title: A Tanács (EU) 2016/1098 határozata (2016. július 4.) az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálata tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

text:
               7.7.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 182/39

         A TANÁCS (EU) 2016/1098 HATÁROZATA
   (2016. július 4.)
   az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálata tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásra (1),
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) 100. cikke kimondja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa – az AKCS–EU Fejlesztésfinanszírozási Együttműködési Bizottság ajánlása alapján – átdolgozhatja, felülvizsgálhatja és/vagy módosíthatja a megállapodás Ia., Ib., II., III., IV. és VI. mellékletét.

               (2)

               Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa hatásköreit átruházhatja az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára.

               (3)

               Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Kenyában, Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a Vállalkozásfejlesztési Központ (a továbbiakban: CDE) rendezett bezárásáról és az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításáról, valamint arról, hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok – így az említett III. melléklet módosításának – elfogadása céljából.

               (4)

               Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletét módosítani kell a CDE kizárólag felszámolási célú fennállását biztosító új jogi keret meghatározása érdekében.

               (5)

               Ezért az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálata tekintetében az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálata tekintetében az Unió által képviselendő álláspontnak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának az e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.
   (2)   A határozattervezet kisebb technikai jellegű módosításairól az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.
   2. cikk
   Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának határozatát annak elfogadását követően az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. július 4-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. LAJČÁK

      (1)  A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.), a Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

      TERVEZET
      AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK 2016/… HATÁROZATA
      (…)
      az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról
      AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,
      tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásra (1) (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 100. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 100. cikke kimondja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa – az AKCS–EU Fejlesztésfinanszírozási Együttműködési Bizottság ajánlása alapján – átdolgozhatja, felülvizsgálhatja és/vagy módosíthatja a megállapodás Ia., Ib., II., III., IV. és VI. mellékletét.

                  (2)

                  Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa hatásköreit átruházhatja az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára.

                  (3)

                  Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének 2. cikke a Vállalkozásfejlesztési Központra (a továbbiakban: CDE) vonatkozik. Az említett III. melléklet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint a CDE felügyeleti hatósága az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága, amelynek feladata többek között az, hogy meghatározza a CDE eljárási szabályzatát (2) (a továbbiakban: CDE alapszabálya), amelyet az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 8/2005 határozatával fogadott el. A III. melléklet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a CDE igazgatótanácsának felelősségi körébe tartozik többek között a CDE pénzügyi szabályzatának és személyzeti szabályzatának az elfogadása.

                  (4)

                  A CDE alapszabályának 1. cikke meghatározza a CDE jogi személyiségének elvét.

                  (5)

                  A CDE alapszabályának 9. és 10. cikke meghatározza a CDE igazgatótanácsának megbízatását és összetételét.

                  (6)

                  Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Kenyában, Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a CDE rendezett bezárásáról és az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításáról, valamint arról, hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok – így az említett III. melléklet módosításának – elfogadása céljából.

                  (7)

                  A CDE lehető legjobb feltételekkel történő bezárásának biztosítása érdekében az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának említett együttes nyilatkozata létrehozta az AKCS–EU közös munkacsoportot.

                  (8)

                  Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága a 4/2014 határozatával (3) felhatalmazta a CDE igazgatótanácsát, hogy hozza meg a CDE bezárásának előkészítéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést. A CDE igazgatótanácsa ezt követően egy vagyonfelügyelővel 2016. december 31-ig tartó szerződést írt alá.

                  (9)

                  A 4/2014 határozat 2. cikkének (3) bekezdésének megfelelően a bezárási terv 2016. december 31-ét irányozza elő a végelszámolás befejezésének határidejeként (a továbbiakban: bezárási szakasz). Miután a CDE igazgatótanácsa 2015. június 29–30-án jóváhagyta a végleges bezárási tervet, a CDE a bezárási szakaszába lépett.

                  (10)

                  A bezárási szakaszt a tervek szerint az úgynevezett passzív szakasz követi, amelyben a CDE kizárólag felszámolási célból áll fenn. A passzív szakasz, amely egy vagyonfelügyelő irányítása alatt áll majd, többek között olyan igazgatási feladatokat foglalhat magában, mint a CDE irattárának megőrzése, az igazgatási formaságokra való válaszadás vagy a bezárási szakasz során nem rendezett fennmaradó peres ügyek kezelése. A passzív szakasznak a bezárási szakaszt követő napon, azaz 2017. január 1-jén kell megkezdődnie. A passzív szakasz rendes esetben négy év elteltével vagy akkor ér véget, amikor a CDE valamennyi kötelezettségét rendezte és valamennyi eszközét értékesítette, a két időpont közül a korábbit alkalmazva.

                  (11)

                  A CDE számláit a CDE-nek az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága 5/2004 határozatával (4) elfogadott pénzügyi szabályzata 26. cikkének (1) bekezdése szerint a CDE pénzügyi kimutatásainak elkészítése érdekében a pénzügyi év végén kell lezárni. A jogszabályban előírt 2016. évi könyvvizsgálatot, amely a bezárási szakaszhoz kapcsolódik, ezért legkésőbb 2017. június 30-ig be kell fejezni.

                  (12)

                  Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításai a CDE-re való hivatkozások törlését érinti. A CDE új jogi keretét a passzív szakasz kezdetétől, azaz 2017. január 1-jétől ez a határozat képezi.

                  (13)

                  Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (1) bekezdése alapján a megállapodás 2020-ban hatályát veszti. A CDE működésére vonatkozó, a passzív szakaszban alkalmazandó irányítási szerkezeteket ezért meg kell határozni a 2020. február 29-ét követő időszakra is,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A CDE tevékenységeinek 2016. december 31-jével történő beszüntetésének figyelembevétele érdekében az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A III. melléklet címének helyébe a következő cím lép:
                  „Intézményi támogatás”.

                  2.

                  Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „Az együttműködés támogatja az intézményi mechanizmust a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés előmozdítása érdekében. Ebben az összefüggésben az együttműködés célja segíteni a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja (CTA) szerepének erősítését és fokozását az AKCS intézményi kapacitásának fejlesztésében – különös tekintettel az információkezelésre – annak érdekében, hogy a mezőgazdaság termelékenységének fokozása, a kereskedelmi alapokra helyezés, az élelmezésbiztonság és a vidékfejlesztés céljából javuljon a technológiákhoz való hozzáférés.”.

                  3.

                  A 2. cikket el kell hagyni.

                  4.

                  A 3. cikk számozása 2. cikkre változik.

            2. cikk
      (1)   A bezárási szakasz vége – azaz 2016. december 31. – előtt az Európai Bizottságnak vagyonfelügyelőt kell szerződtetnie a passzív szakasz végrehajtásának biztosítására 2017. január 1-től kezdődően egy négyéves időtartamra vagy addig az időpontig, amikor a CDE rendezi valamennyi kötelezettségét és értékesíti valamennyi eszközét, a két időpont közül a korábbit alkalmazva.
      (2)   A vagyonfelügyelő felel a passzív szakasz végrehajtásáért. A passzív szakasz végrehajtásában tett előrelépésről a vagyonfelügyelőnek éves jelentéseket kell benyújtania az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához.
      3. cikk
      (1)   A CDE alapszabálya, a CDE pénzügyi szabályzata és a CDE személyzeti szabályzata a bezárási szakasz végéig marad hatályban.
      2017. január 1-jétől ez a határozat képezi a CDE új jogi keretét.
      (2)   2017. január 1-jétől a CDE-nek az alapszabálya 1. cikkében meghatározott jogi személyisége kizárólag a CDE felszámolása céljából marad fenn.
      (3)   A CDE igazgatótanácsa a CDE alapszabályának 9. és 10. cikkében meghatározottak szerint a passzív szakaszban is fennmarad mindaddig, amíg az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága a 4/2014 határozat 4. cikke alapján határozatot nem hoz a mentesítésre vonatkozó javaslatról.
      A CDE igazgatótanácsának feladata a passzív szakasztól kezdve a bezárásról szóló jelentés jóváhagyására, a bezárási szakaszhoz kapcsolódó számlák elfogadására és a mentesítésre vonatkozó javaslatnak határozathozatal céljából az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához való benyújtására korlátozódik. Az igazgatótanács 2017. január 1-jétől legfeljebb évente egyszer ülésezhet. Ez nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a CDE igazgatótanácsa írásbeli eljárás keretében határozatokat hozzon.
      Amennyiben az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága másképp nem határoz, a mentesítés a mentesítésre vonatkozó javaslat benyújtásától számított három hónapon belül vagy – amennyiben utóbbi időpont a korábbi – 2017. december 31-én jóváhagyottnak tekintendő.
      (4)   A passzív szakaszhoz kapcsolódó költségeket a 11. Európai Fejlesztési Alapból kell finanszírozni.
      (5)   A CDE harmadik felekkel szembeni jogosultságaira, valamint harmadik felek CDE-vel szembeni jogosultságaira egy, 2017. január 1-jétől kezdődő hároméves elévülési időszak vonatkozik.
      4. cikk
      Az AKCS–EU közös munkacsoportnak a CDE bezárásával kapcsolatos megbízatása, amelyet az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 2014. június 19–20-i együttes nyilatkozata hozott létre, az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának a 4/2014 határozat 4. cikke szerinti, a mentesítési javaslatról hozott határozatával ér véget.
      5. cikk
      Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba az 1. cikk kivételével, amely 2017. január 1-jén lép hatályba.

         Kelt …,

               az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nevében

               az elnök

         (1)  A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.), a Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

         (2)  Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 8/2005 határozata (2005. július 20.) a Vállalkozásfejlesztési Központ alapszabályáról és eljárási szabályzatáról (HL L 66., 2006.3.8., 16. o.).

         (3)  Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 4/2014 határozata (2014. október 23.) a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) igazgatótanácsának adandó megbízatásról (HL L 330., 2014.11.15., 61. o.).

         (4)  Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának az 5/2004 határozata (2004. december 17.) a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról (HL L 70., 2006.3.9., 52. o.).


title: 2009/783/EK: A Bizottság határozata ( 2009. október 22. ) a 2007/602/EK határozattal felállított, a közegészségügy és a fogyasztóvédelem területén működő, az érdekelt felekkel folytatott párbeszéddel foglalkozó csoport tagjainak kinevezéséről

text:
               24.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 279/6

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. október 22.)
   a 2007/602/EK határozattal felállított, a közegészségügy és a fogyasztóvédelem területén működő, az érdekelt felekkel folytatott párbeszéddel foglalkozó csoport tagjainak kinevezéséről
   (2009/783/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a közegészségügy és a fogyasztóvédelem területén működő, az érdekelt felekkel folytatott párbeszéddel foglalkozó csoport felállításáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/602/EK bizottsági határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2007/602/EK határozat 2007. október 10-ével a közegészségügy és a fogyasztóvédelem területén működő, az érdekelt felekkel folytatott párbeszéddel foglalkozó csoportot hozott létre, amely tanácsokkal látja el a Bizottságot a konzultációs folyamatokat érintő bevált gyakorlatokkal kapcsolatban, illetve elősegíti annak elérését, hogy az említett területeken az érdekelt feleket mozgósító folyamatok jobban igazodjanak az érdekelt felek igényeihez.

               (2)

               A Bizottság a 2007/793/EK határozatban (2) a közegészségügy és a fogyasztóvédelem területén működő, az érdekelt felekkel folytatott párbeszéddel foglalkozó csoport tagjait anélkül nevezte ki 2007. november 29-i hatállyal, hogy meghatározta volna az egyes tagok hivatali idejét. Meg kell tehát határozni a 2007/602/EK határozat 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban, hogy mely tagokat nevezik ki négyéves, mely tagokat pedig kétéves hivatali időre.

               (3)

               A csoport bizonyos tagjai megerősítették szándékukat, hogy 2009 novemberének végétől nem kívánnak részt venni a csoport munkájában. Annak érdekében, hogy a csoport tevékenységének folyamatossága biztosítva legyen, a megmaradó tagok hivatali idejét négy évben kell rögzíteni.

               (4)

               A 2007/602/EK határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a csoport tagjait a Bizottság nevezi ki olyan szakértők közül, akik a határozat 2. cikke (2) bekezdésében említett területeken szakértelemmel rendelkeznek, és akik jelentkeztek a szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívásra.

               (5)

               2009. május 11-én szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívást tettek közzé, mely 2009. június 16-án zárult le. A felhívásra 56 pályázat érkezett.

               (6)

               A szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívásra jelentkező pályázók közül tíz szakértőt választottak ki. Mindannyian kiegyensúlyozott tapasztalattal rendelkeznek az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság különféle szakpolitikai területei által érintett érdekelt felek ágazatait illetően. A kinevezéseknél a legfontosabb szempont a lehető legnagyobb szakértelem, a megfelelő szakmai ismeretek széles köre és ezzel összhangban a Közösség lehető legszélesebb földrajzi képviselete, illetve a nemek közötti egyenlőség,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2007/602/EK határozat 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság négy évben határozza meg az érdekelt felekkel folytatott párbeszéddel foglalkozó csoport következő tagjainak hivatali idejét, mely 2007. november 29-től2011. november 29-ig tart:

               BAX Willemien

               BERTELETTI KEMP Florence

               CZIMBALMOS Ágnes

               DI PUPPO Roshan

               GALLANI Barbara

               GOUVEIA Rodrigo

               KETTLITZ Beate

               ROSS Melody

               SHEPPARD Philip

               TIDDENS-ENGWIRDA Lisette

         2. cikk
   A Bizottság az érdekelt felekkel folytatott párbeszéddel foglalkozó csoport új tagjainak a következő jelölteket nevezi ki teljes, négyéves hivatali időre:

               CEPONYTE Zita

               GRUNER Bernd

               HERVE Maryse

               KOSINSKA Monika

               KUTIN Breda

               LOGSTRUP Susanne

               RODRIGUEZ Nathalie

               VAN TICHELEN Sonja

               VINCENTEN Joanne

               VON ESSEN Garlich

         3. cikk
   Ez a határozat 2009. november 2-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. október 22-én.

            a Bizottság részéről

         Meglena KUNEVA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 234., 2007.9.6., 13. o.

      (2)  HL L 320., 2007.12.6., 33. o.


title: Az Európai Rendszerkockázati Testület határozata ( 2011. június 3. ) az Európai Rendszerkockázati Testület dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (ERKT/2011/5)

text:
               16.6.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 176/3

         AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET HATÁROZATA
   (2011. június 3.)
   az Európai Rendszerkockázati Testület dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről
   (ERKT/2011/5)
   2011/C 176/03
   AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,
   tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére, 8. cikke (3) bekezdésére és 16. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról szóló, 2010. november 17-i 1096/2010/EU rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére és 7. cikkére,
   tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület igazgatótanácsának az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának létrehozásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 határozatára (3) és különösen annak 5. cikke (5) bekezdésére, 10. cikek (5) bekezdésére, 12. cikke (5) bekezdésére és 13. cikke (10) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Központi Bank dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2004. március 4-i EKB/2004/3 határozatra (4),
   mivel gyakorlati szabályokat kell elfogadni az EKB/2004/3 határozatnak az Európai Rendszerkockázati Testület („ERKT”) dokumentumaira való alkalmazása tekintetében. E szabályoknak a következőkre kell kitérniük: i. az ERKT eljárásai, tevékenységei és vitái, illetve figyelmeztetései és ajánlásai eredményességének és bizalmas jellegének megőrzése, ii. az ERKT igazgatótanácsában képviselt felekhez intézett, ERKT-dokumentumok iránti kérelmek elintézési eljárásának meghatározása, és iii. a helyes igazgatási gyakorlathoz igazított, kétlépcsős eljárás biztosítása,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Cél
   Ez a határozat az EKB/2004/3 határozatnak az ERKT dokumentumaira való alkalmazása gyakorlati szabályait határozza meg. Az Európai Központi Bank („EKB”) dokumentumaihoz való hozzáférés EKB általi biztosítására az EKB/2004/3 határozatban meghatározott szabályokat értelemszerűen, az e határozatban szereplő kiigazításokkal kell alkalmazni az ERKT-dokumentumokhoz való hozzáférés ERKT általi biztosítása tekintetében.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   a)   „dokumentum” és „ERKT-dokumentum”: az adathordozótól (papír, elektronikus forma vagy hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) függetlenül, az ERKT által készített vagy az ERKT-nál tartott és annak politikáival, tevékenységeivel és döntéshozatalával kapcsolatos adattartalom;
   b)   „harmadik személy”: bármely természetes vagy jogi személy, illetve az ERKT-n kívüli szervezet;
   c)   „ERKT-tag”: harmadik személynek minősülő olyan intézmény vagy szervezet, amely az 1092/2010/EU rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint az ERKT igazgatótanácsának tagságát alkotja.
   3. cikk
   Kivételek
   (1)   Az ERKT-dokumentumokhoz való hozzáférés alóli kivételeket illetően az EKB/2004/3 határozat 4. cikkében meghatározott szabályok érvényesülnek, az e cikkben meghatározott kiigazításokkal.
   (2)   Az ERKT megtagadja az ERKT-dokumentumokhoz való hozzáférést az EKB/2004/3 határozat 4. cikkében meghatározott okok esetében, és különösen akkor, ha a közzététel a közérdekbe ütközne az ERKT eljárásai, tevékenységei, tárgyalásai, figyelmeztetései vagy ajánlásai bizalmas jellege vagy eredményessége tekintetében.
   (3)   A harmadik személyek dokumentumait illetően az ERKT köteles az érintett harmadik személlyel egyeztetni annak megállapítása érdekében, hogy valamely kivétel alkalmazható-e, kivéve ha egyértelmű, hogy a dokumentum nyilvánosságra hozható vagy nem. Az ERKT az érintett ERKT-taghoz továbbíthatja az adott tag által készített dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket.
   (4)   Az ERKT Igazgatótanácsa látja el az EKB/2004/3 határozat 4. cikke (6) bekezdése által az EKB Kormányzótanácsára ruházott feladatokat.
   4. cikk
   Az ERKT-tagok birtokában lévő dokumentumok
   Az ERKT-tag birtokában lévő, az ERKT által készített dokumentumokat az ERKT-tag csak az ERKT igazgatótanácsával való előzetes konzultáció alapján teheti közzé, kivéve ha egyértelmű, hogy a dokumentum nyilvánosságra hozható vagy nem. Az ERKT-tag ehelyett a kérelmet felterjesztheti az ERKT igazgatótanácsához.
   5. cikk
   A kérelmek elbírálása
   (1)   Az ERKT az ERKT-dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket az EKB/2004/3 határozat 6–8. cikkének megfelelően dolgozza fel, az e cikkben meghatározott kiigazítások figyelembevételével.
   (2)   Az ERKT-dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket és megerősítő kérelmeket az ERKT titkárságához kell címezni (5).
   (3)   Az ERKT titkársága látja el az EKB/2004/3 határozat 7. cikkének (1) bekezdésében az EKB titkárságáért és nyelvi szolgálataiért felelős főigazgatóra ruházott feladatokat.
   (4)   Az ERKT igazgatótanácsa látja el az EKB/2004/3 határozat 7 cikkének (2) bekezdésében és 8. cikkének (1) bekezdésében az EKB Igazgatóságára ruházott feladatokat. Az ERKT irányítóbizottsága segítséget nyújt az ERKT igazgatótanácsának a megerősítő kérelmek elbírálásában és az értékelés eredményének bemutatásában.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2011. június 18-án lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. június 3-án.

            az ERKT elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

      (2)  HL L 331., 2010.12.15., 162. o.

      (3)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

      (4)  HL L 80., 2004.3.18., 42. o.

      (5)  Cím: Secretariat of the European Systemic Risk Board (az Európai Rendszerkockázati Testület Titkársága), Kaiserstrasse 29, 60311 Frankfurt am Main. Fax +49 6913447347. E-mail: esrbsecretariat@esrb.europa.eu


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1666 határozata (2017. április 27.) az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/220

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1666 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hivatal válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében a hivatal számára adandó mentesítésről szóló, 2017. február 21-i tanácsi ajánlásra, (05873/2017 – C8-0067/2017),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról és a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló 2847/93/EGK rendelet módosításáról szóló, 2005. április 26-i 768/2005/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 36. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság véleményére (A8-0100/2017),

               1.

               mentesítést ad az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal ügyvezető igazgatója számára a hivatal 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 449., 2016.12.1., 93. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 128., 2005.5.21., 1. o.

      (5)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: 2011/731/: A Tanács határozata ( 2011. november 8. ) a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               12.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 294/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. november 8.)
   a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   (2011/731/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. és 207. cikkére, a 218. cikk (6) bekezdése a) pontjával összefüggésben,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               Az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (UNCTAD) égisze alatt létrehozott tárgyalókonferencia 2006. január 27-én jóváhagyta a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás (a továbbiakban: 2006. évi megállapodás) szövegét.

               (2)

               A 2006. évi megállapodás a trópusi faanyagokról szóló meghosszabbított, a 2006-os megállapodás hatálybalépéséig hatályban maradó 1994. évi megállapodás (a továbbiakban: 1994. évi megállapodás) helyébe lép.

               (3)

               A 2006. évi megállapodás 2006. április 3-tól aláírás céljából nyitva áll, és a végleges hatálybalépés után egy hónapig nyitva marad. Ezen megállapodás alapján kötelező egyetértés kifejezhető végleges aláírással, megerősítéssel, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással.

               (4)

               A 2006. évi megállapodás által kitűzött célok mind a közös kereskedelmi politikával, mind a környezetvédelmi politikával összhangban vannak.

               (5)

               Az Európai Közösség a 1994. évi megállapodásnak részes fele volt. A 2006. évi megállapodás továbbra is hozzájárul az Európai Unió fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzéseihez.

               (6)

               A Közösség 2007. november 2-án aláírta a 2006. évi megállapodást. Valamennyi tagállam kifejezte azon szándékát, hogy megerősíti azt.

               (7)

               Mivel a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezete fogyasztó tagjainak kötelező hozzájárulásait főként az importált trópusi fa mennyisége alapján állapítják meg, a 2006. évi megállapodás hatálybalépését követően az Unió hozzájárulást fizet a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetének igazgatási számlájára, míg a tagállamok és az Unió a szervezet önkéntes hozzájárulásokkal finanszírozott számláin keresztül támogathatja a tervezett intézkedéseket.

               (8)

               A 2006. évi megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás (1) (a továbbiakban: 2006. évi megállapodás) az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   2. cikk
   A Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje azt a személyt vagy azokat a személyeket, aki vagy akik jogosultak a jóváhagyó okiratot – a 2006. évi megállapodás 36. cikke (2) bekezdésének megfelelően – az Unió nevében az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkáránál letétbe helyezni.

      Kelt Brüsszelben, 2011. november 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  A HL L 262., 2007.10.9., 8. o-án hirdette ki a megállapodás szövegét az aláírására és ideiglenes alkalmazására vonatkozó döntéssel együtt.


title: Az Európai Parlament (EU) 2017/1618 határozata (2017. április 27.) az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék

text:
               29.9.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/120

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1618 HATÁROZATA
   (2017. április 27.)
   az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2016) 475 – C8-0273/2016) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 55., 99., 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és IV. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0151/2017),

               1.

               mentesítést ad a Számvevőszék főtitkára számára a Számvevőszék 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Számvevőszéknek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, továbbá hogy gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Antonio TAJANI

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 69., 2015.3.13.

      (2)  HL C 380., 2016.10.14., 1. o.

      (3)  HL C 375., 2016.10.13., 1. o.

      (4)  HL C 380., 2016.10.14., 147. o.

      (5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: 2008/202/EK: A Tanács határozata ( 2008. január 28. ) az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötéséről

text:
               6.3.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 62/23

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2008. január 28.)
   az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötéséről
   (2008/202/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               a Tanács 1993. április 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Közösség nevében tárgyalásokat kezdjen vámügyi együttműködési megállapodásokról a Közösség legjelentősebb kereskedelmi partnereivel.

               (2)

               az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás az Európai Közösség nevében ezennel jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Bizottság – a tagállamok képviselőinek támogatásával – képviseli a Közösséget a megállapodás 21. cikke által létrehozott vám-együttműködési vegyes bizottságban.
   3. cikk
   A Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyeket.
   4. cikk
   A megállapodás 22. cikkében előírt értesítést a Közösség részéről a Tanács elnöke teszi meg (1).
   5. cikk
   Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2008. január 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. RUPEL

      (1)  A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
    ---documentbreak---

               6.3.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 62/24

         Az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló
   MEGÁLLAPODÁS
   megkötéséről
   Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG és a JAPÁN KORMÁNY (a továbbiakban: a „szerződő felek”),
   FIGYELEMBE VÉVE a Japán és az Európai Közösség (a továbbiakban: „a Közösség”) közötti kereskedelmi kapcsolatok fontosságát, és a szerződő felek azon óhaját, hogy mindkét fél előnyére hozzájáruljanak ezeknek a kapcsolatoknak a harmonikus fejlődéséhez;
   ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN, hogy e cél elérése érdekében vállalniuk kell a vámügyi együttműködés fejlesztését;
   FIGYELEMMEL a szerződő felek közötti, vámeljárásokkal kapcsolatos vámügyi együttműködés fejlődésére;
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy a vámjogszabályokat sértő cselekmények mindkét szerződő fél gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi érdekeit károsítják, és felismerve annak fontosságát, hogy biztosítani kell a vámok és egyéb díjak pontos megállapítását;
   MEGGYŐZŐDVE arról, hogy az ilyen cselekmények elleni fellépés a vámhatóságok közötti együttműködés révén hatékonyabbá tehető;
   ELISMERVE a vámhatóságok jelentős szerepét és a vámeljárások fontosságát a kereskedelem megkönnyítésének előmozdításában;
   TEKINTETTEL ARRA, hogy a vámügyi intézkedések, illetve a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelem iránt mindkét szerződő fél nagyfokú elkötelezettséget tanúsít;
   TEKINTETTEL a szerződő felek által már elfogadott vagy alkalmazott nemzetközi egyezményekben előírt kötelezettségekre, valamint a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: „WTO”) által felvállalt vámügyi tevékenységekre;
   TEKINTETTEL a Vám-együttműködési Tanács (a továbbiakban: „CCC”) 1953. december 5-i, a kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló ajánlására;
   MIVEL 1991-ben az Európai Közösség és tagállamai és Japán közötti kapcsolatokról szóló együttes nyilatkozat általános iránymutatásokat fogalmazott meg a szerződő felek közötti kapcsolatokat illetően, és meghatározta a kapcsolatok további fejlesztéséhez szükséges eljárási célkitűzéseket,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   CÍM
   ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               „vámjogszabályok”: Japán vagy a Közösség valamennyi, az áruk behozatalát, kivitelét, az árutovábbítást és bármely más vámeljárás alá helyezését szabályozó törvénye és rendelete, beleértve a vámhatóságok illetékességébe tartozó tiltó, korlátozó és ellenőrző intézkedéseket;

               b)

               „a szerződő fél törvényei és rendeletei” és „az egyes szerződő felek törvényei és rendeletei”: Japán törvényei és rendeletei, vagy a Közösség törvényei és rendeletei, a szövegkörnyezettől függően;

               c)

               „vámhatóság”: Japánban a Pénzügyminisztérium, a Közösségben pedig az Európai Közösségek Bizottságának a vámügyekben illetékes hivatalai és a Közösség tagállamainak vámhatóságai;

               d)

               „megkereső hatóság”: az egyik szerződő fél vámhatósága, amely e megállapodás alapján segítséget kér;

               e)

               „megkeresett hatóság”: az egyik szerződő fél vámhatósága, amelytől e megállapodás alapján segítséget kérnek;

               f)

               „személyes adatok”: egy azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó valamennyi információ;

               g)

               „vámjogszabályokat sértő cselekmények”: a vámjogszabályok bármely megsértése vagy arra tett kísérlet;

               h)

               „személy”: bármely, áruk behozatalát, kivitelét vagy továbbítását végző természetes személy, bármely jogi személy, vagy bármely jogi személyiség nélküli testület, amelyet a szerződő felek törvényeinek és rendeleteinek megfelelően hoztak létre vagy szerveztek meg; valamint

               i)

               „tájékoztatás”: adatok, okmányok, jelentések és egyéb, bármely formában – elektronikusan is – megjelenő közlemények.

         2. cikk
   Területi hatály
   E megállapodást egyrészről Japán területén kell alkalmazni, ahol annak vámjogszabályai hatályosak, és másrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területeken, a Szerződésben rögzített feltételek szerint.
   3. cikk
   Végrehajtás
   Ezt a megállapodást a szerződő felek törvényekkel és rendeleteikkel összhangban hajtják végre a vámhatóságaik rendelkezésére álló erőforrások felhasználásával.
   4. cikk
   Az együttműködés hatálya
   (1)   Ebben a megállapodásban a vámügyi együttműködés kiterjed a vámjogszabályok alkalmazásával összefüggő valamennyi területre.
   (2)   A szerződő felek vámhatóságaik közreműködésével vállalják a vámügyi együttműködés fejlesztését. A szerződő felek együttműködnek különösen:

               a)

               a biztonságos és gyors információcsere megkönnyítése érdekében a vámhatóságaik közötti kommunikációs csatornák kialakításával és fenntartásával;

               b)

               a vámhatóságaik közötti hatékony koordináció megkönnyítésével; valamint

               c)

               minden egyéb, ezzel a megállapodással kapcsolatos igazgatási ügyben, amely időről időre együttes fellépést követelhet meg.

         (3)   A szerződő felek arra is kötelezettséget vállalnak, hogy vámhatóságaik révén együttműködést folytassanak annak érdekében, hogy vámügyi területen – a nemzetközi szabályokkal összhangban – kereskedelmet könnyítő intézkedéseket dolgozhassanak ki.
   5. cikk
   A segítségnyújtás hatálya
   (1)   A szerződő felek vámhatóságaik közreműködésével segítséget nyújtanak egymásnak saját illetékességi területükön és a rendelkezésükre álló erőforrások keretein belül, az e megállapodásban rögzített módon és feltételek mellett, a vámjogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében, mindenekelőtt a szóban forgó jogszabályokat sértő cselekmények megelőzésével, kivizsgálásával és leküzdésével.
   (2)   Vámügyekben az e megállapodás szerinti segítségnyújtást a szerződő felek e megállapodás alkalmazása területén illetékes vámhatóságai biztosítják. Ez nem sérti egyik szerződő fél nemzetközi megállapodások alapján büntetőügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó jogait és kötelezettségeit, illetve az egyes szerződő felek törvényeit és rendeleteit sem. Nem terjed ki az igazságügyi szervek kérésére gyakorolt hatáskörök alapján gyűjtött információkra sem.
   (3)   A vámok, adók és bírságok beszedéséhez nyújtott segítségre ez a megállapodás nem terjed ki.
   6. cikk
   Kapcsolat más nemzetközi megállapodásokkal
   (1)   E megállapodás rendelkezései nem érintik a szerződő felek bármely más nemzetközi megállapodás alapján fennálló jogait és kötelezettségeit.
   (2)   Az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérve, ennek a megállapodásnak a rendelkezései elsőbbséggel rendelkeznek bármely, a Közösség egyes tagállamai és Japán között megkötött vagy megköthető, a vámügyi együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló kétoldalú megállapodás rendelkezéseivel szemben, amennyiben ez utóbbi rendelkezései az e megállapodásban foglalt rendelkezésekkel összeegyeztethetetlenek.
   (3)   E megállapodás rendelkezései nem érintik az e megállapodás alapján megszerzett, a Közösség számára jelentőséggel bíró információknak a Bizottság illetékes hivatalai és a Közösség tagállamainak vámhatóságai közötti közlésére irányadó közösségi rendelkezéseket.
   II.   CÍM
   VÁMÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS
   7. cikk
   Vámeljárásokhoz kapcsolódó együttműködés
   Az áruk jogszerű mozgásának megkönnyítése céljából, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban, a vámhatóságok információkat és tapasztalatokat cserélnek a vámtechnikák és -eljárások fejlesztését célzó intézkedésekkel, valamint a számítógépes rendszerekkel kapcsolatban.
   8. cikk
   Technikai együttműködés
   A vámhatóságok e célkitűzések elérése érdekében, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban, egymás számára technikai segítségnyújtást, illetve szakember- és tapasztalatcserét biztosíthatnak a vámtechnikák és -eljárások fejlesztését célzó intézkedésekkel, valamint a számítógépes rendszerekkel kapcsolatban.
   9. cikk
   Nemzetközi szervezeteken belül folytatott tanácskozások
   A vámhatóságok törekednek arra, hogy fejlesszék és megerősítsék együttműködésüket a közös érdeket képviselő területeken, a megfelelő nemzetközi szervezetek – mint a CCC és a WTO – keretében vámügyi kérdésekről folyó tanácskozások segítése céljából.
   III.   CÍM
   KÖLCSÖNÖS IGAZGATÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS
   10. cikk
   Segítségnyújtás megkeresés alapján
   (1)   A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság megad minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályainak helyes alkalmazását, beleértve azokat az információkat, amelyek a szóban forgó vámjogszabályokat sértő, illetve esetlegesen sértő, megállapított vagy tervezett tevékenységekre vonatkoznak.
   Megkeresés alapján a megkeresett hatóság tájékoztatja a megkereső hatóságot azokról a tevékenységekről, amelyek a megkereső hatóság szerinti szerződő fél megkereső hatóságának vámjogszabályai megsértését eredményezhetik, például nem szabályos vámáru-nyilatkozatokat és származási bizonyítványokat, számlákat vagy más okmányokat, amelyekről ismert vagy gyanított, hogy nem szabályosak vagy hamisítottak.
   (2)   A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság tájékoztatást nyújt arról, hogy

               a)

               az egyik szerződő fél területéről exportált árukat megfelelően importálták-e a másikba, adott esetben az árukra alkalmazott vámeljárás pontosításával; valamint

               b)

               az egyik szerződő fél területére importált árukat megfelelően exportálták-e a másikból, adott esetben az árukra alkalmazott vámeljárás pontosításával.

         (3)   A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság a megkeresett hatóság szerinti szerződő fél törvényeinek és rendeleteinek keretében a következőkről nyújt tájékoztatást, illetve azok különleges megfigyelését biztosítja:

               a)

               olyan személyek, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy érintettek vagy érintettek voltak a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekményekben;

               b)

               olyan helyszínek, ahol úgy halmoztak vagy halmozhatnak fel készleteket, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy ezeket az árukat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják;

               c)

               olyan áruk, amelyeket úgy szállítottak vagy szállíthatnak, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy azokat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják; és

               d)

               olyan szállítóeszközök, amelyeket úgy használnak vagy használhatnak, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy azokat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják.

         11. cikk
   Önkéntes segítségnyújtás
   A szerződő felek, saját kezdeményezésükre és az egyes szerződő felek törvényeivel és rendeleteivel összhangban segítik egymást, amennyiben ezt a vámjogszabályok helyes alkalmazásához szükségesnek tartják, különösen az olyan helyzetekben, amelyek jelentős kárt okozhatnak a másik szerződő fél gazdaságának, közegészségügyének, közbiztonságának vagy egyéb létfontosságú érdekének, különösen a következőkre vonatkozó információk megadásával:

               a)

               olyan tevékenységek, amelyek vámjogszabályokat sértő cselekmények vagy annak látszatát keltik, és amelyek a másik szerződő fél számára jelentőséggel bírhatnak;

               b)

               olyan új eszközök vagy módszerek, amelyeket vámjogszabályokat sértő cselekmények során alkalmaznak;

               c)

               olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabályokat sértő cselekmények tárgyát képezik;

               d)

               olyan személyek, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy érintettek vagy érintettek voltak vámjogszabályokat sértő cselekményekben; valamint

               e)

               olyan szállítóeszközök, amelyekkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy azokat vámjogszabályokat sértő cselekmények során használták vagy használják, illetve használhatják.

         12. cikk
   A segítségnyújtás iránti megkeresés formája és tartalma
   (1)   A e megállapodáson alapuló megkereséseket írásban kell elkészíteni. A megkeresés teljesítéséhez szükséges okmányokat csatolni kell. Ha a helyzet sürgőssége megkívánja, szóbeli megkeresés is elfogadható, de azt írásban haladéktalanul meg kell erősíteni.
   (2)   Az (1) bekezdés szerinti megkeresések a következő információkat tartalmazzák:

               a)

               a megkereső hatóságot;

               b)

               a kért intézkedést;

               c)

               a megkeresés célját és okát;

               d)

               minél pontosabb és átfogóbb adatokat azokról a személyekről, akikre a vizsgálatok irányulnak;

               e)

               a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalását; valamint

               f)

               a kapcsolódó jogi eszközöket.

         (3)   A megkereséseket olyan nyelven kell benyújtani, amely mind a megkeresett, mind a megkereső hatóság számára elfogadható. Ez a követelmény – szükség szerinti mértékben – alkalmazható az (1) bekezdés szerinti megkereséshez csatolt okmányokra is.
   (4)   Amennyiben a megkeresés nem felel meg a fentiekben meghatározott formai követelménynek, kérhető annak helyesbítése vagy kiegészítése; időközben a megkeresett hatóság óvintézkedéseket foganatosíthat.
   13. cikk
   A megkeresések teljesítése
   (1)   A segítségnyújtás iránti megkeresés teljesítése érdekében a megkeresett hatóság, saját hatáskörében és a rendelkezésére álló erőforrások erejéig, minden indokolt intézkedést megtesz, a már birtokában lévő információk átadásával, a megfelelő vizsgálatok elvégzésével vagy azok elvégzésének megszervezésével.
   (2)   A segítségnyújtás iránti megkereséseket a megkeresett hatóság szerinti szerződő fél törvényeivel és rendeleteivel összhangban kell teljesíteni.
   (3)   A megkereső hatóság kellően feljogosított tisztviselői – a megkeresett hatóság beleegyezésével és az általa megállapított feltételek betartása mellett – jelen lehetnek a megkeresett hatóság hivatali helyiségeiben, hogy ott megszerezzék azokat az információkat, amelyekre a megkereső hatóságnak e megállapodás alkalmazásában szüksége van az olyan tevékenységekkel kapcsolatban, amelyek vámjogszabályokat sértő cselekményt jelentenek vagy jelenthetnek.
   (4)   A megkereső hatóság kellően meghatalmazott tisztviselői – a megkeresett hatóság beleegyezésével és az általa megállapított feltételek betartásával – jelen lehetnek az utóbbi joghatósága alatt konkrét ügyekben elvégzett vizsgálatoknál.
   (5)   Amennyiben a megkeresés nem teljesíthető, a megkereső hatóságot erről a tényről haladéktalanul értesíteni kell, ismertetve az indokokat. Az indokok ismertetéséhez csatolhatók azok a vonatkozó információk, amelyek a megkeresett hatóság megítélése szerint a megkereső hatóság számára segítséget jelenthetnek.
   (6)   A megkeresett hatóság, amennyiben azt a megkereső hatóság kéri és amikor helyénvalónak ítéli, értesíti a megkereső hatóságot arról, hogy mikor és hol hoz intézkedéseket a segítségnyújtás iránti megkeresésre, az említett intézkedések összehangolhatósága érdekében.
   14. cikk
   Az információk közlésének formája
   (1)   A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit, valamint a kapcsolódó dokumentumokat és egyéb információkat írásban továbbítja a megkereső hatóságnak.
   (2)   Ezek az információk elektronikus formában közölhetők.
   15. cikk
   Kivételek a segítségnyújtási kötelezettség alól
   (1)   A segítségnyújtás visszautasítható vagy megtagadható, illetőleg bizonyos feltételek vagy követelmények teljesüléséhez köthető olyan esetekben, amikor a megkeresett hatóság szerinti szerződő fél úgy ítéli meg, hogy az e megállapodás alapján nyújtott segítség sértené a Közösség vagy Japán bármely tagállamának szuverenitását, biztonságát, közrendjét vagy a 16. cikk (2) bekezdésében foglalt más létfontosságú érdekét.
   Mindenekelőtt, bármelyik szerződő fél korlátozhatja a másik szerződő féllel közölt információkat, ha az utóbbi szerződő fél nem tudja az előbbi szerződő fél által kért biztosítékot megadni a titoktartásra vagy az információk felhasználási céljának korlátozására vonatkozóan.
   (2)   A segítségnyújtást a megkeresett hatóság megtagadhatja olyan indokkal, hogy valamely folyamatban lévő vizsgálatot zavarna, ideértve a megfelelő igazságszolgáltató szervek által végzett nyomozást, büntetőeljárást vagy bírósági eljárást, valamint közigazgatási eljárást. Ilyen esetben a megkeresett hatóság konzultál a megkereső hatósággal, annak meghatározására, hogy a segítség megadható-e a megkeresett hatóság által esetlegesen megkövetelt feltételekre és szabályokra is figyelemmel.
   (3)   Amikor a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet felkérés esetén saját maga nem tudna biztosítani, erre fel kell hívnia a figyelmet megkeresésében. Ekkor a megkeresett hatóság határoz az ilyen megkeresésre való válaszadás módjáról.
   (4)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett esetekben a megkeresett hatóság határozatát és annak indokait a megkereső hatósággal indokolatlan késedelem nélkül közölni kell.
   16. cikk
   Információcsere és titoktartás
   (1)   Az e megállapodás alapján, bármilyen formában közölt információkat – az egyes szerződő felek törvényeinek és rendeleteinek megfelelőn – bizalmas jellegűként kell kezelni, és az adatvédelmet ki kell terjeszteni a hasonló információkra az információkat megszerző vámhatóság szerint illetékes szerződő fél vonatkozó törvényei és rendeletei, illetve a közösségi hatóságokra alkalmazandó megfelelő rendelkezések alapján, eltekintve attól, ha az információkat átadó szerződő fél előzetes beleegyezését adja az ilyen információk nyilvánosságra hozatalához.
   (2)   Személyes adatok cseréjére csak abban az esetben kerülhet sor, ha az a szerződő fél, amely azokat megkapná, vállalja, hogy ezeket az adatokat legalább ugyanolyan módon védi, mint ahogyan adott esetben az azokat átadó szerződő fél tenné. Az a szerződő fél, amely az információkat átadná, nem írhat elő olyan követelményeket, amelyek szigorúbbak, mint azok, amelyeket a saját joghatósága alatt alkalmaz.
   A szerződő feleknek tájékoztatják egymást törvényeikről és rendeleteikről, ideértve szükség szerint a Közösség tagállamaiét is.
   (3)   A megszerzett információkat kizárólag e megállapodás céljaira lehet felhasználni. Ha a szerződő felek valamelyike ilyen információkat más célokra kíván felhasználni, előzőleg meg kell szereznie annak a vámhatóságnak az írásos beleegyezését, amely az információkat megadta. Az ilyen felhasználásra ezt követően az említett hatóság esetleges korlátozásai vonatkoznak.
   (4)   A (3) bekezdés nem akadályozza meg, hogy az e megállapodással kapcsolatban megszerzett információkat a vámjogszabályokat sértő cselekmények tekintetében indított későbbi közigazgatási eljárásokban bizonyítékként felhasználják. A szerződő felek ezért adatnyilvántartásaikban, jelentéseikben és tanúvallomásaikban, valamint a közigazgatási eljárásokban bizonyítékként felhasználhatják az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban megszerzett információkat. Azt a vámhatóságot, amely az információkat kiadta, értesítik e felhasználásukról.
   (5)   E cikk (3) bekezdésének ellenére – kivéve, ha az információt szolgáltató vámhatóságtól más értesítést nem kapott – az információkat megkapó vámhatóság az e megállapodás alapján kapott információkat megadhatja saját szerződő felének megfelelő igazságszolgáltatási szervei számára. Ezek a szervek ezeket az információkat csak a vámjogszabályok helyes alkalmazásához használhatják fel, az e megállapodás 16. és 17. cikkében megállapított feltételekre is figyelemmel.
   (6)   Ez a cikk nem zárja ki az információk felhasználását vagy nyilvánosságra hozatalát, amennyiben erre vonatkozó kötelezettség létezik annak a szerződő félnek a törvényeiben és rendeleteiben, amelyhez az a vámhatóság tartozik, amely azokat megkapta. Ez a vámhatóság, amennyiben lehetséges, minden ilyen nyilvánosságra hozatalról előzetesen értesíti azt a vámhatóságot, amely az információkat megadta.
   A címzett szerződő félnek – kivéve, ha az információt megadó szerződő féllel másként állapodott meg – amikor csak lehetséges, minden, az előbbi szerződő fél vonatkozó törvényei és rendeletei szerinti, valamennyi rendelkezésre álló intézkedést meg kell hoznia az információk titkosságának fenntartása és a személyes adatok védelme érdekében, amikor harmadik fél vagy más hatóság az érintett információk nyilvánosságra hozatalát kéri.
   17. cikk
   Büntetőeljárások
   Az egyik szerződő fél vámhatósága által a másik szerződő fél vámhatósága számára az e megállapodás alapján átadott információkat az utóbbi szerződő fél nem használhatja fel bíróság vagy bíró által lefolytatott büntetőeljárás során.
   18. cikk
   A segítségnyújtás költségei
   (1)   Az e megállapodás végrehajtása során felmerült költségeket a megfelelő szerződő felek viselik.
   (2)   Ha a megkeresés teljesítése során világossá válik, hogy a megkeresés teljesítése rendkívüli jellegű kiadásokkal jár, a vámhatóságok konzultációt folytatnak annak megállapítása érdekében, hogy a végrehajtás milyen feltételek és szabályok alapján folytatódhat.
   IV.   CÍM
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   19. cikk
   Címsorok
   E megállapodás címeinek címsorai és cikkei kizárólag a hivatkozás megkönnyítését szolgálják, és nem befolyásolják e megállapodás értelmezését.
   20. cikk
   Konzultáció
   Az e megállapodás értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatban felmerült valamennyi kérdést és vitát a szerződő felek kölcsönös konzultáció útján rendezik.
   21. cikk
   Vám-együttműködési vegyes bizottság
   (1)   Létrejön a vám-együttműködési vegyes bizottság, amely a japán Pénzügyminisztérium és Külügyminisztérium, valamint az Európai Közösség vámügyekkel foglalkozó tisztviselőiből áll. Mindkét szerződő fél részéről eseti alapon bevonhatók még olyan tisztviselők, akik a megvitatandó kérdésekkel kapcsolatos szaktudással rendelkeznek. A vegyes bizottság a kölcsönösen jóváhagyott helyen, időpontban és napirenddel ülésezik.
   (2)   A vám-együttműködési vegyes bizottság többek között

               a)

               felügyeli e megállapodás megfelelő érvényesülését;

               b)

               megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek a vámügyi együttműködéshez e megállapodás célkitűzéseinek megfelelően szükségesek;

               c)

               véleményt cserél a vámügyi együttműködés tekintetében közös érdeklődésre számot tartó bármely kérdésről, ideértve a jövőbeli intézkedéseket és az azokhoz rendelt erőforrásokat;

               d)

               az e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását elősegítő megoldásokra tesz ajánlást; valamint

               e)

               elfogadja saját eljárási szabályzatát.

         22. cikk
   Hatálybalépés és időtartam
   (1)   E megállapodás annak a hónapnak az első napján lép hatályba, amely azt a dátumot követi, amikor a szerződő felek – diplomáciai jegyzékek egymás közti kicserélésével – értesítették egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.
   (2)   E megállapodás a szerződő felek kölcsönös egyetértésével módosítható, diplomáciai jegyzékek kicserélésével. A módosítások az (1) bekezdésben említettekkel azonos feltételekkel lépnek hatályba, kivéve ha a szerződő felek másként állapodnak meg.
   (3)   Bármelyik szerződő fél felmondhatja ezt a megállapodást, a másiknak küldött írásos értesítés útján. A szerződés felmondása a másik Szerződő Fél értesítése napjától számított harmadik hónap elteltével lép hatályba. Azokat a segítség iránti megkereséseket, amelyek a megállapodás megszüntetése előtt érkeznek be, e megállapodás rendelkezéseinek megfelelően kell teljesíteni.
   23. cikk
   Hiteles szövegek
   E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint japán nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol és a japán szöveg mérvadó a többi nyelven készült szöveggel szemben.

      Fentiek hiteléül, az alulírott, erre kellően feljogosított személyek aláírták ezt a megállapodást.
      Kelt Brüsszelben, 2008. év január havának harmincadik napján.

            Az Európai Közösség részéről

            Japán Kormánya részéről


title: A Tanács határozata (2002. július 22.) a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésről szóló keretprogram (AGIS) létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D0630

Hivatalos Lap L 203 , 01/08/2002 o. 0005 - 0008

		A Tanács határozata(2002. július 22.)a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésről szóló keretprogram (AGIS) létrehozásáról(2002/630/IB)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésére, 31. cikkére és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Bizottság kezdeményezésére [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel:(1) Az Európai Unióról szóló szerződés 29. cikke szerint az Unió célja, hogy a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területein a tagállamok közös fellépésének kidolgozásával, valamint a rasszizmus és idegengyűlölet megelőzésével és az ezek elleni küzdelemmel biztosítsa a polgárok magas szintű biztonságát egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul.(2) Az 1999. októberi tamperei Európai Tanács következtetései a bűnözés megelőzésére – beleértve az új információs és kommunikációs technológiákat felhasználó bűnözést is –és az az elleni küzdelemre irányuló együttműködés fokozására szólítanak fel, hogy a jog érvényesülésének valódi európai térségét teremtsék meg. A szervezett bűnözés megelőzése és visszaszorítása: az Európai Unió stratégiája az új évezred kezdetén című cselekvési tervben [3] ismételten hangsúlyozták az e téren folytatott együttműködés jelentőségét.(3) A büntetőeljárásban a sértettek jogállásáról szóló, 2001. március 15-i 2001/220/IB tanácsi kerethatározat 12. cikke a tagállamokat együttműködésre hívja fel a sértettek érdekeinek hatékonyabb védelmében a büntetőeljárásban.(4) A partnerségek kialakításának, valamint az információcserék és a helyes nemzeti gyakorlat átvételének előmozdítása érdekében a projektek európai alkalmazási körét helyénvaló három tagállamra, illetve két tagállamra és egy csatlakozni kívánó országra kiterjeszteni.(5) A Tanács által létrehozott Grotius II. – Büntetőjog [4], Stop II. [5], Oisin [6], Hippokrates [7] és Falcone [8] programok hozzájárultak a tagállamokban a rendőrség és a bíróságok közötti együttműködés fokozásához, valamint a rendőrségi, igazságügyi, jogi és közigazgatási rendszereik kölcsönös megismerésének javításához.(6) Miután a feirai Európai Tanács 2000. júniusában elfogadta az Európai Unió 2000–2004. évi cselekvési tervét a kábítószerekről, e keretprogram kiegészül a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelemre irányuló intézkedésekkel.(7) A korábbi programok elfogadása során az Európai Parlament és a Tanács által kifejezetten igényelt egységes keretprogram létrehozása tovább erősíti az együttműködést olyan összehangolt és multidiszciplináris megközelítés útján, amelybe bevonják az európai szintű bűnmegelőzés és bűnüldözés terén felelős különböző személyeket. Ennek során meg kell őrizni a kiegyensúlyozott megközelítést a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése térségének kialakítására irányuló különböző tevékenységek között.(8) Célszerű biztosítani a keretprogram által támogatott tevékenységek folyamatosságát azáltal, hogy összehangolásukról olyan egységes hivatkozási kereten belül gondoskodnak, amely ésszerűsíti az eljárásokat, javítja az irányítást, és jelentős megtakarításokhoz vezet. Szükséges továbbá, hogy teljes mértékben kihasználják a program operatív előnyeit, különösen a bűnüldöző szervek esetében, és ösztönözzék a tagállamok bűnüldöző szervek együttműködését, valamint szükséges az, hogy e hatóságok nagyobb betekintést nyerjenek más tagállambeli megfelelőik munkamódszereibe és az őket esetlegesen kötő korlátokba.(9) A keretprogram költségeinek összeegyeztethetőnek kell lenniük az adott pénzügyi terv 3. főcímének felső határával.(10) A keretprogram éves költségvetési előirányzatairól a költségvetési eljárás során a költségvetési hatóságnak kell döntenie.(11) A keretprogramot hozzáférhetővé kell tenni a program alapján finanszírozott projektekben partnerként és résztvevőként érintett csatlakozni kívánó országok számára. Megfelelő esetben számolni lehet más államok részvételével is a programban.(12) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a bizottság segítségével, az ebben előírt eljárások szerint kell elfogadni.(13) Az e határozat alapján végrehajtott projektek hozzáadott értékének növelése érdekében biztosítani kell e projektek és a közösségi beavatkozás egyéb formái közötti összhangot és azok kiegészítő jellegét.(14) Biztosítani kell a keretprogram rendszeres ellenőrzését és értékelését, hogy a végrehajtott projektek hatékonysága a célokkal összevetve értékelhető legyen, és a prioritások szükség esetén hozzáigazíthatók legyenek.(15) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-án létrejött intézményközi megállapodás [9] 34. pontja értelmében a keretprogram teljes időtartamára irányadó pénzügyi referenciaösszeget építettek be e határozatba, a költségvetési hatóságnak az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződésben biztosított hatáskörének sérelme nélkül,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA keretprogram létrehozása(1) E határozattal a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése térségének összefüggésében keretprogram (a továbbiakban: a program) jön létre.(2) A program a 2003. január 1-jétől 2007. december 31-éig tart, és az az utóbbi időponton túl meghosszabbítható.2. cikkA program céljai(1) A program hozzájárul ahhoz az általános célhoz, hogy biztosítsa az Európai Unió polgárainak a magas szintű biztonságát egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul. Ebben az összefüggésben célja különösen:a) az e téren érvényesülő európai politikák fejlesztése, végrehajtása és értékelése;b) a hálózatépítés és a kölcsönös együttműködés előmozdítása és erősítése a tagállamok számára közös érdekű általános kérdésekben, az információk, tapasztalatok, és a legjobb gyakorlat cseréje és terjesztése, helyi és regionális együttműködés, továbbá a képzés, valamint a műszaki és tudományos kutatás javítása és adaptálása;c) a tagállamok bátorítása arra, hogy fokozzák az együttműködést a csatlakozni kívánó országokkal, más harmadik országokkal, valamint a megfelelő regionális és nemzetközi szervezetekkel.(2) A program az Európai Unióról szóló szerződés VI. címével kapcsolatos következő területeken támogatja a projekteket:a) általános és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés, beleértve a képzést is;b) a bűnüldöző szervek közötti együttműködés;c) együttműködés a bűnüldöző szervek, illetve a tagállamoknak a szervezett vagy egyéb bűnözés megelőzésében és az az elleni küzdelemben érintett más köz- vagy magánjogi szervezetei között;d) a tagállamok együttműködése a sértettek érdekeinek hatékony védelme érdekében a büntetőeljárásokban.3. cikkHozzáférés a programhoz(1) A program társfinanszírozással támogatja azokat a maximum kétéves időtartamú projekteket, amelyeket közjogi és magánjogi intézmények vagy szervek terjesztenek elő, beleértve a szakmai szervezeteket, a társadalmi szervezeteket, az egyesületeket, a gazdasági szervezeteket, a kutatóintézeteket, valamint az alap- és továbbképzést nyújtó intézményeket; a projekteknek a (3) bekezdésben megállapított célcsoportokra kell irányulniuk.(2) A társfinanszírozás elnyerése érdekében, a projektekbe legalább három tagállamból, vagy két tagállamból és egy csatlakozni kívánó országból kell partnereket bevonni, és azoknak a 2. cikkben előírt célokat kell kitűzniük. A csatlakozni kívánó országok annak érdekében vehetnek részt a projektekben, hogy megismerjék az e területre irányadó közösségi vívmányokat, és segítséget kapjanak a csatlakozásra való felkészüléshez. Más harmadik országok is részt vehetnek a projektekben, ha ez a projektek céljait szolgálja.(3) A program a következő célcsoportokra irányul:a) gyakorló jogászok: bírák, ügyészek, ügyvédek, minisztériumi köztisztviselők, nyomozóhatósági tisztek, bírósági végrehajtók, szakértők, bírósági tolmácsok és az igazságszolgáltatással kapcsolatban álló más szakemberek;b) bűnüldöző szervek tisztjei és alkalmazottai: a tagállamokban a nemzeti jog alapján a bűnmegelőzésért, a bűncselekmények felderítéséért és a bűnüldözésért felelős közjogi szervek;c) más hatóságok alkalmazottai, és a szervezett vagy egyéb bűnözés megelőzésében és az az elleni küzdelemben érintett egyesületek, szakmai szervezetek, a kutatás és az üzleti élet képviselői;d) a sértetteket támogató szolgálatok képviselői, beleértve a bevándorlás és a szociális szolgáltatások terén felelős közhivatalokat is.(4) A 2. cikkben előírt célok keretében a program társfinanszírozásában részesülhetnek:a) az (1) bekezdésnek megfelelően előterjesztett egyedi projektek, amelyeknek a program prioritásai vagy a csatlakozni kívánó országokkal folytatott együttműködés szempontjából kiemelt jelentőségük van;b) olyan kiegészítő intézkedések, mint például szemináriumok, szakértői értekezletek vagy a program alapján elért eredmények terjesztésére irányuló egyéb tevékenységek.(5) A 2. cikkben előírt célok keretében a program közvetlen pénzügyi támogatást is nyújthat a következő követelményeknek megfelelő, nem kormányzati szervezetek éves cselekvési programjában foglalt tevékenységekhez:a) nonprofit szervezet;b) az egyik tagállam jogának megfelelően hozták létre;c) Európa-szerte folytatja tevékenységét, és általános szabályként a tagállamoknak legalább a felét magában foglalja;d) tevékenységének céljai egybeesnek a 2. cikkben előírt egy vagy több céllal.4. cikkA program tevékenységeiA program a következő típusú projekteket tartalmazza:a) képzés;b) csere- és kihelyezési tervek kialakítása és beindítása;c) tanulmányok és kutatás;d) a program nyomán elért eredmények terjesztése;e) a tagállamok bűnüldöző szervei és igazságügyi hatóságai, illetve a szervezett vagy egyéb bűnözés megelőzésében és az az elleni küzdelemben részt vevő más, köz- vagy magánjogi szervezetek közötti együttműködés ösztönzése, pl. a hálózatok kialakításához nyújtott segítséggel;f) konferenciák és szemináriumok.5. cikkA program finanszírozása(1) A 2003-tól 2007-ig terjedő időszakra e program végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 65 millió euró.Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi terv keretein belül.(2) A projekteknek a program általi társfinanszírozása kizárja, hogy azt egy, az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott másik program bármilyen módon finanszírozza.(3) A finanszírozásról hozott határozatokat követően finanszírozási szerződések jönnek létre a Bizottság és a szervezők között. A finanszírozásról szóló határozatok és az azok alapján megkötött szerződések a Bizottság pénzügyi ellenőrzése és a Számvevőszék ellenőrzése alá tartoznak.(4) Az Európai Unió általános költségvetése terhére nyújtott pénzügyi támogatás részaránya nem haladhatja meg a projekt teljes költségének 70 %-át.(5) Mindazonáltal, a 3. cikk (4) bekezdésében említett egyedi projektek és kiegészítő intézkedések, és a 3. cikk (5) bekezdésében felsorolt tevékenységek 100 %-ig finanszírozhatók, az évente a programra előirányzott teljes pénzügyi csomag 10 %-os felső határáig a 3. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerinti egyedi projektek esetében, és maximum 5 %-ig a 3. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti kiegészítő intézkedések esetében.6. cikkA program végrehajtása(1) A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve, felelős a program irányításáért és végrehajtásáért.(2) A Bizottság a program irányítását az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletnek megfelelően látja el.(3) A program végrehajtása érdekében a Bizottság:a) éves munkaprogramot állít össze, amely tartalmazza az egyes célokat, a tematikus prioritásokat és – szükség esetén – az egyedi projektek és kiegészítő intézkedések jegyzékét; a programot egyensúlyba hozzák a 2. cikk (2) bekezdésében megjelölt területek között úgy, hogy az éves költségvetésnek legalább 15 %-át fordítják az említett bekezdés a), b) és c) pontjában meghatározott területek mindegyikére;b) értékeli és kiválasztja a benyújtott projekteket, és biztosítja ezek irányítását.(4) A benyújtott projektek vizsgálata a 8. cikkben előírt tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően történik. Az éves munkaprogram, a 3. cikk (4) bekezdésében említett egyedi projektek és kiegészítő intézkedések, valamint a 3. cikk (5) bekezdésében felsorolt tevékenységek vizsgálata a 9. cikkben előírt irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően történik.(5) A Bizottság a következő követelmények alapján értékeli és választja ki a szervezők által benyújtott projekteket, feltéve, hogy azok összeegyeztethetők megfelelő politikákkal:a) megfelelés a program céljainak;b) a projekt európai kiterjedése és a csatlakozni kívánó országok részvételének mértéke;c) összeegyeztethetőség az általános és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozó európai uniós politikai prioritások keretében végzett vagy tervezett munkával;d) az, hogy a projekt mennyiben egészíti ki a múltbeli, jelenlegi vagy jövőbeni egyéb együttműködési projekteket;e) a szervezők képessége a projekt végrehajtására;f) a projekt koncepcióját, szervezetét, megjelenítését és várható eredményeit érintő, benne rejlő minősége;g) a program alapján kért támogatás összege, és annak a várható eredményekhez viszonyított aránya;h) a várható eredmények hatása a program céljaira.7. cikkA bizottság(1) A Bizottságot tevékenységében egy bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.(2) A bizottság elnöke javaslatára fogadja el eljárási szabályzatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett általános eljárási szabályzat alapján.(3) A Bizottság, a bizottság üléseit követő tájékoztató értekezletekre meghívhatja a csatlakozni kívánó országok képviselőit.8. cikkTanácsadó bizottsági eljárás(1) Amikor erre a cikkre történik utalás, a Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottságnak a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről, szükség esetén szavazással.(2) A véleményt jegyzőkönyvezik; minden tagállam kérheti, hogy véleményét vegyék jegyzőkönyvbe.(3) A Bizottság messzemenően figyelembe veszi a bizottság véleményét és tájékoztatja a bizottságot arról, hogy véleményét milyen módon vették figyelembe.9. cikkIrányítóbizottsági eljárás(1) Amikor erre a cikkre történik utalás, a Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottságnak a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.(2) A Bizottság elfogadja az intézkedéseket, amelyeket azonnali hatállyal alkalmazni kell. Mindemellett, ha az intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság azokat haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben a Bizottság az általa hozott intézkedések alkalmazását a fenti közlés időpontjától számított három hónappal elhalasztja.(3) A Tanács minősített többséggel a (2) bekezdésben előírt időtartamon belül eltérő határozatot hozhat.10. cikkÖsszhang és kiegészítő jellegA Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja, hogy a projektek összhangban legyenek a többi közösségi politikával és kiegészítsék azokat.11. cikkEllenőrzés és értékelésA Bizottság rendszeresen ellenőrzi a programot. Tájékoztatja az Európai Parlamentet az elfogadott munkaprogramról és a társfinanszírozással támogatott projektek jegyzékéről, valamint az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a következőket:a) a program végrehajtásáról szóló éves jelentés. Az első jelentést 2004. június 30-ig nyújtja be;b) a program végrehajtásának időközi értékelése 2005. június 30-ig;c) a program folytatásáról szóló beszámoló, szükség esetén megfelelő javaslattal kiegészítve, 2006. szeptember 30-ig;d) a teljes program végső értékelése 2008. június 30-ig.12. cikkHatálybalépésEz a határozat a Hivatalos Lapban való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2002. július 22-én.a Tanács részérőlaz elnökP. S. Møller[1] HL C 51. E. szám, 2002.2.26., 345. o.[2] A 2002. április 9-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL C 124., 2000.5.3., 1. o.[4] HL L 186.2001.7.7., 1. o. (Grotius II. – Büntetőjog).[5] HL L 186.2001.7.7., 7. o. (Stop II.)[6] HL L 186.2001.7.7., 4. o. (Oisin II.)[7] HL L 186.2001.7.7., 11. o.[8] HL L 99., 1998.3.13., 8. o.[9] HL C 172., 1999.6.18., 1. o.--------------------------------------------------


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 198/03/COL (2003. november 5.) az eljárási jogi és anyagi jogi szabályoknak az állami támogatások területén a kis- és középvállalkozásokra, a de minimis támogatásra és a képzési és foglalkoztatási támogatásokra vonatkozó fejezetek törlésével 40. alkalommal történő módosításáról

text:
               12.5.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 120/39

      AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

   198/03/COL
   (2003. november 5.)
   az eljárási jogi és anyagi jogi szabályoknak az állami támogatások területén a kis- és középvállalkozásokra, a de minimis támogatásra és a képzési és foglalkoztatási támogatásokra vonatkozó fejezetek törlésével 40. alkalommal történő módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1), és különösen annak 61–63. cikkeire, valamint 26. jegyzőkönyvére,
   tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2), és különösen annak 24. cikkére, 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára és 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére,
   mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke szerint az EFTA Felügyeleti Hatóságnak érvényre kell juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit;
   mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdése b) pontja szerint az EFTA Felügyeleti Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat bocsát ki az EGT-megállapodásban szereplő kérdésekről, amennyiben az EGT-megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás erről kifejezetten rendelkezik, vagy ha az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli meg;
   felidézve az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott (3) az állami támogatásokra vonatkozó eljárási jogi és anyagi jogi szabályokat (4);
   mivel az Európai Bizottság 2001. január 12-én elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK rendeletet (5);
   mivel az Európai Bizottság 2001. január 12-én elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 69/2001/EK rendeletet (6);
   mivel az Európai Bizottság 2001. január 12-én elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK rendeletet (7);
   mivel az Európai Bizottság 2002. december 12-én elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK rendeletet (8);
   mivel ezek a rendeletek az Európai Gazdasági Térségre is vonatkoznak, és vegyes bizottsági határozattal bekerültek az EGT-megállapodás XV. mellékletébe (9);
   mivel a képzési támogatásokról, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásokról és a foglalkoztatásra nyújtott támogatásokról szóló rendeletek (4) preambulumbekezdése kifejezetten kiköti, hogy a jelenleg a rendeletek által lefedett területeken meglévő iránymutatások és keretrendszerek a rendeletek hatálybalépésével megszűnnek;
   mivel ennek fényében az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásoknak a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó 10., a foglalkoztatásra nyújtott támogatásra vonatkozó 18. és a képzési támogatásokra vonatkozó 18. A. fejezetei többé nem relevánsak és azokat törölni kell;
   mivel annak ellenére, hogy a kifejezett nyilatkozat a de minimis támogatásról szóló 69/2001/EK rendeletből hiányzik, ugyanez vonatkozik az állami támogatásokról szóló iránymutatások 12. fejezetére is, mivel a rendelet a de minimis támogatásra vonatkozó valamennyi szabályt lefedi;
   mivel az EGT állami támogatásokra vonatkozó szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egészén biztosítani kell;
   az Európai Bizottsággal lefolytatott konzultációt követően;
   felidézve, hogy e tárgyban az EFTA Felügyeleti Hatóság 2003. június 20-án többoldalú találkozó keretében konzultált az EFTA-államokkal,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1.

               Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokat annak következő fejezeteinek törlésével kell módosítani:

                           —

                           a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló 10. fejezet,

                           —

                           a de minimis szabályról és annak alkalmazásáról szóló 12. fejezet,

                           —

                           a foglalkoztatásra nyújtott támogatásról szóló 18. fejezet,

                           —

                           a képzési támogatásról szóló 18. A. fejezet.

               2.

               Az EFTA-államokat levél útján értesítik, amely tartalmazza e határozat másolatát.

               3.

               Az Európai Bizottságot e határozat másolata útján értesítik az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően.

               4.

               A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

               5.

               A határozat angol nyelvű változata hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2003. november 5-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

            az elnök

         Einar M. BULL

            a bizottsági testület tagja

         Hannes HAFSTEIN

      (1)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

      (2)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

      (3)  Eredetileg a HL L 231., 1994.9.3-i számában és annak EGT-kiegészítésének ugyanakkori 32. számában jelent meg, a szabályokat legutóbb a 2003. november 5-i 197/03/COL kollégiumi határozattal módosították (még nem tették közzé).

      (4)  A továbbiakban: állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások.

      (5)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o. A legutóbb a 363/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 20. o.) módosított rendelet.

      (6)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

      (7)  HL L 10., 2001.1.13. 33. o. A legutóbb a 363/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

      (8)  HL L 337., 2002.12.13., 3. o.

      (9)  A képzési támogatásokról szóló 68/2001/EK rendeletet a XV. melléklet 1. d) pontjába, a de minimis támogatásokról szóló 69/2001/EK rendeletet a XV. melléklet 1. e) pontjába, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtandó támogatásokról szóló 70/2001/EK bizottsági rendeletet a XV. melléklet 1. f) pontjába foglalták bele a 88/2002 vegyes bizottsági határozat alapján (HL L 266., 2002.10.3., 56. o. és EGT-kiegészítés 49. szám, 2002.10.3, 42. o.). A foglalkozási támogatásról szóló 2204/2002/EK rendeletet a 83/2003 vegyes bizottsági határozattal (HL L 257., 2003.10.9., 39. o.) foglalták bele a XV. melléklet 1. g) pontjába.


title: A Tanács határozata (1999. május 11.) a belső piaci harmonizációs hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsa egy tagjának kinevezéséről (1999/C 146/01)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31999D0527(01)

Hivatalos Lap C 146 , 27/05/1999 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata(1999. május 11.)a belső piaci harmonizációs hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsa egy tagjának kinevezéséről(1999/C 146/01)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 120. és 131. cikkére,tekintettel a belső piaci harmonizációs hivatal (védjegyek és formatervezési minták) igazgatási tanácsa által 1999. április 14-én beterjesztett jelölésre,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkWalter Peeters urat (született Turnhoutban, Belgiumban, 1944. július 14-én) ötéves időszakra a belső piaci harmonizációs hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsának tagjává nevezi ki.2. cikkAz 1. cikkben említett ötéves időszak kezdőnapját a belső piaci harmonizációs hivatal (védjegyek és formatervezési minták) igazgatótanácsa határozza meg.Kelt Brüsszelben, 1999. május 11-én.a Tanács részérőlaz elnökL. Schomerus[1] HL L 11., 1994.1.14., 1. o. A 3288/94/EK rendelettel (HL L 349., 1994.12.31., 83. o.) módosított rendelet.--------------------------------------------------


title: Az állami támogatásra vonatkozó iránymutatások 48. módosítása – Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslattételről

text:
               14.4.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 90/10

         Az állami támogatásra vonatkozó iránymutatások 48. módosítása
   Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslattételről
   (2005/C 90/05)
   A határozat elfogadásának időpontja:
   EFTA-állam: -
   Ügyszám: 47811
   Megnevezése: Az állami támogatásra vonatkozó iránymutatások a nehéz helyzetben levő cégek megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló 16. fejezetének a fejezet helyébe lépő új szöveggel és a megfelelő intézkedésekre tett javaslatokkal történő módosítása
   Jogalap: College Decision No. 305/04/COL
   Határozat: A Felügyeleti Hatóság által javasolt és az EFTA-államok által elfogadott megfelelő intézkedések a következők:
   módosítani kell a Felügyeleti Hatóság állami támogatásra vonatkozó iránymutatása módosított 16. fejezetének hatálya alá tartozó, az állami támogatás területén működő létező támogatási rendszereket oly módon, hogy az iránymutatásoknak legkésőbb 2005. június 1-ig megfeleljenek.


title: Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztése Az Európai Parlament 2009. április 22-i határozata Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2014(IMM))

text:
               8.7.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 184/137

         2009. április 22., szerdaHannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztése
   P6_TA(2009)0236
   Az Európai Parlament 2009. április 22-i határozata Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2009/2014(IMM))
   2010/C 184 E/31

      Az Európai Parlament,

   tekintettel a Bécsi Tartományi Büntetőbíróság Hannes Swoboda mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, 2009. január 20-án eljuttatott és a 2009. február 5-i plenáris ülésen bejelentett, 2008. december 5-i kérelmére,
   miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően meghallgatta Hannes Swobodát,
   tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. és 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéleteire (1),
   tekintettel az Osztrák Köztársaság szövetségi alkotmányának 57. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,
   tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0190/2009),

               1.

               úgy határoz, hogy nem függeszti fel Hannes Swoboda mentelmi jogát,

               2.

               utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Osztrák Köztársaság illetékes hatóságának.

      (1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391.o.).