title: A Bizottság (EU) 2016/2042 határozata (2016. szeptember 1.) a SA.38418. – 2014/C (korábbi 2014/N.) sz. állami támogatás, amelyet Németország a filmgyártás és filmterjesztés támogatása érdekében tervez végrehajtani (az értesítés a C(2016) 5551. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg )

text:
               22.11.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 314/63

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2042 HATÁROZATA
   (2016. szeptember 1.)
   a SA.38418. – 2014/C (korábbi 2014/N.) sz. állami támogatás, amelyet Németország a filmgyártás és filmterjesztés támogatása érdekében tervez végrehajtani

         (az értesítés a C(2016) 5551. számú dokumentummal történt)

   (Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezéseknek (1) megfelelően nyújtsák be észrevételeiket, és tekintettel ezekre az észrevételekre,
   mivel:
   1.   ELJÁRÁS

               (1)

               2014. március 4-én Németország bejelentette a Bizottságnál a filmgyártásra és filmterjesztésre vonatkozó támogatási program (Filmförderungsgesetz, a továbbiakban: FFG) módosítását. 2014. április 17-i és 2014. július 16-i leveleiben Németország további információkat közölt a Bizottsággal.

               (2)

               A Bizottság 2014. október 17-én kelt levelében tájékoztatta Németországot azon határozatáról, amely szerint az intézkedéssel kapcsolatban megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

               (3)

               Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2). A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

               (4)

               Németország az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban 2014. december 11-én kelt levelében foglalt állást.

               (5)

               A Bizottság továbbá észrevételeket kapott az érdekelt felektől, amelyeket a Bizottság továbbított Németország számára, hogy ezzel lehetőséget adjon az észrevételek megtételére; Németország állásfoglalását a 2015. március 5-én kelt levél tartalmazta.

         2.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES ISMERTETÉSE

   2.1.   A támogatási program megjelölése és tartalma

               (6)

               A támogatási program jogalapját a hetedik módosító törvény által módosított FFG képezi, amely meghatározza a német Filmförderungsanstalt (a továbbiakban: FFA) által az audiovizuális művek számára nyújtható támogatás feltételeit. A támogatási programot a Bizottság az SA.36753. sz. ügyben hozott, 2013. december 3-i határozatával 2016. december 31-ig engedélyezte. Az említett támogatási program bejelentett tervezett módosítása a lekérhető videók németországi székhellyel vagy telephellyel nem rendelkező szolgáltatóinak pénzügyi támogatását, továbbá az ilyen szolgáltatókra kivetendő adót érinti.

               (7)

               A filmek gyártásához, terjesztéséhez és vetítéséhez nyújtott támogatásra vonatkozó, létező szövetségi programot egy különadóból finanszírozzák, amely megfizetésére a mozi- és videóiparban tevékenykedő vállalkozások, valamint a televíziós műsorszolgáltatók kötelesek. Az adókötelezettség hatálya kiterjed a moziüzemeltetőkre, valamint a videószolgáltatókra és a lekérhető videók szolgáltatóira is. Az FFA-nak fizetendő filmadó mértéke a filmértékesítésből származó mindenkori forgalomtól függ. A moziüzemeltetők által fizetendő adó alapját a játszóhelyenkénti pénztárbevétel képezi. A videószolgáltatók és lekérhető videók szolgáltatói által fizetendő adó alapját nettó éves forgalmuk képezi, amennyiben ez meghaladja az 50 000 EUR-t (3).

               (8)

               A támogatási program módosítását a gyors technológiai fejlődés indokolja, elsősorban a filmterjesztés területén. A magánháztartásokban megtekintetett filmeket egyre inkább az internetről töltik le. A fizikai adathordozók kikölcsönzése ezzel szemben egyre ritkább. A megfelelő szolgáltatások – jelen esetben filmek rendelkezésre bocsátása szűk körben történő megtekintés céljából – nyújtójának telephelye egyre kevésbé lényeges az üzleti modell sikere szempontjából. A szolgáltatás nyújtója egy általa választott helyről biztosíthatja szolgáltatását attól eltérő területeken. anélkül hogy jelentős szállítási költségei vagy a fizikai jelenléttel összefüggő költségei keletkeznének. A lekérhető videóknak a megcélzott tagállamban tartózkodó fogyasztók számára történő szolgáltatásához nem szükséges székhelyet vagy telephelyet fenntartani. Az intézkedés, amelyet Németország a szövetségi program javasolt módosításával bevezetni szándékozik, a lekérhető videók szolgáltatásán keresztül történő filmterjesztéshez nyújtott pénzügyi támogatást érinti. Eddig kizárólag a lekérhető videók németországi székhellyel vagy telephellyel rendelkező szolgáltatói részesülhettek támogatásban. A jövőben a támogatásnak a lekérhető videók Németországon kívüli székhellyel vagy telephellyel rendelkező szolgáltatói számára is elérhetővé kell válnia a németországbeli ügyfelek számára biztosított, interneten keresztül elérhető, német nyelvű kínálat vonatkozásában.

               (9)

               Továbbá az FFG 66a. cikkének (2) bekezdése is kiigazításra kerül a támogatási program finanszírozására tekintettel, eleget téve a fenti módosításnak, továbbá biztosítandó, hogy a lekérhető videók Németországon kívüli székhellyel vagy telephellyel rendelkező szolgáltatóit támogathatóságuk elismerése fejében adókötelezettség alá vonják. Az adó alapját az a forgalom képezi, amelyet az érintett vállalkozások támogatható termékekkel, azaz a németországi ügyfelek számára, interneten keresztül elérhető német nyelvű kínálat nyújtásával érnek el, amennyiben ez a forgalom a vállalkozás székhelyén nem képezi már egy hasonló, mozifilmek támogatását célzó adó alapját.

               (10)

               Németország a hatálynak a lekérhető videók külföldön letelepedett szolgáltatóira való kiterjesztését egyrészt a lekérhető videók szolgáltatásának a filmterjesztésben és -értékesítésben megjelenő, összességében véve erősen emelkedő arányával, másrészről pedig azzal az új jelenséggel indokolta, hogy a lekérhető videók nemzetközileg tevékenykedő szolgáltatói több vagy akár az összes tagállam kiszolgálásához csak egyetlen telephelyet hoznak létre az Unióban. A hatály kiterjesztésének célja az FFG rendszerének és a mögötte rejlő filozófiának a megőrzése: A németországi filmfogyasztás – adathordozótól függetlenül – egy olyan szövetségi alap bevételeit biztosítja, amelyből különböző kulturális célkitűzések, köztük a filmgyártás és a filmterjesztés részesülnek támogatásban.

               (11)

               Ami a belföldi és külföldi videószolgáltatókra kivetett adóból beszedett források felhasználását illeti, a befolyt összegek 30 %-a a videók vagy a lekérhető videók szolgáltatása révén megvalósuló filmterjesztés támogatására kerül elkülönítésre; míg a fennmaradó összeg a moziüzemeltetőktől és televíziós műsorszolgáltatóktól beszedett adókkal együtt más csatornákon keresztül folyik be a filmgyártás és a filmterjesztés támogatásába. Az említett célhoz kötött 30 %-ot kitevő összeg jelenti az egyetlen, videóterjesztésre irányuló támogatási forrást.

               (12)

               A bejelentett intézkedés a Bizottság általi engedélyezésének napján lép hatályba és 2016. december 31-ig marad érvényben. A videószolgáltatásra vonatkozó adó évente mintegy 13 millió EUR bevételt eredményezhet.

         2.2.   A támogatás fennállása

               (13)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetettek szerint az említett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. A Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének megfelelően a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az ismertetett intézkedés megfelel azoknak a kumulatív feltételeknek, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy egy intézkedés támogatásnak minősüljön. A filmterjesztéshez nyújtott pénzügyi támogatást állami forrásból nyújtják; a támogatás gazdasági előnyhöz juttat vállalkozásokat, és ez az előny szelektív, így torzíthatja a versenyt és a belső piaci kereskedelmet, vagy azzal fenyeget.

               (14)

               Az FFG által előirányzott állami támogatást különböző, az FFG-ben meghatározott adójellegű illetékekből származó bevételekből nyújtják. Az adókból származó bevételeknek a filmgyártáshoz és filmterjesztéshez nyújtott támogatásként való odaítélését az FFA, vagyis egy közjogi intézmény végzi. Az intézkedéshez ezért állami forrásokat vettek igénybe, és az intézkedés az államnak tulajdonítható.

               (15)

               A szóban forgó támogatási program kedvezményezettjei – filmproducerek, forgatókönyvírók, filmterjesztők és moziüzemeltetők – gazdasági tevékenységet folytatnak, ebből következően vállalkozásnak tekintendők. Az állami támogatás olyan előnyt jelent, amelyben a támogatás kedvezményezettjei rendes piaci feltételek mellett nem részesülnének. A támogatási program emellett szelektív is, mivel csak olyan vállalkozások részesülhetnek támogatásban, amelyek tevékenysége a filmek gyártására, terjesztésére és vetítésére irányul.

               (16)

               A filmgyártás és filmterjesztés piaca nemzetközi. A támogatás kedvezményezettjei a nemzetközi piacon más tagállamok producereivel és forgalmazóival állnak versenyben. Ezért ez a filmgyártásra, -terjesztésre és -támogatásra irányuló intézkedés hátráltatja a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet, és az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

         2.3.   Az eljárás megindításának indokai

   2.3.1.   A lekérhető videók szolgáltatására vonatkozó, módosított támogatási program összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával

               (17)

               A tervezett intézkedés – azaz a lekérhető videók Németországon kívüli székhellyel vagy telephellyel rendelkező szolgáltatóinak pénzügyi támogatása és az ilyen szolgáltatókra vonatkozó adók kivetése – esetében a Bizottság által 2016. december 31-ig engedélyezett támogatási program módosításáról van szó. Az állami támogatások értékelésére vonatkozó kritériumok a támogatási program utolsó jóváhagyása óta nem változtak; a tervezett módosítás csak a lekérhető videók szolgáltatásán keresztüli filmterjesztéshez nyújtott támogatást, valamint a lekérhető videók külföldi szolgáltatói által fizetendő adót érinti.

               (18)

               A Bizottság a lekérhető videók szolgáltatásán keresztüli filmterjesztéshez nyújtott támogatásról korábban már megállapította, hogy összeegyeztethető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával (4). A támogatás lehetséges kedvezményezettjei körének a másutt letelepedett vállalatokra való kiterjesztése nem befolyásolja kedvezőtlen módon a fenti cikk szerinti összeegyeztethetőségi értékelést.

         2.3.2.   Az uniós jog más előírásainak esetleges megsértése

               (19)

               A Bizottságnak az állami támogatásra vonatkozó elemzésében meg kell vizsgálnia azt is, hogy a támogatási intézkedés finanszírozása a versenyszabályok mellett megfelel-e az uniós jog egyéb előírásainak is, amennyiben a finanszírozás a támogatási intézkedés szerves részének minősül. Ez abban az esetben áll fenn, ha az adó és a támogatás között hozzárendeltségi viszony áll fenn abban az értelemben, hogy a járulékbevételt szükségképpen a támogatás finanszírozására fordítják, és az közvetlenül befolyásolja a támogatás nagyságát (5). A Bizottság tehát az említett adót magában foglaló támogatási programot nem minősítheti a belső piaccal összeegyeztethetőnek, amennyiben ez az adó a Szerződés egyéb rendelkezéseivel ellentétesnek bizonyul (6).

               (20)

               A bejelentett támogatási program értelmében a videószolgáltatók által fizetendő adóból származó bevétel 30 %-át a videóterjesztés finanszírozására használják fel. Emellett az ilyen típusú támogatásoknak más finanszírozási forrása nincs. Ezáltal kapcsolat jön létre a videóterjesztés pénzügyi támogatása és az e tevékenységre kivetett adóból származó bevétel között, mivel az adóból származó bevétel a videóterjesztéshez nyújtott támogatás finanszírozásának egyetlen forrása, amely közvetlen hatással van az e támogatáshoz rendelkezésre álló összegre. Ily módon szükségszerűen hozzárendeltségi viszony áll fenn az adó és a támogatás között, és meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés a versenyszabályok mellett megfelel-e az uniós jog egyéb előírásainak is.

               (21)

               Vizsgálni kell tehát, hogy az adófizetési kötelezettségnek a lekérhető videók Németországon kívüli szolgáltatóira való kiterjesztése összhangban áll-e az EUMSZ 110. cikkével, miszerint a tagállamok nem vetnek ki más tagállamok termékeire a hasonló jellegű hazai termékre kivetett adónál magasabb adót. Megvizsgálandó továbbá, hogy az adó nem sérti-e a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7) a lekérhető videók más tagállamokban letelepedett szolgáltatói feletti joghatóságra vonatkozó rendelkezéseit.

         2.3.2.1.   Az EUMSZ 110. cikke

               (22)

               Az adó a 110. cikkel annyiban összeegyeztethetetlen és ezáltal nem megengedett, amennyiben a behozott termék vonatkozásában hátrányosan megkülönböztető, valamint az érintett belföldi termék terheit részben kiegyenlíti (8).

               (23)

               Ennek megfelelően az olyan adójellegű illetékek, mint az ismertetett támogatási program keretében kivetett adó, összeegyeztethetetlen lehet az EUMSZ 110. cikkével, amennyiben a támogatási program keretében kizárólag belföldi szolgáltatók részesülnek támogatásban, vagy ha a belföldi szolgáltatók a más tagállamokban letelepedett szolgáltatóknál nagyobb támogatásban részesülnek. Egy ilyen esetben a behozott szolgáltatásokra nem vethető ki adó, mert ez az EUMSZ megsértését jelentené. Ugyanakkor nem ellentétes az EUMSZ 110. cikkével az, ha a más tagállambeli szolgáltató által behozott, adófizetési kötelezettség alá vont szolgáltatások a belföldi szolgáltatók által nyújtott szolgáltatásokkal megegyező módon támogathatók a támogatási program keretében.

               (24)

               Önmagában véve nem elegendő az sem, ha egy támogatási program a jelen esethez hasonlóan előirányozza, hogy a külföldi szolgáltatók megkülönböztetéstől mentes módon szintén támogatásban részesülhessenek. Emellett ki kell zárni, hogy a támogatási feltételek a gyakorlatban strukturális előnyhöz juttassák a belföldi üzemeltetőket.

               (25)

               A Bizottság felszólította Németországot és az összes érdekelt felet, hogy nyújtsanak be állásfoglalást, valamint a támogatási programnak az EUMSZ 110. cikkével való összeegyeztethetőségére vonatkozó információkat.

         2.3.2.2.   A 2010/13/EU irányelv

               (26)

               A bejelentett intézkedés révén a lekérhető videók más tagállamokban letelepedett szolgáltatóira olyan adót vetnek ki, melynek összegét az ilyen szolgáltatásokkal a német piacon elért forgalom alapján határozzák meg. Ezért felmerül a kérdés, hogy a 2010/13/EU irányelv alkalmazandó-e a szóban forgó adóra.

               (27)

               A 2010/13/EU irányelv 13. cikke alapján a tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók által nyújtott lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások, amennyiben lehetséges, az erre alkalmas eszközökkel támogassák európai alkotások előállítását és az ilyen alkotásokhoz való hozzáférést. E támogatás formái közé tartozhat a 13. cikk szerint többek között, hogy e szolgáltatások pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az európai alkotások előállításához és jogainak megszerzéséhez, vagy ahhoz, hogy az európai alkotások a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás műsorkínálatában meghatározott arányban és helyen szerepeljenek. A 2010/13/EU irányelv – (19) preambulumbekezdése alapján – nem érinti a tagállamok és hatóságaik felelősségét „a szervezés – beleértve az engedélyezés, a közigazgatási felhatalmazás vagy az adózás rendszereit – a programok finanszírozása és tartalma tekintetében”.

               (28)

               Megjegyzendő, hogy a 2010/13/EU irányelv hatálybalépése idején a lekérhető szolgáltatásoknak a megcélzott tagállamon kívüli székhellyel rendelkező nyújtói még jóval jelentéktelenebb szerepet töltöttek be. Mára azonban e szolgáltatások piaci részesedése jelentősen megnőtt. A lekérhető videók szolgáltatásának piaci értéke 2014-ben 2,501 milliárd EUR volt az Unióban, ami 2010-hez képest 272 %-os emelkedést jelent. Németországban az említett piac értéke 2014-ben 315,2 millió EUR volt, ami 2010-hez képest 172 %-os emelkedést jelent (9).

               (29)

               Amennyiben az FFG a 2010/13/EU irányelv 13. cikkét átültető intézkedésnek tekinthető, úgy a Németország által a lekérhető videók más tagállamban letelepedett szolgáltatói felett gyakorolt joghatóságot az irányelv joghatóságra vonatkozó rendelkezéseinek értelmében kell értékelni. A 2010/13/EU irányelv 2. cikkének (1) bekezdése, (2) bekezdésének a) pontja és (3) bekezdése alapján – összhangban az irányelvben foglalt különleges rendelkezésekkel – a tagállam joghatósága alá tartozik a tagállamban letelepedett médiaszolgáltatók által közvetített valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatás. A 2010/13/EU irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében „[A] tagállamok biztosítják a más tagállamokból származó audiovizuális médiaszolgáltatások vételének szabadságát, és nem korlátozzák területükön azok továbbközvetítését olyan okokból, amelyek az ezen irányelv által összehangolt területekre vonatkoznak”.

               (30)

               Amennyiben a 2010/13/EU irányelv alkalmazandó, úgy a médiaszolgáltató letelepedési helye szerinti tagállam lenne köteles a joghatósága alá tartozó audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozó előírások betartásának biztosítására. A 2010/13/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja tételesen felsorolja azokat a lehetséges okokat, amelyek esetében a tagállamok ettől az alapelvtől a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások tekintetében eltérhetnek.

               (31)

               Következésképpen a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában kételyeinek adott hangot azt illetően, hogy az FFG, azaz a létező állami támogatási program bejelentett módosítása összeegyeztethető-e a belső piaccal. A kételyek különösen arra vonatkoztak, hogy összeegyeztethető-e a 2010/13/EU irányelvvel a filmterjesztéshez nyújtott olyan támogatás, amelyet egy, többek között a lekérhető videók Németországon kívüli telephellyel rendelkező szolgáltatói által fizetett adóból felállított alapból finanszíroznak.

         3.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

               (32)

               A Bizottság 10 érdekelt féltől kapott észrevételeket. Észrevételt tett az ARD és a ZDF német közszolgálati műsorszolgáltató, a Verband Privater Rundfunk und Telemedien e.V. német szövetség (a továbbiakban: VPRT), a European Digital Media (a továbbiakban: EDiMA), a Verband Deutscher Kabelnetzbetreiber (a továbbiakban: ANGA), a Mitteldeutsche Medienförderung GmbH közszolgálati filmalap (a továbbiakban: MDM), a Spitzenorganisation der Deutschen Filmwirtschaft e.V. (a továbbiakban: SPIO) a filmgyártás, filmterjesztés és filmtechnika területén tevékenykedő tagjainak képviseletében, az AG Kino és HDF Kino moziüzemeltető vállalat, valamint az Allianz deutscher Produzenten (a továbbiakban: Produzentenallianz). Egy érdekelt fél megnevezésének mellőzését kérte.

         3.1.   Az EUMSZ 110. cikkének lehetséges megsértése

               (33)

               A megnevezésének mellőzését kérő érdekelt fél (a továbbiakban: az X vállalkozás) aggodalmát fejezte ki az EUMSZ 110. cikkének megsértését illetően. Akkor is, ha a támogatási program előirányozza, hogy a külföldi szolgáltatók megkülönböztetéstől mentes módon ugyancsak támogatásban részesülhessenek, a belföldi üzemeltetők a támogatási feltételek révén a gyakorlatban strukturális előnyhöz jutnak.

               (34)

               Ebben az esetben is sor kerülhet a megkülönböztetésre, mivel a támogatás odaítéléséről döntő testület, legalábbis jelenleg, kizárólag német személyekből áll. A támogatások odaítélése mérlegelésen alapul, azért valószínűsíthető, hogy a támogatásokat német vállalkozásoknak juttatják majd. Az X vállalkozás előadja továbbá, hogy a külföldi szolgáltatók kínálatában még akkor is nagyobb arányban szerepelnek külföldi tartalmak, ha a német közönséget célközönségnek tekintik. Mivel kínálatukban kevesebb német film szerepel, filmjeik közül csak kevesebb jogosult a terjesztéshez nyújtott támogatásra. Emellett a lekérhető videók szolgáltatói nyelvi akadályokkal is szembesülnének, mivel a vonatkozó rendelkezések kizárólag német nyelven állnak rendelkezésre, és a kérelmeket is német nyelven kell benyújtani.

               (35)

               Az X vállalkozás kritikával illeti a filmenként biztosított terjesztési támogatás alacsony összegét, valamint az ilyen típusú lekérhető videók terjesztéséhez nyújtott támogatás összességében véve alacsony arányát a videók DVD vagy Blu-ray formátumú eladásához nyújtott támogatáshoz képest. Kifogásolja továbbá, hogy az adó kivetésének alapját a valamennyi film terjesztésével elért forgalom jelenti, függetlenül attól, hogy ezek német, illetve európai filmként részesülhetnek-e a terjesztési támogatásban vagy sem. Emellett a lekérhető videók belföldi szolgáltatóit kisebb mértékben érinti az adó, mivel némelyikük lekérhető videók vertikálisan integrált szolgáltatójaként, televíziós műsorszolgáltatóként vagy kábelszolgáltatóként működik, és így gyártási támogatásban is részesülhet a lekérhető videók szolgáltatói által fizetett hozzájárulásokból felállított német filmtámogatási alapból (Deutscher Filmförderfonds).

               (36)

               Ezzel szemben az ANGA, amely a lekérhető videók szolgáltatóit képviseli Németországban, a belföldi szolgáltatók megkülönböztetését kifogásolta, mivel ezek kötelesek adót fizetni belföldi kínálatuk után, ezzel szemben a külföldi versenytársak, amelyek testre szabott kínálatukkal ugyanazon a piacon velük versenyben állnak, csak amiatt, mert székhelyük külföldön található, vonatkozó forgalmuk után semmilyen adót sem kötelesek fizetni. Az SPIO, a VPRT, a Produzentenallianz és az MDM emellett abból indul ki, hogy az adó véget vet a belföldi szolgáltatók megkülönböztetésének. Az SPIO adatai szerint a lekérhető videók szolgáltatói által Németországban elért forgalom legnagyobb része 13 vállalkozáshoz köthető, melyek közül 6 külföldön telepedett le. E számok esetében nem vették tekintetbe a lekérhető videók egyik vezető, egyesült államokbeli, Hollandiában letelepedett szolgáltatójának közelmúltban történt piacra lépését. Az SPIO véleménye szerint az adó kivetése szempontjából nem a szolgáltató többé-kevésbé véletlenszerű telephelyét kellene döntő tényezőként figyelembe venni. A digitális korban elegendő, ha egy szolgáltató egyetlen, a belső piac területén található telephellyel rendelkezik. Az adó kivetése szempontjából nagyobb jelentőséggel bír az a kérdés, hogy a szolgáltató a német piacra vonatkozó filmjogokat szerez-e, amelyek lehetővé teszik számára, hogy ott üzletet létesítsen a végfelhasználókkal. Az SPIO továbbá utal az általa gyűjtött adatokra, amelyekből kiderül, hogy a lekérhető videók szolgáltatóinak kínálata a belföldi szolgáltatók kínálatához hasonló arányban tartalmaz német filmeket.

         3.2.   A 2010/13/EU irányelvvel való összeegyeztethetőség

               (37)

               A 2010/13/EU irányelv tekintetében az X vállalkozás és az EDiMA azt a véleményt képviseli, hogy a bejelentett támogatási program az európai alkotásokhoz való hozzáférést támogató intézkedést jelent az irányelv 13. cikkének (1) bekezdése értelmében, és megsérti a származási ország elvét.

               (38)

               A többi érdekelt fél egyetértett a német javaslattal és úgy ítélte meg, hogy az adó nem sérti meg a 2010/13/EU irányelv 2. és 3. cikkével összefüggésben alkalmazott 13. cikk (1) bekezdését.

         4.   NÉMETORSZÁG ÁLLÁSFOGLALÁSA

               (39)

               Németország előadja, hogy általában véve valamennyi tagállamnak érdekében áll megakadályozni azt, hogy a vállalkozások székhelyüket elsősorban adójogi szempontok alapján válasszák meg, és ezzel a filmgyártás területén a telephelyválasztás által befolyásolt, torzított verseny alakuljon ki. A lekérhető videók Németországon kívül letelepedett és a német közönséget célközönségnek tekintő szolgáltatóinak kizárása kedvezőtlenül hatna az európai alkotások támogatására.

         4.1.   Az EUMSZ 110. cikkének lehetséges megsértése

               (40)

               Németország megerősíti meggyőződését, miszerint a lekérhető videók külföldi szolgáltatóira vonatkozó tervezett adó a gyakorlatban sem eredményezne előnyöket a belföldi szolgáltatók számára a külföldi szolgáltatókkal szemben. Németország számára elfogadhatatlan az X vállalkozás kijelentése, miszerint a támogatási forrásokat a német vállalkozások számára biztosítanák, mivel az odaítélésért felelős testület tagjai német személyek. A támogatás odaítélése nem a pályázó székhelyétől függ, hanem a terjesztési támogatás szempontjából támogathatónak minősülő audiovizuális alkotások kulturális és kreatív minőségétől. Németország kifejezetten elismeri és üdvözli, hogy a lekérhető videók külföldi szolgáltatóinak kínálatában jelentős számú támogatható német film szerepel.

               (41)

               Nem helytálló az az érv sem, hogy a külföldi vállalkozások kínálata nagyobb arányban tartalmaz külföldi tartalmakat, és ezáltal kevesebb olyan filmet, amely jogosult lenne a terjesztési támogatásra, noha az adó alapját a valamennyi film terjesztésével elért forgalom képezi. Először is nem tesznek különbséget a belföldi és külföldi szolgáltatók között. Azok a belföldi szolgáltatók, amelyek kínálatában nagyrészt nem támogatható filmek szerepelnek, a külföldi szolgáltatókkal megegyező helyzetben vannak. Másrészt ez nem jelent közvetett megkülönböztetést, mivel a külföldi vállalkozások kínálata belföldi versenytársaikhoz képest valójában nem kevesebb, hanem több támogatható filmet tartalmaz, ahogyan azt a Bizottság „Az európai film a digitális korszakban” c. közleményében (10) szereplő, az Európai Audiovizuális Megfigyelőintézettől szármató adatok is igazolták.

               (42)

               Németország emellett visszautasítja azt az érvet, miszerint a lekérhető videók külföldi szolgáltatói nyelvi akadállyal szembesülnének. Az adókötelezettség hatálya alá kizárólag olyan szolgáltatók tartoznak, amelyek kínálatukat német nyelven bocsátják forgalomba a német piacon, vagyis mindenképpen tisztában kell lenniük a vonatkozó jogszabályokkal. Egyebekben az alap a szolgáltatók számára szükség esetén angol nyelven is nyújt tájékoztatást.

               (43)

               Ami a filmenként biztosított terjesztési támogatás állítólagosan alacsony összegét, és a lekérhető videók szolgáltatásához nyújtott támogatásnak az ilyen fajta támogatáson belüli, összességében véve alacsony arányát illeti, Németország azt a véleményt képviseli, hogy a terjesztési támogatás nyújtásának feltételei nem különböznek a különböző formában megvalósuló technikai támogatás nyújtásának feltételeitől. Semmi esetre sem támogathatók például azok a költségek, amelyek a filmek különböző adathordozókon való rendelkezésre bocsátásához szükséges általános technikai infrastruktúra létrehozásával függenek össze. A támogatást egy meghatározott, támogatható alkotás tekintetében nyújtják.

               (44)

               Végezetül ami azt az érvet illeti, hogy a lekérhető videók belföldi szolgáltatóit kisebb mértékben érinti az adó, mivel néhányuk esetében a lekérhető videók vertikálisan integrált szolgáltatóiról, televíziós műsorszolgáltatókról vagy kábelüzemeltetőkről van szó, Németország leszögezi, hogy ez egyrészt csak néhány szolgáltató esetében igaz, másrészt pedig az érvelés során nem vették tekintetbe, hogy e vállalkozások műsorszolgáltatási üzletága szintén hozzájárulást fizet a filmalapba.

         4.2.   A 2010/13/EU irányelvvel való összeegyeztethetőség

               (45)

               Németország azt a véleményt képviseli, hogy a tervezett adó nem tartozik a 2010/13/EU irányelv alkalmazási körébe, és így nem is sérti az említett irányelv 2. és 3. cikkével összefüggésben alkalmazott 13. cikkének (1) bekezdését. Az adó nem tekinthető olyan szabályozási intézkedésnek, amely kihat a médiaszolgáltatásokra, azok műsoraira és azok terjesztésére. A filmtámogatást uniós szinten nem harmonizálták. A médiaszolgáltatás használatának, illetve igénybevételének helyén kivetett adó továbbá azt a logikát is követi, amelyet az Unióban nyújtott szolgáltatásoknak a 2015. január 1-jétől hatályos héa alá vonása során vettek alapul.

               (46)

               A lekérhető videók külföldi szolgáltatóinak gyorsan növekvő piaci részesedése a német szolgáltatók számára okoz versenyhátrányt, ha továbbra is egy olyan adó megfizetésére kötelesek, amelynek hatálya nem terjed ki a hazai piacon tevékenykedő külföldi versenytársaikra. Így például a Németországon kívül letelepedett iTunes már ma a lekérhető videók vezető szolgáltatója a német filmek tekintetében.

         5.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

   5.1.   A támogatás fennállása

               (47)

               Az e határozat (13)–(16) preambulumbekezdésében ismertetettek szerint az említett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül. A filmterjesztéshez nyújtott pénzügyi támogatást állami forrásból nyújtják; a támogatás gazdasági előnyhöz juttat vállalkozásokat, és ez az előny szelektív, így torzíthatja a versenyt és a belső piaci kereskedelmet, vagy azzal fenyeget.

         5.2.   A lekérhető videók szolgáltatására vonatkozó, módosított támogatási program összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával

               (48)

               A tervezett intézkedés – azaz a lekérhető videók Németországon kívüli székhellyel vagy telephellyel rendelkező szolgáltatóinak pénzügyi támogatása és megadóztatása – esetében a Bizottság által 2016. december 31-ig engedélyezett támogatási program módosításáról van szó. Az állami támogatások értékelésére vonatkozó kritériumok a támogatási program utolsó jóváhagyása óta nem változtak.

               (49)

               A Bizottság a filmterjesztéshez nyújtott fenti támogatásról korábban már megállapította, hogy összeegyeztethető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával (11). Ezért az eljárás megindításáról szóló határozatában megállapította, hogy a támogatás lehetséges kedvezményezettjei körének a Németországon kívül letelepedett vállalatokra való kiterjesztése nem befolyásolja kedvezőtlen módon a fenti cikk szerinti összeegyeztethetőségi értékelést.

         5.3.   Az uniós jog más előírásainak esetleges megsértése

   5.3.1.   Az EUMSZ 110. cikkével való összeegyeztethetőség

               (50)

               Az új adó nem sérti az EUMSZ 110. cikkét. A lekérhető videók külföldi szolgáltatói a gyakorlatban is ugyanolyan módon igénybe vehetik a támogatást. A támogatási program a Németország által ismertetettek szerint hatékony intézkedéseket foglal magában, amelyek a lekérhető videók szolgáltatói számára lehetővé teszik, hogy német versenytársaikkal megegyező módon nyújtsanak be terjesztési támogatás iránti kérelmet.

               (51)

               A külföldi vállalkozások ugyanúgy tájékozódhatnak a támogatás lehetőségéről, mint a Németországban letelepedett vállalkozások. Mindenféleképp egyénileg is felhívják a figyelmüket arra, ha egy olyan alap számára kötelesek hozzájárulást fizetni, amelyből a filmterjesztést támogató forrásokat nyújtanak. A támogatást emellett csak kérelemre nyújtják, és a külföldi vállalkozások kérelmeit a német vállalkozásokéval azonos módon kezelik. A kiválasztási testület köteles a kérelmeket kizárólag azon filmek kulturális minősége alapján értékelni, amelyekre a támogatást kérelmezik. Ez alapján a forgalmazó telephelye nem tartozik azon kritériumok sorába, amelyeket a kiválasztási testület döntése meghozatala során tekintetbe vehet.

               (52)

               Emellett a német filmek külföldi szolgáltatói – német versenytársaikkal megegyezően – közvetett módon is profitálnak a németországi filmgyártás támogatásából. E támogatás révén tartós kínálat biztosítható a Németország által támogatott filmek tekintetében, amelyeket a külföldi szolgáltatók is felvehetnek kínálatukba. Ezt az a tény is alátámasztja, hogy a német filmek aránya a külföldi szolgáltatók katalógusaiban a belföldi szolgáltatók katalógusaiban szereplő arányhoz hasonló.

               (53)

               Az X vállalkozás által felhozott érv értelmében a lekérhető videók belföldi szolgáltatóit kisebb mértékben érinti az adó, mivel némelyikük lekérhető videók vertikálisan integrált szolgáltatójaként, televíziós műsorszolgáltatóként vagy kábelszolgáltatóként működik, és így gyártási támogatást is igénybe vehet. Ezen érvelés azonban figyelmen kívül hagyja, hogy az integrált és nem integrált vállalkozások közötti ilyenfajta megkülönböztetés nem függ össze a letelepedés kérdésével. A német televíziós műsorszolgáltatókat és a lekérhető videók szolgáltatóit érintő hatások is különbözőek lennének. Emellett nem veszik figyelembe azt, hogy a lekérhető videók szolgáltatói is gyártanak támogatható filmeket.

         5.3.2.   A 2010/13/EU irányelvvel való összeegyeztethetőség

               (54)

               Felmerül a kérdés, hogy a szóban forgó adó, amelyet kialakítása révén olyan szolgáltatásokra vetnek ki, amelyek célközönsége német, a 2010/13/EU irányelv alkalmazási körébe tartozik-e. Az érintett adó egy állami alapba (FFA) kerül, amely különböző kulturális célok támogatására kerül felhasználásra az audiovizuális ágazaton belül. Az adó beszedéséből származó bevételek 30 %-át a videószolgáltatás vagy a lekérhető videók szolgáltatása útján történő filmterjesztés támogatására fordítják. A fennmaradó összeg a moziüzemeltetőktől és televíziós műsorszolgáltatóktól beszedett adókkal együtt más csatornákon keresztül épül be a filmgyártás, illetve a filmterjesztés általánosabb támogatásába.

               (55)

               A 2010/13/EU irányelv 13. cikkének (1) bekezdése intézkedéseket határoz meg az európai alkotások lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások általi támogatásával kapcsolatban, valamint azt, hogy az ilyen szolgáltatások nyújtója feletti joghajtósággal rendelkező tagállam rendelkezésre bocsátja ezt a támogatást. Ez például az ilyen szolgáltatásoknak az európai alkotások előállításához való pénzügyi hozzájárulásán keresztül történhet.

               (56)

               Annak ténye, hogy a szóban forgó adó egy olyan közintézmény finanszírozását szolgálja, melynek feladata többek között abban áll, hogy támogassa az európai alkotások előállítását és terjesztését, kételyeket ébreszt azt illetően, hogy az adó a 2010/13/EU irányelv 13. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e. A 2010/13/EU irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében nem határozták meg, hogy az európai alkotások támogatásában a lekérhető videók szolgáltatóitól eltérő felek nem vehetnek részt.

               (57)

               Emellett egy, a szóban forgó adóhoz hasonlatos adó kivetése egy valamely tagállamból egy másik tagállamra irányuló szolgáltatásra, felveti a kérdést, hogy ezzel az adóval nem kérdőjeleződik-e meg a 2010/13/EU irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott alapelv, miszerint az a tagállam rendelkezik a médiaszolgáltató feletti joghatósággal, amelyben a médiaszolgáltató letelepedett.

               (58)

               Javasolásra került a 2010/13/EU irányelv módosítása annak biztosítása érdekében, hogy az irányelv megfelelő módon vegye figyelembe az audiovizuális médiaszolgáltatásokkal kapcsolatos lineáris és nem lineáris piaci fejleményeket. A módosításra vonatkozó javaslatot a Bizottság 2016. május 25-én elfogadta (12). Ebben egyértelművé teszik, hogy a tagállamok megkövetelhetik azoktól a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóktól, akik a joghatóságuk alá tartoznak, hogy pénzügyileg járuljanak hozzá az európai alkotások készítéséhez. A 13. cikk javasolt módosításával különösen azt pontosítják, hogy a tagállamok megkövetelhetik az ilyen pénzügyi hozzájárulást a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokat nyújtó azon szolgáltatóktól, amelyek az érintett tagállam területén lévő közönséget célozzák meg, de egy másik tagállamban rendelkeznek székhellyel. Erre az esetre a javasolt módosítás előirányozza, hogy a pénzügyi hozzájárulás alapja csak a megcélzott tagállamban keletkezett bevétel lehet. Amennyiben a szolgáltató székhelye szerinti tagállam pénzügyi hozzájárulást ír elő, figyelembe kell vennie minden olyan pénzügyi hozzájárulást, amelyet a megcélzott tagállamok vetnek ki.

               (59)

               A 2010/13/EU irányelv 13. cikkének javasolt szövege a Bizottság véleménye szerint egyértelműsíti a jelenleg hatályos irányelv keretében biztosított lehetőséget. Ez a cikk a jelen határozatra alkalmazandó szövegváltozatában sem értelmezhető azonban úgy, hogy a szolgáltató székhelye szerinti tagállam kizárólagos hatáskörrel rendelkezne arra vonatkozóan, hogy a lekérhető médiaszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra adót vessen ki az európai alkotások előállításához és jogainak megszerzéséhez, vagy az ahhoz való hozzájárulás gyanánt, hogy az európai alkotások a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás műsorkínálatában meghatározott arányban és/vagy helyen szerepeljenek. A cikk szövege ugyanis nem kategorikus és nem korlátozás nélküli. A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra kivetett adó csupán példa egy lehetséges intézkedésre, amelyet a joghatósággal rendelkező tagállam meghozhat.

               (60)

               Egy olyan értelmezés, miszerint a 2010/13/EU irányelv 2. cikkének (1) bekezdése szerinti származási ország elve egy olyan adóra alkalmazandó, mint amelyről jelen esetben szó van, olyan helyzetekhez vezet, ahol az azonos piacon tevékenykedő szolgáltatókra eltérő kötelezettségek vonatkoznak. Valójában az az értelmezés, amely szerint egy tagállamnak mentesítenie kellene az európai alkotások támogatásának céljával kivetett adó fizetése alól azokat a lekérhető videókat szolgáltató vállalkozásokat, amelyek tevékenysége célzottan az adott tagállam közönségére irányul ugyan, de székhelye egy másik tagállamban található, vezetne azon szolgáltatók megkülönböztetéséhez, amelyek székhelye az első tagállamban található, és adófizetési kötelezettség vonatkozik rájuk, holott a két szolgáltató versenyben áll egymással ugyanazon a piacon.

               (61)

               Emellett a lekérhető videók határon átnyúló szolgáltatása piaci részesedésének mértéke, és ennek megfelelően e szolgáltatás a filmalaphoz való hozzájárulásának a jelentősége a (28) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a 2010/13/EU irányelv hatálybalépése idején még nem volt felismerhető. A Bizottság különösen megállapítja, hogy a Németország által bejelentett intézkedés az adóköteles bevételeket kifejezetten a megcélzott tagállamban elért bevételekre korlátozza, amelyre a letelepedés helye szerinti tagállamban korábban nem vetettek ki adót.

               (62)

               Következésképp az adónak a lekérhető videók bizonyos olyan szolgáltatóira vonatkozó kivetését, amelyek szolgáltatásaikat Németországon kívüli telephelyeikről nyújtják, a 2010/13/EU irányelv különösen nem kérdőjelezi meg.

         6.   KÖVETKEZTETÉS

               (63)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az FFG támogatási program módosítása, amelyet Németország a lekérhető videók szolgáltatásának támogatására végrehajtani szándékozik, összeegyeztethető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával és 110. cikkével, valamint nem sérti a 2010/13/EU irányelvet,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Németország által a német filmtámogatási törvény hetedik módosító törvény által érintett változatában végrehajtani szándékozott intézkedés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
   Következésképpen a szóban forgó intézkedés végrehajtása engedélyezett.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 1-jén.

            a Bizottság részéről

         Margrethe VESTAGER

            a Bizottság tagja

      (1)  HL C 437., 2014.12.5., 57. o.

      (2)  Vö. 1. lábjegyzet.

      (3)  A videóipart terhelő adó mértéke 30 millió EUR forgalomig 1,8 %, 30 millió és 60 millió EUR közötti forgalom esetén 2,0 %, 60 millió EUR feletti forgalom esetén pedig 2,3 %.

      (4)  A Bizottság 2013. december 3-i határozata az SA.36753. sz. – Deutschland, Filmförderungsgesetz ügyben, hivatkozással az N 477/2008. sz. – Deutschland, Deutsches Filmförderungsgesetz ügyben hozott 2008. december 10-i bizottsági határozat (80)–(95) preambulumbekezdésére.

      (5)  A Bíróság C–333/07. sz. Régie Networks-ügyben hozott ítéletének (EU:C:2008:764) 99. pontja; a Bíróság T–533/10. sz., DTS Distribuidora de Televisión Digital kontra Bizottság ügyben 2014. július 11-én hozott ítéletének (EBHT., fellebbezés alatt, EU:T:2014:629) 51. pontja, és a Bíróság T–151/11. sz.,Telefónica de España et Telefónica Móviles España kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének (EBHT., fellebbezés alatt, EU:T:2014:631) 101. pontja.

      (6)  Az 5. lábjegyzetben feltüntetett DTS Distribuidora de Televisión Digital kontra Bizottság ügyben hozott ítéletek (EU:T:2014:629) 50. pontja, és az 5. lábjegyzetben feltüntetett Telefónica de España et Telefónica Móviles España kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:2014:631) 100. pontja.

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelve a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

      (8)  A Bizottság C 34/1997. sz. ügyben hozott 2000/116/EK határozata a Hollandia által adójellegű illetékekből finanszírozott, dísznövényekhez nyújtott állami támogatásról (HL L 34., 2000.2.9., 20. o.), (63) preambulumbekezdés.

      (9)  European Audiovisual Observatory – Trends in Video-on-Demand revenues, 3–4. o., https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-data-and-information-costs-and-benefits-audiovisual-media-service-directive-avmsd

      (10)  COM(2014) 272 final, 4–5. o.: „Az európai filmek hozzáférhetőségét tekintve a rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy egy, a nemzetközi piacon tevékeny gazdasági szereplő (amely az EU 26 tagállamában gazdasági tevékenységet végez) a legnagyobb, országos szintű platformjain több uniós sikerfilmet és az Európai Filmdíjjal kitüntetett alkotást kínál, mint az adott országban működő VOD-szolgáltatók.”

      (11)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

      (12)  Javaslat a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (COM(2016) 287), http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016PC0287&from=DE


               12.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 55/133

         P7_TA(2013)0197
   Spyros Danellis parlamenti mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem (II.)
   Az Európai Parlament 2013. május 21-i határozata a Spyros Danellis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (II.) (2013/2028(IMM))
   (2016/C 055/25)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a Spyros Danellis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, 2012. december 11-én a Görög Köztársaság legfőbb ügyészének helyettesétől a Háromtagú Krétai Fellebbviteli Bíróság 2012. október 9-és 16-i határozatával (hiv. szám: 1382/2012) kapcsolatban beérkezett kérelemre (hiv. szám: 4825/2012), melyről 2013. február 6-án a plenáris ülés tájékoztatást kapott,

               —

               miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Spyros Danellis-t,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, és a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i., 2010. március 19-i és 2011. szeptember 6-i ítéleteire (1),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0160/2013),

               A.

               mivel a Görög Köztársaság legfőbb ügyészének helyettese egy állítólagos bűncselekmény kapcsán teendő lehetséges jogi lépések okán kérte Spyros Danellis európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését,

               B.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

               C.

               mivel a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikke értelmében a parlamenti ciklus alatt a parlamenti képviselőkkel szemben a Parlament előzetes engedélye nélkül vád nem emelhető, nem tartóztathatók le, börtönözhetők be, illetve egyéb módon nem tarthatók fogva;

               D.

               mivel Spyros Danellist azzal vádolják, hogy hamisan törvénytelen cselekedettel vádolt meg egy harmadik felet azzal a szándékkal, hogy az érintettet ezért bíróság elé állítsák, továbbá hamis állításokat tett egy harmadik félről, melyek sérthetik az érintett becsületét és jó hírnevét, tudva, hogy ezek az állítások nem igazak;

               E.

               mivel az említett igaztalan állítások és hamis vádak az Iráklion prefektúrához tartozó Herszóniszosz város területén – amelynek Spyros Danellis polgármestere volt – közbeszerzés keretében megrendelt gátépítési munkálatok céljából kisajátított földterületről az egyik szerződő fél által gyökerestől eltávolított olajfákról és más fákról származó gyümölcsök értékesítésével álltak kapcsolatban;

               F.

               mivel az állítólagos cselekmények az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyv 8. cikke alkalmazásában nem minősülnek az európai parlamenti képviselő feladatának ellátása során kinyilvánított véleményeknek vagy leadott szavazatoknak;

               G.

               mivel a vád semmilyen módon nem kapcsolódik Spyros Danellis európai parlamenti képviselői tisztségéhez, kapcsolódik viszont Herszóniszosz város általa korábban betöltött polgármesteri tisztségéhez;

               H.

               mivel nincs rá ok, hogy felmerüljön a fumus persecutionis fennállása, tekintettel különösen arra a tényre, hogy Spyros Danellis távolról sem az egyetlen vádlott az ügyben;

               1.

               úgy határoz, hogy felfüggeszti Spyros Danellis mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa a Görög Köztársaság legfőbb ügyészének és Spyros Danellisnek.

      (1)  101/63. sz. (Wagner kontra Fohrmann és Krier) ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. (Wybot kontra Faure és társai) ügy (1986). (EBHT 2391), T-345/05 sz. (Mote kontra Parlament) ügy (EBHT 2008, II-2849), C-200/07 és C-201/07 sz. (Marra kontra De Gregorio és Clemente) egyesített ügyek (EBHT 2008, I-7929), T-42/06 sz. (Gollnisch kontra Parlament) ügy (EBHT-2010, II-1135. o.) és a C-163/10 sz. (Patriciello) ügy [az EBHT-ban még nem tették közzé].


title: 2005/639/EK: A Tanács határozata (2005. július 18.) az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság kormánya közötti, egyes acéltermékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               8.9.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 232/63

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2005. július 18.)
   az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság kormánya közötti, egyes acéltermékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről
   (2005/639/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben a 300. cikkének (2) bekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösségek és azok tagállamai, és a Kazah Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás (1) (a továbbiakban: a „PEM”) 1999. július 1-jén hatályba lépett.

               (2)

               A PEM 17. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy egyes acéltermékek kereskedelmét a 11. cikk kivételével a megállapodás III. címe, valamint egy mennyiségi megállapodás rendelkezései szabályozzák.

               (3)

               A 2000. és 2004. közötti években az egyes acéltermékek kereskedelme a PEM felei közötti megállapodások hatálya alá tartozott. Helyénvaló tehát új megállapodást kötni, amely figyelembe veszi a felek közötti kapcsolatban kialakult fejlődést.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   1.   Az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság kormánya közötti, egyes acéltermékek kereskedelméről szóló megállapodás a Közösség részéről jóváhagyásra kerül.
   2.   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a Közösséget jogilag kötelező megállapodás aláírására jogosult személy(eke)t.

      Kelt Brüsszelben, 2005. július 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. STRAW

      (1)  HL L 196., 1999.7.28., 3. o.

    ---documentbreak---

               8.9.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 232/64

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság kormánya között egyes acéltermékek kereskedelméről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
   egyrészről, valamint
   a Kazah Köztársaság kormánya,
   másrészről
   e megállapodás feleiként,
   MIVEL az
            1995. január 23-án

            aláírt, az Európai Közösségek és azok tagállamai és a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás
             (1)

            (a továbbiakban: a
            „

            PEM
            ”

            )
            1999. július 1-jén

            hatályba lépett;
   MIVEL az Európai Közösségnek (a továbbiakban: a
            „

            Közösség
            ”

            ) és a Kazah Köztársaság kormányának (a továbbiakban:
            „

            Kazahsztán
            ”

            ) az az óhaja, hogy támogassák a Közösség és Kazahsztán közötti acélkereskedelem rendes és kiegyensúlyozott fejlődését;
   MIVEL a PEM 17. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy egyes acéltermékek kereskedelmét (azaz a korábbi Európai Szén- és Acélközösség, a továbbiakban: az
            „

            ESZAK acéltermékeiét
            ”

            ) a 11. cikk kivételével a PEM III. címe, valamint egy megállapodás rendelkezései szabályozzák; mivel e megállapodás a PEM 17. cikkének (1) bekezdésében említett megállapodást létrehozza;
   MIVEL a 2000—2004. közötti időszakban ezen acéltermékek kereskedelme olyan megállapodás hatálya alá tartozott, amelyet helyénvaló egy olyan további megállapodással helyettesíteni, amely figyelembe veszi a felek közötti kapcsolatban kialakult fejlődést;
   MIVEL e megállapodást úgy hozták létre, hogy keretet biztosítson az egyes acéltermékek kereskedelmét érintő mennyiségi korlátozások elmozdításának lehetővé tételéhez, feltéve hogy egyes feltételek teljesülnek, különösen amikor a megállapodás hatálya alá tartozó acéltermékek tekintetében kialakítják a megfelelő versenyfeltételeket;
   MIVEL e megállapodást a felek acélipara terén megvalósuló együttműködésnek kell kísérnie, beleértve a megfelelő információcserét, amely a PEM 17. cikkének (2) bekezdésében előírt módon, a kapcsolattartó csoport keretében valósul meg,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   1.   Ez a megállapodás a (korábbi ESZAK) acéltermékek kereskedelmére vonatkozik.
   2.   Az I. mellékletben meghatározott acéltermékek kereskedelme mennyiségi korlátozások alá tartozhat.
   3.   Az I. mellékletben nem szereplő acéltermékek kereskedelme nem tartozik mennyiségi korlátozások alá.
   4.   Az e megállapodás által nem szabályozott acéltermékek és tárgyak esetén a PEM vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
   2. cikk
   1.   A felek megállapodnak abban, hogy az I. mellékletben szereplő termékek Közösségbe történő kazah exportjára vonatkozóan a II. mellékletben meghatározottak alapján minden naptári évre mennyiségi rendelkezéseket állapítanak meg és tartanak fenn. Az ilyen exportot kétszeres ellenőrzési rendszernek kell alávetni az A. jegyzőkönyvben meghatározottak szerint.
   2.   A felek megújítják elkötelezettségüket aziránt, hogy amint a megfelelő versenyfeltételeket meghatározzák, az I. mellékletben meghatározott acéltermékek tekintetében teljes liberalizációt valósítanak meg.
   3.   A felek között tilos a mennyiségi korlátozások, vámok, díjak vagy egyéb, hasonló intézkedések alkalmazása a kombinált nómenklatúra 7204 kódja alá tartozó vastörmelék és -hulladék exportja tekintetében.
   4.   A felek megállapodnak abban, hogy az I. mellékletben említett termékek Kazahsztánból a Közösségbe irányuló importját
            2005. január 1-jétől

            az e megállapodás hatálybalépéséig levonják a II. mellékletben szereplő keretmennyiségekből.
   5.   A II. mellékletben említetteket meghaladó mennyiségek importját abban az esetben engedélyezik, ha a közösségi iparág nem tudja kielégíteni a belső keresletet, és ennek következtében az I. mellékletben említett termékek közül egy vagy több tekintetében hiány keletkezik. Bármelyik fél kérelmére haladéktalanul konzultációkat kell tartani a hiány mértékének objektív bizonyíték alapján történő megállapítása céljából. A konzultációk alapján levont következtetéseket követően a Közösség belső eljárásokat kezdeményez a II. mellékletben megállapított mennyiségek növelésére.
   6.   Abban az esetben, ha az Európai Unió tagságára jelölt országok az e megállapodás lejárta előtt csatlakoznának, a felek megállapodnak abban, hogy a II. mellékletben megállapított keretmennyiségek emelését fontolóra veszik.
   7.   A felek bármikor kérhetnek konzultációt a következőkkel kapcsolatban:

               —

               a II. mellékletben megállapított keretmennyiségek szintje, amennyiben a feltételek az I. mellékletben említett termékek tekintetében lényegesen romlottak vagy javultak,

               —

               a felhasználatlan mennyiségek átvitelének lehetősége a fel nem használt termékcsoportokból más csoportokba.

         3. cikk
   1.   Az I. mellékletben említett acéltermékek szabad forgalomba bocsátása céljából a Közösség vámterületére történő import a tagállam illetékes hatósága által a kazah hatóságok által kiállított kiviteli engedély és az A. jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelő származási igazolás alapján kiállított behozatali engedélyek bemutatásához kötött.
   2.   Az I. mellékletben említett acéltermékeknek a Közösség vámterületére történő behozatalára nem vonatkoznak a II. mellékletben meghatározott keretmennyiségek, feltéve hogy bejelentették, hogy azokat változatlan állapotban vagy feldolgozást követően a Közösségen kívüli újrakivitelre szánják a Közösségben meglévő ellenőrzési igazgatási rendszeren belül.
   3.   Az első naptári év során fel nem használt, a II. mellékletben meghatározott keretmennyiségek következő naptári év megfelelő keretmennyiségeibe történő átvitele a megfelelő keretmennyiség 10 %-áig engedélyezett arra az évre vonatkozóan, amelyben nem használták fel. Kazahsztán legkésőbb a következő év március 31-ig értesíti a Közösséget, ha ezt a rendelkezést alkalmazni kívánja.
   4.   Az adott termékcsoportra vonatkozóan a keretmennyiséget a naptári év folyamán egyszer lehet kiigazítani az adott termékcsoportra meghatározott keretmennyiség legfeljebb 10 %-áig, amennyiben ezzel mindkét fél egyetért. A keretmennyiségek átvitelekből származó bármely kiigazítása csak a folyó naptári évet érintheti. A következő naptári év kezdetén a keretmennyiségek a II. mellékletben találhatóknak felelnek meg, a (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül. Kazahsztán legkésőbb május 31-ig értesíti a Közösséget, ha ezt a rendelkezést alkalmazni kívánja.
   4. cikk
   1.   Annak érdekében, hogy a kétszeres ellenőrzési rendszer a lehető leghatékonyabb legyen, valamint hogy a visszaélés és kijátszás lehetősége minimálisra csökkenjen:

               —

               a kazah hatóságok minden hónap 28-ig tájékoztatják a közösségi hatóságokat az előző hónapban kiállított kiviteli engedélyekről,

               —

               a közösségi hatóságok minden hónap 28-ig tájékoztatják a kazah hatóságokat az előző hónapban kiállított behozatali engedélyekről.

         Az említett információk közlésével kapcsolatos bármely jelentős időbeli eltérés esetén bármelyik fél kérhet konzultációt, amelyet haladéktalanul el kell kezdeni.
   2.   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, valamint e megállapodás hatékony működésének biztosítása érdekében a felek megállapodnak abban, hogy megtesznek minden szükséges lépést, hogy a rendelkezések kijátszását — az átrakást, az útvonal-változtatást, a származási országra vagy helyre vonatkozó hamis nyilatkozatot, okmányok meghamisítását, a mennyiségekre vonatkozó hamis nyilatkozatot, hamis árumeghatározást vagy -besorolást vagy bármely egyéb módon megvalósuló kijátszást — megakadályozzák, felderítsék, valamint megtegyék a szükséges jogi és/vagy igazgatási intézkedést. Ennek megfelelően a felek megállapodnak, hogy létrehozzák a szükséges jogi rendelkezéseket és igazgatási eljárásokat, amelyek lehetővé teszik a hatékony intézkedést az említett kijátszás ellen, valamint magukban foglalják az érintett exportőrökkel/importőrökkel szembeni, jogilag kötelező erejű korrekciós intézkedések alkalmazását.
   3.   Amennyiben valamelyik fél úgy véli a rendelkezésre álló információ alapján, hogy e megállapodás rendelkezéseit kijátszák, kérheti, hogy konzultálhasson a másik féllel; a konzultációt haladéktalanul meg kell tartani.
   4.   A (3) bekezdésben említett konzultációk eredményének megszületéséig, ha a Közösség kéri, és amennyiben elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, Kazahsztán biztosítja, hogy az ilyen konzultációkat követően elfogadandó keretmennyiségek bármely kiigazítását végrehajtsák arra a naptári évre vonatkozóan, amelyben a (3) bekezdés szerinti konzultációk iránti kérelmet benyújtották, illetve a következő évre vonatkozóan, ha az adott naptári évre meghatározott keretmennyiség kimerült.
   5.   Amennyiben a felek a (3) bekezdésben említett konzultációk során nem tudnak kölcsönösen elfogadható megoldást találni, a Közösségnek jogában áll, hogy — ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az e szerződés hatálya alá tartozó, Kazahsztánból származó acéltermékeket e megállapodás kijátszása mellett importálták — a vonatkozó mennyiségeket érvényesítse a II. melléklet szerint meghatározott keretmennyiségekkel szemben.
   6.   Amennyiben a felek a (3) bekezdésben említett konzultációk során nem tudnak kölcsönösen elfogadható megoldást találni, a Közösségnek jogában áll, hogy — ha elegendő bizonyíték igazolja, hogy hamis nyilatkozatot állítottak ki a mennyiség, az árumegnevezés és -besorolás tekintetében — a kérdéses termékek behozatalát megtagadja.
   7.   A felek megállapodnak abban, hogy teljes mértékben együttműködnek annak érdekében, hogy megelőzzenek és hatékonyan megoldjanak minden olyan problémát, amely e megállapodás kijátszásából ered.
   5. cikk
   1.   Az I. mellékletben szereplő acéltermékeknek a Közösségbe történő importjára a II. mellékletben meghatározott keretmennyiségeket a Közösség nem osztja fel regionális részekre.
   2.   A felek együttműködnek annak megakadályozása érdekében, hogy a Közösségbe irányuló hagyományos kereskedelmi forgalomban váratlan és káros változások következzenek be. Amennyiben a hagyományos kereskedelmi forgalomban váratlan és káros változás következik be (beleértve a regionális tömörülést vagy a hagyományos szállítmányok elvesztését), a Közösségnek jogában áll, hogy konzultációt kérjen a probléma elfogadható megoldása érdekében. Az ilyen konzultációkat haladéktalanul meg kell tartani.
   3.   Kazahsztán törekszik annak biztosítására, hogy az I. mellékletben említett acéltermékeknek a Közösségbe történő exportját lehetőleg egyenletesen osszák el az év során. Amennyiben a behozatal váratlan és káros mértékben megnövekedik, a Közösségnek jogában áll, hogy konzultációt kérjen a probléma elfogadható megoldása érdekében. Az ilyen konzultációkat haladéktalanul meg kell tartani.
   4.   A (3) bekezdésben foglalt kötelezettségen túlmenően, amennyiben a kazah hatóságok által kiállított engedélyek elérték a kérdéses év keretmennyiségeinek 90 %-át, bármelyik fél kérhet konzultációt az adott év keretmennyiségeit illetően. Az ilyen konzultációkat haladéktalanul meg kell tartani. Az említett konzultációk végeredményéig a kazah hatóságok folytathatják az e megállapodásban meghatározott termékekre vonatkozó kiviteli engedélyek kiállítását, feltéve hogy nem haladják meg a II. mellékletben megállapított mennyiségeket.
   6. cikk
   1.   Amennyiben az e megállapodásban meghatározott valamely terméket olyan feltételek mellett importálják Kazahsztánból a Közösségbe, hogy az jelentős kárt okoz a hasonló termékek közösségi termelőinek, vagy jelentős károkozással fenyeget, a Közösség minden vonatkozó információt átad Kazahsztánnak, hogy mindkét fél számára elfogadható megoldást találjanak. A felek haladéktalanul megkezdik a konzultációkat.
   2.   Amennyiben az (1) bekezdésben említett konzultációkon nem jutnak megállapodásra a Közösség konzultáció iránti kérelmétől számított 30 napon belül, a Közösség folyamodhat ahhoz a joghoz, hogy védintézkedésekre vonatkozó lépéseket tegyen a PEM rendelkezései szerint.
   3.   E megállapodás rendelkezéseinek ellenére a PEM 13.6. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni.
   7. cikk
   1.   Az e megállapodás hatálya alá tartozó termékek besorolása a Közösség vám- és statisztikai nómenklatúrája (a továbbiakban:
            „

            kombinált nómenklatúra
            ”

            vagy rövidítve:
            „

            KN
            ”

            ) és annak bármely módosítása alapján történik. A kombinált nómenklatúrának az e megállapodás hatálya alá tartozó termékekre vonatkozó hatályos közösségi eljárásoknak megfelelően végrehajtott módosításai vagy az áruk besorolásával kapcsolatos határozatok nem eredményezhetik a II. mellékletben meghatározott keretmennyiségek csökkentését.
   2.   Az e megállapodás hatálya alá tartozó termékek származását a Közösségben hatályos szabályokkal összhangban kell meghatározni. E származási szabályok változásairól értesíteni kell Kazahsztánt, és a változások nem eredményezhetik a II. mellékletben meghatározott keretmennyiségek csökkentését. A fent említett termékek származásának ellenőrzésére vonatkozó eljárásokat az A. jegyzőkönyv állapítja meg.
   8. cikk
   1.   A kiviteli engedélyekkel és behozatali engedélyekkel kapcsolatos információknak a 4. cikk (1) bekezdése szerinti rendszeres cseréjének sérelme nélkül a felek megállapodnak, hogy az I. mellékletben meghatározott termékekre vonatkozó minden statisztikai adatot megfelelő időközönként kicserélik, figyelembe véve azt a legrövidebb időszakot, amely alatt az a kérdéses információ összeállítható, amely kiterjed a 3. cikk szerint kiállított kiviteli engedélyekre és behozatali engedélyekre, valamint a szóban forgó termékre vonatkozó import- és exportstatisztikákra.
   2.   Bármelyik fél kérhet konzultációkat, amennyiben a kicserélt adatok között bármely lényeges ellentmondás fedezhető fel.
   9. cikk
   1.   Az előző cikkekben a különleges körülmények esetére előírt konzultációkra vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, bármelyik fél kérelmére konzultációkat kell tartani az e megállapodás alkalmazásából eredő problémák vonatkozásában. A konzultációkra az együttműködés szellemében és a felek eltérő nézeteinek összehangolása céljából kerül sor.
   2.   Amennyiben e megállapodás előírja, hogy haladéktalanul konzultációkat kell tartani, a szerződő felek vállalják, hogy minden elérhető eszközt felhasználnak, hogy biztosítsák ennek megvalósítását.
   3.   Valamennyi egyéb konzultációra a következő rendelkezések vonatkoznak:

               —

               a konzultációk iránti kérelmekről írásban kell értesíteni a másik felet,

               —

               adott esetben a kérelmet ésszerű időn belül jelentésnek kell követnie, amely meghatározza a konzultáció okait,

               —

               a konzultációk a kérelem időpontjától számított egy hónapon belül elkezdődnek,

               —

               a konzultáció során arra törekszenek, hogy az elkezdésétől számított egy hónapon belül kölcsönösen elfogadható eredményt érjenek el, kivéve ha a felek közötti megállapodással meghosszabbítják ezt az időszakot.

         4.   A felek közötti megállapodás alapján további speciális konzultációk is tarthatók.
   10. cikk
   Mindkét fél célja elérni az acéltermékek kereskedelmének teljes liberalizációját, és elismerik továbbá, hogy az egymás közötti kereskedelem előmozdításának fontos feltétele, hogy az általuk a versennyel, az állami támogatásokkal és a környezetvédelemmel kapcsolatosan az egyes feleknél alkalmazandó rendelkezések összeegyeztethetők legyenek. E célból és Kazahsztán kérelmére a Közösség technikai segítséget nyújt Kazahsztánnak, hogy a Közösségben elfogadott és alkalmazott rendelkezésekkel összeegyeztethető jogszabályi rendelkezéseket fogadjanak el és alkalmazzanak. A segítségnyújtás módját a felek által elfogadandó projektekben kell meghatározni, egyértelműen megjelölve többek között a célkitűzéseket, eszközöket és az ütemezést.
   11. cikk
   1.   Ez a megállapodás aláírása napján lép hatályba.
            2006. december 31-ig

            marad hatályban, kivéve, ha a (3) vagy (4) bekezdése rendelkezéseivel összhangban felmondják vagy megszűntnek nyilvánítják.
   2.   Bármely fél bármikor javasolhat módosításokat e megállapodás tekintetében, amely módosítások bármely fél kérésére konzultációk tárgyát képezik.
   3.   E megállapodást bármely fél felmondhatja, feltéve hogy erről legalább hat hónappal korábban értesítést küldött. Ebben az esetben a megállapodás az értesítési időszak lejártakor szűnik meg, a II. mellékletben megállapított keretmennyiségeket pedig arányosan le kell csökkenteni a felmondás hatálybalépésének napjáig számítva, kivéve ha a felek másképp határoznak.
   4.   Abban az esetben, ha Kazahsztán a megállapodás lejárta előtt csatlakozna a WTO-hoz, a megállapodás a csatlakozás napján megszűnik.
   5.   A Közösség fenntartja a mindenkori jogot, hogy megfelelő intézkedéseket hozzon, ideértve azt az esetet is, amikor a felek nem képesek kölcsönösen kielégítő megoldást találni a következő cikkekben leírt konzultációk során, vagy ha valamelyik fél felmondja e megállapodást, az I. mellékletben említett termékek Kazahsztánból történő exportja tekintetében az autonóm kontingensek rendszerének újbóli bevezetését.
   6.   A mellékletek, a kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv és az A. jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
   12. cikk
   Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint kazah és orosz nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

      Hecho en Bruselas, el diecinueve de julio del dos mil cinco.
      V Bruselu dne devatenáctého července dva tisíce pět.
      Udfærdiget i Bruxelles den nittende juli to tusind og fem.
      Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Juli zweitausendfünf.
      Kahe tuhande viienda aasta juulikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δεκαεννέα Ιουλίου δύο χιλιάδες πέντε.
      Done at Brussels on the nineteenth day of July in the year two thousand and five.
      Fait à Bruxelles, le dix-neuf juillet deux mille cinq.
      Fatto a Bruxelles, addi' diciannove luglio duemilacinque.
      Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā jūlijā.
      Priimta du tūkstančiai penktų metų liepos devynioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év július tizenkilencedik napján.
      Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Lulju tas-sena elfejn u ħamsa.
      Gedaan te Brussel, de negentiende juli tweeduizend vijf.
      Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego lipca roku dwutysięcznego piątego.
      Feito em Bruxelas, em dezanove de Julho de dois mil e cinco.
      V Bruslju, devetnajstega julija leta dva tisoč pet.
      V Bruseli dňa devätnásteho júla dvetisícpäť.
      Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattaviisi.
      Som skedde i Bryssel den nittonde juli tjugohundrafem.

      Совершено в городе Брюсселе девятнадцатого іюля две тысячі пятого года.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Европейское сообщество

         Por el Gobierno de la República de Kazajstán
         Za vládu Republiky Kazachstán
         For regeringen for Republikken Kasakhstan
         Im Namen der Regierung der Republik Kasachstan
         Kasahstani Vabariigi valitsuse nimel
         Για την κυβέρνηση της Δημοκρατίας του Καζακστάν
         For the Government of the Republic of Kazakhstan
         Pour le gouvernement de la République du Kazakhstan
         Per il governo della Repubblica del Kazakstan
         Kazahstānas Republikas valdības vārdā
         Kazachstano Respublikos Vyriausybės vardu
         a Kazah Köztársaság Kormánya részéről
         Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Kazakastan
         Voor de regering van de Republiek Kazachstan
         W imieniu rządu Republiki Kazachstanu
         Pelo Governo da República do Cazaquistão
         Za vládu Kazašskej republiky
         Za Vlado Republike Kazahstan
         Kazakstanin tasavallan hallituksen puolesta
         På Republiken Kazakstans regerings vägnar

         За Правительство Республікі Казахстан

      (1)  HL L 196., 1999.7.28., 3. o.

   I. MELLÉKLET
   SA Síkhengerelt termékek
   SA1. Tekercsek

               7208100000

               7208250000

               7208260000

               7208270000

               7208360000

               7208370010

               7208370090

               7208380010

               7208380090

               7208390010

               7208390090

               7211140010

               7211190010

               7219110000

               7219121000

               7219129000

               7219131000

               7219139000

               7219141000

               7219149000

               7225200010

               7225301000

               7225309000

         SA2. Durvalemez

               7208400010

               7208512010

               7208512091

               7208512093

               7208512097

               7208512098

               7208519110

               7208519190

               7208519810

               7208519891

               7208519899

               7208529110

               7208529190

               7208521000

               7208529900

               7208531000

               7211130000

         SA3. Egyéb síkhengerelt termékek

               7208400090

               7208539000

               7208540000

               7208900010

               7209150000

               7209161000

               7209169000

               7209171000

               7209179000

               7209181000

               7209189100

               7209189900

               7209250000

               7209261000

               7209269000

               7209271000

               7209279000

               7209281000

               7209289000

               7209900010

               7210110010

               7210122010

               7210128010

               7210200010

               7210300010

               7210410010

               7210490010

               7210500010

               7210610010

               7210690010

               7210701010

               7210708010

               7210903010

               7210904010

               7210908091

               7211140090

               7211190090

               7211232010

               7211233010

               7211233091

               7211238010

               7211238091

               7211290010

               7211900011

               7212101000

               7212109011

               7212200011

               7212300011

               7212402010

               7212402091

               7212408011

               7212502011

               7212503011

               7212504011

               7212506111

               7212506911

               7212509013

               7212600011

               7212600091

               7219211000

               7219219000

               7219221000

               7219229000

               7219230000

               7219240000

               7219310000

               7219321000

               7219329000

               7219331000

               7219339000

               7219341000

               7219349000

               7219351000

               7219359000

               7225401290

               7225409000

         II. MELLÉKLET
   MENNYISÉGI KORLÁTOZÁSOK

               (tonna)

               Termékek

               2005

               2006

               SA. Síkhengerelt termékek

               SA1. Tekercsek

               85 000

               87 125

               SA2. Durvalemez

               0

               0

               SA3. Egyéb síkhengerelt termékek

               115 000

               117 875

         KÖLCSÖNÖSEN ELFOGADOTT JEGYZŐKÖNYV
   E megállapodás értelmében a felek megállapodnak abban, hogy:

               —

               a 4. cikk (1) bekezdésében előírt, a kiviteli engedélyekre és behozatali engedélyekre vonatkozó információcsere során a felek a Közösségen mint egészen kívül a tagállamoknak is megküldik az információkat,

               —

               az 5. cikk (2) bekezdésében előírt konzultációk elfogadható végeredményéig a Közösség kérésére Kazahsztán olyan módon működik együtt, hogy nem állít ki további kiviteli engedélyeket, amelyek tovább súlyosbítanák a hagyományos kereskedelmi forgalomban bekövetkezett váratlan és káros változásokból származó problémákat, valamint

               —

               Kazahsztán kellő mértékben figyelembe veszi a Közösségen belüli kis regionális piacok érzékeny jellegét mind a hagyományos ellátási szükségleteik, mind a regionális tömörülések megakadályozása tekintetében.

         A. JEGYZŐKÖNYV
   I. CÍM
   BESOROLÁS
   1. cikk
   1.   A Közösség illetékes hatóságai vállalják, hogy a kombinált nómenklatúrának (KN) a megállapodás hatálya alá tartozó termékeket érintő változásairól a Közösségben történő hatálybalépésük napja előtt értesítik Kazahsztánt.
   2.   A Közösség illetékes hatóságai vállalják, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó termékek besorolásával kapcsolatos határozatokról legkésőbb az elfogadásuktól számított egy hónapon belül értesítik a kazah hatóságokat.
   Az árumegnevezések a következőket tartalmazzák:

               a)

               az érintett termékek leírása;

               b)

               a vonatkozó KN-kódok;

               c)

               a határozatot kiváltó okok.

         3.   Amennyiben a besorolásra vonatkozó határozat az e megállapodás hatálya alá tartozó bármely termék szokásos besorolásának megváltozását eredményezi, a Közösség illetékes hatóságai a közösségi közlemény napjától számított 30 napos értesítési időt biztosítanak a határozat hatálybalépése előtt. A határozat hatálybalépése előtt szállított termékekre a korábbi besorolási gyakorlat vonatkozik, amennyiben az adott árukat az említett naptól számított 60 napon belül a Közösségbe történő behozatal céljából bemutatják.
   4.   Amennyiben a Közösség besorolásra vonatkozó, a megállapodás hatálya alá tartozó bármely termék szokásos besorolásának megváltozását eredményező határozata olyan termékkategóriát érint, amelyre keretmennyiséget állapítottak meg, a felek megegyeznek, hogy konzultációkat kezdenek a megállapodás 9. cikkének (3) bekezdésében előírt eljárásoknak megfelelően a megállapodás 7. cikkének (1) bekezdésében foglalt kötelezettség betartása céljából.
   5.   Amennyiben a kazah és a közösségi hatóságok a Közösség területére történő belépéskor eltérő véleményen vannak a megállapodás hatálya alá tartozó termékek besorolása tekintetében, az érintett termékek 9. cikk szerinti végleges besorolására vonatkozó megegyezésre irányuló konzultációk lebonyolításáig a besoroláshoz átmenetileg a Közösség javaslatait kell alapul venni.
   II. CÍM
   SZÁRMAZÁS
   2. cikk
   1.   A Közösségbe történő kivitelre vonatkozó közösségi rendeletek szerint a Kazahsztánból származó termékeket a megállapodással létrehozott szabályozásnak megfelelően az e jegyzőkönyvhöz mellékelt mintával megegyező, a kazah származást igazoló okmánynak kell kísérnie.
   2.   A származási bizonyítványon szerepelnie kell a kazah jogszabályok által felhatalmazott kazah szervek arra vonatkozó igazolásának, hogy az adott termék Kazahsztánból származónak tekinthető-e.
   3. cikk
   A származási bizonyítványt kizárólag az exportőr, illetve — az exportőr felelősségére — meghatalmazott képviselője által írásban benyújtott kérelem alapján állítják ki. A kazah jogszabályok által erre felhatalmazott kazah szervek biztosítják, hogy a származási bizonyítványt megfelelően töltötték ki; e célból bármilyen szükséges igazoló okmányt bekérhetnek, vagy elvégezhetik az általuk szükségesnek tartott ellenőrzéseket.
   4. cikk
   A származási bizonyítványon szereplő nyilatkozatok és a vámhivatalhoz a termékekkel kapcsolatos behozatali vámalakiságok elvégzése céljából benyújtott okmányokon szereplő nyilatkozatok közötti kisebb ellentmondások felfedezése nem támaszt kétségeket eleve a bizonyítványon szereplő nyilatkozat vonatkozásában.
   III. CÍM
   A KERETMENNYISÉGEK ALÁ TARTOZÓ TERMÉKEKRE VONATKOZÓ KÉTSZERES ELLENŐRZÉSI RENDSZER
   I. SZAKASZ
   Exportálás
   5. cikk
   A megfelelő kazah állami hatóságok a megállapodás II. mellékletében meghatározott keretmennyiségeken belül kiviteli engedélyt állítanak ki a megállapodás hatálya alá tartozó acéltermékek Kazahsztánból származó valamennyi szállítmányához.
   6. cikk
   1.   A kiviteli engedély megegyezik az e jegyzőkönyvhöz mellékelt mintával, és export esetén a Közösség teljes vámterületén felhasználható.
   2.   Minden kiviteli engedélynek igazolnia kell többek között, hogy a kérdéses termék mennyiségét beszámították az adott termékre a megállapodás II. mellékletében meghatározott keretmennyiségbe.
   7. cikk
   A Közösség illetékes hatóságait haladéktalanul értesíteni kell a már kiállított kiviteli engedélyek visszavonásáról vagy módosításáról.
   8. cikk
   1.   Az export mennyiségét az áruszállítás évére vonatkozóan megállapított keretmennyiségbe számítják be, még akkor is, ha a kiviteli engedély kiállítására a szállítást követően került sor.
   2.   Az (1) bekezdés alkalmazásában az áruszállítás az exportáló szállítóeszközre történő berakodás napján tekinthető megtörténtnek.
   9. cikk
   A 11. cikk alkalmazásában a kiviteli engedélyt legkésőbb a benne feltüntetett áruk elszállítását követő év március 31-ig kell bemutatni.
   II. SZAKASZ
   Importálás
   10. cikk
   A keretmennyiségek hatálya alá tartozó acéltermékeknek a Közösségben történő szabad forgalomba bocsátása behozatali engedély bemutatásához kötött.
   11. cikk
   1.   A Közösség illetékes hatóságai a 10. cikkben említett behozatali engedélyeket a vonatkozó kiviteli engedély eredeti példányának az importőr által történő bemutatásától számított tíz munkanapon belül állítják ki.
   2.   A behozatali engedélyek a kiállításuk napjától számított négy hónapig használhatók fel a Közösség vámterületére történő importáláshoz.
   3.   A Közösség illetékes hatóságai érvénytelenítik a már kiállított behozatali engedélyt, ha a vonatkozó kiviteli engedély visszavonásra sor került. Amennyiben azonban a Közösség illetékes hatóságait csak azt követően értesítették a kiviteli engedély visszavonásáról vagy érvénytelenítéséről, hogy a termékeket a Közösségben szabad forgalomba bocsátották, az adott mennyiségeket be kell számítani a termékre vonatkozóan megállapított keretmennyiségbe.
   12. cikk
   Amennyiben a Közösség illetékes hatóságai megállapítják, hogy az illetékes kazah hatóságok által kiállított kiviteli engedélyben szereplő összmennyiség meghaladja a megállapodás II. mellékletében a termékekre vonatkozóan meghatározott keretmennyiséget, a Közösség hatóságai felfüggesztik a behozatali engedélyek további kiállítását az adott keretmennyiség hatálya alá tartozó termékek vonatkozásában. Ez esetben a Közösség illetékes hatóságai haladéktalanul tájékoztatják a kazah hatóságokat, és a megállapodás 9. cikkének (2) bekezdése alapján azonnali konzultációkat kell kezdeni.
   IV. CÍM
   A KIVITELI ENGEDÉLYEK ÉS SZÁRMAZÁSI BIZONYÍTVÁNYOK FORMANYOMTATVÁNYA ÉS BENYÚJTÁSA, VALAMINT A KÖZÖSSÉGBE TÖRTÉNŐ KIVITELRE VONATKOZÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
   13. cikk
   1.   A kiviteli engedélynek és a származási bizonyítványnak lehetnek további példányai, amelyeket ennek megfelelően jelölni kell. Ezeket angolul kell kitölteni. Kézírás esetén a nyomtatványokat tintával és nyomtatott nagybetűvel kell kitölteni.
   Az okmányok mérete 210 × 297 mm. A felhasznált papírnak fehér írópapírnak kell lennie a meghatározott méretben, mechanikai rostanyag nélkül, és tömege négyzetméterenként nem lehet kevesebb 25 grammnál. Amennyiben az okmánynak több példánya van, csak az elsőt, az eredetit kell guilloche-mintás háttérrel nyomtatni. Ezt a példányt egyértelműen meg kell jelölni „eredeti” felirattal, míg a többi példányt „másolat” felirattal. A Közösség illetékes hatóságai kizárólag az eredeti példányt fogadják el érvényesnek a Közösségbe történő export céljából, a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően.
   2.   Minden okmányt az azonosításra szolgáló szabvány sorozatszámmal kell ellátni, amely lehet nyomtatott is.
   E sorozatszám a következő elemekből áll:

               —

               két betű jelöli az exportáló országot a következőképpen:

                           KZ

                           =

                           Kazahsztán,

               —

               két betű jelöli a tervezett vámkezelés szerinti tagállamot a következők szerint:

                           BE

                           =

                           Belgium

                           CZ

                           =

                           Cseh Köztársaság

                           DK

                           =

                           Dánia

                           DE

                           =

                           Németország

                           EE

                           =

                           Észtország

                           EL

                           =

                           Görögország

                           ES

                           =

                           Spanyolország

                           FR

                           =

                           Franciaország

                           IE

                           =

                           Írország

                           IT

                           =

                           Olaszország

                           CY

                           =

                           Ciprus

                           LV

                           =

                           Lettország

                           LT

                           =

                           Litvánia

                           LU

                           =

                           Luxemburg

                           HU

                           =

                           Magyarország

                           MT

                           =

                           Málta

                           NL

                           =

                           Hollandia

                           AT

                           =

                           Ausztria

                           PL

                           =

                           Lengyelország

                           PT

                           =

                           Portugália

                           SI

                           =

                           Szlovénia

                           SK

                           =

                           Szlovákia

                           FI

                           =

                           Finnország

                           SE

                           =

                           Svédország

                           GB

                           =

                           Egyesült Királyság,

               —

               egyjegyű szám jelöli az adott évet az évszám utolsó számjegyének megfelelően, pl. az „5” a 2005. évet jelöli,

               —

               01 és 99 közötti kétjegyű szám jelöli az exportáló ország érintett kiállító hivatalát,

               —

               00001 és 99999 közötti folytonos ötjegyű számot kap a tervezett vámkezelés helye szerinti tagállam.

         14. cikk
   A kiviteli engedély és a származási bizonyítvány kiállítható azoknak a termékeknek a szállítását követően is, amelyekre vonatkozik. Ilyen esetben szerepelnie kell rajtuk az „utólag kiállítva” bejegyzésnek.
   15. cikk
   1.   A kiviteli engedély vagy származási bizonyítvány ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén az exportőr kérelmet nyújthat be az engedélyek kiállítására illetékes kazah állami hatóságokhoz vagy a származási bizonyítványok kiállítására a kazah jogszabályok alapján felhatalmazott kazah szervekhez, hogy a birtokában lévő kiviteli okmányok alapján állítsanak ki másodpéldányt. A bizonyítványok vagy engedélyek így kiállított másodpéldányán szerepelnie kell a „másodlat” bejegyzésnek.
   2.   A másodlaton fel kell tüntetni az eredeti kiviteli engedély vagy a származási bizonyítvány kiállításának dátumát.
   V. CÍM
   IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
   16. cikk
   A felek szorosan együttműködnek az e jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtásában. E célból mindkét fél elősegíti a kapcsolattartást és véleménycserét, beleértve a technikai kérdéseket is.
   17. cikk
   E jegyzőkönyv megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a felek kölcsönös segítséget ajánlanak fel a kiállított kiviteli engedélyek és származási bizonyítványok, illetve az e jegyzőkönyv értelmében tett nyilatkozatok hitelességének és pontosságának ellenőrzéséhez.
   18. cikk
   Kazahsztán megküldi a Közösségnek (az Európai Bizottságnak) azon illetékes kazah hatóságok nevét és címét, amelyek felhatalmazással rendelkeznek a kiviteli engedélyek és származási bizonyítványok kiállítására és ellenőrzésére, valamint az általuk használt bélyegzők és aláírások mintáját. Kazahsztán az említett információkkal kapcsolatos változásokról is értesíti a Közösséget (az Európai Bizottságot).
   19. cikk
   1.   A származási bizonyítványok vagy kiviteli engedélyek utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen végzik el, illetőleg akkor, ha a Közösség illetékes hatóságainak bármikor alapos oka van kételkedni a bizonyítvány vagy az engedély valódiságában, illetve a kérdéses termék tényleges származására vonatkozó információ helyességében.
   2.   Ilyen esetekben a Közösség illetékes hatóságai visszaküldik a származási bizonyítványt vagy a kiviteli engedélyt, illetve ezek másolatát az illetékes kazah hatóságoknak, szükség szerint megadva a formai vagy lényegi okokat, amelyek igazolják a vizsgálat szükségességét. Amennyiben nyújtottak be számlát, azt vagy annak másolatát csatolni kell a bizonyítványhoz vagy az engedélyhez, illetve azok másolatához. A hatóságok azokat az információkat is továbbítják, amelyek arra utalnak, hogy az említett bizonyítványon vagy igazoláson megadott adatok helytelenek.
   3.   Az (1) bekezdés rendelkezéseit a 2. cikkben meghatározott származási bizonyítványok utólagos ellenőrzésére is alkalmazni kell.
   4.   Az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően elvégzett utólagos ellenőrzések eredményeit legkésőbb három hónapon belül közlik a Közösség illetékes hatóságaival. A közölt információnak tartalmaznia kell, hogy a vitatott bizonyítvány, engedély vagy nyilatkozat a ténylegesen exportált termékekre vonatkozik-e, valamint hogy e termékek a megállapodással létrehozott szabályozás szerint exportálhatók-e. A Közösség kérelmére megadott információ tartalmazza továbbá a tények, és különösen az áruk tényleges származásának pontos megállapításához szükséges valamennyi irat másolatát.
   Amennyiben az említett ellenőrzések rendszeres szabálytalanságokat tárnak fel a származási bizonyítványok használatában, a Közösség a kérdéses termékek behozatalát a 2. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek rendelheti alá.
   5.   A megfelelő kazah hatóságok a származási bizonyítványok utólagos ellenőrzése céljából a bizonyítványok másolatát, valamint a vonatkozó kiviteli okmányokat legalább egy évig megtartják a megállapodás lejártát követően.
   6.   Az e cikkben meghatározott szúrópróbaszerű ellenőrzési eljárás alkalmazása nem akadályozhatja az adott termékek szabad forgalomba bocsátását.
   20. cikk
   1.   Amennyiben a 19. cikkben említett ellenőrzési eljárás vagy az illetékes közösségi vagy kazah hatóságok rendelkezésére álló információ a megállapodás rendelkezéseinek kijátszására vagy megszegésére utal, illetve úgy tűnik, hogy arra utal, a felek szorosan és a kellő sürgősséggel együttműködnek a rendelkezések kijátszásának vagy megszegésének megakadályozása érdekében.
   2.   E célból a megfelelő kazah hatóságok saját kezdeményezésükre vagy a Közösség kérelmére elvégzik vagy elvégeztetik a szükséges vizsgálatokat azokkal az eljárásokkal kapcsolatban, amelyek e jegyzőkönyv rendelkezéseinek kijátszásához vagy megszegéséhez járulnak hozzá, vagy amelyek a Közösség számára ilyennek tűnnek. Kazahsztán közli az említett vizsgálatok eredményét a Közösséggel, beleértve bármilyen más vonatkozó információt, amely lehetővé teszi a rendelkezések kijátszása és megszegése okának, többek között az áruk tényleges származásának megállapítását.
   3.   A felek közötti megállapodás alapján a Közösség által kijelölt tisztviselők jelen lehetnek a (2) bekezdésben említett vizsgálatoknál.
   4.   Az (1) bekezdésben említett együttműködés során az illetékes közösségi és kazah hatóságok kicserélik azokat az információkat, amelyeket bármelyik fél a megállapodás rendelkezései kijátszásának és megszegésének megakadályozásában felhasználhatónak tart. Ezen információcserék a megállapodás hatálya alá tartozó termékfajták Kazahsztán és harmadik országok közötti kereskedelmére vonatkozó információkat is érintenek, különösen amennyiben a Közösségnek alapos oka van feltételezni, hogy az adott termékeket átszállíthatják Kazahsztán területén a Közösségbe történő behozatalt megelőzően. Az említett információk a Közösség kérelmére adott esetben tartalmazhatják az összes vonatkozó irat másolatát.
   5.   Amennyiben elegendő bizonyíték igazolja, hogy e jegyzőkönyv rendelkezéseit kijátszották vagy megszegték, Kazahsztán és a Közösség illetékes hatóságai megállapodhatnak, hogy megteszik azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek a rendelkezések újbóli kijátszásának vagy megszegésének megakadályozásához.


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1476 határozata (2016. április 28.) az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/147

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1476 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2015)377 – C8-0204/2015) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 55., 99., 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0111/2016),

               1.

               mentesítést ad az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkára számára az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, az Európai Ombudsmannak, az Európai Adatvédelmi Biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, továbbá hogy gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 51., 2014.2.20.

      (2)  HL C 377., 2015.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 373., 2015.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 377., 2015.11.13., 146. o.

      (5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.