title: 2004/846/EK: A Politikai és Biztonsági Bizottság Proxima/2/2004 határozata (2004. november 30.) az Európai Uniónak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő rendőri missziója, az EUPOL Proxima misszióvezetőjének kinevezéséről

text:
               14.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 367/29

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG PROXIMA/2/2004 HATÁROZATA

   (2004. november 30.)
   az Európai Uniónak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő rendőri missziója, az EUPOL Proxima misszióvezetőjének kinevezéséről
   (2004/846/EK)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 25. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Uniónak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő rendőri missziója (EUPOL Proxima) meghosszabbításáról szóló, 2004. november 22-i 2004/789/KKBP tanácsi együttes fellépésre, és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2004/789/KKBP együttes fellépés 8. cikkének (1) bekezdésében foglaltak alapján a Tanács felhatalmazza a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy az EUSz 25. cikkével összhangban meghozza a vonatkozó határozatokat, beleértve – a főtitkár/főképviselő javaslata alapján – a misszió vezetőjének kinevezését.

               (2)

               A főtitkár/főképviselő Jürgen SCHOLZ kinevezését javasolta,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Uniónak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő rendőri missziója (EUPOL Proxima) kinevezett misszióvezetője 2004. december 15-től Jürgen SCHOLZ.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2005. december 14-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2004. november 30-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         A. HAMER


title: Az Európai Parlament (EU) 2015/1687 határozata (2015. április 29.) az Európai Rendőrségi Hivatal 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               2015.9.30.

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/342

      AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2015/1687 HATÁROZATA
      (2015. április 29.)
      az Európai Rendőrségi Hivatal 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal 2013-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Rendőrségi Hivatal 2013-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Europol válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-as pénzügyi év tekintetében az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

                  —

                  tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a hivatal számára adandó mentesítésről szóló, 2015. február 17-i tanácsi ajánlásra (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (5) és különösen annak 43. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (6),

                  —

                  tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 108. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0080/2015),

         1.

            mentesítést ad az Európai Rendőrségi Hivatal igazgatója számára az Europol 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

         2.

            megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

         3.

            utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Rendőrségi Hivatal igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon azoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

               az elnök

            Martin SCHULZ

               a főtitkár

            Klaus WELLE

         (1)  HL C 442., 2014.12.10., 290. o.

         (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet..

         (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (4)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (5)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

         (6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (7)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 1031/2000/EK határozata (2000. április 13.) az Ifjúság közösségi cselekvési program létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D1031

Hivatalos Lap L 117 , 18/05/2000 o. 0001 - 0010

		Az Európai Parlament és a Tanács 1031/2000/EK határozata(2000. április 13.)az "Ifjúság" közösségi cselekvési program létrehozásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSAtekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, különösen annak 149. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],a Szerződés 251. cikkében [4] megállapított eljárásnak megfelelően, valamint az egyeztetőbizottság 2000. március 9-én jóváhagyott közös szövegének a fényében,mivel:(1) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés úgy rendelkezik, hogy a Közösség működjön közre – többek között – a magas színvonalú oktatás és képzés kialakításában. Ezt az 1997. október 2-án aláírt Amszterdami Szerződés határozottan megismétli, kijelentve, hogy a Közösségnek az oktatáshoz történő széles körű hozzáférés biztosításával, valamint az ismeretek folytonos frissítésével kell elősegítenie népei számára a lehető legmagasabb szintű tudás megszerzését.(2) A "Ifjúság Európáért" program harmadik szakaszának elfogadásáról szóló, 1995. március 14-i 818/95/EK határozattal [5] az Európai Parlament és a Tanács létrehozta az ifjúságpolitika terén történő együttműködés cselekvési programját. Helyes tehát ezen a téren az említett programból nyert tapasztalatok alapján folytatni és megerősíteni az együttműködést, valamint a Közösség e téren folytatott tevékenységét.(3) Az Európai Tanács 1997. november 20-án és 21-én Luxembourgban a foglalkoztatáspolitikáról tartott rendkívüli ülése olyan összehangolt foglalkoztatáspolitikai stratégiát fogadott el, amelyben az élethosszig tartó oktatás és képzés alapvető szerepet játszik a Tanács 1997. december 15-i állásfoglalásában [6] a tagállamok számára megállapított foglalkoztatáspolitikai iránymutatások végrehajtásában, amelyek célja a foglalkoztathatóság, az alkalmazkodási képesség és a vállalkozói kultúra növelése, valamint az esélyegyenlőség előmozdítása.(4) "A tudás Európája felé" című közleményében a Bizottság meghatározta a nyílt és dinamikus, az egész életen át tartó oktatás és képzés célját megvalósítani képes európai oktatási térség megalkotásának iránymutatásait.(5) A "Tanítás és tanulás: a tudásalapú társadalom felé" című fehér könyvében a Bizottság megállapította, hogy a tanuló társadalom megjelenése azzal jár együtt, hogy ösztönözni kell az új ismeretek elsajátítását, és ezért motiválni kell az embereket arra, hogy minden tanulási lehetőséget ragadjanak meg. Az "Oktatás, képzés, kutatás: a transznacionális mobilitás akadályai" című zöld könyvében pedig a Bizottság rámutatott, milyen előnyökkel jár a mobilitás az emberek és az Európai Unió versenyképessége szempontjából.(6) Szükség van a tevékeny állampolgári hozzáállás ösztönzésére, az e program keretében hozott intézkedések közötti kapcsolatok erősítésére, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásáért, valamint a kirekesztés minden formája, ezek között a rasszizmus és az idegengyűlölet ellen folytatott küzdelemre. Különleges figyelmet kell fordítani a megkülönböztetés megszüntetésére, valamint a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség előmozdítására.(7) A program keretében folytatott alprogramoknak nem csupán a fiatalok egy-egy megcélzott csoportját és/vagy az ifjúsági szervezetek tagjait kell elérniük, hanem az ifjúság egészét. Ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell megfelelő információáramlásról és e tevékenységek helyes terjesztéséről.(8) Ez a határozat megteremti azt a közösségi keretrendszert, amely közreműködik a transznacionális önkéntes szolgálati tevékenység kialakításában. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy megfelelő és összehangolt intézkedéseket hozzanak a jogi és közigazgatási akadályok megszüntetésére annak érdekében, hogy megkönnyítsék a fiatalok részvételét ebben a programban, és könnyebbé váljon az önkéntes szolgálat sajátos jellegének megismerése az ifjúság számára.(9) Az ifjúsági csereprogramok különösen hozzájárulnak a kölcsönös bizalom építéséhez, a demokrácia és a türelem, a fiatalok közötti együttműködési hajlam és szolidaritás megerősítéséhez, ezért kulcsfontosságúak az Unió kohéziója és további fejlődése szempontjából.(10) A fiatalok önkéntes szolgálati tevékenységekben való részvétele az iskolán kívüli oktatás egyik fajtája, amely többletismeretek megszerzéséhez segíti őket; ezen ismeretek minőségének túlnyomórészt megfelelő előkészítő – többek között nyelvi és kulturális jellegű – intézkedéseken kell alapulnia. E részvétel elősegíti életük jövőbeli irányvonalának meghatározását, kiszélesíti látókörüket, fejleszti társadalmi képességeiket, tevékeny állampolgári hozzáállásukat és kiegyensúlyozott társadalmi beilleszkedésüket gazdasági, társadalmi és kulturális szempontból, ideértve a dolgozó életre való felkészítést, valamint elősegíti az igazi európai állampolgári tudatot.(11) Az Európai Unió információs és kommunikációs politikájáról szóló, 1998. május 14-i állásfoglalásban [7] az Európai Parlament kifejtette, hogy a támogatási és cselekvési programok esetében a projektek kiválogatásának átláthatóbbnak, a választás indokainak világosabbaknak kell lenniük azok számára, akik a projekteket előterjesztik.(12) A Bizottságnak és a tagállamoknak igyekezniük kell szavatolni az európai önkéntes szolgálati tevékenységek és a különféle hasonló nemzeti modellek egymást kiegészítő jellegét.(13) Az Európai Parlament és a Tanács az oktatásról szóló 253/2000/EK határozatban, valamint a Tanács a szakképzésről szóló, 1999. április 26-i 1999/382/EK határozatban létrehozta a Közösség oktatási és képzési cselekvési programjait, amelyek az ifjúsági programokkal együtt hozzájárulnak a tudás Európája felépítéséhez.(14) Az ifjúságpolitikai területeken folytatott együttműködés politikája hozzájárul az iskolán kívüli oktatás és ezzel az egész életen át tartó tanulás elősegítéséhez, ezt a politikát tehát tovább kell fejleszteni.(15) A fiatalok integrálása a munka világába lényeges részét képezi a társadalomba történő integrálásuknak, ehhez pedig arra van szükség, hogy elismerés övezzen valamennyi olyan készséget és képességet, amelyet iskolán kívüli oktatásban szerzett tapasztalattal sajátítanak el, ezek fontosságára nagy hangsúlyt kell fektetni.(16) A Közösségben folyó tevékenység hozzáadott értékének megerősítése érdekében szükség van arra, hogy a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben minden szinten biztosítsa azoknak a tevékenységeknek a koherenciáját és egymást kiegészítő jellegét, amelyeket ennek a határozatnak, más vonatkozó politikáknak, eszközöknek vagy programoknak a keretében végeznek.(17) Fontos, hogy az "Ifjúság" program bizottsága – egyelőre még meghatározásra váró intézkedések alapján – tanácskozzon a Közösség szakképzési és oktatási programjainak (Leonardo da Vinci és Socrates) végrehajtásáért felelős bizottságokkal. Fontos, hogy az "Ifjúság" program bizottsága rendszeres tájékoztatást kapjon az oktatás, szakképzés és ifjúságpolitika terén tett kezdeményezésekről.(18) Az Európai Tanács (1994. december 9-én és 10-én) Essenben és (1995. június 26-án és 27-én) Cannes-ban tartott ülésein hangsúlyozta, hogy Európában további cselekvésre van szükség a fiatalok társadalmi és szakmai integrációjának növelése érdekében. Firenzében (1996. június 21-én és 22-én) tartott ülésén az Európai Tanács hangsúlyozta, milyen fontos megkönnyíteni a fiatalok számára a munkavállalókká válást. Amszterdamban (1997. június 15. és 17. között) tartott ülésén az Európai Tanács hangot adott annak, hogy támogatja a non-profit tevékenységeket. Az Európai Parlament és a Tanács 1998. július 20-én elfogadta az 1686/98/EK határozatot [8], amelyben létrehozta a "Fiatalok európai önkéntes szolgálata" közösségi cselekvési programot.(19) Az európai önkéntes szolgálati tevékenységek nem helyettesítik a katonai szolgálatot, sem pedig azokat az alternatív szolgálati formákat, amelyeket különösen a katonai szolgálatot lelkiismereti okokból megtagadó személyek számára, illetve egyes tagállamokban kötelező civil szolgálatként biztosítanak, és nem korlátozhatnak, illetve nem helyettesíthetnek potenciális vagy fennálló fizetett foglalkoztatást.(20) Tartózkodási engedélyek vagy előírt vízumok megadása a tagállamok saját hatáskörébe tartozik, és a "lakhellyel rendelkezők" fogalmát az adott ország nemzeti joga határozza meg.(21) Az Európai Parlament 1998. július 2-án az európai önkéntes szervezetek és alapítványok támogatásáról szóló állásfoglalást [9] fogadott el. Az önkéntes szférának fontos szerepet kell játszania abban is, hogy lehetővé tegye a programokban való részvételt valamennyi fiatal, de különösen azok számára, akik a legnagyobb nehézségekkel küszködnek.(22) A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy elősegítik az együttműködést azokkal a nem kormányzati szervekkel, amelyek aktívan tevékenykednek ifjúsági és társadalmi területeken csakúgy, mint a környezetvédelem, a kultúra és sporttevékenység terén, és harcolnak a kirekesztés különféle formái ellen.(23) Az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodás (EGT-Megállapodás) rendelkezik arról, hogy az oktatás, képzés és ifjúság terén nagyobb mértékű együttműködésre van szükség egyfelől az Európai Közösség és tagállamai, másfelől az Európai Gazdasági Térségben résztvevő Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) államai között. Az EGT-Megállapodás megállapítja azokat az eljárási szabályokat, amelyek mellett az EGT-tag EFTA-államok részt vehetnek a Közösség oktatási, képzési és ifjúsági programjaiban.(24) Rendelkezni kell arról, hogy az Európai Megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a megfelelő Társulási Tanácsok határozataiban megállapított feltételekkel összhangban a program nyitva álljon a társult közép-kelet-európai államok előtt, a Ciprussal a jövőben megkötendő megállapodások szerinti eljárásokkal összhangban kiegészítő előirányzatokból történő finanszírozással Ciprus előtt, valamint a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő kiegészítő előirányzatokból történő finanszírozással Málta és Törökország előtt is.(25) Ezt a programot a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve kell figyelemmel kísérniük és folyamatosan értékelniük.(26) Az ifjúságpolitika összetettsége és változatossága miatt a tagállamok nem képesek megfelelő mértékben elérni a javasolt tevékenység által az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés fejlesztése és erősítése (ezek között az európai önkéntes szolgálat és – úgy a Közösségen belül, mint a harmadik országokkal – folytatott ifjúsági cserék) érdekében kitűzött célokat, a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvével összhangban e célok sokkal inkább elérhetők a Közösség szintjén, hiszen a közösségi szintű tevékenységek és intézkedések nemzetek közötti dimenziókban zajlanak. Ez a határozat kizárólag arra szorítkozik, ami ezeknek a célkitűzéseknek az eléréséhez szükséges.(27) Ez a határozat a program teljes időtartamára nézve megállapítja azt a pénzügyi keretet, amely hivatkozási alapul szolgál a költségvetési hatóság számára a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás [10] 33. pontja szerinti értelemben vett éves költségvetési eljárás folyamán.(28) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [11] összhangban kell elfogadni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA program létrehozása(1) Ez a határozat létrehozza az "Ifjúság" közösségi cselekvési programot (a továbbiakban: "ez a program"), amely az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködési politikára vonatkozik, ideértve az európai önkéntes szolgálatot és a Közösségen belüli, valamint harmadik országokkal folytatott ifjúsági cseréket.(2) Ezt a programot a 2000. január 1-jével kezdődő és 2006. december 31-ével záruló időszakban kell végrehajtani.(3) Ez a program az iskolán kívüli oktatáson és képzésen alapuló ifjúságpolitikai együttműködés európai térségének kialakításával járul hozzá a tudás Európája előmozdításához. Támogatja az egész életen át tartó tanulást, valamint olyan tudás, készségek és képességek megszerzését, amelyek nagy valószínűséggel elősegítik a tevékeny állampolgári magatartást és a foglalkoztathatóságot.(4) Ez a program támogatja és kiegészíti azokat az intézkedéseket, amelyeket a tagállamok hoznak, vagy amelyeket a tagállamokban hoznak, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok kulturális és nyelvi sokféleségét.2. cikkA program céljai(1) Annak érdekében, hogy a fiatalok olyan ismereteket szerezhessenek, készségeket és képességeket sajátíthassanak el, amelyek jövőbeni fejlődésük alapjául szolgálhatnak, valamint felelősséggel gyakorolják állampolgárságukat annak érdekében, hogy a társadalom tevékeny részévé váljanak, és szem előtt tartva az esélyegyenlőség támogatásának jelentőségét, ez a program a következő célokat tűzi maga elé:a) elősegíteni azt, hogy a fiatalok tevékenyen járuljanak hozzá Európa építéséhez a számukra a Közösségen belüli vagy harmadik országokkal történő transznacionális csereprogramokban való részvételen keresztül annak érdekében, hogy Európa kulturális sokféleségét és alapvetően közös értékeit megértsék, ezzel segítve az emberi jogok tiszteletének előmozdítását, a fajgyűlölet, az antiszemitizmus és az idegengyűlölet elleni harcot;b) erősíteni a fiatalok szolidaritás érzését a Közösségen belül vagy harmadik országokkal – különösen azokkal, amelyekkel a Közösség együttműködési megállapodást kötött – szervezett transznacionális közhasznú szolgálati tevékenységekben való bővülő részvételen keresztül;c) bátorítani a fiatalok kezdeményező készségét, vállalkozó és alkotó kedvét annak érdekében, hogy tevékeny szerepet vállaljanak a társadalomban, s ugyanakkor ösztönözni kívánja az európai környezetben iskolán kívüli oktatás keretében szerzett tudás értékének elismerését;d) erősíteni az ifjúsági területen folytatott együttműködést a Közösség szintjén történő helyes gyakorlat cseréjének elősegítésén, az ifjúsági munkások/ifjúsági vezetők képzésén, valamint innovatív tevékenységen keresztül.(2) Ez a program a közösségi politika egyéb idevágó területei céljainak eléréséhez is hozzájárul.3. cikkKözösségi tevékenységek(1) E program 2. cikkben kifejtett céljait a következő alprogramokkal kell elérni; a hozzájuk kapcsolódó műveletek tartalmát és alkalmazási eljárásait a melléklet írja le:- Ifjúság Európáért,- európai önkéntes szolgálat,- ifjúsági kezdeményezések,- közös tevékenységek,- támogató intézkedések.(2) Ezeket az alprogramokat a következő típusú intézkedésekkel, illetve ha kell, azok kombinációival kell végrehajtani:a) a fiatalok transznacionális mobilitásának támogatása;b) az információs és kommunikációs technológiák (IKT) ifjúsági területen történő használatának támogatása;c) a tapasztalatok és a helyes gyakorlat kölcsönös cseréjét lehetővé tevő összeurópai szintű együttműködési hálózatok kialakításának támogatása;d) transznacionális projektek támogatása az Uniós állampolgárság és a fiataloknak az Unió fejlesztése iránt érzett elkötelezettsége elősegítésére;e) a nyelvi készségek és a kulturális különbségek megértésének támogatása;f) az ifjúsági területen az újító szellem és a minőség fejlesztésére irányuló, transznacionális partneri viszonyon alapuló kísérleti projektek támogatása;g) összeurópai szintű módszerek kidolgozása az ifjúsági politikák és alakulásuk elemzésére és nyomon követésére (pl. adatbázisok, kulcsfontosságú adatok, a "rendszerek" kölcsönös ismerete), valamint a jó gyakorlat elterjesztésére.4. cikkA programban való részvételi lehetőség(1) Ez a program főszabályként a 15 és 25 év közötti korú, valamint olyan fiatalok számára készült, akik részt vesznek az ifjúsági munkában és valamely tagállamban lakhellyel rendelkeznek. A korhatárok valamelyest változtathatók, ha az egyes projektek különös körülményei ezt indokolják.A tagállamok hatáskörének sérelme nélkül, a mellékletben leírt 1.2., 2.2., és 5. alprogram keretében ez a program olyan, főszabályként 15 és 25 év közötti korú, valamint az ifjúsági munkában részt vevő fiatalok számára is szólhat, akik harmadik ország lakosai.(2) Különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy megkülönböztetés nélkül valamennyi fiatal részt vehessen e program tevékenységeiben.(3) A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy különös erőfeszítésekkel segítsék azokat a fiatalokat, akik részvétele a vonatkozó közösségi, nemzeti, regionális vagy helyi szintű cselekvési programokban kulturális, társadalmi, fizikai, mentális, gazdasági vagy földrajzi okoknál fogva nehézségekbe ütközik, és támogassák a kis helyi csoportokat. A Bizottságnak ennek megfelelően figyelembe kell vennie azokat a nehézségeket, amelyekkel ezeknek a célcsoportoknak szembe kell nézniük, hogy így harcoljanak a kirekesztés ellen.(4) A tagállamok törekednek arra, hogy megtegyék a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a program résztvevői a közösségi jog rendelkezései szerinti egészségügyi ellátást élvezhessék. A származási hely szerinti tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket ahhoz, hogy az európai önkéntes szolgálat résztvevői megőrizhessék szociális védettségüket.5. cikkA program végrehajtása, együttműködés a tagállamokkal(1) A Bizottság biztosítja azoknak a közösségi alprogramoknak a melléklettel összhangban történő végrehajtását, amelyek ennek a programnak a keretébe tartoznak.(2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve megteszi a mellékletben leírt lépéseket (5. alprogram) annak érdekében, hogy a lehető legjobban kiaknázza a közösségi együttműködéssel az ifjúsági területen elért eredményeket.(3) A Bizottság és a tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a közösségi és nemzeti szinten létrehozott struktúrákat a program céljainak elérésére felhasználóbarát módon úgy alakítsák ki, hogy ezzel helyi szinten a fiatalok és egyéb partnerek e programban való részvételét megkönnyítsék, értékeljék, és figyelemmel kísérjék a program keretében szükséges tevékenységeket, valamint áttekinthető tanácsadási és kiválasztási szempontokat alkalmazzanak.A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak olyan intézkedésekről, amelyek megkönnyítik a fiatalok számára a transznacionális mobilitásban való részvételt olyan intézkedésekkel, amelyek a fiatalok megfelelő tájékoztatására és a tárgyról szóló ismeretek terjesztésére irányulnak. A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy megfelelő tájékoztatást és nyilvánosságot biztosítsanak azokról a tevékenységekről, amelyeket ez a program támogat.(4) A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a program hatékony működését; lehetőség szerint arra is törekednek, hogy olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyeket a programban való részvételt akadályozó jogi és közigazgatási tényezők kiiktatására szükségesnek és kívánatosnak ítélnek.(5) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja az átmenetet a korábbi közösségi ifjúsági programok keretében végrehajtott tevékenységek (Ifjúság Európáért III. és az európai önkéntes szolgálat), valamint az e program keretében végrehajtandó alprogramok között.6. cikkKözös fellépésekA tudás Európája felépítési folyamatának részeként ennek a programnak az intézkedései a 8. cikkben megállapított eljárással összhangban a Közösség egyéb ifjúsági, oktatási és szakképzési rokonprogramjaival és alprogramjaival közös programként is végrehajthatók.7. cikkAz intézkedések végrehajtása(1) Azokat az intézkedéseket, amelyek e határozat végrehajtásához az alább felsoroltakkal kapcsolatban szükségesek, a 8. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell meghozni:a) e program végrehajtására tett intézkedések, ideértve a program alprogramjainak éves végrehajtási munkatervét is;b) a program különféle alprogramjai közötti általános egyensúly;c) azok a kritériumok, amelyeket alkalmazni kell a decentralizáltan lebonyolítandó alprogramok céljára szolgáló pénzösszegek tagállamok között javasolt szétosztásának megállapítására;d) a közös alprogramok végrehajtásához szükséges intézkedések;e) a program értékelésével kapcsolatos intézkedések;f) a fiatal önkéntesek részvételét igazoló intézkedések.(2) Azokat az intézkedéseket, amelyek e határozat végrehajtásához bármi mással kapcsolatban szükségesek, a 8. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell lebonyolítani.8. cikkA bizottság(1) A Bizottságot egy bizottság segíti.(2) Ahol erre a bekezdésre történik hivatkozás, ott az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkének rendelkezései alkalmazandók, tekintettel annak 8. cikkének rendelkezéseire is.Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében meghatározott időszak két hónap.(3) Ahol erre a bekezdésre történik hivatkozás, ott az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkének rendelkezései alkalmazandók, tekintettel annak 8. cikkének rendelkezéseire is.(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.9. cikkFinanszírozás(1) Ennek a programnak a fenti 1. cikkben meghatározott időszak során történő végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi kerete 520 millió euró.(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi, a pénzügyi lehetőségek korlátaira való tekintettel.10. cikkÖsszhang és kiegészítő jelleg(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve, valamint az egyes programok egyedi jellegének és sajátosságának sérelme nélkül biztosítja a Közösség többi politikája, jogi eszköze és programja viszonylatában az átfogó összhangot és kiegészítő jelleget. Különös figyelmet kell szentelni a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdítására és az esélyegyenlőségre.(2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja a következetességet e program végrehajtása és a Közösség egyéb ifjúsággal kapcsolatos tevékenységei, különösen a kultúra és az audiovizuális ágazat, a belső piac megvalósítása, az információs társadalom, a környezet, a fogyasztóvédelem, a KKV-k, a szociális politika, a foglalkoztatáspolitika és a közegészségügy területén.(3) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja, hogy a program intézkedései vegyék tekintetbe azokat a foglalkoztatási iránymutatásokat, amelyeket a Tanács egy összehangolt foglalkoztatáspolitikai stratégia keretében fogadott el.(4) A Bizottság köteles hatékony kapcsolatot biztosítani e program és a Közösség külkapcsolatainak keretében vállalt ifjúsági programok és tevékenységek között.11. cikkAz EFTA/EGT-országok, a társult közép-kelet-európai országok (KKEO), Ciprus, Málta és Törökország részvételeEbben a programban részt vehetnek:- az EFTA/EGT-országok az EGT-Megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban,- a társult közép-kelet-európai országok (KKEO) az Európai Megállapodásokban, azok kiegészítő jegyzőkönyveiben és a vonatkozó Társulási Tanácsok határozataiban meghatározott feltételeknek megfelelően,- Ciprus a vele megkötendő megállapodások szerinti eljárásokkal összhangban kiegészítő előirányzatokból történő finanszírozással,- Málta és Törökország, a Szerződés rendelkezéseinek megfelelő kiegészítő előirányzatokból történő finanszírozással.12. cikkNemzetközi együttműködésE program keretében a Bizottság a 7. cikk szabályaival összhangban szorosabbra fűzi az együttműködést a Közösségen kívüli országokkal és a vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal.13. cikkFigyelemmel kísérés és értékelés(1) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen figyelemmel kíséri ezt a programot.A figyelemmel kísérésbe beletartoznak a (3) bekezdésben említett jelentések és különös tevékenységek is.(2) Ezt a programot a Bizottság a tagállamokkal együttműködve rendszeresen értékeli. Az értékelés célja az, hogy növelje a 2. cikkben kitűzött célok elérése érdekében végrehajtott tevékenységek hatékonyságát, valamint biztosítsa, hogy a 4. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban szavatolt a programban való részvétel egyenlő lehetősége.Az értékelés során vizsgálni kell ennek a programnak a keretében megvalósított tevékenységek és az egyéb vonatkozó közösségi politikák, jogi eszközök és programok egymást kiegészítő jellegét is.A 8. cikk (2) bekezdésében leírt eljárás alkalmazásával megállapított szempontokkal összhangban a Közösség tevékenységeinek eredményéről rendszeres külső értékelést kell adni.(3) A tagállamok a Bizottság felé 2004. december 31-ig, illetve 2007. június 30-ig beszámolnak a program végrehajtásáról és hatásáról.(4) A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtja:- az új tagállamok csatlakozásakor a csatlakozásnak erre a programra gyakorolt pénzügyi következményeiről szóló jelentést, amennyiben szükséges, a csatlakozásnak a programra gyakorolt pénzügyi következményeinek kezelésére tett javaslatokkal kiegészítve, amelyeknek összhangban kell lenniük a költségvetési fegyelem és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás rendelkezéseivel és az Európai Tanács 1999. márciusában, Berlinben tartott ülésén elfogadott következtetéseivel. Az Európai Parlament és a Tanács a lehető leghamarabb határozatot hoznak ez ilyen javaslatokról,- időközi értékelő beszámoló a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól, 2005. június 30-ig,- záróbeszámolót a program végrehajtásáról, 2007. december 31-ig.14. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Luxembourgban, 2000. április 13-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökA. Vara[1] HL C 311., 1998.10.10., 6. o.[2] HL C 410., 1998.12.30., 11. o.[3] HL C 51., 1999.2.22., 77. o.[4] Az Európai Parlament 1998. november 5-i véleménye (HL C 359., 1998.11.23., 75. o.), a Tanács 1999. június 28-i közös állásfoglalása (HL C 210., 1999.7.22., 1. o.), valamint az Európai Parlament 1999. október 28-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2000. április 10-i határozata és az Európai Parlament 2000. április 12-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[5] HL L 87., 1995.4.20., 1. o.[6] HL C 30., 1998.1.28., 1. o.[7] HL C 167., 1998.6.1., 230. o.[8] HL L 214., 1998.7.31., 1. o.[9] HL C 226., 1998.7.22., 66. o.[10] HL C 172., 1999.6.18., 1. o.[11] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA program keretében jóváhagyott finanszírozás során be kell tartani a társfinanszírozás és az addicionalitás elveit. A határozat 4. cikke (3) bekezdésével összhangban törekedni kell arra, hogy megkönnyítsék a programban való részvételi lehetőséget azoknak a fiataloknak a számára, akiknek részvétele a programban kulturális, társadalmi, fizikai, mentális, gazdasági vagy földrajzi okoknál fogva nehézségekbe ütközik, és támogatást kapjanak a kis helyi csoportok. A határozat 8. cikkében említett bizottság állapítja meg, hogy az ilyen erőfeszítések milyen konkrét formát öltsenek. A közösségi finanszírozás elosztásánál figyelembe kell venni a vállalt mobilitást elősegítő tevékenységek és az egyes tagállamokból származó fiatalok részvételi esélyeinek egyenlősége közötti egyensúly fenntartásának szükségességét; azaz a 4. cikk (3) bekezdését.A toleranciára való ösztönzésre és a különbségek elfogadására irányuló kezdeményezéseket, valamint a kirekesztés minden formája elleni harc jegyében tett intézkedéseket különös nyomatékkal kell támogatni és ösztönözni. A Közösség szívesen látja a fiatalok iskolán kívüli oktatásának keretében a kultúrát és sportot előtérbe helyező tevékenységeket.A program céljainak elérése érdekében a határozat 3. cikkében leírt intézkedések alapján öt kategóriában kell alprogramokat végrehajtani:- Ifjúság Európáért,- európai önkéntes szolgálat,- ifjúsági kezdeményezések,- közös tevékenységek,- támogató intézkedések.1. ALPROGRAM – IFJÚSÁG EURÓPÁÉRT1.1. alprogram: A Közösségen belüli ifjúsági cserékA Közösség támogatja a fiatalok mobilitását elősegítő tevékenységeket, feltéve, hogy a szóban forgó tevékenységek legalább egy hétig tartanak, a Közösségen belüli projektek alapján hajtják végre őket, és az adott tagállamban lakhellyel rendelkező, főszabályként 15–25 év közötti fiatalok csoportjait érintik. A korhatárok valamelyest változtathatók, ha az egyes projektek különös körülményei ezt indokolják.Ezeknek – a fiatalok transznacionális partneri viszonyán alapuló – tevékenységeknek tevékeny részvételt kell megkívánniuk résztvevőiktől, továbbá úgy kell ezeket kialakítani, hogy lehetővé tegyék résztvevőik számára az eltérő társadalmi és kulturális valóságok felfedezését, ösztönözzék őket arra, hogy részt vegyenek más európai szintű tevékenységben vagy kezdeményezzenek ilyet. Különös figyelmet kell szentelni az olyan fiatalok részvételének, akik számára ez a legelső európai szintű tevékenység, valamint az olyan kis méretű vagy helyi csoportok bevonásának, amelyek még teljesen tapasztalatlanok összeurópai szinten.A kétoldalú és többoldalú tevékenységek közötti jobb egyensúly felé haladás érdekében a Közösség támogatása a többoldalú csoportos mobilitási tevékenységekre fokozottabban koncentrálódik majd. A kétoldalú csoportos mobilitás akkor részesül finanszírozásban, ha a célcsoport vagy valamilyen sajátos pedagógiai megközelítés indokolja.A fiatalok csoportos mobilitását ösztönző projektekbe történő tevékeny bevonását erősítő tevékenységek ennek az alprogramnak a keretében finanszírozhatók, különösen a szóban forgó fiatalok számára nyelvi vagy kultúraközi felkészülést nyújtó tevékenységek esetében.1.2. alprogram: Fiatalok harmadik országokkal folytatott cseréjeA Közösség támogatja a fiatalok mobilitására irányuló tevékenységeket, feltéve, hogy a szóban forgó tevékenységek legalább egy hétig tartanak, közös projektek alapján hajtják végre őket, és az adott tagállamban vagy harmadik országban lakhellyel rendelkező, főszabályként 15–25 év közötti fiatalok csoportjait érintik. Ezek a mobilitási tevékenységek legalább két tagállam bevonását igénylik.Ezeknek – a fiatalok transznacionális partneri viszonyán alapuló – tevékenységeknek tevékeny részvételt kell megkívánniuk résztvevőiktől, továbbá úgy kell ezeket kialakítani, hogy lehetővé tegyék résztvevőik számára az eltérő társadalmi és kulturális valóságok felfedezését, ösztönözzék őket arra, hogy részt vegyenek más európai szinten zajló tevékenységben vagy kezdeményezzenek ilyet. Ezen felül ezeknek a projekteknek lehetővé kell tenniük a harmadik országbeli felek számára, hogy tapasztalatot szerezzenek erről a tevékenységről iskolán kívüli oktatás keretében és közreműködjenek az ifjúsági munka és kapcsolatok fejlesztéséhez.A fiatalok csoportos mobilitását ösztönző projektekbe történő tevékeny bevonását erősítő tevékenységek finanszírozhatók, különösen a szóban forgó fiatalok számára elutazásuk előtt nyelvi vagy kultúraközi felkészülést nyújtó tevékenységek esetében.2. ALPROGRAM: EURÓPAI ÖNKÉNTES SZOLGÁLATEnnek az alprogramnak az alkalmazásában az "ifjú önkéntes" olyan személy, aki főszabályként 15–25 éves, és valamely tagállamban lakóhellyel rendelkezik.Az ifjú önkéntesek tevékeny állampolgárokként vállalják a szolidaritást konkrét formába öntő tevékenységek végzését társadalmi és személyes képességek és készségek megszerzése érdekében, amelyekkel megalapozhatják jövőbeni fejlődésüket, miközben a társadalom javát is szolgálják. E célból az ifjú önkéntesek a tagállam és a Közösség által elismert, a program 2. cikkében meghatározott céljainak megfelelő projekt keretében részt vesznek a lakóhelyüktől különböző valamely másik tagállamban vagy harmadik országban valamilyen non-profit, fizetés nélkül teljesített, az adott közösség számára fontos és korlátozott ideig (legfeljebb 12 hónapig) tartó tevékenységben. Különösen fontos az, hogy ez a tevékenység nem eredményezhet foglalkoztatási helyzetet. Teljes ellátást, szállást és mentori irányítást biztosítani kell. Az önkéntes szolgálati projekt során biztosítani kell az ifjú önkéntesek számára egészség- és egyéb szükséges biztosításokat. Az ifjú önkéntesek ellátmányt/zsebpénzt kapnak.Az európai önkéntes szolgálat az ifjú önkéntesek, a küldő szervezet és a fogadó szervezet közötti partneri viszonyon és a felelősség megosztásán alapszik.A 8. cikkben a programbizottságra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban a Bizottság okiratot bocsát ki, amelyben igazolja az ifjú önkéntesek európai önkéntes szolgálatban való részvételét, valamint azokat a tapasztalatokat és készségeket, amiket a vonatkozó időszak alatt az önkéntes megszerzett.2.1. alprogram: A Közösségen belüli önkéntes szolgálatA Közösség támogatja azokat a transznacionális (korlátozott ideig tartó, főszabályként három héttől egy évig terjedő) projekteket, amelyek során fiatalok tevékenyen és személyesen vesznek részt a társadalom szükségleteinek széles skálájának (szociális, szociokulturális, környezetvédelmi, kulturális stb.) kielégítésére irányuló tevékenységekben, amelyek révén egyidejűleg iskolán kívüli oktatás keretében társadalmi és kulturális készségekre tesznek szert. Ezek a projektek arra irányulnak, hogy a fiatalok más kultúrákkal és nyelvekkel kerüljenek kapcsolatba, új elképzelésekkel és feladatokkal szembesüljenek egy sokkultúrájú civil társadalomban.A Közösség támogatást nyújthat olyan konstrukciókhoz – különösen, ha nyelvi vagy kultúraközi elemet tartalmaznak –, amelyek célja az ifjú önkéntesek felkészítése az elindulásra, valamint könnyebb beilleszkedésük e tevékenységek során és az európai önkéntes szolgálat végeztével. Különös figyelmet kell szentelni a pedagógiai támogatásnak és a mentorok irányító munkájának.2.2. alprogram: Európai önkéntes szolgálat harmadik országokkalA Közösség támogatja azokat a harmadik országokkal folytatott transznacionális (korlátozott ideig tartó, főszabályként három héttől egy évig terjedő) projekteket, amelyek során fiatalok tevékenyen és személyesen vesznek részt a társadalom szükségleteinek széles skálájának (szociális, szociokulturális, környezetvédelmi, kulturális stb.) kielégítésére irányuló tevékenységekben, amelyek révén egyidejűleg iskolán kívüli oktatás keretében társadalmi és kulturális készségekre tesznek szert. Ezek a projektek arra irányulnak, hogy a fiatalok más kultúrákkal és nyelvekkel kerüljenek kapcsolatba, új elképzelésekkel és feladatokkal szembesüljenek egy sokkultúrájú civil társadalomban.Támogatás nyújtható minden olyan tevékenységhez, amely megalapozza vagy megszilárdítja a transznacionális európai önkéntes szolgálat harmadik országokkal folytatott projektjeit vagy megszilárdítja azok fejlesztésének alapjait.A Közösség támogatást nyújthat olyan konstrukciókhoz – különösen, ha nyelvi vagy kultúraközi elemet tartalmaznak –, amelyek célja az ifjú önkéntesek felkészítése az elindulásra, valamint könnyebb beilleszkedésük e tevékenységek során és az európai önkéntes szolgálat végeztével. Különös figyelmet kell szentelni a pedagógiai támogatásnak és a mentorok irányító munkájának.3. ALPROGRAM – IFJÚSÁGI KEZDEMÉNYEZÉSEKA fiatalok kezdeményező és alkotó készségének ösztönzése érdekében a Közösség támogatja az olyan projekteket, amelyek során fiatalok tevékenyen és közvetlenül vesznek részt újító és alkotó jellegű konstrukciókban, valamint olyanokban, amelyek a fiatalok helyi, regionális, nemzeti vagy európai szintű társadalmi elkötelezettségére összpontosítanak. Ezek a projektek lehetővé teszik a fiatalok számára kezdeményező készségük fejlesztését, valamint terveik olyan gyakorlati megvalósítását, amelyben maguk játsszák a főszerepet.A Közösség támogat minden olyan kezdeményezést, amely arra irányul, hogy az ifjú önkéntesek a lehető legjobb hasznát vegyék az önkéntes szolgálat során szerzett tapasztalataiknak, és a társadalomba történő tevékeny beilleszkedésre sarkallja őket. Azok a kezdeményezések, amelyeket a fiatalok európai önkéntes szolgálatuk leteltével vállalnak, lehetővé teszik számukra, hogy társadalmi, kulturális, szociokulturális és gazdasági jellegű munkát kezdjenek végezni vagy támogassanak, és/vagy eközben saját személyes fejlődésüket is tartsák szem előtt. A felvételnél elsőbbséget élveznek a leginkább rászoruló fiatalok.A támogatás célja az ilyen projektek más tagállamokban folytatott kezdeményezésekkel történő kibővítése transznacionális jellegük erősítése céljából, valamint a fiatalok közötti tapasztalatcserék és az együttműködés jelentős kibővítése. A segítség állhat az egész Európára kiterjedő kezdeményezések ifjú támogatói számára találkozók megszervezéséből. Anyagi segítség nyújtható az ilyen projektek közötti stabil, transznacionális partneri viszony céljából.4. ALPROGRAM – KÖZÖS TEVÉKENYSÉGEKTekintettel arra, hogy a szektorok közötti együttműködés előfeltételeként szükség van rugalmas és alkotó hozzáállásra, közösségi támogatás nyújtható a határozat 6. cikkében megjelölt tevékenységekre, valamint olyan tevékenységekre, amelyeket a tudás Európájával kapcsolatos más közösségi konstrukciókkal, különösen az oktatás és szakképzés terén indított programokkal együtt vállalnak.A Bizottság a tagállamokkal együttműködve arra törekszik, hogy a tudás és élethosszig tartó tanulás jó gyakorlatának közös tájékoztatási, megfigyelő és terjesztési rendszerét dolgozza ki, s ezzel párhuzamosan az oktatási és képzési célú multimédia terén közös alprogramokba kezdjen. Ezek a projektek a konstrukciók széles körét ölelik fel számos szektorból, közöttük az ifjúsági területről is. Finanszírozásuk történhet több közösségi programból egymást kiegészítő módon, végrehajtásuk pedig közös projektekre való felhívásokkal.Megfelelő intézkedéseket lehet elfogadni abból a célból, hogy elősegítsék regionális és helyi szinten az ebben a programban résztvevők és a szakképzéssel és oktatással foglalkozó programokban résztvevők közötti kapcsolatokat és interakciót. Ebben az összefüggésben támogatás nyújtható olyan tevékenységek számára, melyek a Közösség által a fiatalok számára kínált lehetőségekről növelik a tájékozottságot.5. ALPROGRAM – TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEK5.1. alprogram: A képzés és az együttműködés az ifjúságpolitikában résztvevők vonatkozásábanAnyagi támogatás jár az alábbiakhoz:1. Olyan tevékenységek, melyek képzést nyújtanak az ifjúsági munkában résztvevők számára, különösen az európai önkéntes szolgálat oktatói, ifjúsági munkások/vezetők, európai projekteket működtetők és ifjúsági kezdeményezések tanácsadói számára, akik a fiatalokat közvetlenül bevonó konstrukciókban vesznek részt, olyanokban, mint az 1., 2. és 3. alprogramnál leírtak; ennek célja az, hogy biztosítsák az ilyen konstrukciók megfelelően magas színvonalát. Különös figyelmet kell szentelni azoknak a tevékenységeknek, amelyekkel azokat kívánjuk részvételre ösztönözni, akiknek a legnagyobb nehézségekkel kell szembenézniük ahhoz, hogy a Közösség alprogramjaiban részt vehessenek.2. A transznacionális együttműködés követelményeinek megfelelő európai modulok fejlesztésére irányuló tevékenységek.3. Olyan tevékenységek, mint a tanulmányi látogatások, megvalósíthatósági tanulmányok, szemináriumok, munkatapasztalat, amelyek közös tevékenységek vagy közös érdekeket érintő kérdések kapcsán tapasztalatcserére és a helyes gyakorlat cseréjére összpontosítanak, illetve amelyek arra irányulnak, hogy megkönnyítsék és elősegítsék az ifjúsági munka területén tevékenykedők között a fenntartható, transznacionális partneri viszonyok és/vagy a sokoldalú hálózatok kiépítését.4. Olyan kísérleti tevékenységek, amelyek az új szemléletmódok és új együttműködési formák megvalósítása és a különböző háttérrel rendelkező résztvevők együttes erőfeszítései révén innovációs, valamint az ifjúságpolitika gazdagodásának forrásait rejtik magukban.5. Közösségi támogatás nyújtható még olyan konferenciákhoz és szemináriumokhoz is, amelyek erősíteni kívánják az együttműködést és a jó gyakorlat cseréjét az ifjúsági területen, valamint a Közösség ifjúsággal kapcsolatos tevékenységeinek keretében támogatott projektek és tevékenységek eredményeinek előmozdításával és terjesztésével kapcsolatos egyéb intézkedésekhez.A fenti intézkedésekkel kapcsolatos tevékenységek lehetnek kizárólag Közösségen belüli jellegűek, és lehetnek olyanok, amelyekben harmadik országok is szerepelnek. Különös figyelmet kell szentelni azoknak, akik regionális vagy helyi szinten foglalkoznak fiatalokkal és semmi gyakorlatuk nincs vagy igen csekély gyakorlattal rendelkeznek az európai szintű kapcsolatok terén, valamint olyan tevékenységeknek, amelyekben fiatalok játsszák a fő szerepet.5.2. alprogram: A fiatalok tájékoztatása és ifjúságpolitikai tanulmányok1. A program célkitűzéseivel összhangban, különösen pedig a fiatalok programban való részvételi lehetőségeinek javítása, kezdeményező készségük és tevékeny társadalmi részvételük növelése érdekében a Közösség arra kívánja ösztönözni az ifjúsági munkában dolgozókat, hogy európai szinten vegyenek részt a fiatalok tájékoztatásában, valamint erősítsék az együttműködést a fiatalok tagállamokban felállított, valamint közösségi szintű információs és kommunikációs rendszerei között. Ennek keretében különös hangsúlyt kell fektetni arra, hogy az együttműködést kiterjesszük az oktatás és képzés területeire, valamint a fiatalok között zajló és a velük folytatott párbeszédre.2. Ennek megfelelően, anyagi támogatás jár az alábbi kezdeményezéseknek:- olyan szükséges tapasztalat és készségek megszerzése, amelyekre szükség van a transznacionális együttműködésre épülő ifjúsági információs projektek, valamint az ifjúság tájékoztatásával, különösen az ifjúsági tanácsadással foglalkozó projektek megvalósításához,- információ terjesztésére irányuló együttműködési projektek, melyek célja annak a területnek a fiatalok körében történő fokozott tudatosítása, amelyre a program vonatkozik, valamint annak biztosítása, hogy a fiatalok hozzáférjenek a program céljainak eléréséhez szükséges valamennyi információhoz,- olyan mechanizmusok alkalmazása – a transznacionális együttműködési projektek részeként –, amelyek lehetővé teszik a fiatalok közötti és a velük folytatható párbeszédet, különösen olyanok, amelyek erre ifjúságközpontú médiát és új technológiákat használnak fel.3. A program céljaival kapcsolatos, ifjúságról szóló tanulmányok közül a Bizottság azokat támogatja, amelyek – egyebek között – a fiatalok érdekében tett intézkedések hatásaira, különösen az együttműködés előmozdítására összpontosítanak. Az ilyen tanulmányok elemzik más politikák az ifjúság világára gyakorolt hatásait, éstörekednek arra, hogy világosabb és átfogóbb képet nyújtsanak a fiatalok szükségleteiről, valamint azokról a körülményekről, amelyek között élnek.Elsőbbségben kell részesíteni azokat a tanulmányokat, amelyek azokkal az utakkal foglalkoznak, melyeken a kevésbé előnyös helyzetű, perifériára került fiatalok indulnak el; ezek különösen azokat a tényezőket elemzik, amelyek elősegítették vagy gátolták a fiatalok társadalmi integrációját, és előtérbe állítják az iskolán kívüli oktatásból, illetve általában véve a harmadik szektorból származó tényeket. Ugyancsak előnyben kell részesíteni az újító szellem elősegítésére irányuló intézkedéseket összehasonlító, a helyi fejlődésre gyakorolt – különösen tevékenységteremtő (munkahelyteremtő, kulturális vagy társadalmi vállalkozásokat teremtő stb.) – hatásukat kimutató tanulmányokat. Az ilyen kutatás esettanulmányok formáját is öltheti, amelyek közül a leglényegesebbeket közzé kell tenni.5.3. alprogram: Információ és az intézkedések láthatóságaA Bizottság megtesz minden szükséges intézkedést, többek között számos forrásból összegyűjti az ifjúsági területen történt intézkedésekről szóló információt, kiaknázza az EU ifjúsági projektjei előnyeit és növeli a fiataloknak szóló közösségi szintű alprogramok észrevehetőségét azzal, hogy a velük való párbeszéd folytatásához megfelelő eszközöket alakít ki, ideértve az Internet-kapcsolatot is.5.4. alprogram: Támogató intézkedések1. Nemzeti ügynökségekA Közösség a határozat 5. cikkének rendelkezéseivel összhangban támogatást nyújthat olyan struktúráknak, amelyeket tagállamok állítottak fel.2. Műszaki segítségnyújtás és működési támogatásA program végrehajtása során a Bizottság igénybe vehet műszaki segítségnyújtó szervezeteket is, amelyeknek finanszírozása a program általános pénzügyi keretéből megoldható. Igénybe vehet szakértőket is ugyanilyen feltételek mellett. Ezen túlmenően a Bizottság értékelő tanulmányok készítését és ilyen jellegű szemináriumok, eszmecserék vagy egyéb szakértői értekezletek szervezését is vállalhatja, minthogy ezek nagy valószínűséggel elősegítik a program végrehajtását, ideértve a határozat 12. cikkének alkalmazását is. A Bizottság vállalhat tájékoztató, publikációs és terjesztési feladatokat is.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2012/388/KKBP határozata ( 2012. július 16. ) a Szomáliával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/231/KKBP határozat módosításáról

text:
               17.7.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 187/38

         A TANÁCS 2012/388/KKBP HATÁROZATA
   (2012. július 16.)
   a Szomáliával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/231/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. április 26-án elfogadta a 2010/231/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A Biztonsági Tanácsnak a Szomáliáról szóló 751 (1992) ENSZ BT-határozat szerint létrehozott szankcióbizottsága (a továbbiakban: a szankcióbizottság) 2012. február 17-én naprakésszé tette a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékét.

               (3)

               Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2012. február 22-én elfogadta a 2036 (2012) sz. határozatot, amely kimondja, hogy a tagállamoknak meg kell hozniuk az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy megakadályozzák a faszén Szomáliából történő közvetlen vagy közvetett behozatalát, függetlenül attól, hogy az Szomáliából származik-e vagy sem.

               (4)

               A 2010/231/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/231/KKBP határozat a következő cikkel egészül ki:

      „1a. cikk
      (1)   Tilos Szomáliából faszenet közvetlenül vagy közvetve behozni, venni vagy szállítani, független attól, hogy a faszén Szomáliából származik-e vagy sem.
      Az Unió megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy meghatározza az e rendelkezés által érintett termékek körét.
      (2)   Tilos a faszén Szomáliából történő behozatalához, vételéhez vagy szállításához kapcsolódó közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi segítségnyújtás, illetve biztosítás és viszontbiztosítás.”.

   2. cikk
   Az e határozat mellékletében szereplő személyt fel kell venni a 2010/231/KKBP határozat mellékletének I. szakaszában szereplő személyek jegyzékébe.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. július 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. ALETRARIS

      (1)  HL L 105., 2010.4.27., 17. o.

      MELLÉKLET

         A 2. cikkben említett személy

      Jim’ale, Ali Ahmed Nur (más néven: a) Jim’ale, Ahmed Ali; b) Jim’ale, Ahmad Nur Ali; c) Jim’ale, Sheikh Ahmed; d) Jim’ale, Ahmad Ali; e) Jim’ale, Shaykh Ahmed Nur)
      Születési idő: 1954. Születési hely: Eilbur, Szomália. Állampolgárság: szomáliai. Másik lehetséges állampolgárság: dzsibuti. Útlevélszám: A0181988 (Szomália), érvényes: 2011. január 23-ig. Tartózkodási hely: Dzsibuti, Dzsibuti Köztársaság. Az ENSZ általi jegyzékbe vétel időpontja: 2012. február 17.
      Ali Ahmed Nur Jim’ale (a továbbiakban: Jim’ale) vezető szerepet töltött be a Szomáliai Iszlám Bíróságok Uniója néven is ismert Szomáliai Iszlám Bíróságok Tanácsa elnevezésű egykori radikális iszlám szervezetnél. A Szomáliai Iszlám Bíróságok Uniójának legradikálisabb elemei végül létrehozták az al-Shabaab néven ismert csoportot. A Szomáliára és Eritreára vonatkozó 751 (1992), illetve 1907 (2009) ENSZ BT-határozat alapján létrehozott szankcióbizottság (Szomália/Eritrea szankcióbizottság) 2010 áprilisában felvette az al-Shabaab-ot a célzott szankciókkal sújtandó személyek és szervezetek jegyzékébe. A szankcióbizottság az al-Shabaab-ot mint olyan szervezetet vette fel e jegyzékbe, amely részt vesz a Szomália békéjét, biztonságát vagy stabilitását közvetlenül vagy közvetve veszélyeztető cselekményekben, így például – de nem kizárólag – olyan cselekményekben, amelyek veszélyeztetik a szomáliai átmeneti szövetségi kormányt.
      A Szomália/Eritrea szankcióbizottság monitoring csoportjának 2011. július 18-i jelentése (S/2011/433) szerint Jim’ale prominens üzletember, aki kiemelkedő szerepet játszik az al-Shabaab által folytatott faszén- és cukorkereskedelemben és kiváltságos kapcsolatokat ápol az említett szervezettel.
      Jim’ale az al-Shabaab egyik fő finanszírozója, aki ideológiailag is kötődik a szervezethez. Jim’ale továbbá komoly pénzügyi, illetve politikai támogatást nyújtott Hassan Dahir Aweys-nek (a továbbiakban: Aweys), aki szintén szerepel a Szomália/Eritrea szankcióbizottság jegyzékében. Muktar Robow, az al-Shabaab korábbi helyettes vezetője az értesülések szerint részt vett az al-Shabaab szervezet politikai belharcaiban 2011 közepe táján. Robow rávette Aweys-t és Jim’ale-t, hogy csatlakozzanak közös céljaik megvalósítására irányuló törekvéseihez, és erősítsék meg pozíciójukat az al-Shabaab vezetői körében elmélyülő ellentét vonatkozásában.
      Szélsőséges tevékenységeinek fedezésére 2007 őszén Jim’ale Investors Group néven fedőcéget hozott létre Dzsibutiban, melynek rövid távú célja Szomáliföld destabilizálása volt, szélsőséges tevékenységek finanszírozása és fegyvervásárlás révén. A csoport kézifegyverek csempészetében nyújtott segítséget, melyeket Eritreából Dzsibutin keresztül Etiópia 5. régiójába csempésztek, ahol szélsőségesek fogadták a szállítmányt. 2008 közepétől a továbbiakban is Jim’ale igazgatta az Investors Groupot.
      2010. szeptemberében Jim’ale létrehozta a ZAAD-ot, egy mobiltelefonról mobiltelefonra történő pénzátutalással foglalkozó vállalkozást, és egyezséget kötött az al-Shabaabbal, hogy a pénzátutalásokat még anonimabbá teszik azáltal, hogy eltörlik az azonosító adatok megadásának szükségességét.
      2009 végén Jim’ale egy ismert pénzátutalási rendszert működtetett (hawala), melyet „zakat” (egyfajta szegényadó) gyűjtésére használt, amit azután az al-Shabaabnak folyósított.


title: 2014/239/EU: A Tanács határozata ( 2014. április 14. ) az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről

text:
               30.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 128/15

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. április 14.)
   az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről

      (2014/239/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A 2014/242/EU tanácsi határozattal (1) összhangban, az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodást – feltételezve annak egy későbbi időpontban történő megkötését – aláírták.

               (2)

               A megállapodást jóvá kell hagyni.

               (3)

               A megállapodás visszafogadási vegyes bizottságot hoz létre, amelynek el kell fogadnia eljárási szabályzatát. Helyénvaló erre az esetre vonatkozóan egyszerűsített eljárást előírni az uniós álláspont kialakítására.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban e tagállamok nem vesznek részt e határozat elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és az Azerbajdzsán Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli a megállapodás 23. cikkének (2) bekezdésében meghatározott értesítést az Unió nevében elvégezni jogosult személyt(eket), annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást (2) magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.
   3. cikk
   A megállapodás 19. cikkével létrehozott visszafogadási vegyes bizottságban az Uniót a tagállami szakértők támogatásával a Bizottság képviseli.
   4. cikk
   A Tanács által kijelölt különbizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság alakítja ki az Unió visszafogadási vegyes bizottságban képviselt álláspontját a bizottság eljárási szabályzatának a megállapodás 19. cikke (5) bekezdésével összhangban történő elfogadására vonatkozóan.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2014. április 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. TSAFTARIS

      (1)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a 47 oldalát.

      (2)  A Tanács Főtitkársága közzéteszi a megállapodás hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában.


title: 2007/155/EK: A Tanács határozata ( 2007. március 5. ) a SISNET elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítéséről és működtetéséről a Tanács főtitkárhelyettese által egyes tagállamok nevében kötött szerződéseknek a főtitkárhelyettes által történő igazgatására vonatkozó költségvetési szempontok pénzügyi szabályozásának megállapításáról szóló 2000/265/EK határozat módosításáról

text:
               8.3.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 68/5

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. március 5.)
   a „SISNET” elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítéséről és működtetéséről a Tanács főtitkárhelyettese által egyes tagállamok nevében kötött szerződéseknek a főtitkárhelyettes által történő igazgatására vonatkozó költségvetési szempontok pénzügyi szabályozásának megállapításáról szóló 2000/265/EK határozat módosításáról
   (2007/155/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének első mondatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács főtitkárhelyettesét az 1999/870/EK (1) és a 2007/149/EK (2) határozat feljogosítja arra, hogy a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztésével összefüggésben a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúrájának (SISNET) kiépítésére és működtetésére vonatkozó szerződések megkötése és kezelése céljából egyes tagállamok képviseletében eljárjon e kommunikációs infrastruktúrának az Európai Közösség költségvetését terhelő kommunikációs infrastruktúrába történő beépítéséig.

               (2)

               Az ezen szerződésekből eredő pénzügyi kötelezettségeket az említett tanácsi határozatokban említett kommunikációs infrastruktúra finanszírozására szolgáló külön költségvetés (a továbbiakban: a SISNET-költségvetés) fedezi.

               (3)

               A 2003-as csatlakozási okmány szerinti új tagállamokat – Ciprus kivételével – a Tanács által a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikke (2) bekezdése szerint meghatározandó időpontig be kell vonni a első generációs Schengeni Információs Rendszerbe (SIS 1+) (a továbbiakban: aSISone4ALL projekt).

               (4)

               Az említett időponttól kezdődően e tagállamoknak is szerepelniük kell a költségvetésben.

               (5)

               A SISNET költségvetéshez hozzájáruló, de a Schengeni Információs Rendszerhez nem csatlakozott két tagállamnak, Írországnak és az Egyesült Királyságnak nem kell a SISone4ALL projekt kapcsán felmerülő többletköltségekhez hozzájárulniuk,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2000/265/EK határozat (3) a következőképpen módosul:

               1.

               Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „1. cikk
               (1)   E pénzügyi szabályozás alkalmazásában a »költségvetés« az az eszköz, amely minden egyes pénzügyi évre előre jelzi és előzetesen engedélyezi az 1999/870/EK határozatban és a 2007/149/EK határozatban (4) említett szerződésekből eredő kötelezettségek teljesítéséhez szükséges bevételeket és kiadásokat.
               (2)   E pénzügyi szabályozás alkalmazásában a SISNET-re történő hivatkozás magában foglalja az 1999/870/EK és a 2007/149/EK határozatban említett, a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúráját.

               2.

               A 25. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A költségvetési bevételek az alábbi tagállamok pénzügyi hozzájárulásaiból állnak: Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Málta, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország, Egyesült Királyság, valamint Norvégia és Izland.”;

               3.

               A 26. cikk a következő mondattal egészül ki:
               „A kommunikációs infrastruktúrának a Cseh Köztársaságra, Észtországra, Magyarországra, Lettországra, Litvániára, Máltára, Lengyelországra, Szlovákiára és Szlovéniára történő kiterjesztéséből adódó többletköltségek Írországot és az Egyesült Királyságot nem terhelik”;

               4.

               A 28. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
               „(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve, és a 49. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a Cseh Köztársaságnak, Észtországnak, Magyarországnak, Lettországnak, Litvániának, Máltának, Lengyelországnak, Szlovákiának és Szlovéniának a 25. cikkben említett tagállamok által meghatározandó ütemtervnek megfelelően folyósítaniuk kell kezdő hozzájárulásukat.”;

               5.

               A 29. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(2)   Minden olyan szerződést, amelynek a becsült értéke eléri vagy meghaladja az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározott határértéket, ezen irányelv rendelkezéseivel (a továbbiakban: a közbeszerzési irányelv) összhangban kell megkötni.
                           (3)   Azok a szerződések, amelyek esetében az adott beszerzés becsült értéke nem haladja meg a közbeszerzési irányelvben meghatározott határértéket, történhetnek szabadkézi vétellel. Mindazonáltal ilyen esetekben a 25. cikkben említett tagállamok – amennyire csak lehetséges, minden megfelelő eszközzel – kötelesek a verseny lehetőségét biztosítani a kérdéses áruk értékesítésére és szolgáltatások teljesítésére várhatóan képes szolgáltatók számára.

                           b)

                           az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(5)   Az ajánlati eljárást, valamint a kiválasztás és odaítélés kritériumait a közbeszerzési irányelv rendelkezései határozzák meg és szabályozzák, kiegészítve ennek a pénzügyi szabályozásnak a rendelkezéseivel.”;

               6.

               A 37. cikk ötödik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „A tanácsadó bizottság igyekszik véleményét konszenzussal elfogadni. Ha a konszenzus kialakítása nem lehetséges, a tanácsadó bizottság a véleményét képviselőinek egyszerű többségével fogadja el. Az eljárások akkor érvényesek, ha rendelkezésre áll a határozatképességhez szükséges 19 fős létszám. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.”;

               7.

               A 39. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „a)

                           minden olyan termékértékesítési vagy szolgáltatási szerződéstervezet – ideértve a tanulmányokat is –, amelyek becsült értéke eléri vagy meghaladja a közbeszerzési irányelvben meghatározott küszöbértékeket;”.

               8.

               A 43. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(4)   A fenti biztosíték nyújtása kötelező akkor, ha az adott szerződés értéke eléri vagy meghaladja a közbeszerzési irányelvben meghatározott küszöbértékeket.”;

               9.

               A 49. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                           „c)

                           a 25. cikkben említett államok hozzájárulásainak kiigazítása a SISNET korábbi kiépítési költségéből az egyéb államra jutó hányad megállapítása érdekében. Ez az arány az egyéb állam által fizetett HÉA-forrásoknak az Európai Közösség teljes HÉA-forrásaihoz viszonyított aránya alapján kerül kiszámításra azokra a korábbi pénzügyi évekre, amelyekben a SISNET kiépítéséhez szükséges költségek felmerültek. Amennyiben a HÉA-forrásokra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, a hozzájárulások kiigazítását az egyes érintett tagállamoknak a 25. cikkben említett valamennyi tagállam összesített bruttó nemzeti termékéből való részesedése alapján kell meghatározni. A százalékos arányt a 25. cikkben említett államoknak megküldött »jóváírási értesítés« rögzíti a 26. cikk szerint kiszámított részesedésükkel arányos összeg feltüntetésével. Az egyéb államok dönthetnek úgy, hogy az adott összeget a költségvetési hozzájárulásukra különítik el, vagy annak visszatérítését kérik.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2007. március 5-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  HL L 337., 1999.12.30., 41. o.

      (2)  HL L 66., 2007.3.6., 19. o.

      (3)  HL L 85., 2000.4.6., 12. o. A legutóbb a 2003/171/EK határozattal (HL L 69., 2003.3.13., 25. o.) módosított határozat.

      (4)  HL L 66., 2007.3.6., 19. o.”;

      (5)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o. A legutóbb a 2006/97/EK tanácsi irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 107. o.) módosított irányelv.”;


title: 2014/4/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2013. október 22. ) az euro Lettország általi bevezetését követően a kötelező tartalékoknak az Európai Központi Bank által történő alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezésekről (EKB/2013/41)

text:
               8.1.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 3/9

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2013. október 22.)
   az euro Lettország általi bevezetését követően a kötelező tartalékoknak az Európai Központi Bank által történő alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezésekről
   (EKB/2013/41)
   (2014/4/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IGAZGATÓSÁGA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 19.1. cikkére, illetve a 46.2. cikke első francia bekezdésére,
   tekintettel a kötelező tartalékok Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (1),
   tekintettel a kötelező tartalékok alkalmazásáról szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK rendeletre (EKB/2003/9) (2),
   tekintettel az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló, 1998. november 23-i 2532/98/EK tanácsi rendeletre (3),
   tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (4), és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló, 2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU európai központi banki rendeletre (EKB/2013/33) (5),
   mivel:

               (1)

               Az euro 2014. január 1-jével történő lettországi bevezetése azzal jár, hogy ettől a naptól kezdve a Lettországban található hitelintézetek és hitelintézetek lettországi fióktelepei a kötelező tartalékrendszer hatálya alá fognak tartozni.

               (2)

               E jogalanyoknak az eurorendszer kötelező tartalékrendszerébe történő integrálása átmeneti rendelkezések elfogadását teszi szükségessé a zökkenőmentes integráció, valamint az aránytalan terhek keletkezésének elkerülése érdekében azon tagállamok vonatkozásában, amelyek pénzneme az euro, közöttük Lettország hitelintézetei számára.

               (3)

               A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 5. cikke előírja a nemzeti központi bankok által támogatott EKB számára, hogy vagy az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy pedig közvetlenül a gazdasági szereplőktől gyűjtse be a statisztikai információkat, a statisztika terén való időbeni felkészülés biztosítása érdekében is, tekintettel az eurónak egy tagállam által történő bevezetésére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában az „intézmény”, a „tartalékképzési követelmény”, a „tartalékolási időszak”, a „tartalékalap” kifejezések jelentése megegyezik az 1745/2003/EK rendeletben (EKB/2003/9) foglaltakkal.
   2. cikk
   Átmeneti rendelkezések a Lettországban található intézmények számára
   (1)   Az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) 7. cikkétől eltérve a Lettországban található intézmények vonatkozásában az átmeneti tartalékolási időszak 2014. január 1-jétől kezdődik.
   (2)   A Lettországban található egyes intézmények tartalékalapját az átmeneti tartalékolási időszak tekintetében a 2013. október 31-i mérlegük elemeihez viszonyítva határozzák meg. A Lettországban található intézmények az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendeletben rögzített, az EKB pénzügyi és banki statisztikai adatszolgáltatási rendszere szerint tájékoztatják a Latvijas Bankát a tartalékalapjukról. Azok a Lettországban található intézmények, amelyekre vonatkozik az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendeletben meghatározott eltérés, az átmeneti tartalékolási időszakra vonatkozó tartalékalapot a 2013. szeptember 30-i mérlegük alapján számítják ki.
   (3)   Az átmeneti tartalékolási időszak vonatkozásában vagy a Lettországban található intézmény, vagy pedig a Latvijas Banka számítja ki az adott intézmény kötelező tartalékát. A kötelező tartalék kiszámítását végző fél értesíti számításáról a másik felet, megfelelő időt biztosítva számára arra, hogy a számítást ellenőrizhesse, illetve arra vonatkozólag módosítási javaslatot tehessen. A kötelező tartalék kiszámított összegét (annak bármely módosításával együtt) mindkét fél legkésőbb 2013. december 10-ig jóváhagyja. Amennyiben az értesített fél 2013. december 10-ig nem erősíti meg a kötelező tartalék összegét, úgy tekintendő, mintha elismerné, hogy az átmeneti tartalékolási időszakra a kiszámított összeg vonatkozik.
   (4)   A 3. cikk (2)‒(4) bekezdéseit megfelelően kell alkalmazni a Lettországban található intézményekre, hogy azok a kezdeti tartalékolási időszakaik tekintetében levonhassák tartalékalapjukból a Lettországban található intézményekkel szembeni kötelezettségeiket, habár a kötelező tartalékok kiszámításakor azok az intézmények nem fognak szerepelni a tartalékképzésre kötelezett intézmények az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 2. cikke (3) bekezdésében található listáján.
   3. cikk
   Átmeneti rendelkezések az egyéb olyan tagállamokban, amelyek pénzneme az euro található intézmények számára
   (1)   Az egyéb olyan tagállamokban, amelyek pénzneme az euro található intézményekre az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 7. cikke alapján alkalmazandó tartalékolási időszakot nem érinti a Lettországban található intézményekre irányadó átmeneti tartalékolás időszak léte.
   (2)   Az egyéb olyan tagállamokban, amelyek pénzneme az euro található intézmények dönthetnek úgy, hogy a 2013. december 11-től2014. január 14-ig és a 2014. január 15-től2014. február 11-ig tartó tartalékolási időszakokban igénybe veszik azt a lehetőséget, hogy tartalékalapjukból levonják a Lettországban található intézmények felé fennálló kötelezettségeiket annak ellenére, hogy a kötelező tartalék kiszámításakor azok az intézmények nem jelennek meg az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett, tartalékképzésre kötelezett intézmények listáján.
   (3)   Az egyéb olyan tagállamokban, amelyek pénzneme az euro található olyan intézmények, amelyek élni kívánnak a Lettországban található intézmények felé fennálló kötelezettségeik levonásának lehetőségével, a 2013. december 11-től2014. január 14-ig és a 2014. január 15-től2014. február 11-ig tartó tartalékolási időszakban a kötelező tartalék összegét a 2013. október 31-i, illetve a 2013. november 30-i mérlegük alapján számítják ki, továbbá az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet III. mellékletének 1. részében foglaltaknak megfelelően jelentik a statisztikai információkat, amely szerint a Lettországban található intézményeket már az EKB kötelező tartalékrendszerének hatálya alá tartozónak tekintik.
   Ez nem érinti az intézményeknek az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet I. mellékletének 1. táblázata szerinti időszakokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét, amely szerint a Lettországban található intézmények még mindig a „külföld” besorolásban található banknak minősülnek.
   A táblázatokat az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendeletben meghatározott határidőkön belül és eljárásoknak megfelelően kell szolgáltatni.
   (4)   A 2013 decemberében, 2014 januárjában és februárjában kezdődő tartalékolási időszakok tekintetében az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet 9. cikke (1) bekezdésében meghatározott eltérésben részesülő, az egyéb olyan tagállamokban, amelyek pénzneme az euro található azon intézmények, amely le kívánják vonni a Lettországban található intézmények felé fennálló kötelezettségeiket, a 2013. szeptember 30-i mérleg alapján számítják ki a kötelező tartalék összegét, és az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet III. mellékletének 1. részében foglaltaknak megfelelően jelentik a statisztikai információkat, amely szerint a Lettországban található intézményeket már az EKB kötelező tartalékrendszerének hatálya alá tartozónak tekintik.
   Ez nem érinti az intézményeknek az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet I. mellékletének 1. táblázata szerinti időszakokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét, amely szerint a Lettországban található intézmények még mindig a „külföld” besorolásban található banknak minősülnek.
   A statisztikai információkat az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendeletben meghatározott határidőkön belül és eljárásoknak megfelelően kell szolgáltatni.
   4. cikk
   Hatálybalépés és alkalmazás
   (1)   Ennek a határozatnak a címzettjei a Latvijas Banka, valamint a Lettországban, és az egyéb olyan tagállamokban található intézmények, amelyek pénzneme az euro.
   (2)   Ez a határozat 2013. november 1-jén lép hatályba.
   (3)   Az e határozatban foglalt egyedi rendelkezések hiányában az 1745/2003/EK (EKB/2003/9) rendelet, és az 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. október 22-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 318., 1998.11.27., 1. o.

      (2)  HL L 250., 2003.10.2., 10. o.

      (3)  HL L 318., 1998.11.27., 4. o.

      (4)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

      (5)  HL L 297., 2013.11.7., 1. o.


title: Az Európai Parlament (EU) 2016/1551 határozata (2016. április 28.) az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               14.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 246/322

         AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2016/1551 HATÁROZATA
   (2016. április 28.)
   az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszával együtt (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2014-es pénzügyi évre vonatkozóan az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (2),

               —

               tekintettel a hatóságnak a 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetése végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítéséről szóló, 2016. február 12-i tanácsi ajánlásra (05584/2016 – C8-0088/2016),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 64. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5),

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 94. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8-0096/2016),

               1.

               megállapítja, hogy az Európai Értékpapír-piaci Hatóság végleges éves beszámolója megegyezik a számvevőszéki jelentés mellékletében szereplővel;

               2.

               jóváhagyja az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 2014-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárását;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Értékpapír-piaci Hatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 409., 2015.12.9., 255. o.

      (2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: 2013/279/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUPOL AFGHANISTAN/1/2013 határozata ( 2013. június 4. ) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója (EUPOL AFGHANISTAN) misszióvezetőjének adott megbízatás meghosszabbításáról

text:
               12.6.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 160/14

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPOL AFGHANISTAN/1/2013 HATÁROZATA

   (2013. június 4.)
   az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója (EUPOL AFGHANISTAN) misszióvezetőjének adott megbízatás meghosszabbításáról
   (2013/279/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN) szóló, 2010. május 18-i 2010/279/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2010/279/KKBP határozat értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság a Szerződés 38. cikkének (3) bekezdésével összhangban felhatalmazást kapott arra, hogy az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

               (2)

               A Tanács 2013. május 27-én elfogadta a 2013/240/KKBP határozatot (2), amely 2014. december 31-ig meghosszabbította az EUPOL AFGHANISTAN missziót.

               (3)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság 2012. július 10-én elfogadta az EUPOL AFGHANISTAN/1/2012 határozatot (3), amely a 2012. augusztus 1-jétől2013. május 31-ig terjedő időszakra Karl Åke ROGHE-t nevezte ki az EUPOL AFGHANISTAN misszióvezetőjének.

               (4)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2013. május 29-én azt javasolta, hogy a Karl Åke ROGHE-nak, az EUPOL AFGHANISTAN misszióvezetőjének adott megbízatást hosszabbítsák meg a 2013. június 1-jétől2014. december 31-ig tartó időszakra,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2014. december 31-ig meghosszabbítja a Karl Åke ROGHE-nak, az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója (EUPOL AFGHANISTAN) misszióvezetőjének adott megbízatást.
   2. cikk
   Ez a határozat 2013. június 1-jén lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. június 4-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         O. SKOOG

      (1)  HL L 123., 2010.5.19., 4. o.

      (2)  HL L 141., 2013.5.28., 44. o.

      (3)  HL L 208., 2012.8.3., 17. o.


title: 2007/549/EK: A Tanács határozata ( 2007. július 16. ) a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS-EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló, 2006. július 17-i belső megállapodás módosításáról

text:
               3.8.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 202/35

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. július 16.)
   a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS-EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló, 2006. július 17-i belső megállapodás módosításáról
   (2007/549/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált (1), a Cotonouban 2000. június 23-án egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt partnerségi megállapodásra (2),
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS-EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra (a továbbiakban: a belső megállapodás) (3), és különösen annak 1. cikke (7) bekezdésére, valamint 8. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra (4) és különösen annak 6. cikke (11) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A 2005-ös csatlakozási okmány 6. cikke (11) bekezdésének megfelelően Bulgária és Románia a csatlakozás időpontjában automatikusan csatlakoztak a belső megállapodáshoz.

               (2)

               A belső megállapodás 1. cikkének (7) bekezdésével összhangban azon cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett hozzájárulások – amelyek Bulgária és Románia esetében jelenleg csak becsült összegek – elosztását a Tanács határozata módosítja, amennyiben új tagállam csatlakozik az Európai Unióhoz.

               (3)

               A belső megállapodás 8. cikkének (4) bekezdésével összhangban azon cikk (2) bekezdésében meghatározott szavazatok súlyozását – amelyek Bulgária és Románia esetében jelenleg csak becsült szavazatok – a Tanács határozata módosítja, amennyiben új tagállam csatlakozik az Európai Unióhoz.

               (4)

               A hozzájárulásokat és a súlyozást meg kell erősíteni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   E határozat megerősíti a Bulgáriának és Romániának a tizedik Európai Fejlesztési Alapban lévő, a belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott hozzájárulási kulcsát és a hozzájárulás összegét, valamint az Európai Fejlesztési Alap bizottságán belüli, a belső megállapodás 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szavazatainak számát.
   2. cikk
   A belső megállapodás a következőképpen módosul:

               1.

               A belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja táblázatában a „Bulgária” és „Románia” szavakat követően feltüntetett kerek zárójeleket és csillagokat, valamint a lábjegyzetben a „(*) becsült összeg” kifejezést el kell hagyni.

               2.

               A belső megállapodás 8. cikke (2) bekezdésének táblázatában a következőket el kell hagyni:

                           a)

                           a „Bulgária” és „Románia” szavakat követően feltüntetett kerek zárójelek és csillagok, valamint ugyanazon sorok második oszlopában a szögletes zárójelek;

                           b)

                           a lábjegyzetben a „(*) becsült szavazat” kifejezés;

                           c)

                           az „EU-25 összesen”, „999” sor;

                           d)

                           az „EU-27 összesen (*)” „[1 004]” sorban feltüntetett kerek és szögletes zárójelek, valamint a csillag.

               3.

               A 8. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő lép:
               „Az EFA-bizottság az 1 004 szavazatból 724 szavazatos minősített többséggel jár el, amelyben legalább 14 tagállam igen szavazatát fejezi ki. A blokkoló kisebbség 281 szavazatból áll.”

         3. cikk
   Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. július 16-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. SILVA

      (1)  A Tanács 2005. június 21-i határozata az AKCS-EK partnerségi megállapodás módosításáról szóló megállapodás Európai Közösség nevében történő aláírásáról (HL L 209., 2005.8.11., 26. o.).

      (2)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A legutóbb az AKCS-EK Miniszterek 1/2006 határozatával módosított egyezmény (HL L 247., 2006.9.9., 22. o.).

      (3)  HL L 247., 2006.9.9., 32. o.

      (4)  HL L 157., 2005.6.21., 203. o.


title: 2008/808/EK,Euratom: A Tanács határozata ( 2008. október 20. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy osztrák tagjának kinevezéséről

text:
               22.10.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 279/19

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. október 20.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy osztrák tagjának kinevezéséről
   (2008/808/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 259. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére,
   tekintettel a Tanács 2006/524/EK, Euratom határozatra (1),
   tekintettel az osztrák kormány javaslatára,
   tekintettel a Bizottság véleményére,
   mivel Eva BELABED lemondását követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Christoph LECHNER-t (Leitender Sekretär und Abteilungsleiter für Verfassungsrecht und Allgemeine und Internationale Sozialpolitik der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Niederösterreich) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2008. október 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.-L. BORLOO

      (1)  HL L 207., 2006.7.28., 30. o.