               (22)

               A 2002. október 30-i 177/02/COL és a 2008. december 17-i 792/08/COL határozatot hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1.   FEJEZET

      A MEGHALLGATÁSI TISZTVISELŐ SZEREPKÖRE, KINEVEZÉSE ÉS FELADATAI

   1. cikk
   A meghallgatási tisztviselő
   (1)   A versenyjogi eljárásokban egy vagy több meghallgatási tisztviselő vesz részt, akik feladat- és hatáskörét e határozat állapítja meg.
   (2)   A meghallgatási tisztviselő biztosítja az eljárási jogok hatékony gyakorlását az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikkének végrehajtására irányuló, Hatóság előtti versenyjogi eljárások (a továbbiakban: versenyjogi eljárások) során.
   2. cikk
   Kinevezés, a megbízás megszűnése és helyettesítés
   (1)   A meghallgatási tisztviselőt vagy tisztviselőket a Hatóság nevezi ki. A kinevezést az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében közzé kell tenni. A meghallgatási tisztviselő megbízásának megszakítására, megszüntetésére vagy átruházására csak a Hatóság indokolt határozata alapján kerülhet sor. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
   (2)   A meghallgatási tisztviselő igazgatási okból kifolyólag a Hatóságnak a gazdasági verseny kérdéseit felügyelő tagja (a továbbiakban: az illetékes testületi tag) mellett látja el feladatát.
   (3)   A meghallgatási tisztviselő akadályoztatása esetén feladatait egy másik meghallgatási tisztviselő veszi át. Valamennyi meghallgatási tisztviselő akadályoztatása esetén, az illetékes testületi tag – adott esetben a meghallgatási tisztviselővel folytatott konzultációt követően – kinevez egy másik, az adott ügyben nem érintett illetékes hatósági tisztviselőt, aki ellátja a meghallgatási tisztviselő feladatait.
   (4)   Tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenség esetén a meghallgatási tisztviselő az ügyben nem járhat el. A (3) bekezdést kell alkalmazni.
   3. cikk
   Működési mód
   (1)   A meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során függetlenül jár el.
   (2)   A meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során szem előtt tartja a versenyjogi szabályok hatékony alkalmazásának szükségességét, összhangban az EGT hatályos jogszabályaival, valamint az EFTA-Bíróság és a Bíróság által megállapított elvekkel (2).
   (3)   A meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során hozzáféréssel rendelkezik a versenyjogi eljárásokkal kapcsolatos bármely aktához.
   (4)   A Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatója tájékoztatja a meghallgatási tisztviselőt az eljárás menetéről.
   (5)   A meghallgatási tisztviselő az illetékes testületi tag elé terjesztheti a Hatóság bármely versenyjogi eljárásával kapcsolatos bármely ügyre vonatkozó észrevételeit.
   (6)   Ha a meghallgatási tisztviselő indokolással ellátott ajánlásokat fogalmaz meg az illetékes testületi tag számára, illetve az e határozatban előirányzottnak megfelelő határozatokat hoz, a meghallgatási tisztviselő e dokumentumok másolatát benyújtja a Hatóság Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóságának és a Jogi és Végrehajtási Ügyek Igazgatóságának.
   (7)   Az érintett felek, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve V. fejezete 11. cikkének b) pontja szerinti más részt vevő felek (a továbbiakban: más részt vevő felek), a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 7. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszosok (a továbbiakban: panaszosok), valamint a versenyjogi eljárásban érintett, e határozat 5. cikke szerinti érdekelt harmadik személyek eljárási jogainak hatékony gyakorlásával kapcsolatos bármely ügyet az említett személyeknek először a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság elé kell tárniuk. Ha az ügy nem nyer megoldást, a meghallgatási tisztviselő elé terjeszthető független felülvizsgálat céljából. Az olyan megkereséseket, amelyek határidőhöz kötött intézkedéssel kapcsolatosak kellő időben, az eredeti határidőn belül kell benyújtani.
   2.   FEJEZET

      VIZSGÁLAT

   4. cikk
   Eljárási jogok a vizsgálati szakaszban
   (1)   A meghallgatási tisztviselő biztosítja azon eljárási jogok hatékony gyakorlását, amelyek a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének V. szakasza szerinti vizsgálati jogkörének gyakorlása, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve IV. fejezetének 14. cikke alapján esetleg pénzbírság kiszabásával végződő eljárások kapcsán merülnek fel.
   (2)   A meghallgatási tisztviselő – a 3. cikk (7) bekezdésére is figyelemmel – különösen az alábbi feladatokat látja el:

               a)

               A vállalkozások vagy vállalkozások társulásai felkérhetik a meghallgatási tisztviselőt azon állítások kivizsgálására, hogy a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének 18., 20. vagy 21. cikke, a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve IV. fejezetének 13. cikke szerinti vizsgálatok, vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve IV. fejezetének 14. cikke alapján esetleg pénzbírság kiszabásával végződő eljárások során hozott vizsgálati intézkedések kapcsán a Hatóságra ruházott jogkörök gyakorlása során kért, és számára át nem adott dokumentum ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozik a Bíróság és az EFTA-Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében. A meghallgatási tisztviselő kizárólag akkor vizsgálhatja felül az ügyet, ha az állítást megfogalmazó vállalkozás vagy vállalkozások társulása hozzájárul ahhoz, hogy a meghallgatási tisztviselő megtekinthesse az állítólagosan ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozó információkat, valamint azon kapcsolódó dokumentumokat, amelyeket a meghallgatási tisztviselő szükségesnek ítél felülvizsgálatának elvégzése céljából. A meghallgatási tisztviselő az esetlegesen titoktartási kötelezettség alá tartozó tartalom felfedése nélkül közli az előzetes álláspontját a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójával és az érintett vállalkozással vagy vállalkozások társulásával, továbbá megfelelő lépéseket tehet egy kölcsönösen elfogadható megoldás előmozdítása érdekében. Ha nem születik megoldás, a meghallgatási tisztviselő indokolással ellátott ajánlást fogalmazhat meg az illetékes testületi tag részére, anélkül hogy felfedné a dokumentum esetlegesen titoktartási kötelezettség alá tartozó tartalmát. Az állítást megfogalmazó fél megkapja ezen ajánlás másolatát.

               b)

               Amennyiben a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 18. cikkének (2) bekezdése szerinti információkérés címzettje a Bíróság és az EFTA-Bíróság ítélkezési gyakorlatában meghatározott önvádra kötelezés tilalmára hivatkozva megtagadja a válaszadást egy ilyen információkérésben szereplő kérdésre, az információkérés kézhezvételét követő megfelelő időn belül a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. A meghallgatási tisztviselő szükség esetén, és figyelemmel arra, hogy el kell kerülni az eljárások indokolatlan elhúzódását, indokolással ellátott ajánlást fogalmazhat meg arra vonatkozóan, hogy alkalmazandó-e az önvádra kötelezés tilalma, továbbá tájékoztathatja a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatóját az általa levont következtetésről, amelyet ezt követően figyelembe kell venni a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 18. cikkének (3) bekezdése alapján meghozandó bármely határozatban. Az információkérés címzettje megkapja az indokolással ellátott ajánlás másolatát.

               c)

               Amennyiben a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 18. cikkének (3) bekezdése szerinti információkérés címzettje úgy véli, hogy a válaszának megadására biztosított határidő túl rövid, kellő idővel az eredetileg megállapított határidő lejárta előtt a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. A meghallgatási tisztviselő az információkérés hosszát és bonyolultságát, valamint a vizsgálat követelményeit szem előtt tartva határoz arról, hogy meg kell-e adni a határidő-hosszabbítást.

               d)

               A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének V. szakasza szerinti hatósági vizsgálati intézkedés hatálya alá tartozó vállalkozások vagy vállalkozások társulásai jogosultak tájékoztatást kapni eljárási jogállásukról, vagyis arról, hogy vizsgálat folyik-e velük szemben, és amennyiben igen, mi az adott vizsgálat tárgya és célja. Ha egy ilyen vállalkozás vagy vállalkozások társulása úgy véli, hogy a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság nem tájékoztatta megfelelően eljárási jogállásáról, megoldás céljából a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. A meghallgatási tisztviselő határozatot hoz arról, hogy a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóságnak tájékoztatnia kell a kérést megfogalmazó vállalkozást vagy vállalkozások társulását eljárási jogállásáról. A kérést megfogalmazó vállalkozással vagy vállalkozások társulásával közölni kell ezt a határozatot.

         3.   FEJEZET

      MEGHALLGATÁS IRÁNTI KÉRELMEK

   5. cikk
   Érdekelt harmadik személyek
   (1)   A felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezetének 5. és 11. cikkében említett személyektől eltérő személyeknek és a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve V. fejezete 11. cikkének értelmében vett harmadik személyeknek meghallgatási kérelmeiket a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 13. cikke (1) bekezdésének és a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve V. fejezete 16. cikkének megfelelően kell benyújtaniuk. A kérelmeket írásban kell benyújtani, és ki kell benne fejteni a kérelmező eljárás kimenetelében való érdekeltségét.
   (2)   A meghallgatási tisztviselő a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójával történt konzultációt követően dönt a harmadik személyek meghallgatásáról. A meghallgatási tisztviselő egy harmadik személy kellő érdekeltsége meglétének mérlegelése során figyelembe veszi, hogy a versenyjogi eljárás tárgyát képező magatartás érinti-e a kérelmezőt és ha igen, milyen mértékben, illetve hogy a kérelmező megfelel-e a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve IV. fejezete 18. cikkének (4) bekezdésében foglalt követelményeknek.
   (3)   Ha a meghallgatási tisztviselő úgy ítéli meg, hogy a kérelmező nem rendelkezik kellő érdekeltséggel a meghallgatáshoz, írásban tájékoztatja a kérelmezőt ennek indokairól. Meg kell állapítani egy olyan határidőt, amelyen belül a kérelmező írásban ismertetheti az álláspontját. Ha a kérelmező a meghallgatási tisztviselő által megállapított határidőn belül írásban ismerteti az álláspontját, és az írásbeli beadvány nem vezet eltérő értékeléshez, erről a megállapításról indokolt határozatban értesíteni kell a kérelmezőt.
   (4)   A meghallgatási tisztviselő a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 11. cikkének (6) bekezdése vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve IV. fejezete 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindításakor tájékoztatja a versenyjogi eljárásokban részt vevő feleket a meghallgatandó érdekelt harmadik személyek kilétéről, kivéve, amennyiben e tájékoztatás jelentős sérelmet okozna az adott személynek vagy vállalkozásnak.
   6. cikk
   A szóbeli meghallgatáshoz való jog; panaszosok és harmadik személyek részvétele a szóbeli meghallgatáson
   (1)   Azok a felek, akikhez a Hatóság kifogásközlést intézett, vagy más részt vevő felek kérésére a meghallgatási tisztviselő szóbeli meghallgatást tart annak érdekében, hogy az említett felek részletesebben is előadhassák írásbeli beadványaikat.
   (2)   A meghallgatási tisztviselő adott esetben, a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójával való konzultációt követően úgy határozhat, hogy – írásbeli észrevételeikben megfogalmazott ilyen irányú kérés esetén – lehetőséget biztosít a panaszosoknak és az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyeknek arra, hogy kifejthessék álláspontjukat a kifogásközlés címzettjeként szereplő felek szóbeli meghallgatásán. A meghallgatási tisztviselő harmadik országok versenyjogi hatóságainak képviselőit is felkérheti, hogy megfigyelőként vegyenek részt a szóbeli meghallgatáson.
   4.   FEJEZET

      IRATBETEKINTÉS, BIZALMAS KEZELÉS ÉS ÜZLETI TITOK

   7. cikk
   Az aktába való betekintés, valamint a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférés
   (1)   Amennyiben az aktába való betekintéshez fűződő jogát gyakorló fél okkal feltételezheti, hogy a Hatóság rendelkezik olyan dokumentumokkal, amelyeket nem bocsátottak rendelkezésére, és ezek a dokumentumok szükségesek a meghallgatáshoz való jog megfelelő gyakorlásához, – a 3. cikk (7) bekezdésére is figyelemmel – a meghallgatási tisztviselőhöz intézett indokolt kérelemmel igényelheti az említett dokumentumokhoz való hozzáférést.
   (2)   A 3. cikk (7) bekezdésére figyelemmel, a más részt vevő felek, a panaszosok és az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyek az alább felsorolt körülmények esetén indokolt kérelemmel fordulhatnak a meghallgatási tisztviselőhöz:

               a)

               Más részt vevő felek, akik okkal feltételezhetik, hogy nem tájékoztatták őket a bejelentő feleknek címzett kifogásközlésről a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve V. fejezete 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

               b)

               Az a panaszos, akit a Bizottság a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 7. cikkének (1) bekezdése alapján a panasz elutasítására irányuló szándékáról tájékoztatott, és okkal feltételezheti, hogy a Hatóság rendelkezik olyan dokumentumokkal, amelyeket nem bocsátottak rendelkezésére, és ezek a dokumentumok szükségesek jogainak megfelelő gyakorlásához, összhangban a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 8. cikkének (1) bekezdésével.

               c)

               Az a panaszos, aki úgy véli, hogy nem kapta meg a kifogásközlés betekinthető változatát a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően, vagy a kifogásközlés betekinthető változatát nem olyan módon állították össze, amely lehetővé tenné jogai hatékony gyakorlását, kivéve a vitarendezési eljárás hatálya alá eső ügyeket.

               d)

               E határozat 5. cikke szerinti olyan érdekelt harmadik személy, aki okkal feltételezheti, hogy nem tájékoztatták az eljárás jellegéről és tárgyáról a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 13. cikke (1) bekezdésének, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve V. fejezete 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Ugyanez vonatkozik arra a vitarendezési eljárás hatálya alá tartozó ügyben részt vevő panaszosra, aki okkal feltételezheti, hogy nem tájékoztatták az eljárás jellegéről és tárgyáról a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezete 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

         (3)   A meghallgatási tisztviselő az (1) vagy a (2) bekezdés alapján hozzá intézett kérésről indokolt határozatot hoz, és e határozatot közli a kérést megfogalmazó személlyel, valamint az eljárásban érintett bármely egyéb személlyel.
   8. cikk
   Üzleti titkok és egyéb bizalmas információk
   (1)   Amennyiben a Hatóság olyan információt szándékozik nyilvánosságra hozni, amely bármely vállalkozás vagy személy üzleti titkának vagy egyéb bizalmas információjának minősülhet, a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság írásban tájékoztatja az utóbbiakat erről a szándékáról és annak indokairól. Meg kell határozni egy olyan határidőt, amelyen belül az érintett vállalkozás vagy személy előterjesztheti az írásbeli észrevételeit.
   (2)   Ha az érintett vállalkozás vagy személy ellenzi az információk nyilvánosságra hozatalát, a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. Ha a meghallgatási tisztviselő megállapítása szerint az információk nyilvánosságra hozhatók, mivel nem minősülnek üzleti titoknak vagy egyéb bizalmas információnak, illetve nyomós érdek fűződik a nyilvánosságra hozatalhoz, erről a megállapításról indokolt határozatban értesíteni kell az érintett vállalkozást vagy személyt. A határozat meghatározza azt az időpontot, amelyet követően az információt nyilvánosságra hozzák. Az értesítés és a nyilvánosságra hozatal között legalább egy hétnek kell eltelnie.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdés értelemszerűen vonatkozik az információnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében való közzététel útján történő nyilvánosságra hozatalára is.
   (4)   Ha egy fél védelemhez való jogának hatékony gyakorlása, valamint a titoktartáshoz fűződő jogos érdek közötti egyensúly megteremtése érdekében szükséges, a meghallgatási tisztviselő úgy határozhat, hogy az aktának a fél védelemhez való jogának gyakorlásához nélkülözhetetlen része tekintetében korlátozott hozzáférést biztosít a kérelmező fél részére, amely hozzáférés részleteit a meghallgatási tisztviselő állapítja meg.
   5.   FEJEZET

      HATÁRIDŐK MEGHOSSZABBÍTÁSA

   9. cikk
   A határidők meghosszabbítása iránti kérelmek
   (1)   Ha a kifogásközlés címzettje úgy véli, hogy a kifogásközlés megválaszolására megszabott határidő túl rövid, a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójához intézett indokolt kérelemben igényelheti a határidő meghosszabbítását. E kérelmet kellő idővel az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke szerinti eljárások eredeti határidejének lejárta előtt, továbbá legalább öt munkanappal az EGT-megállapodás 57. cikke szerinti eljárások eredeti határidejének lejárta előtt kell benyújtani. Ha a kérelemnek nem adnak helyt, vagy a kifogásközlés azon címzettje, aki a kérelmet benyújtotta, nem ért egyet a biztosított hosszabbítás mértékével, az eredeti határidő lejárta előtt a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet felülvizsgálat céljából. A meghallgatási tisztviselő a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójának meghallgatását követően eldönti, hogy szükség van-e határidő meghosszabbítására ahhoz, hogy a kifogásközlés címzettje hatékonyan élhessen a meghallgatáshoz való jogával, szem előtt tartva ugyanakkor, hogy el kell kerülni az eljárások indokolatlan elhúzódását. Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke szerinti eljárások során a meghallgatási tisztviselő többek között az alábbi tényezőket veszi figyelembe:

               a)

               az akta mérete és bonyolultsága;

               b)

               a kifogásközlés azon címzettje, aki a kérelmet benyújtotta, korábban hozzáfért-e az információkhoz;

               c)

               bármely más objektív akadály, amellyel a kifogásközlés azon címzettjének, aki a kérelmet benyújtotta, esetlegesen szembe kell néznie észrevételeinek benyújtásakor.

         Az első albekezdés a) pontjában foglaltak felmérése céljából figyelembe lehet venni a jogsértések számát, a jogsértés(ek) állítólagos időtartamát, a dokumentumok méretét és számát és a szakértői tanulmányok méretét és bonyolultságát.
   (2)   Ha más részt vevő felek, valamely panaszos vagy az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személy úgy véli, hogy az álláspontjuk ismertetésére rendelkezésre álló határidő túl rövid, az eredeti határidő lejárta előtt kellő időben a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójához intézett indokolt kérelemmel igényelhetik a határidő meghosszabbítását. Ha a kérelemnek nem adnak helyt, vagy a más részt vevő fél, a panaszos vagy az érdekelt harmadik személy nem ért egyet a határozattal, a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet felülvizsgálat céljából. A meghallgatási tisztviselő a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójának meghallgatását követően dönt arról, hogy meg kell-e adni a határidő-hosszabbítást.
   6.   FEJEZET

      A SZÓBELI MEGHALLGATÁS

   10. cikk
   Szervezés és rendeltetés
   (1)   A meghallgatási tisztviselő megszervezi és lebonyolítja az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikkének végrehajtását szolgáló rendelkezések szerinti meghallgatásokat.
   (2)   A szóbeli meghallgatásokat a meghallgatási tisztviselő folytatja le, és ennek során teljes függetlenséget élvez.
   (3)   A meghallgatási tisztviselő gondoskodik a meghallgatás szabályszerű lebonyolításáról, valamint hozzájárul a meghallgatás és az annak alapján hozott döntések tárgyilagosságához.
   (4)   A meghallgatási tisztviselő gondoskodik arról, hogy a meghallgatás kellő lehetőséget nyújtson a kifogásközlés címzettjeinek, a más részt vevő feleknek, valamint a panaszosoknak és a szóbeli meghallgatáson való részvételre engedélyt kapott, az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyeknek, hogy előadják álláspontjukat a Hatóság előzetes megállapításairól.
   11. cikk
   A szóbeli meghallgatás előkészítése
   (1)   A meghallgatási tisztviselő felel a szóbeli meghallgatás előkészítéséért, és megteszi az összes megfelelő intézkedést ennek érdekében. A szóbeli meghallgatás megfelelő előkészítése érdekében a meghallgatási tisztviselő a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójával történő konzultációt követően előzetesen megküldheti a meghallgatásra meghívott személyek részére azoknak a kérdéseknek a jegyzékét, amelyekkel kapcsolatban felkéri őket álláspontjuk kifejtésére. A meghallgatási tisztviselő emellett jelezheti a meghallgatásra meghívott személyeknek a vita súlyponti területeit, különös tekintettel azokra a tényekre és kérdésekre, amelyeket a kifogásközlés szóbeli meghallgatást kérő címzettjei fel kívánnak vetni.
   (2)   Ebből a célból a meghallgatási tisztviselő a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójával folytatott konzultációt követően tárgyalhat a meghallgatásra meghívott személyekkel és – adott esetben – a Hatóság megfelelő szolgálataival a meghallgatás előkészítése érdekében.
   (3)   A meghallgatási tisztviselő előzetes írásbeli értesítést is kérhet a meghallgatásra meghívott személyek tervezett nyilatkozatának lényegi tartalmáról.
   (4)   A meghallgatási tisztviselő határidőt állapíthat meg a meghallgatásra meghívott valamennyi személy számára ahhoz, hogy megküldjék a nevükben részt vevő személyek jegyzékét. A meghallgatási tisztviselő a meghallgatás időpontja előtt kellő időben hozzáférhetővé teszi ezt a jegyzéket a szóbeli meghallgatásra meghívott valamennyi személy számára.
   12. cikk
   Időzítés és lebonyolítás
   (1)   A Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójával folytatott konzultációt követően a meghallgatási tisztviselő meghatározza a meghallgatás dátumát, időtartamát és helyét. Elnapolás iránti kérelem esetében a meghallgatási tisztviselő dönt annak engedélyezéséről vagy elutasításáról.
   (2)   A meghallgatási tisztviselő dönt arról, hogy a meghallgatás során új dokumentumok előterjesztése elfogadható-e, továbbá hogy egy fél nevében kik hallgathatók meg.
   (3)   A meghallgatási tisztviselő lehetővé teheti azoknak a feleknek, akikhez kifogásközlést intéztek, a más részt vevő feleknek, a panaszosoknak, a meghallgatásra meghívott más személyeknek, a Hatóság igazgatóságainak és az EGT-államok hatóságainak, hogy kérdéseket tegyenek fel a meghallgatás során. Amennyiben kivételesen egy kérdés egészében vagy részben nem válaszolható meg a szóbeli meghallgatáson, a meghallgatási tisztviselő engedélyezheti, hogy meghatározott határidőn belül írásban adjanak választ. Ezen írásbeli választ a szóbeli meghallgatás valamennyi résztvevőjének át kell adni, kivéve ha a meghallgatási tisztviselő a kifogásközlés címzettjének védelemhez való joga vagy bármely személy üzleti titka vagy más bizalmas információja védelme érdekében másként dönt.
   (4)   Ha a meghallgatáshoz való jog érvényesítése érdekében szükséges, a meghallgatási tisztviselő a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójával folytatott konzultációt követően lehetővé teheti az érintett felek, a más részt vevő felek, a panaszosok vagy az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyek számára, hogy a szóbeli meghallgatást követően további írásbeli észrevételeket terjesszenek elő. A meghallgatási tisztviselő meghatározza az ilyen dokumentumok előterjesztésének határidejét. A Hatóság nem köteles figyelembe venni az említett határidőt követően beérkezett írásbeli észrevételeket.
   13. cikk
   Az üzleti titkok védelme és a bizalmas kezelés a szóbeli meghallgatáson
   Általában minden személyt a meghallgatáson részt vevő összes többi meghívott személy jelenlétében hallgatnak meg. A meghallgatási tisztviselő úgy is határozhat, hogy adott személyeket külön, zárt ülésen hallgat meg, figyelembe véve üzleti titkaik és más bizalmas információik védelméhez fűződő jogos érdeküket.
   7.   FEJEZET

      IDŐKÖZI JELENTÉS ÉS AZ ÉSZREVÉTELEK MEGTÉTELÉHEZ VALÓ JOG

   14. cikk
   Időközi jelentés és észrevételek
   (1)   A meghallgatási tisztviselő időközi jelentést nyújt be az illetékes testületi tagnak a meghallgatásról és az annak alapján általa levont következtetésekről, figyelemmel az eljárási jogok hatékony gyakorlásának tiszteletben tartására. Az e jelentésbe foglalt észrevételek többek között az alábbi eljárási kérdéseket érintik:

               a)

               a dokumentumok nyilvánosságra hozatala és az aktába való betekintés;

               b)

               a kifogásközlés megválaszolásának határideje;

               c)

               a meghallgatáshoz való jog betartása;

               d)

               a szóbeli meghallgatás szabályos lefolytatása.

         A jelentés másolatát meg kell küldeni a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójának és a Jogi és Végrehajtási Ügyek Igazgatóságának.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésen túl, és attól függetlenül, a meghallgatási tisztviselő észrevételeket tehet az eljárások továbbfejlesztésével és pártatlanságával kapcsolatban. Ennek során a meghallgatási tisztviselő különösen arról gondoskodik, hogy a Hatóság határozattervezeteinek elkészítése során kellően figyelembe vegyék a tárgyhoz tartozó valamennyi tényt – legyenek azok az érdekeltek szempontjából akár kedvezőek, akár kedvezőtlenek –, beleértve az esetleges jogsértés súlyossága és időtartama tekintetében releváns ténybeli elemeket. Az észrevételek vonatkozhatnak többek között további információk szükségességére, egyes kifogások visszavonására, további kifogások megfogalmazására, vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének V. szakasza szerinti további vizsgálati intézkedésekre irányuló javaslatra.
   A Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatóját és a Jogi és Igazgatási Ügyek Igazgatóságát tájékoztatni kell ezekről az észrevételekről.
   8.   FEJEZET

      KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS VITARENDEZÉSEK

   15. cikk
   Kötelezettségvállalások és vitarendezések
   (1)   Az eljárásokban részt vevő azon felek, akik a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 9. cikkének megfelelően kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Hatóság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tegyenek, a 9. cikk szerinti eljárás bármely szakaszában a meghallgatási tisztviselőhöz fordulhatnak eljárási jogaik hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében.
   (2)   A kartellügyek azon felei, akik részt vesznek a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve III. fejezetének 10a. cikke szerinti vitarendezési megbeszéléseken, a vitarendezési eljárás bármely szakaszában a meghallgatási tisztviselőhöz fordulhatnak eljárási jogaik hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében.
   9.   FEJEZET

      ZÁRÓJELENTÉS

   16. cikk
   Tartalom és a határozat elfogadása előtti továbbítás
   (1)   A meghallgatási tisztviselő az ügyben a tanácsadó bizottság elé terjesztendő határozattervezet alapján írásbeli zárójelentést készít a 14. cikk (1) bekezdésében említett eljárási jogoknak az eljárások minden szakaszában történő hatékony gyakorlása tiszteletben tartásáról. A jelentés azt is megvizsgálja, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére.
   (2)   A zárójelentést meg kell küldeni az illetékes testületi tagnak, a Versenypolitikai és Állami Támogatási Igazgatóság igazgatójának és a Jogi és Végrehajtási Ügyek Igazgatóságának. A zárójelentést el kell juttatni az EGT-tag EFTA-államok illetékes hatóságainak, valamint – az EGT-megállapodás 23. jegyzőkönyvében meghatározott, együttműködésre vonatkozó rendelkezésekkel összhangban – az Európai Bizottságnak.
   17. cikk
   A Hatósághoz történő benyújtás és a közzététel
   (1)   A meghallgatási tisztviselő zárójelentését a Hatóság elé kell terjeszteni az határozattervezettel együtt, hogy a Hatóság egyedi ügyben hozott döntése során teljeskörűen tájékozott legyen az eljárás lefolytatásával kapcsolatos valamennyi lényeges információról, továbbá arról, hogy az eljárások folyamán tiszteletben tartották az eljárási jogok hatékony gyakorlásához való jogot.
   (2)   A meghallgatási tisztviselő a határozattervezetben történt esetleges módosítások ismeretében annak Hatóság általi elfogadását megelőzően módosíthatja a zárójelentést.
   (3)   A Hatóság a határozattal együtt megküldi a meghallgatási tisztviselő zárójelentését a határozat címzettjeinek. A Hatóság a határozattal együtt közzéteszi a meghallgatási tisztviselő zárójelentését az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkainak védelméhez fűződő jogos érdeket.
   10.   FEJEZET

      ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   18. cikk
   Hatályon kívül helyezés és átmenti rendelkezés
   (1)   A 2002. október 30-i 177/02/COL és a 2008. december 17-i 792/08/COL határozat hatályát veszti.
   (2)   A 177/02/COL és a 2008. december 17-i 792/08/COL határozat alapján már megtett eljárási intézkedések továbbra is hatályban maradnak. Az e határozat hatálybalépése előtt hozott vizsgálati intézkedések tekintetében a meghallgatási tisztviselő elutasíthatja a 4. cikk szerinti hatáskörének gyakorlását.
   Azokban az esetekben, amikor a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 11. cikkének (6) bekezdése szerinti eljárás megindítására, vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. jegyzőkönyve IV. fejezete 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindítására e határozat hatálybalépését megelőzően került sor, az e határozat 14. cikke szerinti időközi jelentés és a 16. cikk szerinti zárójelentés nem terjed ki a vizsgálati szakaszra, kivéve, ha a meghallgatási tisztviselő másként dönt.
   19. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat angol nyelven hiteles és elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
   20. cikk
   Az EFTA-államok tájékoztatás céljából megkapják e határozat egy példányát.
   21. cikk
   Az Európai Bizottság tájékoztatás céljából megkapja e határozat egy példányát.

      Kelt Brüsszelben, 2012. november 29-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Oda Helen SLETNES

            elnök

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            testületi tag

      (1)  Lásd például az E–15/10. sz. Posten Norge AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben 2012. április 18-án hozott ítélet (még nem tették közzé) 85–92. pontját.

      (2)  Az EGT-megállapodás 6. cikke előírja, hogy „az ítélkezési gyakorlatok jövőbeni alakulásának sérelme nélkül, e megállapodás rendelkezéseit, amennyiben azok a lényeget illetően megegyeznek az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés megfelelő szabályaival, valamint az e két szerződés alkalmazásában elfogadott jogi aktusokkal, végrehajtásuk és alkalmazásuk során az Európai Közösségek Bírósága által e megállapodás aláírásának időpontja előtt hozott vonatkozó határozatoknak megfelelően kell értelmezni.” Az EGT-megállapodás aláírásának időpontját követően hozott vonatkozó határozatok tekintetében, a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. cikkének (2) bekezdéséből következik, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóságnak és az EFTA-Bíróságnak kellő figyelmet kell szentelnie az e határozatokban megállapított elveknek.


title: 2004/754/EK: A Tanács határozata (2004. október 11.) egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti, kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás Európai Közösség részéről történő megkötéséről

text:
               16.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. október 11.)
   egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti, kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás Európai Közösség részéről történő megkötéséről
   (2004/754/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, annak 300. cikke (3) bekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   Az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti, kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás, továbbá a csatolt mellékletek és jegyzőkönyvek és a Közösség által egyoldalúan vagy a másik féllel közösen kidolgozott és a záróokmányhoz csatolt nyilatkozatok az Európai Közösség nevében jóváhagyásra kerülnek.
   (2)   A megállapodás, a mellékletek és a jegyzőkönyvek szövege e határozathoz csatolva található.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az ideiglenes megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   A Tanács elnöke a Közösség nevében végrehajtja a megállapodás 37. cikkében meghatározott hivatalos értesítést.

      Kelt Luxembourgban, 2004. október 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. R. BOT

    ---documentbreak---

               16.11.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 340/2

         IDEIGLENES MEGÁLLAPODÁS
   az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Szén- és Acélközösség, másrészről a Tádzsik Köztársaság között a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről
   Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG és az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség
   egyrészről,
   és a TÁDZSIK KÖZTÁRSASÁG
   másrészről,
   MIVEL 2003. december 16-án partnerségi és együttműködési megállapodást írtak alá egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tádzsik Köztársaság között;
   MIVEL a partnerségi és együttműködési megállapodás célja, hogy megerősítse és kibővítse a múltban, különösen az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt megállapodás által létesített kapcsolatokat;
   MIVEL szükséges a Felek közötti kereskedelmi kapcsolatok gyors fejlődésének biztosítása;
   MIVEL e célból egy ideiglenes megállapodás segítségével a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani a partnerségi és együttműködési megállapodás kereskedelemre és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó rendelkezéseit;
   MIVEL ennek megfelelően az említett rendelkezéseknek a kereskedelemről és a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek helyébe kell lépniük;
   MIVEL szükséges annak biztosítása, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig és a Vegyes Tanács létrehozásáig a kereskedelemről és a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás alapján létrehozott Vegyes Bizottság gyakorolhassa a partnerségi és együttműködési megállapodás által a Vegyes Tanácsra átruházott hatásköröket,
   Por las Comunidades Europeas
   Za Evropská společenství
   For De Europæiske Fællesskaber
   Für die Europäischen Gemeinschaften
   Euroopa ühenduste nimel
   Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
   For the European Communities
   Pour les Communautés européennes
   Per le Comunità europee
   Eiropas Kopienu vārdā
   Europos Bendrijų vardu
   Az Európai Közösségek részéről
   Għall-Komunitajiet Ewropej
   Voor de Europese Gemeenschappen
   W imieniu Wspólnot Europejskich
   Pelas Comunidades Europeias
   Za Európske spoločenstvá
   Za Evropske skupnosti
   Euroopan yhteisöjen puolesta
   På europeiska gemenskapernas vägnar

   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I. CÍM
   ÁLTALÁNOS ELVEK

      (PEM Tádzsikisztán: I. cím)

   1. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 2. cikk)
   A Felek bel- és külpolitikájának alapja és egyúttal e megállapodás alapvetően fontos eleme a demokrácia, valamint az alapvető és az emberi jogok különösen az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és a „Párizsi charta egy új Európáért” című dokumentumban meghatározott alapelveinek, valamint a piacgazdaság alapelveinek tiszteletben tartása.
   2. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 3. cikk)
   A Felek úgy ítélik meg, hogy jövőbeli jólétük és stabilitásuk szempontjából elengedhetetlen, hogy a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségének megszűnése révén kialakult, újonnan függetlenné vált államok (a továbbiakban: „Független Államok”) a Helsinki Záróokmány és a nemzetközi jog elveivel összhangban, együttműködést és jószomszédi kapcsolatokat alakítsanak ki és tartsanak fenn maguk között; és a Felek mindent megtesznek e folyamat előmozdítása érdekében.
   II. CÍM
   ÁRUFORGALOM

      (PEM Tádzsikisztán: III. cím)

   3. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 7. cikk)
   (1)   A Felek egymás számára minden területen a legnagyobb kedvezmény elvét biztosítják a következők tekintetében:

               —

               behozatali és kiviteli vámok és díjak, beleértve az ilyen vámok és díjak beszedésének módszerét,

               —

               a vámkezeléshez, az árutovábbításhoz, a raktárakhoz és az átrakodáshoz kapcsolódó rendelkezések,

               —

               a behozott árukra közvetlenül vagy közvetetten kivetett adók és bármilyen egyéb belső adók,

               —

               fizetési módok és a fizetések átutalása,

               —

               az áruk belföldi piacon való értékesítéséhez, megvásárlásához, szállításához, forgalmazásához és felhasználásához kapcsolódó szabályok.

         (2)   Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a következőkre:

               a)

               a vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozása céljából, illetve ilyen unió vagy terület létrejötte alapján adott kedvezmények;

               b)

               a WTO-szabályokkal összhangban bizonyos országoknak, illetve egyéb nemzetközi megállapodások alapján a fejlődő országoknak adott kedvezmények;

               c)

               a határforgalom megkönnyítése érdekében a szomszédos országoknak adott kedvezmények.

         (3)   Az (1) bekezdés rendelkezéseit egy átmeneti időszak alatt, amely öt évvel e megállapodás hatálybalépését követően jár le, nem kell alkalmazni az I. mellékletben meghatározott azon kedvezményekre, amelyeket a Tádzsik Köztársaság a Szovjetunió megszűnésekor keletkezett más államoknak nyújt.
   4. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 8. cikk)
   (1)   A Felek egyetértenek abban, hogy a szabad árutovábbítás elve e megállapodás célkitűzései elérésének elengedhetetlen feltételét képezi.
   Ebben a vonatkozásban mindegyik Fél biztosítja a másik Fél vámterületéről származó vagy a másik fél vámterületére irányuló áruk részére a saját területén átmenő forgalom szabadságát.
   (2)   A Felek között az 1994-es GATT V. cikkének (2), (3), (4) és (5) bekezdésében leírt szabályokat kell alkalmazni.
   (3)   Az e cikkben foglalt szabályok nem sértik a Felek közötti megállapodás alapján meghatározott ágazatokra, így például különösen a szállításra vagy egyes termékekre vonatkozó különleges szabályokat.
   5. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 9. cikk)
   A Felek – a mindkét félre nézve kötelező, az áruk ideiglenes behozataláról szóló nemzetközi egyezményekből származó jogok és kötelezettségek sérelme nélkül – az ebben az ügyben rájuk nézve kötelező bármely nemzetközi egyezmény alapján előírt eljárások esetében és értelmében, saját jogszabályaikkal összhangban mentességet is biztosítanak egymásnak az ideiglenesen behozott árukra érvényes importterhek és vámok alól. Tekintetbe kell venni azokat a feltételeket, amelyek alapján az ilyen egyezményekből származó kötelezettségeket a szóban forgó fél elfogadta.
   6. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 10. cikk)
   (1)   A Tádzsik Köztársaságból származó áruk – az e megállapodás 8., 11. és 12. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül – mennyiségi korlátozásoktól és azonos hatású intézkedésektől mentesen hozhatók be a Közösségbe.
   (2)   A Közösségből származó áruk – az e megállapodás 8., 11. és 12. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül – mennyiségi korlátozástól mentesen és azonos hatású intézkedés nélkül hozhatók be a Tádzsik Köztársaságba.
   7. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 11. cikk)
   A Felek közötti áruforgalomban a piaci árak érvényesülnek.
   8. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 12. cikk)
   (1)   Ha valamely terméket olyan megnövelt mennyiségekben vagy olyan feltételek mellett visznek be valamelyik fél területére, amelyek a hasonló vagy közvetlen versenyben álló termékeket gyártó hazai termelőknek jelentős sérelmet okoznak, vagy ennek veszélye fennáll, a Közösség vagy a Tádzsik Köztársaság – amelyikük az érintett – a következő eljárásokkal és feltételekkel összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.
   (2)   A Közösség vagy a Tádzsik Köztársaság, az esettől függően – mielőtt intézkedéseket tenne, vagy a (4) bekezdés hatálya alá eső esetekben az intézkedéseket követően a lehető leghamarabb – biztosítja a 22. cikkben említett Vegyes Tanács számára az összes vonatkozó tájékoztatást, azzal a céllal, hogy a IV. címben meghatározottak szerint mindkét Fél számára elfogadható megoldást találjanak.
   (3)   Ha a konzultációk eredményeként a felek az ügy Vegyes Bizottság elé történő utalásától számított 30 napon belül nem jutnak megállapodásra a helyzet orvoslása érdekében teendő intézkedéseket illetően, annak a félnek, amelyik a konzultációkat igényelte, jogában áll az érintett termékek behozatalát korlátozni, vagy más megfelelő intézkedéseket hozni a sérelem megakadályozásához vagy jogorvoslatához szükséges mértékben és ideig.
   (4)   Kritikus körülmények esetén, ha a késedelem nehezen orvosolható kárt okozna, a felek hozhatnak intézkedéseket a konzultációk előtt, azzal a feltétellel, hogy az ilyen intézkedések meghozatala után azonnal konzultációt ajánlanak fel.
   (5)   Az e cikk alapján meghozandó intézkedések megválasztásánál a felek elsőbbséget biztosítanak azoknak az intézkedéseknek, amelyek a legkisebb zavart okozzák a jelen megállapodás céljainak elérésében.
   (6)   E cikk egyetlen rendelkezése sem sérti és semmilyen módon nem érinti a Felek valamelyike által az 1994-es GATT VI. cikkével, és az 1994-es GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással, illetve a támogatásokról és a kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodással, továbbá a kapcsolódó belső jogszabállyal összhangban hozott dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések elfogadását.
   9. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 13. cikk)
   A Felek vállalják, hogy a körülmények figyelembevételével – és különösen a Tádzsik Köztársaság WTO-hoz való jövőbeni csatlakozásából eredő helyzet figyelembevételével – e megállapodás áruforgalmi rendelkezéseit kiigazítják. A Vegyes Tanács ajánlásokat tehet a Feleknek az ilyen kiigazítások tekintetében, amelyeket elfogadásuk esetén a Felek közötti megállapodás útján, saját eljárásaiknak megfelelően léptethetnek hatályba.
   10. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 14. cikk)
   E megállapodás nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat és korlátozásokat, amelyeket a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberek, állatok egészségének és életének védelme, illetve a növények védelme, a természeti erőforrások védelme, a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokol, sem az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályokat. Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.
   11. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 15. cikk)
   A Kombinált Nómenklatúra 50–63. árucsoportjaiba tartozó textiltermékek kereskedelmére külön kétoldalú megállapodás vonatkozik. Az említett megállapodás lejárta után a textiltermékek e megállapodás hatálya alá kerülnek.
   12. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 16. cikk)
   A nukleáris anyagok kereskedelmét az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés rendelkezései alapján kell irányítani. Szükség esetén a nukleáris anyagok kereskedelme az Európai Atomenergia-közösség és a Tádzsik Köztársaság között megkötendő külön megállapodás rendelkezéseinek tárgyát képezi.
   III. CÍM
   KIFIZETÉSEK, VERSENY ÉS EGYÉB GAZDASÁGI RENDELKEZÉSEK

      (PEM Tádzsikisztán: IV. cím)

   13. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 38. cikk (1) bekezdés)
   A Felek vállalják, hogy szabadon átváltható valutában engedélyezik a Közösségben és a Tádzsik Köztársaságban honosak közötti, az áruforgalommal, valamint a szolgáltatások és személyek mozgásával összefüggő, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban teljesített és a folyó fizetési mérlegre vonatkozó fizetéseket.
   14. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 40. cikk (4) bekezdés)
   A Felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy versenytörvényeiket a közöttük folyó kereskedelmet érintő esetekben összehangolt módon alkalmazzák.
   15. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 39. cikk (1) bekezdés)
   E cikk és a II. melléklet rendelkezései alapján a Tádzsik Köztársaság folytatja a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok oltalmának fejlesztését annak érdekében, hogy e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére a Közösségben fennálló oltalmi szinthez hasonló szintű oltalmat biztosítson, beleértve az ilyen jogok érvényesítésének hatékony eszközeit.
   16. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 42. cikk)

      Együttműködés az áruforgalom és a szolgáltatások kereskedelme terén

   A Felek együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a Tádzsik Köztársaság nemzetközi kereskedelme a WTO szabályaival összhangban bonyolódjon. A Közösség e célból technikai segítséget nyújt a Tádzsik Köztársaságnak.
   Ez az együttműködés a kereskedelem megkönnyítése szempontjából közvetlenül fontos kérdésekre terjed ki, különösen a Tádzsik Köztársaság jogszabályainak és rendeleteinek a WTO-val való harmonizálása elősegítésében, hogy így a Tádzsik Köztársaság mihamarabb megfeleljen e szervezethez való csatlakozás feltételeinek. Ezek többek között:

               —

               kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó politika megfogalmazása, beleértve a kifizetéseket és az elszámolási mechanizmusokat,

               —

               a vonatkozó jogszabályok elkészítése.

         17. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 45. cikk)

      Közbeszerzés

   A Felek együttműködnek azon feltételek kialakításában, amelyek lehetővé teszik az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó szerződések nyílt és versenytárgyaláson alapuló odaítélését, különösen ajánlati felhívások révén.
   18. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 46. cikk)

      Együttműködés a szabványok és a megfelelőségértékelés területén

   (1)   A Felek közötti együttműködés célja a mérés, a szabványok és a megfelelőségértékelés terén követett, a nemzetközi feltételekhez, alapelvekhez és irányelvekhez való felzárkózás elősegítése, a megfelelőségértékelés területén a kölcsönös elismerés megkönnyítése, valamint a tádzsik termékek minőségének javítása.
   (2)   E célból a Felek arra törekszenek, hogy olyan technikai segítségnyújtási projektek keretében működjenek együtt, amelyek:

               —

               előmozdítják a megfelelő együttműködést az e területekre szakosodott szervezetekkel és intézményekkel,

               —

               előmozdítják a közösségi technikai szabályok alkalmazását, valamint az európai szabványok és megfelelőségértékelési eljárások használatát,

               —

               lehetővé teszik a minőségirányítás területén a tapasztalatok és a technikai információk cseréjét.

         19. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 50. cikk)

      Mezőgazdaság és az agráripari ágazat

   Az együttműködés célja e területen a mezőgazdaság és a mezőgazdasági struktúrák reformja, a korszerűsítés, a betegségek elleni küzdelem, a Tádzsik Köztársaság mezőgazdaságának, állattenyésztésének, agráripari ágazatának és szolgáltatási ágazatának privatizálása és szerkezetátalakítása, nemzeti és nemzetközi piacok kialakítása a tádzsik termékek számára olyan feltételek mellett, amelyek biztosítják a környezet védelmét, figyelembe véve az élelmiszer-ellátás biztonsága javításának szükségességét, valamint az agráripari komplexum, továbbá a mezőgazdasági termékek feldolgozásának és forgalmazásának fejlesztését. A Felek törekednek továbbá arra, hogy az ipari és mezőgazdasági élelmiszertermékek tekintetében fokozatosan közelítsék a tádzsik szabványokat a közösségi technikai szabályokhoz, beleértve az egészségügyi és növény-egészségügyi szabványokat.
   20. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 63. cikk)

      Vámügyek

   (1)   Az együttműködés célja a kereskedelemmel és a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatban elfogadandó rendelkezések tiszteletben tartása biztosítása, valamint a Tádzsik Köztársaság vámrendszerének a közösségi vámrendszerhez való közelítése.
   (2)   Az együttműködést különösen a következő területekre összpontosítják:

               —

               információcsere,

               —

               a munkamódszerek javítása,

               —

               a Kombinált Nómenklatúra és az egységes vámokmány bevezetése,

               —

               az ellenőrzések és az alaki követelmények egyszerűsítése az áruforgalom tekintetében,

               —

               támogatás korszerű váminformációs rendszerek bevezetéséhez,

               —

               szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezése.

         Szükség esetén technikai segítségnyújtást biztosítanak.
   (3)   Az e megállapodásban előirányzott további együttműködés és különösen a VIII. cím sérelme nélkül, a Felek közigazgatási hatóságai között a vámügyekben való kölcsönös segítségnyújtásra az e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban kerül sor.
   21. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 64. cikk)

      Statisztikai együttműködés

   E területen az együttműködés célja egy olyan hatékony statisztikai rendszer kialakítása, amely biztosítja a szociogazdasági reform folyamatának támogatásához és ellenőrzéséhez, valamint a tádzsik magánvállalkozások fejlődéséhez szükséges megbízható statisztikákat.
   A Felek különösen a következő területeken működnek együtt:

               —

               a tádzsik statisztikai rendszer hozzáigazítása a nemzetközi módszerekhez, szabványokhoz és osztályozáshoz,

               —

               statisztikai információk cseréje,

               —

               a gazdasági reformok megvalósításához és irányításához szükséges makro- és mikroökonómiai statisztikai információk biztosítása.

         A Közösség e célból technikai segítséget nyújt a Tádzsik Köztársaságnak.
   IV. CÍM
   INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

      (PEM Tádzsikisztán: XI. cím)

   22. cikk
   A partnerségi és együttműködési megállapodás 77. cikkében említett Vegyes Tanács létrehozásáig az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a kereskedelemről, továbbá a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt megállapodás által létrehozott Vegyes Bizottság hajtja végre az e megállapodás által ráruházott feladatokat.
   23. cikk
   A Vegyes Bizottság a megállapodás célkitűzéseinek teljesítése céljából ajánlásokat tehet a megállapodásban szereplő esetekben.
   Ajánlásait a két fél közötti megállapodás útján dolgozza ki.
   24. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 81. cikk)
   Az olyan kérdések megvizsgálásakor, amelyek e megállapodás keretében a WTO valamely cikkét említő rendelkezéssel kapcsolatban merülnek fel, a Vegyes Tanács a lehető legszélesebb körben azt az értelmezést veszi figyelembe, amelyet a kérdéses WTO-cikk tekintetében a WTO tagjai általánosan alkalmaznak.
   25. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 85. cikk)
   (1)   E megállapodás alkalmazásában mindkét Fél elkötelezi magát annak biztosítására, hogy a másik Fél természetes és jogi személyei – személyi és tulajdonjogaik védelmében, ideértve a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonra vonatkozó jogokat is – saját állampolgáraihoz képest megkülönböztetéstől mentesen fordulhassanak a Felek illetékes bíróságaihoz és közigazgatási szerveihez.
   (2)   A Felek hatásköreik és illetékességeik korlátain belül:

               —

               ösztönzik a választottbírósági eljárás alkalmazását a Közösség és a Tádzsik Köztársaság gazdasági szereplői között megkötött kereskedelmi és együttműködési ügyletekből eredő viták rendezésében,

               —

               megállapodnak abban, hogy amennyiben a vitát választottbíróság elé terjesztik, mindkét vitás Fél, kivéve ha a Felek által választott választottbíróság szabályai másképpen rendelkeznek, maga választhatja meg saját választottbíróját, függetlenül állampolgárságától, és hogy az elnöklő harmadik választottbíró vagy az egyéni választottbíró harmadik állam állampolgára lehet,

               —

               azt ajánlják gazdasági szereplőiknek, hogy kölcsönös egyetértésben válasszák meg a szerződéseikre alkalmazandó jogot,

               —

               ösztönzik az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) által kidolgozott választottbírósági szabályok alkalmazását és a New Yorkban, 1958. június 10-én aláírt, a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményt aláíró államok választottbíróságai által bonyolított választottbírósági eljárás igénybevételét.

         26. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 86. cikk)
   E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg abban egyik Felet sem, hogy hatásköreiken és illetékességeiken belül meghozzák azokat az intézkedéseket:

               a)

               amelyeket a lényeges biztonsági érdekeivel ellentétes információközlés megelőzése érdekében szükségesnek tart;

               b)

               amelyek fegyverek, lőszerek és hadianyagok előállításával vagy kereskedelmével, valamint kutatásával, fejlesztésével vagy védelmi szempontból elengedhetetlen gyártásával kapcsolatosak, azzal a feltétellel, hogy az ilyen intézkedések a nem kifejezetten katonai célú termékek tekintetében nem befolyásolják hátrányosan a versenyfeltételeket;

               c)

               amelyeket a közrend fenntartását érintő, súlyos belső zavargások esetén saját biztonsága érdekében, háború vagy háborús veszéllyel fenyegető súlyos nemzetközi feszültség esetén, vagy a béke és a nemzetközi biztonság fenntartása céljából általa elfogadott kötelezettségek végrehajtása érdekében elengedhetetlennek tart;

               d)

               amelyeket a kettős felhasználású ipari áruk és technológiák ellenőrzése során nemzetközi kötelezettségei és vállalásai betartásához szükségesnek tart.

         27. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 87. cikk)
   (1)   Az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül:

               —

               a Tádzsik Köztársaság által a Közösség tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek megkülönböztetéshez a tagállamok, állampolgáraik vagy társaságaik között,

               —

               a Közösség által a Tádzsik Köztársaság tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek megkülönböztetéshez a tádzsik állampolgárok vagy társaságok és cégek között.

         (2)   Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a Felek azon jogát, hogy alkalmazzák adójogszabályaik vonatkozó rendelkezéseit azokra az adózókra, akik lakóhelyük tekintetében nincsenek azonos helyzetben.
   28. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 88. cikk)
   (1)   Bármelyik Fél e megállapodás alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó bármely vitát a Vegyes Bizottság elé terjesztheti.
   (2)   A Vegyes Bizottság a vitát ajánlással rendezheti.
   (3)   Abban az esetben, ha a vitát nem lehetséges a (2) bekezdés szerint rendezni, bármelyik Fél értesítheti a másik Felet egyeztető kijelöléséről; ekkor a másik Fél két hónapon belül köteles egy második választott bírót kijelölni. Ennek az eljárásnak az alkalmazása szempontjából a Közösséget és a tagállamokat együtt az egyik Félnek kell tekinteni.
   A Vegyes Bizottság kijelöl egy harmadik egyeztető bírót.
   Az egyeztető bírák ajánlásukat többségi szavazással hozzák meg. Az ilyen ajánlások a Felekre nézve nem kötelezők.
   29. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 89. cikk)
   A Felek megállapodnak abban, hogy valamely fél kérésére megfelelő csatornákon keresztül haladéktalanul konzultálnak egymással az e megállapodás értelmezésére vagy végrehajtására és a Felek közötti kapcsolatok egyéb kapcsolódó szempontjaira vonatkozó kérdésekről.
   E cikk rendelkezései semmilyen módon nem érintik és nem sértik a 8., a 28. és a 33. cikket.
   A Vegyes Bizottság meghatározhatja a vitarendezés eljárási szabályait.
   30. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 90. cikk)
   Az e megállapodás alapján a Tádzsik Köztársaság számára biztosított bánásmód semmilyen esetben sem lehet kedvezőbb, mint a tagállamok által egymás részére biztosított bánásmód.
   31. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 92. cikk)
   Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyek az Energia Charta Szerződés és a hozzá csatolt jegyzőkönyvek hatálya alá esnek, úgy a hatálybalépéstől kezdve az említett szerződést és jegyzőkönyveket kell alkalmazni az ilyen ügyekre, azonban csak olyan mértékben, amennyiben ezt e szerződés és jegyzőkönyvek meghatározzák.
   32. cikk
   (1)   E megállapodást a 2003. december 16-án parafált partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig kell alkalmazni.
   (2)   E megállapodást bármelyi fél felmondhatja a másik félhez intézett értesítés útján. E megállapodás az ilyen értesítés keltétől számított hat hónap elteltével hatályát veszti.
   33. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 94. cikk)
   (1)   A Felek megteszik azon általános és konkrét intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék e megállapodás szerinti kötelezettségeiket. Gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban rögzített célkitűzések teljesüljenek.
   (2)   Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét, megfelelő intézkedéseket tehet. Mielőtt erre sor kerülne, a különösen sürgős esetek kivételével, a Vegyes Bizottság rendelkezésére bocsát minden olyan vonatkozó információt, amely a helyzet alapos vizsgálatához szükséges annak érdekében, hogy a Felek számára kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.
   Az intézkedések megválasztása során előnyben kell részesíteni azon intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás működését. Ezen intézkedésekről haladéktalanul értesítik a Vegyes Bizottságot, ha a másik Fél ezt kéri.
   34. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 95. cikk)
   Az I. és a II. melléklet a jegyzőkönyvvel együtt e megállapodás szerves részét képezi.
   35. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 97. cikk)
   E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződések alkalmazandóak, az azokban a szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről a Tádzsik Köztársaság területén.
   36. cikk
   (PEM Tádzsikisztán: 99. cikk)
   E megállapodás eredeti példányát, amelynek angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és tádzsik szövege egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál helyezik letétbe.
   37. cikk
   E megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.
   E megállapodás azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítették egymást az első bekezdésben említett eljárások befejezéséről.

      Hatálybalépésekor és a Tádzsikisztán és a Közösség közötti kapcsolat tekintetében e megállapodás lép az 1989. december 18-án Brüsszelben aláírt, kereskedelemről, valamint a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló, az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége közötti megállapodás 2. cikke, 3. cikke – a negyedik francia bekezdés kivételével – és 4–16. cikke helyébe.

   CSATOLT DOKUMENTUMOK LISTÁJA

               I. melléklet:

               A 3. cikk (3) bekezdésével összhangban a Tádzsik Köztársaság által a Független Államok részére nyújtott előnyök indikatív jegyzéke (PEM Tádzsikisztán: 7. cikk (3) bekezdése)

               II. melléklet:

               A 15. cikkben említett, szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonról szóló egyezmények (PEM Tádzsikisztán: 39. cikk (1) bekezdése)

         A vámügyekre vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv.
   ZÁRÓOKMÁNY
   Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG és az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG meghatalmazottai, a továbbiakban: a Közösség,
   egyrészről, és
   a TÁDZSIK KÖZTÁRSASÁG meghatalmazottai,
   másrészről,
   akik 2004. október 11-én Luxembourgban üléseztek az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti, kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: megállapodás), aláírása céljából és elfogadták a következő szövegeket:
   a megállapodás, annak mellékleteivel és a következő jegyzőkönyvvel:
   Jegyzőkönyv a vámügyekre vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról
   Az Európai Közösség meghatalmazottjai, valamint a Tádzsik Köztársaság meghatalmazottjai elfogadták a következőkben felsorolt és e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok szövegét:

               Együttes nyilatkozat a személyes adatokról

               Együttes nyilatkozat a megállapodás 9. cikkéről (PEM Tádzsikisztán: 13. cikk)

               Együttes nyilatkozat a megállapodás 33. cikkéről (PEM Tádzsikisztán: 94. cikk)

         Az Európai Közösség meghatalmazottai és a Tádzsik Köztársaság meghatalmazottai figyelembe vették az e záróokmányhoz csatolt levélváltást is:
   Levélváltás az Európai Közösség és a Tádzsik Köztársaság között a társaságok letelepedéséről.

         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På europeiska gemenskapernas vägnar


title: 2004/701/EK, Euratom:A Tanács határozata (2004. október 11.) a Tanács eljárási szabályzatának módosításáról

text:
               20.10.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 319/15

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2004. október 11.)
   a Tanács eljárási szabályzatának módosításáról
   (2004/701/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 121. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére és 41. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításairól szóló okmány (1) 12. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításairól szóló okmány 2004. november 1-jétől kezdődő hatállyal módosította az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésnek és az Európai Unióról szóló szerződésnek a Tanácsban történő szavazás során a szavazatok súlyozására vonatkozó rendelkezéseit.

               (2)

               A fenti csatlakozási okmánnyal módosított, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikke (4) bekezdésének, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 118. cikke (4) bekezdésének, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének és 34. cikke (3) bekezdésének megfelelően, a Tanács valamely tagja annak megvizsgálását kérheti, hogy a Tanácsban egy határozat minősített többséggel történő elfogadásánál a minősített többséget adó tagállamok képviselik-e az Unió teljes népességének legalább 62 %-át. E rendelkezések végrehajtási szabályait meg kell állapítani.

               (3)

               Ennek érdekében az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala által közölt adatoknak megfelelően szükséges az egyes tagállamok össznépességét egyéves időszakra számszerűen meghatározni, és rendelkezni a számadatok évenkénti naprakésszé tételéről.

               (4)

               Az ENSZ Gazdasági Bizottsága által az Európai Közösségek Statisztikai Hivatal részére kidolgozott „Ajánlások az EGK területén tartandó 2000. évi nép- és lakóhelyszámlálásra” IV. A. pontja meghatározza valamely állam össznépességének fogalmát,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács 2004. március 22-i eljárási szabályzata (2004/338/EK, Euratom) (2) a következőképpen módosul:

               1.

               A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „(5)   A Tanács határozatának minősített többséggel történő elfogadásánál és a Tanács valamely tagjának kérésére meg kell vizsgálni, hogy a minősített többséget adó tagállamok képviselik-e az Unió teljes népességének legalább – a IIa. melléklet 1. cikkében szereplő népességadatoknak megfelelően kiszámított – 62 %-át.”

               2.

               Az eljárási szabályzat a II. mellékletet követően a következő melléklettel egészül ki:

                  „IIa. MELLÉKLET
                  A TANÁCSBAN TÖRTÉNŐ SZAVAZÁS SORÁN A SZAVAZATOK SÚLYOZÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYAI
                  1. cikk
                  Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikke (4) bekezdésének, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 118. cikke (4) bekezdésének, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének és 34. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához az egyes tagállamok 2004. november 1-jétől2005. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó össznépességi adatai a következők:

                              Tagállam

                              Népesség
                              (× 1 000)

                              Németország

                              82 531,7

                              Franciaország

                              61 684,7

                              Egyesült Királyság

                              59 651,5

                              Olaszország

                              57 888,2

                              Spanyolország

                              42 345,3

                              Lengyelország

                              38 190,6

                              Hollandia

                              16 258,0

                              Görögország

                              11 041,1

                              Portugália

                              10 474,7

                              Belgium

                              10 396,4

                              Cseh Köztársaság

                              10 211,5

                              Magyarország

                              10 116,7

                              Svédország

                              8 975,7

                              Ausztria

                              8 114,0

                              Dánia

                              5 397,6

                              Szlovákia

                              5 380,1

                              Finnország

                              5 219,7

                              Írország

                              4 027,5

                              Litvánia

                              3 445,9

                              Lettország

                              2 319,2

                              Szlovénia

                              1 996,4

                              Észtország

                              1 350,6

                              Ciprus

                              730,4

                              Luxemburg

                              451,6

                              Málta

                              399,9

                              Összesen

                              458 599,0

                              Küszöbérték (62 %)

                              284 331,4

                        2. cikk
                  (1)   A tagállamok minden év szeptember elsejéig továbbítják az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának az össznépességükre vonatkozó, folyó év január elsejei adatokat.
                  (2)   A Tanács minden évben január elsejei hatállyal az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalánál az előző év szeptember 30-án rendelkezésre álló adatoknak megfelelően kiigazítja az 1. cikkben szereplő számadatokat. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.”

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2004. november 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Luxembourgban, 2004. október 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. R. BOT

      (1)  HL L 236., 2003.9.23., 33. o.

      (2)  HL L 106., 2004.4.15., 22. o.


title: 2012/670/EU: A Tanács határozata ( 2012. október 9. ) az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               30.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 300/34

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. október 9.)
   az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2012/670/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Unió tárgyalásokat folytatott a Mauritiusi Köztársasággal egy halászati partnerségi megállapodásról, amely a Mauritiusi Köztársaság felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít az uniós hajóknak.

               (2)

               E tárgyalások eredményeként a felek 2012. február 23-án egy, az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a halászati partnerségi megállapodás) parafáltak.

               (3)

               Az Európai Gazdasági Közösség és Mauritius kormánya között létrejött, a mauritiusi vizeken folytatott halászatról szóló megállapodás (1) helyébe a halászati partnerségi megállapodás lép.

               (4)

               A halászati partnerségi megállapodást helyénvaló aláírni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás aláírását – feltételezve annak megkötését (2) – a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. október 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. SHIARLY

      (1)  HL L 159., 1989.6.10., 2. o.

      (2)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt teszik közzé.