title: A Bizottság (EU) 2016/286 határozata (2014. október 1.) az Olaszország által a Carbosulcis S.p.A. javára nyújtott SA.20867 (12/C) (korábbi 12/NN) számú állami támogatásról (az értesítés a C(2014) 6836. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               4.3.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 59/1

         A BIZOTTSÁG (EU) 2016/286 HATÁROZATA
   (2014. október 1.)
   az Olaszország által a Carbosulcis S.p.A. javára nyújtott SA.20867 (12/C) (korábbi 12/NN) számú állami támogatásról

         (az értesítés a C(2014) 6836. számú dokumentummal történt)

   (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára,
   tekintettel a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i 2010/787/EU tanácsi határozatra (1),
   miután a fent említett rendelkezésekkel (2) összhangban felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel ezen észrevételekre,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               A Bizottság egy panasz alapján tudomást szerzett arról, hogy Olaszország állami támogatást nyújtott a Carbosulcis S.p.A. (a továbbiakban: Carbosulcis) nevű bányaüzemeltető számára a gazdasági, szociális és vidékfejlesztési cselekvési terv keretében hozott sürgős intézkedésekről szóló 80/2005. törvény (3) 11. cikkének (14) bekezdése alapján. 2006. szeptember 6-án kelt levelével (és a 2006. december 22-én kelt emlékeztető levélben) a Bizottság további információkat kért, amelyeket a 2007. január 25-én kelt levélben nyújtottak be. 2007. június 22-én és július 27-én kelt levelével a Bizottság további tájékoztatást kért, amelyet két 2007. október 15-én kelt levélben válaszoltak meg. Olaszország 2007. november 28-án is nyújtott be információkat.

               (2)

               2008. szeptember 8-án és 2009. június 17-én kelt levelével (illetve a 2009. október 6-án és 2010. január 21-én küldött emlékeztető levelekkel) a Bizottság további pontosítást kért, amelyet a 2008. november 3-án és 2010. május 6-án kelt levelekben nyújtottak be.

               (3)

               2010. szeptember 19-én és 2011. március 30-án találkozót szerveztek az olasz hatóságokkal.

               (4)

               2010. október 21-én kelt e-mailjében a Bizottság további tájékoztatást kért, amelyre a 2010. november 18-i, 23-i és 2011. május 10-i levelekben válaszoltak.

               (5)

               2012. november 20-i levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy a Carbosulcisnak nyújtott támogatás tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

               (6)

               Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (4). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a támogatással kapcsolatos észrevételeik benyújtására.

               (7)

               2012. december 21-i levelében Olaszország benyújtotta saját észrevételeit. A Bizottság egyedül a Carbosulcis dolgozóitól kapott harmadik féltől származó észrevételeket. 2013. március 18-án kelt levelével a Bizottság továbbította a harmadik féltől származó észrevételeket Olaszországnak, és lehetőséget adott a válaszadásra; Olaszországtól nem érkeztek erre vonatkozó észrevételek.

               (8)

               Számos találkozót és információcserét szerveztek 2013-ban a Bizottság és az olasz hatóságok között, és végül 2014. április 9-én kelt levelével Olaszország a tanácsi határozattal összhangban benyújtotta a bánya bezárásáról szóló végleges tervét (a továbbiakban: bezárási terv vagy terv). A tervet 2014. július 17-én módosították.

               (9)

               Az olasz hatóságok hangsúlyozták, hogy a Carbosulcis által üzemeltetett Nuraxi Figus bánya tevékenysége visszavonhatatlan, rendezett felszámolásának finanszírozását célzó támogatásra vonatkozó határozat (a továbbiakban: a támogatási intézkedés vagy az intézkedés) meghozatala igencsak sürgős. A bezárási tervet valóban sürgősen végre kell hajtani, mert biztosítani kell az ellenőrzött és biztonságos bezárást, miközben a régióban ezzel kapcsolatban felmerült társadalmi feszültséget is enyhíteni kell. Ezért ez a határozat kizárólag a fenti (8) preambulumbekezdésben meghatározott támogatási intézkedés vizsgálatára korlátozódik.

               (10)

               Olaszország 2014. szeptember 2-án kelt levelében lemondott az EUMSZ 342. cikke és az 1. sz. (5) rendelet 3. cikke szerinti jogáról, hogy ezt a határozatot olasz nyelven fogadtassa el, és beleegyezett abba, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadják el.

         2.   A BEZÁRÁSI TERV RÉSZLETES LEÍRÁSA

               (11)

               A Carbosulcis az egyetlen olyan vállalat Olaszországban, amely a szardíniai Sulcis-Iglesiente régióban található Nuraxi Figus szénbányából kitermelt feketekőszenet hasznosítja. A Nuraxi Figus szénbánya az egyetlen működő szénbánya és az egyetlen szénmedence Olaszországban. A bánya egyetlen termelési egységből áll. A vállalat által kitermelt anyagot kizárólag a belföldi piacon lehet értékesíteni villamosenergia-termelés céljából (6). A Carbosulcis teljes termelését a közeli Portovesme hőerőmű vásárolja meg. A Sulcis szén átlagos fűtőértéke 5 100 kcal/kg, átlagos kéntartalma 6,5 % és átlagos hamutartalma 15 %. Ezért alacsony minőségűnek és alacsony fűtőértékűnek számít.

               (12)

               Bár a bányát kezdetben egy újonnan építendő, széntüzelésű hőerőműben szénkitermelés és villamosenergia-termelés végzésére irányuló integrált projekt részének tekintették, a projekt kivitelezése csúszott. A bányát 1996 óta csak átmenetileg használták kitermelésre, és arra vártak, hogy Szardínia régió odaítéli-e az integrált koncessziót, ám ezt sohasem kapták meg véglegesen.

               (13)

               Az olasz hatóságok szerint Olaszország úgy döntött, hogy végleg lezárja a kezdeti integrált projektet, és a bezárási tervnek megfelelően bezárja a bányát. 2011. január 1-je óta a bányában a minimális termelési szint fenntartására és az erőmű biztonságának biztosításához szükséges karbantartási munkák elvégzésére korlátozódott a tevékenység. Ezek a tevékenységek a bezárási terv végrehajtását készítették elő. A bezárási terv 2018 végéig írja elő a támogatott szénbányászat megszüntetését, és 2027 végéig a bánya bezárására vonatkozó biztonsági intézkedések elvégzését.

               (14)

               Olaszország kiemelte a Sulcis-Iglesiente régió különösen hátrányos gazdasági és társadalmi helyzetét, mert az ország többi részéhez képest itt a legmagasabb a munkanélküliségi ráta. A bánya váratlan bezárásáról szóló állítólagos hírek már így is komoly társadalmi feszültséget okoztak ami [tiltakozásokhoz] és demonstrációkhoz vezetett.

         2.1.   Jogalap és a támogatást nyújtó hatóság

               (15)

               A támogatási intézkedés jogalapja a 99/2009. törvény és Szardínia Autonóm Tartomány Tanácsának 2013. december 20-i 53/75. határozata. A támogatási intézkedést nyújtó hatóság Szardínia régió és a gazdaságfejlesztésért felelős miniszter.

         2.2.   A bezárási terv

               (16)

               A bezárási terv értelmében a bánya megszüntetése három lépésben történik: (1) a W3-as mezőből a szénkitermelés leállítása a frontfejtéses művelésnek megfelelően; a tárnák biztosítása és kiegészítő munkálatok elvégzése a földalatti munkaterületek állandó biztonságának biztosítása érdekében; (2) nyugdíjba vonulást ösztönzők nyújtása és a mezők kultivációja a kamrafejtéses művelésnek megfelelően; (3) a mezők kultivációjának befejezése és a termelési szintek csökkentése, további nyugdíjba vonulást ösztönzők nyújtása és kiegészítő intézkedések a munkavállalók álláskeresésének támogatására.

               (17)

               A kereskedelemben árusított szén termelése 2011-ben 63 059 tonnát ért el, míg 2018-ban várhatóan csak 30 000 tonna szenet fognak kitermelni.

               (18)

               A támogatási intézkedés célja, hogy előmozdítsa a bánya 2018 végéig történő bezárását, és a tanácsi határozatban megállapított szabályoknak megfelelően fedezze a bánya működtetéséből származó folyó termelési veszteségeket a 2011 és 2018 közötti időszakban. Az intézkedés további célja, hogy fedezze a bánya végleges bezárásának rendkívüli költségeit.

               (19)

               A tervvel a bánya társadalmilag fenntartható módon, fokozatosan történő megszüntetését célozzák meg. Olaszország azt állítja, hogy e megközelítés alapján leghamarabb 2018-ban lehet bezárni a bányát. A 2011-ben meglévő 467 fős személyi állományt 2018-ig fokozatosan 119-re csökkentik. Az idősebb dolgozóknak a nyugdíjba vonulást elősegítő ösztönzőket kínálnak. Kiegészítő intézkedések is szükségesek lesznek annak érdekében, hogy segítsék a fiatalabb dolgozók álláskeresését.

               (20)

               2018 végén a fennmaradó állománynak biztonsági és környezeti helyreállítási munkákat kell végeznie, amelyek a regionális környezetvédelmi hatástanulmány elkészültével kezdődnek, és várhatóan 2027-ig tartanak. A bányászat megszűnésével a földalatti bányászati berendezéseket a felszínre hozzák, és az elhagyott alagutakat a közeli Portovesme hőerőműből származó hamuval töltik fel.

               (21)

               A bezárási terv végrehajtása miatt a szénbányászati ágazatban az állásukat elvesztő dolgozóknak új állást kell biztosítani. A terv e célból olyan munkaügyi szakpolitikák elfogadását írja elő, amelyek célja a dolgozók átképzésének és más ágazatokba való áthelyezésének elősegítése.

               (22)

               A bánya bezárása után attól függ, hogy meddig tart majd a terv végrehajtása, hogy mennyi idő szükséges a föld alatt lévő berendezések felhozatalához, amely várhatóan több mint két évet fog igénybe venni.

               (23)

               A munkálatok hossza attól is függ, hogy meddig tart lezárni az alagutakat a Portovesme hőerőműből származó hamu alapú iszappal. Ezek a munkálatok várhatóan hat évig tartanak majd.

               (24)

               A föld feletti területek környezeti helyreállítását is elvégzik majd. A helyreállítás magában foglalja a zagytározók lezárását, vízelvezető rendszerek építését és őshonos növényfajták betelepítését.

         2.3.   Támogatható költségek, a támogatás formája és összege

               (25)

               Az intézkedés támogatás nyújtását írja elő a bezárandó szénbánya tényleges termelési költségei és bevételei közötti pozitív eltérés (termelési veszteségek) fedezésének céljából. A támogatás további célja a bánya bezárásából származó olyan költségek fedezése is, amelyek nem kapcsolódnak a tényleges termeléshez (rendkívüli költségek). A termelési veszteségekkel kapcsolatban nyújtott támogatás célja a 2011 és 2018 között felmerülő költségek fedezése, 2018-ban azonban a termelés leállításával a támogatás is megszűnik.

               (26)

               A javaslat szerint a támogatást közvetlen támogatás formájában nyújtják az alábbi bontásban:

                           a)

                           213 126 607 millió EUR értékben már odaítélt és a 2011 és 2018 közötti időszakban odaítélendő támogatás a termelési veszteségek fedezésére. A támogathatónak tekinthető költségek a termelési költségek: anyagköltség (ideértve az energiával, értékcsökkenéssel és szállítással kapcsolatos költségeket) és személyzeti kiadások az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelően, ideértve a (költségekre vonatkozó) pénzügyi-gazdasági előrejelzéseket.

                              1. táblázat

                                       2011

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       2015

                                       2016

                                       2017

                                       2018

                                       Termelési költség

                                       61 761 625

                                       62 253 732

                                       40 516 662

                                       36 714 704

                                       27 313 944

                                       24 753 204

                                       17 686 600

                                       15 207 600

                                       Bevétel

                                       4 582 000

                                       12 912 702

                                       6 251 329

                                       4 709 016

                                       3 474 216

                                       2 898 428

                                       3 951 360

                                       1 481 760

                                       A termelési költség és a bevétel különbsége

                                       57 179 625

                                       49 341 030

                                       34 265 333

                                       32 005 689

                                       23 839 729

                                       21 854 776

                                       13 735 240

                                       13 725 840

                                       A tanácsi határozat 3. cikke szerinti támogatás

                                       55 000 000

                                       18 700 000

                                       34 265 333

                                       32 005 689

                                       23 839 729

                                       21 854 776

                                       13 735 240

                                       13 725 840

                           b)

                           A támogatási intézkedés értelmében a rendkívüli költségek fedezésére nyújtott támogatásra 2018 után is szükség lesz egészen 2027-ig. A támogatási intézkedés közvetlen támogatás odaítélését javasolja a rendkívüli költségek következő kategóriáit illetően:

         i.   Az állásukat elveszített vagy elveszítő munkavállalókkal kapcsolatos rendkívüli kiadások:

               (27)

               A tanácsi határozat melléklete (1) bekezdésének b) pontjában említett költségek tartalmazzák a felmondási ösztönzők nyújtását: a terv értelmében két éves illetményre jogosultak azok a munkavállalók, akik úgy mennek nyugdíjba, hogy még szolgálatban maradhatnának, illetve azok a munkavállalók, akik úgy döntenek, hogy saját vállalkozásba kezdenek vagy más célból távoznak a vállalattól, miután részt vettek az átképzésben vagy a foglalkoztatási programban.

               (28)

               A támogatási intézkedés értelmében az ilyen típusú támogatás javasolt maximális összege a 2013 és 2027 közötti időszakban 45,5 millió EUR lesz. Ezt a felső korlátot akkor érnék el, ha minden felesleges munkavállaló, aki nem maradhat az állásában a nyugdíjazásáig, egyéni vállalkozást kezdene vagy más célból távozna a vállalattól. A támogatáshoz 30 millió EUR lenne szükséges, ha minden felesleges munkavállalót alternatív tevékenységekben alkalmaznának.

         ii.   A munkavállalók széniparon kívüli új álláshoz jutása érdekében végzett átképzési programok költségei:

               (29)

               A tanácsi határozat melléklete (1) bekezdésének d) pontjában említett költségek tartalmazzák azon munkavállalók átképzésének költségeit, akik a széniparban állásukat elveszített vagy elveszítő munkavállalóknak minősülnek.

               (30)

               Az egyéves átképzési program során az ilyen munkavállalók elsősorban a Carbosulcis telephelyén bevezetendő alternatív tevékenységek területén és/vagy a korábbi bányászati és ipari területek megtisztítását célzó környezetvédelmi műveletekben lesznek újra alkalmazhatók. Ezenkívül saját vállalkozásba is kezdhetnek, vagy más célból távozhatnak a vállalattól, és két évnyi bérüknek megfelelő végkielégítésben részesülhetnek. A képzési programokat a következő években szervezik meg:

                           a)

                           2016 (62 munkavállaló számára);

                           b)

                           2019 (54 munkavállaló számára);

                           c)

                           2028 (35 munkavállaló számára).

               (31)

               A várakozások szerint a széniparban állásukat elveszítő munkavállalók képzésének teljes költsége körülbelül 11,5 millió EUR lesz.

               (32)

               Ez magában foglalja a munkavállalóknak a képzés évében kifizetett bérét (összesen körülbelül 8,1 millió EUR értékben) és a képzés költségét (körülbelül 3,4 millió EUR értékben).

         iii.   A széniparra vonatkozó sajátos közigazgatási, jogi és adózási rendelkezésekből származó fennmaradó költségek:

               (33)

               A tanácsi határozat melléklete (1) bekezdésének f) pontjában említett költségek tartalmazzák a bánya 2019 és 2026 közötti hasznosításáért fizetendő koncessziós díjat, összesen 800 000 EUR értékben.

         iv.   A széntermelési egységek bezárása miatt szükségessé váló kiegészítő földalatti biztonsági munka:

               (34)

               Miután leáll a termelés, biztonsági munkákat – például a bánya homlokának lezárását vagy a korábban a bányászathoz használt gépek elszállítását – végeznek majd a bányában. Az olasz hatóságok szerint az alábbi részletes biztonsági követelmények elengedhetetlenek a felhagyási munkálatok során: a földalatti berendezések, felszerelések és biztonsági eszközök felhozatala; a bánya szellőztetése az ártalmas gázok felhígítása és eltávolítása érdekében; a vízelvezető szivattyúk karbantartása; továbbá a felhagyott alagutak betömedékelése a Portovesme hőerőműből származó hamuval.

               (35)

               Olaszország rámutat arra, hogy 2014 és 2026 között további 28 millió EUR-ra lesz szükség a bánya bezárásához szükséges kiegészítő biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos nem visszatérő költségek fedezésére.

               (36)

               Azokban az években, amikor a berendezéseket felhozzák és az elhagyott alagutakat hamuval betömedékelik, a személyzeti kiadásokon kívül más költségek is fel fognak merülni, például a szellőztető- és szivattyúberendezések áramellátásának biztosításakor, valamint a munkálatok elvégzéséhez szükséges szolgáltatások és anyagok beszerzésekor.

               (37)

               Az olasz hatóságok szerint a berendezések földalatti helyekről való felhozatala és az alagutak hamuval való betömedékelése nem kezdődhet meg 2018 előtt, mert a személyi állomány a berendezéssel együtt jelenleg is szénbányászati tevékenységet folytat. Az alagutak hamuval való feltöltéséhez előzetes engedélyeztetés is szükséges.

               (38)

               A bánya bezárása után attól függ, hogy meddig tart majd a terv végrehajtása, hogy mennyi idő szükséges a föld alatt lévő berendezések felhozatalához, amely várhatóan több mint két évet fog igénybe venni. Ilyen berendezés például a:

                           a)

                           szállítószalag: körülbelül 5 km hosszú szalagot kell szétszedni és felszínre hozni;

                           b)

                           csővezeték: több mint 30 km hosszú csövet kell szétszedni és felszínre hozni;

                           c)

                           több tíz kilométeren keresztül futó elektromos távvezetékek és telefonvezetékek, elektromos alállomások, transzformátorok, megszakítók stb.;

                           d)

                           régi felszerelés, amelyet még mindig az alagutakban tárolnak.

               (39)

               A terv kivitelezéséhez szükséges idő hossza attól is függ, hogy meddig tart lezárni az alagutakat a Portovesme hőerőműből származó hamu alapú iszappal. Az alagutak feltöltését az alábbiak szerint, több szakaszban valósítják meg:

                           a)

                           felesleges régi felszerelés, például nem használt gépek, távvezetékek, csővezetékek stb. eltávolítása;

                           b)

                           a vízből és hamuból álló habarcs föld alá történő szivattyúzásához szükséges felszerelés (csővezeték, szelepek, nyomáscsökkentő berendezések, hangrendszer és nyomásvezérlő rendszer) üzembe helyezése;

                           c)

                           falak építése az iszap visszatartásáért és a megtöltendő szakaszok lehatárolásáért;

                           d)

                           szellőztető rendszer előkészítése a nyomás alatt lévő szellőztetés biztosításáért, amennyiben az alagút feltöltése során a rendes szellőztetés megszakad;

                           e)

                           az üzem felkészítése a föld alá szivattyúzandó habarcs keveréséhez és szivattyúzásához;

                           f)

                           az alagút egyes szakaszainak feltöltése, amint az alagút elő van készítve;

                           g)

                           az iszap száradása után az újabb szakasz felkészítése a feltöltésre.

               (40)

               Tájékoztatásképpen úgy becsülik, hogy körülbelül 7 000 m alagutat lehet majd feltölteni 20 m2-es szakaszokban, amely így körülbelül 140 000 m3 Portovesme hőerőműből származó hamuból és annyi vízből álló iszapot lesz képes elnyelni, amely a szivattyúzáshoz megfelelő állagú keveréket ad. Hetente körülbelül egy 500 m3 térfogatú szakaszt fognak feltölteni a föld alatt a keverékkel. Az üzem legfeljebb körülbelül 80 m3/óra teljesítményre képes, tehát egy műszak alatt legfeljebb egy szakasz feltöltéséhez elegendő anyagot tudnak beszivattyúzni. Az ezt követő négy munkanapon visszahúzzák a csövezést, hogy áthelyezzék a cső végét, karbantartást végeznek a felszíni felszerelésben, és felmérik, hogy mennyi iszap szükséges az alagút következő szakaszának feltöltéséhez. Ez azt jelenti, hogy minden egyes munkanapon átlagosan 100 m3 iszap szivattyúzható a föld alá. Ezek alapján úgy számolják, hogy az alagutak feltöltéssel való betömedékelése körülbelül hat évig fog tartani:
               140 000 m3/100 m3 munkanaponként = 1 400 munkanap = 6 év.

               (41)

               Az alagutak a hőerőműből származó hamuval való feltöltéssel történő betömedékelése az alábbi környezetvédelmi előnyökkel jár:

                           a)

                           kevesebb szabadtéri terület elegendő a különleges nem veszélyes hulladék lerakásához;

                           b)

                           megelőzi az alagutak öngyulladását;

                           c)

                           javítja a bányavizek savasságát, amelyekkel a hamu kapcsolatba kerül (a hamu átlagosan 35 %-nál több égetett meszet tartalmaz);

                           d)

                           csökkenti a süllyedés lehetőségét.

               (42)

               Az alagutak hamuval való feltöltése továbbá bevételt termel, amellyel csökkenthető a támogatás mértéke. A hulladék lerakásából származó bevételt a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelően már figyelembe vették és levonták a tanácsi határozat 4. cikke szerint szükséges támogatás mértékéből.

               (43)

               Az ehhez a fejezethez tartozó tényleges költségeket körülbelül 40 millió EUR-ra becsülik.

               (44)

               Az alagutaknak a hőerőműből származó hamuval való feltöltésével körülbelül 12 millió EUR értékű bevételt termelnek, amivel körülbelül 28 millió EUR-ra csökken a tanácsi határozat melléklete (1) bekezdésének g) pontja alapján szükséges támogatás összege.

         v.   Bányászati károk, amennyiben azokat a bezárt vagy bezárandó széntermelési egységek okozták:

               (45)

               A föld feletti területeken a környezet helyreállítása a zagytározó lezárásából és a hulladékkőzet-lerakók, illetve a bányászati műveletekkel érintett összes egyéb terület környezetének helyreállításából áll.

               (46)

               A területek befedéséhez és átalakításához a szénfeldolgozásból visszamaradt semleges anyagokat használnak, amelyet egy réteg termőtalajjal fednek be.

               (47)

               A területek morfológiai helyreállítását követően vízelvezető rendszereket telepítenek.

               (48)

               A rehabilitált területeket részben ipari célra fogják használni – például fotovoltaikus létesítményekhez –, részben pedig visszaadják a természetnek az őshonos növényfajok betelepítésével.

               (49)

               A korábbi bánya területén további felszíni munkálatokat – a meglévő épített örökség helyreállítása és biztosítása – is végeznek.

               (50)

               A 2014 és 2026 közötti időszakban a tanácsi határozat melléklete (1) bekezdésének h) pontja szerinti támogatás összege körülbelül 8,7 millió EUR lesz.

         vi.   Kivételes valódi értékcsökkenés, amennyiben az a termelési egységek bezárásából származik:

               (51)

               A tanácsi határozat melléklete (1) bekezdésének l) pontja szerinti költségek tartalmazzák azon eszközök értékcsökkenésének részét, amelyeket a bánya bezárása miatt a rendes számviteli szabályok értelmében nem lehetne leírni, és amelyek értéke körülbelül 25,8 millió EUR.

         2.4.   A széntermelés környezetre gyakorolt hatásainak csökkentésére irányuló intézkedések terve

               (52)

               Olaszország tervet készített az üzembezárási támogatásban részesült termelési egységben végzett széntermelés környezetre gyakorolt hatásainak csökkentésére irányuló intézkedésekről.

               (53)

               A széntermelés környezetre gyakorolt hatásainak csökkentésére irányuló intézkedéseket a megújuló energia és a szén kéntelenítése területén fogják meghozni.

               (54)

               A terv két megújuló energiával kapcsolatos projektet tartalmaz. Az első megújulóenergia-rendszer négy 12 MW összkapacitású szélmalomból fog állni. A második rendszer egy körülbelül 10 ha területű, összesen 4 MWp villamosenergia-kapacitású fotovoltaikus erőműből fog állni. Ezek a bánya területén fognak működni.

               (55)

               A Carbosulcis rendelkezik egy olyan szabadalommal, amely során a szénből kioldással vonják ki a ként. Az eljárás mellékterméke a földsav, amely a mezőgazdaságban hasznosítható.

               (56)

               Olaszország ennek megfelelően igyekszik a szén kéntartalmának eltávolítására irányuló eljárás – melynek mellékterméke a földsav – fejlesztése érdekében intézkedéseket hozni először kísérleti szinten, később pedig ipari méretekben. Ha az eljárás a várt eredményeket hozza, és pozitív működési nyereséget termel már a bánya fokozatos bezárásának időszakában is, lehetőség nyílik a közeli Portovesme hőerőmű által felhasznált szén kéntartalmának csökkentésére.

               (57)

               Olaszország szerint mivel a projekt még csak kezdeti szakaszban van, a kén eltávolításának környezetre gyakorolt hatásait jelenleg csak a minőségben lehet felfedezni, és nem a mennyiségben, mert ezek két olyan tényezőtől függnek, amelyeket az eljárás kísérleti szakaszában kell majd értékelni. A környezetre gyakorolt hatások elsősorban a magas kéntartalmú szén alábbi tényezőihez kapcsolódnak:

                           a)

                           a kioldási eljárás körülbelül 30 %-kal csökkenti a szén kéntartalmát, ami viszont csökkenti a szén hőerőműben való elégetésekor a légköri SOx-kibocsátást;

                           b)

                           a kén eltávolítási folyamatának mellékterméke a földsav, amely a mezőgazdaságban műtrágyaként és talajjavítóként hasznosítható. A talaj szerves anyagainak alkalmazásával végzett szénmegkötés az egyik lehetséges módja az éghajlatváltozás hatásai csökkentésének azáltal, hogy csökkenti az Éghajlat-változási Kormányközi Testület által nyilvántartott üvegházhatást okozó gázok légkörbe való kibocsátását (IPCC 2007).

               (58)

               Az olasz hatóságok szerint e tevékenység a Nuraxi Figus bányában végzett széntermelés környezetre gyakorolt hatásainak csökkentéséhez való mennyiségi hozzájárulása akkor vizsgálható, ha befejeződött a projekt kísérleti végrehajtó szakasza.

         3.   AZ INTÉZKEDÉS ÁLLAMI TÁMOGATÁSI JOGSZABÁLYOK SZERINTI ÉRTÉKELÉSE

   3.1.   az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás megléte

               (59)

               Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében egy intézkedés állami támogatásnak minősül, amennyiben a következő feltételek együttesen fennállnak: az intézkedés a) gazdasági előnyben részesíti a kedvezményezettet; b) az állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatás; c) szelektív; d) érinti a tagállamok közötti kereskedelmet és az EU-n belül torzíthatja a versenyt.

               (60)

               Egy vállalkozás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében akkor részesül előnyben, ha olyan gazdasági előnyt élvez, amelyet rendes piaci körülmények között nem szerzett volna meg. A Carbosulcis az intézkedés egyetlen kedvezményezettje, és az államtól és Szardínia régió költségvetéséből közvetlenül továbbított állami forrásokból származó támogatásban fog részesülni (illetve már részesült), hogy ellensúlyozza a működési veszteségeit, és fedezze a szociális és biztonsági kiadásait, ami gazdasági előnynek minősül. A szénpiacon teljes mértékben szabad verseny folyik. Ebből következően az államtól kapott pénzügyi támogatás erősíti a kedvezményezett pozícióját az uniós versenytársaihoz képest, és versenytorzító hatással járhat, továbbá érintheti az Unión belüli kereskedelmet.

               (61)

               A Bizottság ezért megállapítja, hogy a vállalat javára hozott intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.

         3.2.   A támogatás jogszerűsége

               (62)

               Olaszország előzetes tájékoztatás nélkül hajtotta végre az intézkedés egy részét, ezért megsértette az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését.

         3.3.   A támogatás összeegyeztethetősége

               (63)

               A Bizottság megvizsgálta az intézkedés tanácsi határozat szerinti összeegyeztethetőségét, amely határozat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében megállapítja a vizsgált állami támogatás összeegyeztethetőségének kritériumait.

               (64)

               A Nuraxi Figus bányából kitermelt szén megfelel a szén a tanácsi határozat 1. cikkének a) pontjában megállapított meghatározásának, mely szerint „szén”: az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén.

               (65)

               A tanácsi határozat 2. cikkének (2) bekezdése szerint a „támogatás kizárólag a villamosenergia-termeléshez szükséges szénnel, a hő- és villamos energia kapcsolt termelésével, a koksz termelésével, és az acéliparban működő nagyolvasztók tüzelőanyag-ellátásával kapcsolatos költségeket fedezheti, amennyiben ennek használatára az Unión belül kerül sor.” A Carbosulcis által termelt szenet a helyi villamosenergia-termelésben hasznosítják. Ez a kritérium tehát teljesül.

               (66)

               Olaszország a bánya bezárási tervének keretében tervez üzembezárási támogatást nyújtani. A tanácsi határozat 1. cikkének c) pontja szerint a tagállam által összeállított bezárási tervnek rendelkeznie kell a széntermelő egységek végleges bezárásával végződő intézkedésekről. Az Olaszország által benyújtott bezárási terv tartalmazza az Olaszország által elfogadott, a (11)–(61) preambulumbekezdésben ismertetett jogalkotási és egyéb intézkedéseket, köztük az érintett egységek végleges és visszafordíthatatlan bezárásának támogatását célzó pénzügyi intézkedéseket, amelyek biztosítják az egységek tevékenységének rendezett felszámolását a tervezett határidőn belül.

               (67)

               Olaszország a tanácsi határozat 7. cikkének (2) bekezdése értelmében benyújtott minden, a bezárási terv vizsgálatához szükséges releváns adatot, azaz a széntermelési egység megnevezését, minden egyes széntermelési egység valós vagy becsült termelési költségét üzleti évenként, a bezárási terv tárgyát képező széntermelési egység becsült széntermelését üzleti évenként és az üzembezárási támogatás becsült összegét üzleti évenként.

         3.3.1.   A termelési költségek fedezésére nyújtott állami támogatás

               (68)

               A tanácsi határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a kifejezetten a széntermelő egységek folyó termelési veszteségeinek fedezésére szánt, vállalkozásoknak nyújtott támogatás csak abban az esetben tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha teljesíti az alábbi feltételeket:
               „Az érintett széntermelési egységek egy 2018. december 31-nél nem későbbi határidejű bezárási terv keretében működnek”

               (69)

               Az olasz hatóságok vállalták, hogy 2018. december 31-ig véglegesen bezárják a Nuraxi Figus bányát, amely csupán egy széntermelő egységből áll. A bányát a Carbosulcis üzemelteti, Szardínia régió birtokolja teljes mértékben, és Szardínia régió bocsátotta ki és hagyta jóvá a bezárási tervet.
               „Az érintett széntermelési egységeket a bezárási tervnek megfelelően véglegesen be kell zárni”

               (70)

               A bezárási terv tartalmazza az Olaszország és a Szardínia régió által elfogadott, a (11)–(61) preambulumbekezdésben ismertetett jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek biztosítják az egység tevékenységének rendezett felszámolását a tervezett határidőn belül.
               „A bejelentett támogatás nem haladja meg az üzleti év előrelátható termelési költségei és előrelátható bevétele közötti különbözetet. A ténylegesen kifizetett támogatást – a tényleges költségek és a bevétel alapján – legkésőbb a támogatás évét követő széntermelési év végén évente kiigazítják”

               (71)

               Ahogy azt az 1. táblázat is mutatja, a bezárandó széntermelő egységben a széntermeléshez nyújtott éves támogatás nem haladja meg a (előrelátható) költségek és a (előrelátható) bevételek különbségét.
               „A tonnánkénti kőszénegyenérték szerinti támogatás mértéke nem okozza azt, hogy az uniós szénért a felhasználási helyen fizetett ár alacsonyabb a harmadik országokból származó, azonos minőségű szén áránál”

               (72)

               Olaszország úgy véli, hogy a Bizottság Magyarország esetében tett megállapításaihoz (SA.33861 (12/N)) hasonlóan nem lehet a Sulcis szenéért fizetett összegeket kereskedelmi referenciaárhoz kötni.

               (73)

               Olaszország úgy véli, hogy a Sulcis gyenge minőségű szenét nem lehet harmadik országoktól beszerezni, és ilyen gyenge minőségű szénnek nincs piaca. A Portovesme hőerőmű által a Carbosulcisnak fizetett eladási árnál figyelembe veszik a világpiaci kereskedelemben gyakran megforduló szén árának fluktuációját, és a vásárlás tárgyát képező szén minőségi besorolását figyelembe véve csökkentik a szén általános besorolásáért ajánlott árat. Olaszország szerint emiatt lehetetlen a harmadik országokból származó, azonos minőségű szénhez referenciaárat meghatározni.

               (74)

               A Sulcis szénmező újranyitására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1985. június 27-i 351. törvény 3. cikke az alábbiakat mondja ki: „A Sulcis szénmezőről származó szén hőerőművekben és kapcsolt vagy más módon villamosenergia- és gőzenergia-termelést végző üzemekben hasznosítható, feltéve, hogy kizárólag Szardínián van a telephelyük, illetve szintén Szardínián található ipari üzemekben, amelyekben a termelési vagy égetési folyamat során a kéntartalom állandó, vagy állandó és vegyített, vagy az előállított termékkel vegyített”. Tehát a Sulcis szén elviekben csak a Szardíniáról származó szénnel versenyezhet, és ami a legfontosabb: nem értékesíthető a világpiacon.

               (75)

               A Bizottság nem hagyhatja figyelmen kívül, hogy valójában lehetne referenciaárat meghatározni az azonos minőségű szénhez. Ebből következően Olaszország vállalta, hogy évente nyomon követi a Sulcis szén a Portovesme hőerőműnek való értékesítése során az adásvételi szerződésben előírt képlettel kiszámított árát, hogy ellenőrizze, hogy a Sulcis szén ára alacsonyabb-e a harmadik országokból származó, azonos minőségű szén áránál. A tonnánkénti kőszénegyenérték szerinti támogatás mértékét az adott üzleti évre vonatkozó, aktuális eladási árnak megfelelően frissítik.

               (76)

               A Bizottság korábbi gyakorlatával (7) összhangban a Bizottság ezért úgy véli, hogy jelen esetben ez a feltétel teljesül.
               „Az érintett széntermelési egységek 2009. december 31-én üzemben voltak”

               (77)

               A Nuraxi Figus bánya 2009-ben üzemben volt.
               „Valamely tagállam által egy konkrét vállalkozás számára nyújtott támogatás teljes összege csökkenő tendenciát kell mutasson: 2013 végéig legalább 25 %-os, 2015 végéig legalább 40 %-os, 2016 végéig legalább 60 %-os és 2017 végéig legalább 75 %-os csökkenést kell elérni a 2011-ben nyújtott támogatáshoz képest”

               (78)

               A Bizottság a fenti 1. táblázatból arra a következtetésre jut, hogy a nyújtandó állami támogatás csökkenő tendenciát mutat, és eléri a tanácsi határozatban megállapított minimális csökkenési szintet. A tanácsi határozatban előírt fokozatos csökkentésre vonatkozó feltétel tehát teljesül.
               „A tagállamok által a szénipar számára nyújtott üzembezárási támogatás teljes összege a 2010-et követő évek egyikében sem haladja meg az 1407/2002/EK rendelet 3. és 5. cikkének megfelelően a tagállamok által nyújtott és a Bizottság által engedélyezett 2010. évi támogatás összegét”

               (79)

               Az 1407/2002/EK rendelet 3. és 5. cikkével összhangban a Bizottság nem engedélyezett támogatást 2010-re. Mivel az 1407/2002/EK rendelet 2010. december 31-án hatályát vesztette, a rendelet specifikus szabályai nem alkalmazhatók erre az intézkedésre (8). Ezért a 2010. évre vonatkozóan nincs olyan támogatási összeg, amely a tanácsi határozat 3. cikkének g) pontja alkalmazásában referenciaértéknek tekinthető, és ez a feltétel nem alkalmazható erre az esetre.
               „A tagállamnak tervet kell készítenie az e cikk alapján támogatott termelési egységek széntermeléséből adódó környezeti hatások enyhítése érdekében, például az energiahatékonyság, a megújuló energia vagy a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás vonatkozásában, megteendő intézkedésekről”

               (80)

               Az olasz hatóságok benyújtottak egy környezetvédelmi tervet a széntermelés környezetre gyakorolt hatásainak enyhítéséről, amely megújuló energiával működő létesítményeket és a szén kénmentesítését is magában foglalja.

               (81)

               A tanácsi határozat 3. cikke (1) bekezdésének h) pontja kifejezetten példaként említi a megújuló energiához kapcsolódó kezdeményezéseket, amelyek szerepelhetnek a tervben. A Bizottság megállapítja, hogy ezek az olasz intézkedések közvetlenül kapcsolódnak a széntermelésben még aktívan részt vevő, de bezárandó bányához.

               (82)

               A szén kénmentesítésére irányuló projekttel kapcsolatban tekintettel arra, hogy a projekt életképessége bizonytalan és az indítandó kísérlet eredményétől függ, a Bizottság nem állapíthatja meg azt, hogy ez az intézkedés jelentősen javítani fogja a környezeti feltételeket, amelyek a tanácsi határozat 3. cikke (1) bekezdésének h) pontja értelmében az ugyanabban a régióban végzett széntermeléshez kapcsolódnak.

               (83)

               A fenti (80)–(81) preambulumbekezdésben foglalt megállapítások fényében a Bizottság úgy véli, hogy az olasz hatóságok által benyújtott környezetvédelmi tervben említett megújuló energiával kapcsolatos létesítmények már önmagukban teljesítik a tanácsi határozat 3. cikke (1) bekezdésének h) pontjában megállapított feltételeket.

               (84)

               Érdemes megjegyezni, hogy az Olaszország által említett egyes intézkedések állami támogatás nyújtását foglalhatják magukban. Ezeknek az intézkedéseknek a környezeti hatások enyhítésére irányuló terv részeként való elfogadása a tanácsi határozat alkalmazásában a szénbányászat számára nyújtandó támogatás engedélyezése céljából nem tekinthető ezen intézkedések EUMSZ 107. és 108. cikke szerinti mentesítésének. Továbbra is Olaszország felelős annak biztosításáért, hogy az esetlegesen állami támogatás minősülő intézkedések az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésének megfelelően be legyenek jelentve a Bizottság felé.

               (85)

               Ez a határozat nem érinti Olaszországnak az EU környezetvédelmi joga szerinti kötelezettségeit.

               (86)

               A fenti vizsgálat bizonyítja, hogy a tanácsi határozat 3. cikkében felsorolt, a bezárási terv alapján nyújtandó széntermelési támogatásról szóló valamennyi lényeges feltétel teljesült.

         3.3.2.   A rendkívüli költségek fedezésére nyújtott állami támogatás

               (87)

               A tanácsi határozat 4. cikkének (1) bekezdése szerint a szénbányáknak a széntermelő egységek bezárásából származott, a folyó termeléshez nem kapcsolódó költségek fedezésére nyújtott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben a kifizetett összeg nem haladja meg az ilyen jellegű költségeket.

               (88)

               Az olasz hatóságok által bejelentett rendkívüli költségek az alábbiakat fedezik:

                           —

                           a bánya bezárásának a tanácsi határozat melléklete (1) bekezdésének f), g), h) és l) pontjában meghatározott költségei,

                           —

                           a tanácsi határozat melléklete (1) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott, a bánya bezárását követően felmerülő szociális kiadások és a munkavállalók foglalkoztatási átképzési programjainak költségei.

               (89)

               A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem tervez olyan támogatást nyújtani, amely meghaladná a széntermelés leállításából származó költségeket. Ezenkívül a tervezett rendkívüli költségek és a fedezni tervezett költségkategóriák a 4. cikk alkalmazásában megfelelnek a tanácsi határozat mellékletében meghatározott támogatható kategóriáknak. A bezárási terv értelmében a támogatás odaítéléséhez megfelelő igazoló dokumentumok bemutatása szükséges.

               (90)

               A rendkívüli költségek fedezésére nyújtott támogatásra a termelés 2018-ban való megszüntetését követően is szükség lesz. A támogatást 2027-ig, tehát a tanácsi határozat hatályvesztése előtti időpontig fogják nyújtani.

               (91)

               Elméletileg bevétel keletkezhet az üzemek és a gépek értékesítéséből. Olaszország szerint azonban ez nem valószínű, tekintve, hogy ezek az eszközök milyen kort fognak megélni 2018 végére. Ezen túlmenően, még ha az üzemek és a gépek rendelkeznének is egy kis maradványértékkel, nem lehetne őket értékesíteni a Carbosulcis és Gonnessa önkormányzata között 1990. február 15-én létrejött megállapodás miatt. A megállapodás 16. cikke szerint a Carbosulcis vállalja, hogy a bányászati tevékenység megszűnésével minden ingó és ingatlan tulajdont (irodák, szolgáltatások, szénbányászati üzem és gépezet stb.) megtart az eredeti állapotában azért, hogy a bányából és az üzemeiből helyi történelmi emlékművet hozzanak létre.

               (92)

               Az üzemeket és a gépeket tehát mind kivonják a szolgálatból, és múzeumot és ipari régészeti helyszínt alakítanak ki velük, illetve megőrzik őket helyi történelmi emlékműként.

               (93)

               Az olasz hatóságok azt állítják, hogy a bánya lezárásától és a környezet helyreállításától nem várható, hogy a telek értékének emelkedéséhez vezet, mert a megújuló energiát használó üzemekhez szükséges területen kívül a telephely elhagyott ipari területnek fog minősülni, és ennek további hasznosítása nem remélhető.

               (94)

               A megújuló energiát használó üzemekhez szükséges területen kívül a telephelyet a kitisztítását követően a jelenlegi állapotában fogják fenntartani annak érdekében, hogy megőrizzék a bányászati ipar történelmi emlékét a Carbosulcis és Gonnessa önkormányzata között létrejött megállapodásnak megfelelően. A tanácsi határozat melléklete (1) bekezdésének h) pontjában említett költségeket illetően mindenesetre a Carbosulcis nem tulajdonosa a területnek, és nem származik előnye a terület értékének emelkedéséből (9).

               (95)

               Az olasz hatóságok megerősítik, hogy a támogatás által fedezett költségek nincsenek összefüggésben például az alábbi környezetvédelmi jogszabályoknak való nem megfelelésből származó költségek finanszírozásával:

                           —

                           az Európai Parlament és a Tanács 2006/21/EK irányelve (10),

                           —

                           az Európai Parlament és a Tanács 2004/35/EK irányelve (11),

                           —

                           az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (12),

                           —

                           a 92/43/EGK tanácsi irányelv (13),

                           —

                           a Tanács 85/337/EGK irányelve (14).

               (96)

               A támogatást nem fogják egyidejűleg alkalmazni a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti egyéb állami támogatással vagy ugyanazon támogatható költségekre nyújtott más formájú uniós finanszírozással (a tanácsi határozat 5. cikke). A Bizottság továbbá emlékezteti az olasz hatóságokat arra, hogy az uniós strukturális alapokból való társfinanszírozás esetén az ezekre az alapokra alkalmazandó szabályokat tiszteletben kell tartani.

               (97)

               Ezenkívül a tanácsi határozat 5. cikke értelmében a Nuraxi Figus bánya által kapott valamennyi támogatást az eredménykimutatásban különálló, a forgalomtól eltérő bevételi tételként kell megjelentetni. A Carbosulcis is köteles külön könyvelést vezetni a termelésről és a bezárási munkálatokról (6. cikk). Ebből következik, hogy a támogatás teljesíti a tanácsi határozatnak a kumulációra és a kedvezményezettnél az elszámolások elkülönítésére vonatkozó feltételeit, amennyiben a szénbányászattal össze nem függő, egyéb gazdasági tevékenységet is végez.

               (98)

               Olaszország igen részletes információkat nyújtott be a bezárási terv bejelentése keretében. Olaszország így különösen benyújtotta a bánya részletes költségbecsléseit az egyes tételekre és a bezárási terv által lefedett valamennyi évre lebontva. A Bizottság úgy véli, hogy az Olaszország által benyújtott információk (ideértve az ennek a határozatnak az 1. és 2. mellékletében foglaltakat) az intézkedés által lefedett teljes időszakra vonatkozóan teljesíti a tanácsi határozat 7. cikkének (4) bekezdésében foglalt követelményeket is.

               (99)

               Ezenkívül a tanácsi határozat 7. cikkének (5) bekezdése értelmében az olasz hatóságok vállalták, hogy a bánya könyvelését minden egyes jelentési időszak végét követően legkésőbb hat hónapon belül benyújtják a Bizottsághoz.

               (100)

               Ebből következik, hogy a támogatás megfelel a tanácsi határozatban megállapított releváns feltételeknek.

               (101)

               A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a bezárási terv és a már odaítélt és odaítélésre javasolt támogatás engedélyezhető.

         4.   KÖVETKEZTETÉS

               (102)

               A Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Olaszország a támogatási intézkedés egy részét az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre.

               (103)

               A Bizottság ugyanakkor úgy határozott, hogy a Carbosulcis javára 2011. január 1. és 2027. december 31. között nyújtott támogatás a tanácsi határozat értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

               (104)

               A Bizottság emlékezteti az olasz hatóságokat arra, hogy az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban ennek az intézkedésnek bármilyen refinanszírozását, módosítását vagy megváltoztatását a 794/2004/EK bizottsági rendelet (15) szerint be kell jelenteni a Bizottságnak. A bezárási terv módosítása esetén be kell nyújtani a tanácsi határozat 7. cikkének (3) bekezdése szerinti tájékoztatást. A 7. cikk (4) bekezdése szerint akkor is bejelentést kell tenni, ha a támogatás, amelyet Olaszország az üzleti év során kíván nyújtani a szénipar számára, meghaladja az ebben a határozatban engedélyezett mértéket, vagy ha a bezárási tervben támogatni tervezett előrelátható termelési költségek kiszámítására vonatkozó részletek eltérnek az ebben a bejelentésben foglalt részletektől. Olaszország külön éves bejelentéseket nyújt be, amennyiben eltérés mutatkozik az éves intézkedések és a jóváhagyott bezárási terv között. Megfelelően tájékoztatja a Bizottságot a bezárási terv lezárultáig minden évben ténylegesen kifizetett támogatás összegéről és annak kiszámításáról a tanácsi határozat 7. cikkének (5) pontjában foglaltaknak megfelelően.

               (105)

               A Bizottság arra is emlékezteti az olasz hatóságokat, hogy a tanácsi határozat 7. cikke (5) pontjának megfelelően a szóban forgó év végét követően legkésőbb hat hónapon belül tájékoztatniuk kell a Bizottságot az üzleti év alatt ténylegesen kifizetett támogatás összegéről és annak kiszámításáról. Ha kiigazítják az adott üzleti év során eredetileg kifizetett összegeket, az olasz hatóságok a következő üzleti év végéig tájékoztatják erről a Bizottságot.

               (106)

               A tanácsi határozat 3. cikkének (3) bekezdése szerint amennyiben a támogatásban részesült bányát nem zárják be a Bizottság által engedélyezett üzembezárási tervben meghatározott időpontig, Olaszországnak az üzembezárási terv által lefedett teljes időszak vonatkozásában vissza kell fizettetnie a nyújtott támogatást,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Olaszország által a 2014. április 9-én benyújtott és 2014. július 17-én módosított bezárási tervnek megfelelően a Carbosulcis S.p.A. javára nyújtott állami támogatás a 2010/787/EU tanácsi határozat értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2014. október 1-jén.

            a Bizottság részéről

         Joaquín ALMUNIA

            alelnök

      (1)  HL L 336., 2010.12.21., 24. o. (a továbbiakban: a tanácsi határozat). 2009. december 1-jei hatállyal az EK-Szerződés 87. és 88. cikke helyébe az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikke lépett. A két-két rendelkezés tartalmilag azonos. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni. Az EUMSZ bizonyos terminológiai módosításokat is bevezetett, például a „Közösség” kifejezés helyébe az „Unió” kifejezés, a „közös piac” kifejezés helyébe pedig a „belső piac” kifejezés lépett. Ez a határozat általánosan az EUMSZ terminológiáját használja.

      (2)  HL C 20., 2013.1.23., 1. o.

      (3)  Közzétéve a 2005. május 14-i 111. sz. Gazzetta Ufficiale Supplemento Ordinario mellékletében.

      (4)  Vö. a 2. lábjegyzettel.

      (5)  Az 1958. április 15-i 1. sz. rendelet az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL 17., 1958.10.6., 385/58. o.).

      (6)  A Sulcis szénmező újranyitására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1985. június 27-i 351. törvény 3. cikke: „norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene”.

      (7)  SA. 18869 (N 92/05) A széniparnak nyújtott állami támogatás – Magyarország, SA.33033 Petrosani Nemzeti Feketekőszén-ipari Vállalat – Románia és SA.33861 (12/N) állami támogatás a szénbányák bezárására – Magyarország.

      (8)  A jogszerűtlen állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közlemény (HL C 119., 2002.5.22., 22. o.).

      (9)  A Carbosulcis jelenleg 200 ha tulajdonosa, ahol az irodák és az üzemek találhatóak, míg a bánya egész területe 5 940 ha.

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 2006/21/EK irányelve az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról – A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság nyilatkozata (HL L 102., 2006.4.11., 15. o.).

      (11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/35/EK irányelve a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről (HL L 143., 2004.4.30., 56. o.).

      (12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

      (13)  A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

      (14)  A Tanács 1985. június 27-i 85/337/EGK irányelve az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 175., 1985.7.5., 40. o.).

      (15)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

      1. MELLÉKLET

                  Ország: OLASZORSZÁG

                  Szénmező SULCIS

                  Vállalat CARBOSULCIS SPA

                  Föld alatti termelőegység: NURAXI FIGUS - Monte Sinni bánya

                  2011. évi adatok

                  2012. évi adatok

                  2013. évi becsült adatok

                  2014 évi becsült adatok

                  2015 évi becsült adatok

                  2016 évi becsült adatok

                  2017 évi becsült adatok

                  2018 évi becsült adatok

                              1.

                              ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK

                              a)

                              Föld alatti kitermelés [tce] '000

                     […]
                      (1)

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              b)

                              Terméshozam (tce/év/üzemegység)

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              c)

                              Átlagos nettó fűtőérték [kcal]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              d)

                              Nyilvántartott átlagos munkaerd) Nyilvántartott átlagos munkaerő-létszám-létszám

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              2.

                              TERMELÉSI KÖLTSÉG

                              a)

                              Élőmunka költségei [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              b)

                              Anyagköltség [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              c)

                              A számviteli szabályok szerinti közvetlen értékcsökkenés [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              d)

                              Tőkemegtérülés [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              e)

                              A rendeltetési helyre történő szállítás költségei [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              f)

                              Vállalati általános költségek [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              g)

                              Egyéb költségek [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              h)

                              Tárgyi eszközök növekedése [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              i)

                              Hulladék-ártalmatlanítási költségek [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              h)

                                 Az aktuális termeléssel kapcsolatos költségek (a kitermelt tce-re vetítve)

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              3.

                              SZÁLLÍTÁSOK ÉS BEVÉTELEK

                              —

                              Információ a hőerőművekbe történő szállításokról:

                              —

                              termelés a szénreferencia időszakban [tce]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              —

                              készletváltozás [tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                              a)

                                 Összes

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              —

                              Terméshozam:

                              —

                              termelés a szénreferencia időszakban [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              —

                              készletváltozás [EUR/tce]

                  […]

                              b)

                                 Átlagos eladási ár [EUR/tce]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              4.

                              JAVASOLT TÁMOGATÁS

                              a)

                              Az aktuális termeléssel kapcsolatos veszteség [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              b)

                              Az aktuális termeléssel kapcsolatos veszteség [EUR]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              c)

                              Javasolt támogatás [EUR/tce]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              d)

                              Javasolt támogatás [EUR]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                  Megjegyzés: A pirossal jelölt adatok a 2011. és 2012. évi eredménykimutatás átsorolásának eredményei

         (1)  Szakmai titoktartási kötelezettség körébe tartozó információ.

      2. MELLÉKLET

                  2013

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  2024

                  2025

                  2026

                  2027

                  Összesen

                  b)

                  Az állásukat elveszített vagy elveszítő munkavállalókkal kapcsolatos egyéb rendkívüli kiadások;

                  7 804 000

                  3 852 000

                  2 180 000

                  9 080 000

                  692 000

                  9 920 000

                  6 212 000

                  960 000

                  404 000

                  96 000

                  212 000

                  308 000

                  96 000

                  96 000

                  3 660 000

                  45 572 000

                  b1)

                  Nyugdíjba vonulást elősegítő ösztönzők (vezetők)

                  160 000

                  160 000

                  160 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  480 000

                  b2)

                  Nyugdíjba vonulást elősegítő ösztönzők (technikusok)

                  3 132 000

                  812 000

                  580 000

                  696 000

                  116 000

                  4 640 000

                  232 000

                  0

                  116 000

                  0

                  116 000

                  116 000

                  0

                  0

                  0

                  10 556 000

                  b3)

                  Nyugdíjba vonulást elősegítő ösztönzők (dolgozók)

                  4 512 000

                  2 880 000

                  1 440 000

                  1 632 000

                  576 000

                  5 280 000

                  576 000

                  960 000

                  288 000

                  96 000

                  96 000

                  192 000

                  96 000

                  96 000

                  96 000

                  18 816 000

                  b4)

                  Saját vállalkozás elindítását segítő ösztönzők (technikusok)

                  0

                  0

                  0

                  4 640 000

                  0

                  0

                  1 276 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 740 000

                  7 656 000

                  b5)

                  Saját vállalkozás elindítását segítő ösztönzők (dolgozók)

                  0

                  0

                  0

                  2 112 000

                  0

                  0

                  4 128 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 824 000

                  8 064 000

                  d)

                  A munkavállalók széniparon kívüli új álláshoz jutása érdekében végzett átképzési programoknak a vállalkozások által fedezett költségei, különösen a képzési költségek;

                  0

                  0

                  0

                  4 764 800

                  0

                  0

                  3 911 600

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  2 793 600

                  11 470 000

                  d1)

                  Technikusok javadalmazása a képzés során

                  0

                  0

                  0

                  2 320 000

                  0

                  0

                  638 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  995 000

                  3 953 000

                  d2)

                  Munkások javadalmazása a képzés során

                  0

                  0

                  0

                  1 056 000

                  0

                  0

                  2 064 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 037 000

                  4 157 000

                  d3)

                  Képzés költségei (összeegyeztethető a költségekről szóló ESZA-vademecummal)

                  0

                  0

                  0

                  1 388 800

                  0

                  0

                  1 209 600

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  761 600

                  3 360 000

                  f)

                  A széniparra vonatkozó sajátos közigazgatási, jogi és adózási rendelkezésekből származó fennmaradó költségek;

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  0

                  800 000

                  f1)

                  Bányajáradék

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  0

                  800 000

                  g)

                  A széntermelési egységek bezárása miatt szükségessé váló kiegészítő földalatti biztonsági munka;

                  0

                  0

                  200 000

                  0

                  0

                  0

                  4 480 800

                  3 836 800

                  3 495 800

                  3 370 800

                  3 363 800

                  3 237 800

                  3 127 800

                  3 086 800

                  0

                  28 200 400

                  g1)

                  A tárnák hamuval való feltöltéséről szóló projekt és környezeti hatástanulmány

                  0

                  0

                  200 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  200 000

                  g2)

                  Másodlagos aknák biztonságossá tétele

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  70 000

                  74 000

                  0

                  0

                  0

                  144 000

                  g3)

                  Főaknák biztonságossá tétele

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  65 000

                  72 000

                  0

                  137 000

                  g4)

                  Munkadíj – technikusok

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 160 000

                  1 044 000

                  1 015 000

                  986 000

                  957 000

                  899 000

                  870 000

                  870 000

                  0

                  7 801 000

                  g5)

                  Munkadíj – munkások

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  2 160 000

                  1 632 000

                  1 320 000

                  1 224 000

                  1 176 000

                  1 104 000

                  1 032 000

                  984 000

                  0

                  10 632 000

                  g6)

                  Bányaszerkezeti anyagok és szolgáltatások költsége

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  0

                  7 600 000

                  g7)

                  A tárnák hamuval való feltöltéséhez szükséges anyagok és szolgáltatások költsége

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  0

                  4 000 000

                  g8)

                  Villamos energia költsége (szellőztetés, elvezetés stb.)

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  0

                  10 000 000

                  g9)

                  Várható bevétel a hamu elhelyezéséből

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  0

                  – 12 313 600

                  h)

                  Bányászati károk, amennyiben azokat a bezárt vagy bezárandó széntermelési egységek okozták;

                  998 931

                  1 198 931

                  1 198 931

                  798 931

                  798 931

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  8 687 898

                  h1)

                  A Seruci telephelyen biztonságos terület és épületek kialakítása, a környezet helyreállítása

                  0

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  3 994 656

                  h2)

                  A Nuraxi Figus telephely környezetvédelmi minősítése

                  0

                  200 000

                  400 000

                  400 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 000 000

                  h3)

                  A Nuraxi Figus telephelyen biztonságos terület és épületek kialakítása, a környezet helyreállítása

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  0

                  0

                  0

                  0

                  3 693 242

                  l)

                  Kivételes valódi értékcsökkenés, amennyiben az a termelési egységek bezárásából származik;

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  25 845 714

                  l1)

                  A befektetett tárgyi eszközök speciális értékcsökkenési aránya

                  0

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  20 355 179

                  l2)

                  Az immateriális javak speciális értékcsökkenési aránya

                  0

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  5 490 535

                  Mindösszesen

                  7 804 000

                  10 020 074

                  8 748 074

                  20 212 874

                  6 660 074

                  15 888 074

                  15 443 048

                  5 635 448

                  4 738 448

                  4 305 448

                  4 414 448

                  3 645 800

                  3 323 800

                  3 282 800

                  6 453 600

                  120 576 012


title: A Tanács (EU, Euratom) 2016/848 határozata (2016. május 25.) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Dán Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről

text:
               28.5.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 141/78

         A TANÁCS (EU, Euratom) 2016/848 HATÁROZATA
   (2016. május 25.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Dán Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
   tekintettel a dán kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. szeptember 18-án, illetve 2015. október 1-jén elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig tartó időtartamra történő kinevezéséről szóló (EU, Euratom) 2015/1600 (1), illetve (EU, Euratom) 2015/1790 (2) határozatot.

               (2)

               Mikkel DALSGAARD hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Klaus MATTHIESEN-t (Head of Negotiations, Confederation of Professionals in Denmark, FTF) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. szeptember 20-ig az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. május 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  A Tanács 2015. szeptember 18-i (EU, Euratom) 2015/1600 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 248., 2015.9.24., 53. o.).

      (2)  A Tanács 2015. október 1-jei (EU, Euratom) 2015/1790 határozata az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2015. szeptember 21-től2020. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 23. o.).


title: 2005/630/EK: A Bizottság határozata (2005. augusztus 26.) a 2003/8/EK tanácsi irányelv alapján a költségmentesség iránti kérelem továbbításához használandó formanyomtatvány kidolgozásáról

text:
               31.8.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 225/23

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. augusztus 26.)
   a 2003/8/EK tanácsi irányelv alapján a költségmentesség iránti kérelem továbbításához használandó formanyomtatvány kidolgozásáról
   (2005/630/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/8/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére,
   a 2003/8/EK irányelv 17. cikke által létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A 2004/844/EK bizottsági határozat (2) kidolgozta a 2003/8/EK irányelv alapján a költségmentesség iránti kérelem benyújtásához használandó formanyomtatványt.

               (2)

               A 2003/8/EK irányelv értelmében a Bizottságnak a költségmentesség iránti kérelmek igazságügyi hatóságok közötti továbbításának megkönnyítése érdekében is ki kell dolgoznia egy formanyomtatványt.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vett részt a 2003/8/EK irányelv elfogadásában, így az nem kötelező, illetve nem alkalmazható rá,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A költségmentesség iránti kérelmek továbbítására szolgáló, e határozat mellékletében szereplő formanyomtatványt a Bizottság elfogadta.

      Kelt Brüsszelben, 2005. augusztus 26-án.

            a Bizottság részéről

         Franco FRATTINI

            az alelnök

      (1)  HL L 26., 2003.1.31., 41. o.

      (2)  HL L 365., 2004.12.10., 27. o.

      MELLÉKLET
      FORMANYOMTATVÁNY


title: Az Európai Parlament (EU, Euratom) 2015/1623 határozata (2015. április 29.) az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó elszámolásának lezárásáról, III. szakasz – Bizottság

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/109

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU, EURATOM) 2015/1623 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó elszámolásának lezárásáról, III. szakasz – Bizottság
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2014)510 – (C8 0140/2014) (2),

                  —

                  tekintettel a Bizottság által a 2012. évi mentesítés nyomon követéséről készített jelentésre (COM(2014)607) és az ezt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2014)285, SWD(2014)286),

                  —

                  tekintettel a Bizottság 2013. évi igazgatási eredményeinek összefoglalásáról szóló 2014. június 11-i bizottsági közleményre (COM(2014)342),

                  —

                  tekintettel a Bizottság az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékeléséről szóló éves jelentésre (COM(2014)383) és az e jelentéshez csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2014)200, SWD(2014)201),

                  —

                  tekintettel a Bizottságnak a 2013-ban elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére (COM(2014)615) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)293),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére (3), az intézmények válaszaival együtt, valamint a Számvevőszék különjelentéseire,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a Bizottság számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05303/2015 – C8-0053/2015),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a végrehajtó ügynökségeknek adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05305/2015 – C8-0048/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), és különösen annak 62., 164., 165. és 166. cikkére,

                  —

                  tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (7) és különösen annak 14. cikke (2) és (3) bekezdésére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 93. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0101/2015),

         1.

            jóváhagyja az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére vonatkozó elszámolás lezárását;

         2.

            ismerteti észrevételeit az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. Szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítéséről szóló határozatok szerves részét képező állásfoglalásban;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek és az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és nemzeti és regionális ellenőrző szerveinek, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL L 66., 2013.3.8.

         (2)  HL C 403., 2014.11.13., 1. o.

         (3)  HL C 398., 2014.11.12., 1. o.

         (4)  HL C 403., 2014.11.13., 128. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (7)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.


title: 2010/445/CFSP: A Tanács 2010/445/KKBP határozata ( 2010. augusztus 11. ) az Európai Unió grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               12.8.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 211/33

         A TANÁCS 2010/445/KKBP HATÁROZATA
   (2010. augusztus 11.)
   az Európai Unió grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2008. szeptember 25-én elfogadta a 2008/760/KKBP együttes fellépést (1), amely 2009. február 28-ig Pierre MOREL-t nevezte ki az Európai Unió grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjévé (továbbiakban: EUKK).

               (2)

               A Tanács 2010. február 22-én elfogadta a 2010/106/KKBP határozatot (2), amely az EUKK megbízatását 2010. augusztus 31-ig meghosszabbította.

               (3)

               Az EUKK megbízatását 2011. augusztus 31-ig meg kell hosszabbítani. Mindazonáltal az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (továbbiakban: a főképviselő) javaslata alapján így határoz.

               (4)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat és veszélyeztetheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   Pierre MOREL-nek mint a grúziai válság ügyével megbízott EUKK-nak a megbízatását a Tanács 2011. augusztus 31-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása korábban is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásáról szóló határozat hatálybalépését követően a főképviselő javaslata alapján így határoz.
   2. cikk
   Célkitűzések
   Az EUKK megbízatása a 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben megtartott rendkívüli Európai Tanács következtetéseiben, valamint a Grúziáról szóló, 2008. szeptember 15-én elfogadott tanácsi következtetésekben meghatározott célkitűzéseken alapszik.
   Az EUKK feladata, hogy az Európai Uniónak (továbbiakban: EU vagy Unió) a grúziai konfliktus rendezéséhez nyújtott hozzájárulásának hatékonyságát és láthatóságát megerősítse.
   3. cikk
   Megbízatás
   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

               a)

               egyrészről közreműködik a 2008. augusztus 12-i megállapodás 6. pontjában előirányzott nemzetközi tárgyalások előkészítésében, amelyek főbb témái a következők:

                           —

                           a térség biztonságával és stabilitásával kapcsolatos intézkedések,

                           —

                           a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek problémája, a nemzetközileg elismert elvek alapján,

                           —

                           a felek kölcsönös megállapodása alapján bármilyen egyéb kérdés,

                     valamint másrészről hozzájárul az Unió álláspontjának kialakításához és annak az ő szintjén történő képviseletéhez az említett tárgyalások során;

               b)

               az Egyesült Nemzetek Szervezetével és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel (EBESZ) szorosan együttműködve elősegíti a 2008. szeptember 8-án Moszkvában és Tbilisziben megkötött megállapodás, és a 2008. augusztus 12-i megállapodás végrehajtását;

         a fent említett tevékenységek keretén belül hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, és az Unió emberi jogokra, különösen a nőkre és a gyermekekre vonatkozó iránymutatásainak a végrehajtásához.
   4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (továbbiakban: PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-kal, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2010. szeptember 1-jétől2011. augusztus 31-ig terjedő időszakra 700 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadást elszámol a Bizottságnak.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok és az Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, akik az EUKK-t segítik a munkájában. A tagállamok vagy uniós intézmények által az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, illetve uniós intézmény fedezi. A tagállamok által a Tanács Főtitkárságához kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam vagy uniós intézmény közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megad.
   8. cikk
   Az EU minősített információk biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat, különösen az EU minősített információk kezelése során.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az uniós küldöttség és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden ésszerű és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása adott esetben, amely magában foglal többek között a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és annak területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmazza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy csoportjának az Unión kívül bevetendő valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is – a misszió területére érkezése előtt vagy érkezésekor a misszió területére vonatkozóan a Tanács Főtitkársága által meghatározott kockázati minősítésnek megfelelő biztonsági képzésben részesüljön;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, és ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről, a félidős jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében, írásos jelentéseket nyújtsanak be a főképviselő, a Tanács és a Bizottság számára.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK előmozdítja az Unión belüli átfogó politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt koherens módon alkalmazzanak az Unió által folytatott politika céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint a térségben működő többi EUKK és különösen a dél-kaukázusi EUKK tevékenységével, tiszteletben tartva ez utóbbi megbízatásának konkrét célkitűzéseit. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségének vezetőjével és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ezek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK a helyszínen jelen levő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint annak az Unió egyéb kezdeményezéseivel való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2011. február végén az elért eredményekről szóló jelentést, a megbízatás végén pedig a megbízatás teljesítéséről szóló átfogó jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. VANACKERE

      (1)  HL L 259., 2008.9.27., 16. o.

      (2)  HL L 46., 2010.2.23., 5. o.

      (3)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.