title: 2010/9/EU: A Bizottság határozata ( 2010. január 6. ) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt fürdőkarikákra, fürdetési segédeszközökre, fürdőkádakra és fürdőkádállványokra vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról (az értesítés a C(2009) 10290. számú dokumentummal történt) EGT-vonatkozású szöveg

text:
               7.1.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 3/23

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. január 6.)
   a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt fürdőkarikákra, fürdetési segédeszközökre, fürdőkádakra és fürdőkádállványokra vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról
   (az értesítés a C(2009) 10290. számú dokumentummal történt)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2010/9/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
   mivel:

               (1)

               A 2001/95/EK irányelv értelmében az európai szabványokat európai szabványügyi testületek hozzák létre. Ezeknek a szabványoknak biztosítaniuk kell, hogy a termékek megfeleljenek az irányelv általános biztonsági előírásainak.

               (2)

               A 2001/95/EK irányelv értelmében egy termék a nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak minősül, amennyiben megfelel az európai szabványokat átvevő, önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak.

               (3)

               2006-ban a Bizottság olyan tanulmány (2) készítésére adott megbízást, mely a 0 és 5 év közötti csecsemők és kisgyermekek ápolásához általában használt, számos gyermekápolási cikk biztonságosságát vizsgálta, együttműködve nemzeti hatóságokkal, nemzeti szabványügyi testületekkel, fogyasztói szövetségekkel, termékbiztonsági szervezetekkel, gazdasági szereplőkkel és vizsgáló laboratóriumokkal.

               (4)

               A tanulmány statisztikai adatokat gyűjtött az e termékek vonatkozásában az Unión belül, illetve világviszonylatban előforduló balesetekről és sérülésekről, valamint a főbb veszélyek beazonosításán és a veszélyeztetettség lehetséges eseteinek vizsgálatán alapuló, teljes körű kockázatértékelést végzett.

               (5)

               A tanulmány által vizsgált termékek között voltak fürdőkarikák, fürdetési segédeszközök, valamint – állvánnyal ellátott vagy anélküli – fürdőkádak. E termékekről, melyeket csecsemők és kisgyermekek fürdetéséhez használnak, megállapították, hogy komoly kockázatot jelentenek, elsősorban gyakran halálos kimenetelű, vízbe fulladást eredményező baleseteket okoznak a felhasználók fiatal kora miatt.

               (6)

               A balesetekkel kapcsolatban összegyűjtött bizonyítékok és statisztikák következetesen azt mutatják, hogy a vízbe fulladás kockázata egyrészt azzal magyarázható, hogy a figyelmeztetések és a termékek biztonságos használatára vonatkozó használati utasítások nem elégségesek, nem egyértelműek és nem szembetűnőek, másrészt azzal, hogy a termékek szerkezeti integritása nem megfelelő, ellenálló képességük pedig gyenge. Balesetek és statisztikák arra is rámutattak, hogy e termékek használata során, illetve ha a gondozók részéről nem megfelelő a felügyelet, számolni kell az esés, a sérülés és a kis részek lenyelésének kockázatával.

               (7)

               Bár világszerte jelentős mennyiségű információ áll rendelkezésre arról, hogy fürdés közben kisgyermekeket vízbe fulladásos balesetek értek, illetve sérüléseket szenvedtek, nem nyert megerősítést, hogy közvetlen kapcsolat lenne a fürdetési segédeszközök és a halálesetek, illetve balesetek között. Nemzetközi viszonylatban a kutatók és a szakirodalom egyetértenek: nincs döntő bizonyíték arra, hogy összefüggés lenne a balesetek számának növekedése és a fürdetési segédeszközök használata között (3). Sőt, egyes kutatók, akik a fürdőkarikák megnövekedett eladásainak és a fürdéssel kapcsolatos balesetek, illetve vízbe fulladások csökkenésének legutóbbi tendenciáit vizsgálták, azt állították, hogy a fürdőkarikák használata „kismértékű védőhatással” jár (4).

               (8)

               E három terméktípusra vonatkozóan nem léteznek európai szabványok. Emiatt a 2001/95/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően különleges előírásokat kell meghatározni, felkérve a szabványügyi testületeket, hogy dolgozzanak ki olyan szabványokat, melyek segítségével csökkenthetők a fürdőkarikák, fürdetési segédeszközök és – az állvánnyal ellátott vagy anélküli – fürdőkádak használatából eredő kockázatok a csecsemők és kisgyermekek fürdetése közben. E szabványokat a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározott eljárásnak megfelelően kell kidolgozni. Az elfogadott szabvány hivatkozásának közzétételére az Európai Unió Hivatalos Lapjában kerül sor, a 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               (9)

               Amint rendelkezésre állnak a vonatkozó szabványok, és amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy közzéteszi a szabványok hivatkozásait a Hivatalos Lapban, azt kell feltételezni, hogy a 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében szereplő eljárással összhangban az e szabványoknak megfelelően gyártott fürdőkarikák, fürdetési segédeszközök és – az állvánnyal ellátott vagy anélküli – fürdőkádak megfelelnek a 2001/95/EK irányelvben meghatározott általános biztonsági előírásoknak a szabványok hatálya alá tartozó biztonsági előírásokat illetően.

               (10)

               E termékek használata során a jelenlegi biztonsági szintek javítása céljából egyrészt intézkedéseket kell hozni a szabványokat illetően, másrészt tájékoztatni kell a szülőket és a felnőtt korú gondozókat e termékek rendeltetéséről és biztonságos használatáról.

               (11)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak a 2001/95/EK irányelv 15. cikke értelmében létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában:
   —   „fürdőkarika csecsemők számára” („fürdőkádülőke”): olyan termék, mely fürdetés közben lehetővé teszi a gyermek ülő helyzetben tartását. E termékek kizárólag olyan gyermek esetében használhatók, aki segítség nélkül képes egyenesen ülni; nem használható viszont abban az esetben, ha a gyermek már álló helyzetbe tud emelkedni.
   —   „fürdetési segédeszközök csecsemők számára”: olyan termékek, melyek fürdetés közben lehetővé teszik a gyermek dőlt vagy fekvő helyzetben tartását. E termékeket rendeltetésükből adódóan a gyermek születésétől egészen addig lehet használni, amíg a gyermek nem képes segítség nélkül egyenesen ülni.
   —   „csecsemő- és gyermekkádak”: fürdetéshez szánt olyan termékek, melyeket a gyermek születésétől 12 hónapos koráig lehet használni. E termékek állvány nélkül, szokványos fürdőkádba, illetve annak peremére vagy a padlóra állítva is használhatók, vagy állvánnyal kombinálhatók.
   2. cikk
   Előírások
   E határozat melléklete tartalmazza az 1. cikkben említett termékekre vonatkozó, a 2001/95/EK irányelv 4. cikke értelmében az európai szabványok által követendő különleges biztonsági előírásokat.
   3. cikk
   Közzététel
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. január 6-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

      (2)  http://ec.europa.eu/consumers/safety/projects/ongoing-projects_en.htm#project_results

      (3)  „Drowning of babies in bath seats: do they provide false reassurance?” in Royal Society for the Prevention of Accidents (UK). 2005. február.
   http://www.rospa.com/productsafety/info/bathseats_drowning.pdf

      (4)  A Harvard School of Public Health, Department of Health Policy and Management által megfogalmazott észrevételek a CPSC-nek a fürdőkádülőkékre és fürdőkarikákra vonatkozó szabálytervezettel kapcsolatos előzetes értesítésről. 2001. május. http://www.cpsc.gov/Library/FOIA/foia01/pubcom/commenta.pdf

      (5)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

      MELLÉKLET

         Fürdőkarikákra vonatkozó különleges biztonsági előírások

      KOCKÁZATOK: A termékkel kapcsolatos legfőbb kockázat a vízbe fulladás.
      1.   BIZTONSÁGI ELŐÍRÁSOK:
      (1)   Általános biztonsági előírások

      A termékek nem veszélyeztethetik a gyermekek vagy a gondozók biztonságát vagy egészségét, ha a termékeket a gyermekek viselkedését szem előtt tartva rendeltetésszerűen vagy előre látható módon használják. Különösen az olyan árucikkek esetében, melyeket funkciójuk, kiterjedésük és tulajdonságaik alapján 10 hónapos kor alatti gyermekek általi használatra szánnak, a gyermekek és gondozóik képességeit is figyelembe kell venni. Az árucikkeken vagy a csomagolásukon található címkéknek és a mellékelt használati utasításnak fel kell hívniuk a felhasználók, illetve a gondozók figyelmét a termékek használata során esetlegesen felmerülő veszélyekre, a sérülések kockázatára és ezek elkerülésének módjára.
      (2)   Különleges biztonsági előírások

         Kémiai előírások

      A fürdőkarikáknak meg kell felelniük a vonatkozó uniós jogszabályok előírásainak.

         Égési és termikus tulajdonságok

      A csapból folyó forró víz általi forrázás kockázatának elkerülése érdekében fel kell hívni a gondozók figyelmét arra, hogy ügyeljenek a vízhőmérsékletre és vigyázzanak arra, hogy a gyermek ne férjen hozzá a vízcsaphoz.

         Fizikai és mechanikai tulajdonságok

      A hézagokba és nyílásokba való beszorulás veszélye
      Az árucikkeket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy:

                  —

                  amennyire lehetséges, megelőzhető legyen az ujjak beszorulása,

                  —

                  az árucikken ne legyen olyan nyílás, amelyen a gyermek lábai átcsúszhatnak, majd beszorulhatnak, és víz alatti helyzetben tartják a gyermeket.

            A mozgó részekből adódó veszélyek
      Az összecsukhatóra tervezett termékeknek olyan csapószerkezettel kell rendelkezniük, melyet nem aktiválhat a gyermek vagy véletlenszerűen a gondozó. A terméket úgy kell kialakítani, hogy a zárómechanizmus kioldása nélkül ne lehessen felállítani. Az eszköz a gyermek mozgása – különösen (az ülőfelület és a fürdőkád közötti) testsúlyáthelyezése – miatt nem mozdulhat el, és nem okozhat komoly zúzódást. A forgó ülőfelületeket lehetőség szerint úgy kell tervezni, hogy használatuk során elkerülhető legyen a gyermek sérülése (szakított sebek és zúzódások).
      Esési veszély
      Az esés – ami vízbe fulladást is eredményezhet – kockázatának csökkentése érdekében a terméknek és a fürdőkádhoz rögzített részének ellen kell tudni állnia a gyermek által kifejtett azon belső és külső erőknek, melyek a kád felborulásához vezethetnek. A termék nem borulhat fel, főleg ha a gyermek valamilyen irányba dől, megpróbál felállni vagy eltolja az ülőkét.
      Kis részek lenyelése miatti fulladásveszély
      A lenyelés kockázatának csökkentése érdekében az árucikk nem tartalmazhat olyan kis részeket, melyek a gyermek által kifejtett erő hatására leválhatnak és teljesen beleférhetnek a gyermek szájába. A lenyelés kockázatának csökkentése érdekében a fulladásveszélyt jelentő töltőanyagok nem válhatnak hozzáférhetővé, amikor a gyermek által kifejtett erőnek – különösen harapásnak – vannak kitéve.
      Fulladásveszély
      Az árucikk nem tartalmazhat műanyag öntapadó címkéket, melyek a gyermek által kifejtett erő hatására leválhatnak, vagy olyan vízálló fóliabevonatokat a fürdőkarikán, melyek befedhetik a szájat és az orrot egyaránt, és ezáltal fulladásveszélyt okozhatnak. A terméket tartalmazó csomagolás nem jelenthet fulladásveszélyt azáltal, hogy elzárja a száj és orr légútjait.
      A szervezetbe jutás veszélye
      A szervezetbe jutás kockázatának csökkentése érdekében az árucikk nem tartalmazhat olyan különálló vagy kis részeket, melyek a gyermek által kifejtett erő hatására leválhatnak, és a nyelőcsőbe juthatnak.
      Veszélyes élek
      A hozzáférhető éleket úgy kell kialakítani, hogy elkerülhető legyen a szakított sebek és egyéb sebek képződése, különösen az olyan élek esetében, melyek közvetlenül érintkeznek a gyermek bőrével.
      Szerkezeti integritás
      A termék rögzítéséhez nélkülözhetetlen eszközöknek (tapadókorongok vagy más eszközök) a termék egész életciklusán keresztül meg kell őrizniük teljesítőképességüket.
      A feltételezhetően fizikai sérülést okozó alkotórészek törésének megelőzése érdekében az árucikkeknek bírniuk kell a mechanikai terhelést, melynek használatuk során ki vannak téve.
      Védőfunkció
      A vízbe fulladás elkerülése érdekében az árucikkeket úgy kell megtervezni, hogy a gyermek kizárólag ülő pozícióját tegyék lehetővé. A tervezésnél figyelembe kell venni az adott életkorra jellemző antropometriai adatokat. A védőfunkciónak lehetővé kell tennie, hogy vészhelyzetben a gyermeket könnyen ki lehessen emelni a fürdőkarikából.
      Veszélyek, melyek a gyermeknek a termék rögzítőeszközét érintő cselekvéséből származnak
      A vízbe fulladás veszélyének elkerülése érdekében nem fordulhat elő, hogy a rögzítőeszközt a gyermek vagy véletlenszerűen a gondozó aktiválni tudja.
      A termékre vonatkozó különleges figyelmeztetések
      A figyelmeztetéseknek és a használati utasításnak egyértelműen jelezniük kell, hogy:

                  —

                  a gondozónak mindig kapcsolatban kell lennie a gyermekkel,

                  —

                  a vízbe fulladás nagyon rövid idő alatt és rendkívül sekély vízben is (± 2 cm) is bekövetkezhet,

                  —

                  a termék nem nyújt kiegészítő védelmet a vízi veszélyekkel szemben, és előfordult már, hogy gyermek vízbe fulladt fürdőkarika használata mellett.

            A figyelmeztetéseket és a tájékoztatót – piktogramokkal kiegészítve – jól láthatóan el kell helyezni a csomagoláson, a terméken és az értékesítési helyeken.
      A figyelmeztető címkének tartósnak és akkor is láthatónak kell lennie, amikor a gyermek a fürdőkarikában van.
      A gondozókat tájékoztatni kell arról, hogy mely életkorban a legsérülékenyebbek a gyermekek (5–10 hónapos kor).
      Higiénia
      A fürdőkarikákat úgy kell megtervezni, hogy lemoshatók és könnyen száradók legyenek.

         Fürdetési segédeszközökre vonatkozó különleges biztonsági előírások

      KOCKÁZATOK: A termékkel kapcsolatos legfőbb kockázat a vízbe fulladás.
      2.   BIZTONSÁGI ELŐÍRÁSOK:
      (1)   Általános biztonsági előírások

      A termékek nem veszélyeztethetik a gyermekek vagy a gondozók biztonságát vagy egészségét, ha a termékeket a gyermekek viselkedését szem előtt tartva rendeltetésszerűen vagy előre látható módon használják. Különösen az olyan árucikkek tekintetében, melyeket funkciójuk, kiterjedésük és tulajdonságaik alapján 9 hónapos kor alatti gyermekek általi használatra szánnak, a gyermekek és gondozóik képességeit is figyelembe kell venni. Az árucikkeken vagy a csomagolásukon található címkéknek és a mellékelt használati utasításnak fel kell hívniuk a felhasználók vagy gondozók figyelmét a termékek használata során esetlegesen felmerülő veszélyekre, a sérülések kockázatára és ezek elkerülésének módjára.
      (2)   Különleges biztonsági előírások

         Kémiai előírások

      A fürdetési segédeszközöknek meg kell felelniük a vonatkozó uniós jogszabályok előírásainak.

         Égési és termikus tulajdonságok

      A csapból folyó forró víz általi forrázás kockázatának elkerülése érdekében fel kell hívni a gondozók figyelmét arra, hogy ügyeljenek a vízhőmérsékletre és vigyázzanak arra, hogy a gyermek ne férjen hozzá a vízcsaphoz.

         Fizikai és mechanikai tulajdonságok

      A hézagokba és nyílásokba való beszorulás veszélye
      Az árucikkeket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy megelőzhető legyen az ujjak beszorulása.
      Légcsőelzáródás
      Az árucikkeket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy megelőzhető legyen a légcsőelzáródás.
      Esési veszély
      Az esés – ami vízbe fulladást is eredményezhet – kockázatának csökkentése érdekében a terméknek és a fürdőkádhoz rögzített részének ellen kell tudni állnia a gyermek által kifejtett belső és külső erőknek, melyek a kád felborulásához vezethetnek. A termék nem borulhat fel, főleg ha a gyermek valamilyen irányba dől, megpróbál felállni vagy eltolja az ülőkét.
      Kis részek lenyelése miatti fulladásveszély
      A lenyelés kockázatának csökkentése érdekében az árucikk nem tartalmazhat olyan kis részeket, melyek a gyermek által kifejtett erő hatására leválhatnak és teljesen beleférhetnek a gyermek szájába. A lenyelés kockázatának csökkentése érdekében a fulladásveszélyt jelentő töltőanyagok nem válhatnak hozzáférhetővé, amikor a gyermek által kifejtett erőnek – különösen harapásnak – vannak kitéve.
      Fulladásveszély
      A cikk nem tartalmazhat műanyag öntapadó címkéket, melyek a gyermek által kifejtett erő hatására leválhatnak, vagy olyan vízálló fóliabevonatokat a fürdetési segédeszközön, melyek befedhetik a szájat és az orrot egyaránt, és ezáltal fulladásveszélyt okozhatnak. A terméket tartalmazó csomagolás nem jelenthet fulladásveszélyt azáltal, hogy elzárja a száj és orr légútjait.
      A szervezetbe jutás veszélye
      A szervezetbe jutás kockázatának csökkentése érdekében az árucikk nem tartalmazhat olyan különálló vagy kis részeket, melyek a gyermek által kifejtett erő hatására leválhatnak, és a nyelőcsőbe juthatnak.
      Veszélyes élek
      A hozzáférhető éleket úgy kell kialakítani, hogy elkerülhető legyen a szakított sebek és egyéb sebek képződése, különösen az olyan élek esetében, melyek közvetlenül érintkeznek a gyermek bőrével.
      Szerkezeti integritás
      A feltételezhetően fizikai sérülést okozó alkotórészek törésének megelőzése érdekében az árucikkeknek bírniuk kell a mechanikai terhelést, melynek használatuk során ki vannak téve.
      A termékre vonatkozó különleges figyelmeztetések
      A figyelmeztetéseknek és a használati utasításnak egyértelműen jelezniük kell, hogy:

                  —

                  a gondozónak mindig kapcsolatban kell lennie a gyermekkel,

                  —

                  a vízbe fulladás nagyon rövid idő alatt és rendkívül sekély vízben is (± 2 cm) is bekövetkezhet,

                  —

                  mennyi az a maximális vízszint, mely mellett megelőzhető, hogy víz kerüljön a gyermek szájába,

                  —

                  a termék nem nyújt kiegészítő védelmet a vízi veszélyekkel szemben, és előfordult már, hogy gyermek vízbe fulladt fürdetési segédeszközök használata mellett.

            A figyelmeztetéseket és a tájékoztatót – piktogramokkal kiegészítve – jól láthatóan el kell helyezni a csomagoláson, a terméken és az értékesítési helyeken.
      A figyelmeztető címkének tartósnak és akkor is láthatónak kell lennie, amikor a gyermek a fürdetési segédeszközt használja.
      A gondozókat tájékoztatni kell arról, hogy mely életkorban a legsérülékenyebbek a gyermekek (születéstől 9 hónapos korig).
      Higiénia
      A termékeket úgy kell megtervezni, hogy lemoshatók és könnyen száradók legyenek.

         Csecsemőkádakra és fürdőkádállványokra vonatkozó különleges biztonsági előírások

      KOCKÁZATOK: A termékkel kapcsolatos legfőbb kockázat a vízbe fulladás és az esés abban az esetben, ha a csecsemőkád leesik az állványáról vagy tartójáról.
      3.   BIZTONSÁGI ELŐÍRÁSOK:
      (1)   Általános biztonsági előírások

      A termékek nem veszélyeztethetik a gyermekek vagy a gondozók biztonságát vagy egészségét, ha a termékeket a gyermekek viselkedését szem előtt tartva rendeltetésszerűen vagy előre látható módon használják. Különösen az olyan árucikkek tekintetében, melyeket funkciójuk, kiterjedésük és tulajdonságaik alapján 12 hónapos kor alatti gyermekek esetében való felhasználásra szánnak, a gyermekek és gondozóik képességeit is figyelembe kell venni. Az árucikkeken vagy a csomagolásukon található címkéknek és a mellékelt használati utasításnak fel kell hívniuk a felhasználók vagy a gondozók figyelmét a termékek használata során esetlegesen felmerülő veszélyekre, a sérülések kockázatára és ezek elkerülésének módjára.
      (2)   Különleges biztonsági előírások

         Kémiai előírások

      A csecsemőkádaknak és fürdőkádállványoknak meg kell felelniük a vonatkozó uniós jogszabályok előírásainak.

         Égési és termikus tulajdonságok

      A csapból folyó forró víz általi forrázás kockázatának elkerülése érdekében fel kell hívni a gondozók figyelmét arra, hogy ügyeljenek a vízhőmérsékletre és vigyázzanak arra, hogy a gyermek ne férjen hozzá a vízcsaphoz.

         Fizikai és mechanikai tulajdonságok

      A hézagokba és nyílásokba való beszorulás veszélye
      Az árucikkeket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy amennyire lehetséges, megelőzhető legyen az ujjak beszorulása.
      Légcsőelzáródás
      Az árucikkeket úgy kell megtervezni és gyártani, hogy megelőzhető legyen a légcsőelzáródás.
      A mozgó részekből adódó veszélyek
      Az összecsukhatóra tervezett termékeknek olyan csapószerkezettel kell rendelkezniük, melyet nem aktiválhat a gyermek vagy véletlenszerűen a gondozó. A terméket úgy kell kialakítani, hogy a zárómechanizmus kioldása nélkül ne lehessen felállítani. Az eszköz a gyermek mozgása – különösen testsúlyáthelyezése – miatt nem mozdulhat el, és nem okozhat zúzódást.
      Esési veszély
      A nem megfelelő stabilitás megelőzése céljából a kádat és állványát úgy kell megtervezni és gyártani, hogy elbírják a gyermek és a fürdővíz súlyát. A kád és állványa nem borulhatnak fel a gyermek mozgásából vagy a gondozó véletlen mozdulatából adódó terhelés miatt. A termék nem borulhat fel, amikor a gyermek valamilyen irányba dől vagy megpróbál felállni.
      Kis részek lenyelése miatti fulladásveszély
      A lenyelés kockázatának csökkentése érdekében az árucikk nem tartalmazhat olyan kis részeket, melyek a gyermek által kifejtett erő hatására leválhatnak, és teljesen beleférhetnek a gyermek szájába. A lenyelés kockázatának csökkentése érdekében a fulladásveszélyt jelentő töltőanyagok nem válhatnak hozzáférhetővé, amikor a gyermek által kifejtett erőnek – különösen harapásnak – vannak kitéve.
      Fulladásveszély
      Az árucikk nem tartalmazhat műanyag öntapadó címkéket, melyek a gyermek által kifejtett erő hatására leválhatnak, vagy olyan vízálló fóliabevonatokat a fürdőkádon, melyek befedhetik a szájat és az orrot egyaránt, és ezáltal fulladásveszélyt okozhatnak. A terméket tartalmazó csomagolás nem jelenthet fulladásveszélyt azáltal, hogy elzárja a száj és orr légútjait.
      A szervezetbe jutás veszélye
      A szervezetbe jutás kockázatának csökkentése érdekében az árucikk nem tartalmazhat olyan különálló vagy kis részeket, melyek a gyermek által kifejtett erő hatására leválhatnak, és a nyelőcsőbe juthatnak.
      Veszélyes élek
      A hozzáférhető éleket úgy kell kialakítani, hogy elkerülhető legyen a szakított sebek és egyéb sebek képződése, különösen az olyan élek esetében, melyek közvetlenül érintkeznek a gyermek bőrével.
      Szerkezeti integritás
      A feltételezhetően fizikai sérülést okozó alkotórészek szétesésének vagy törésének megelőzése érdekében az árucikknek bírnia kell a mechanikai terhelést, melynek használata során ki van téve. A feltételezhetően sérülést okozó alkotórészek szétesésének megelőzése érdekében a fürdőkádak és állványok gyártásához használt anyagoknak olyan tulajdonságokkal kell rendelkezniük, melyek biztosítják, hogy a termék egész életciklusán keresztül megőrizze teljesítőképességét, különös tekintettel a termikus változásokra.
      Két különálló egység kombinálása miatt fellépő veszélyek
      A kádat az állványhoz rögzítő eszköznek bírnia kell a mechanikai terhelést, melynek használata során ki van téve. Az egymástól függetlenül értékesített kádak és állványok esetében a figyelmeztetéseken és a használati utasításon fel kell tüntetni azokat a termékeket, melyek biztonságosan használhatók együtt.
      A termékre vonatkozó különleges figyelmeztetések
      A figyelmeztetéseknek és a használati utasításnak egyértelműen jelezniük kell, hogy:

                  —

                  a gondozónak mindig kapcsolatban kell lennie a gyermekkel,

                  —

                  a vízbe fulladás nagyon rövid idő alatt és rendkívül sekély vízben is (± 2 cm) is bekövetkezhet, a termék nem nyújt kiegészítő védelmet a vízi veszélyekkel szemben, és előfordult már, hogy gyermek vízbe fulladt a kádban.

            A figyelmeztetéseket és a tájékoztatót – piktogramokkal kiegészítve – jól láthatóan el kell helyezni a csomagoláson, a terméken és az értékesítési helyeken.
      A figyelmeztető címkének tartósnak és akkor is láthatónak kell lennie, amikor a gyermek a kádban van.
      A gondozókat tájékoztatni kell arról, hogy mely életkorban a legsérülékenyebbek a gyermekek (12 hónapos kor alatt).
      A fürdőkádakon figyelmeztető szövegben jelezni kell, hogy a gondozók nem állíthatják a kádat megemelt pozícióba, olyan árucikkekkel kombinálva, mint az asztalok.
      Higiénia
      A termékeket úgy kell megtervezni, hogy lemoshatók és könnyen száradók legyenek.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007BP0114(01)

1. Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2005. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről (C6-0387/2006 - 2006/2154(DEC))

Hivatalos Lap 074 E , 20/03/2008 o. 0190 - 0191

		1.Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2005. pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről (C6-0387/2006 - 2006/2154(DEC))Az Európai Parlament,- tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2005. pénzügyi évre szóló általános költségvetésére [1],- tekintettel a Számvevőszék éves jelentésére az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2005. pénzügyi évének végleges elszámolásáról, valamint az Alapítvány válaszaira [2],- tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 - C6-0080/2007),- tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,- tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [3] és különösen annak 185. cikkére,- tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre [4] és különösen annak 16. cikkére,- tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom 185. cikkében szereplő intézmények általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre [5] és különösen annak 94. cikkére,- tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0098/2007),1. mentesítést ad az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért 2005. pénzügyi évére szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;2. észrevételeit az alábbi állásfoglalásban foglalja össze;3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatójának, Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).[1] HL C 266, 2006.10.31., 37., o.[2] HL C 312, 2006.12.19., 80. o.[3] HL L 248, 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelet által módosítva (HL L 390, 2006.12.30., 1. o.).[4] HL L 139, 1975.5.30., 1. o. Legutóbb az 1111/2005/EK rendelet által módosítva (HL L 184, 2005.7.15., 1. o.).[5] HL L 357, 2002.12.31., 72. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1984. március 1.) a fokozottan védett mediterrán területekről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31984D0132

Hivatalos Lap L 068 , 10/03/1984 o. 0036 - 0045 spanyol különkiadás fejezet 15 kötet 5 o. 0004  portugál különkiadás fejezet 15 kötet 5 o. 0004

		A Tanács határozata(1984. március 1.)a fokozottan védett mediterrán területekről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról(84/132/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel az Európai Közösségek környezetvédelmi cselekvési programjai [2] hangsúlyozzák a tenger védelmének és megtisztításának szükségességét, hogy az továbbra is eleget tehessen a fajok megőrzésében és fejlődésében játszott szerepének és fenntarthassa ökológiai rendszerének létfontosságú egyensúlyát;mivel az Európai Közösségek második környezetvédelmi cselekvési programja kiemeli, hogy sürgető szükség van nemzetközi megoldásokra a part menti területekkel kapcsolatos fejlesztési és környezetbiológiai gazdálkodási problémákra;mivel az Európai Közösségek harmadik környezetvédelmi cselekvési programja [3], amelynek fő elveit a Tanács és a tagállamok kormányainak képviselői 1983. február 7-én jóváhagyták, különös hangsúlyt helyez a természeti erőforrások védelmére és az azokkal való ésszerű gazdálkodásra irányuló politikára;mivel a fejlődő országokkal és különösen a Közösség mediterrán térségbeli partnereivel való környezetvédelmi együttműködés az Európai Közösségek második környezetvédelmi cselekvési programjának egyik célja;mivel a Közösség 77/585/EGK határozatával [4] jóváhagyott, a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény felhatalmazza a szerződő feleket az említett egyezmény végrehajtásával kapcsolatos intézkedéseket, eljárásokat és szabványokat elrendelő kiegészítő jegyzőkönyvek elfogadására; mivel e cikk alapján az 1982. április 2-án és 3-án Genfben, a mediterrán országok meghatalmazottainak konferenciáján aláírták a fokozottan védett mediterrán területekről szóló jegyzőkönyvet;mivel a Közösség 75/585/EGK határozatával elfogadta a Földközi-tenger hajókról és légi járművekről történő kidobással okozott szennyezésének megelőzéséről szóló jegyzőkönyvet, 81/420/EGK [5] határozatával Földközi-tengernek olajjal és más káros anyagokkal történő szennyezése elleni, vészhelyzetekre szóló küzdelemben történő együttműködésre vonatkozó jegyzőkönyvet, és 83/101/EGK [6] határozatával a Földközi-tenger szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyvet;mivel a fokozott védett mediterrán területekről szóló jegyzőkönyv lehetőséget ad az általa védett állat- és növényvilágot érintő kereskedelemmel, behozatallal és kivitellel kapcsolatos intézkedések elfogadására, és következésképpen érinti a közös kereskedelempolitikát és az áruk szabad mozgását a tagállamok között;mivel az említett jegyzőkönyv egyes rendelkezései érinthetik a Közösség vízi környezetébe bocsátott egyes veszélyes anyagok által okozott szennyezésről szóló, 1976. május 4-i 76/464/EGK tanácsi irányelvet [7], a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelvet [8], a mészhéjú állatok vizeinek minőségi követelményeiről szóló, 1979. október 30-i 79/923/EGK tanácsi irányelvet [9], valamint a bálnákból és egyéb cetfélékből készült termékek behozatalának közös szabályairól szóló, 1981. január 20-i 348/81/EGK tanácsi rendeletet [10];mivel az említett jegyzőkönyv célja a régió közös természeti erőforrásainak védelme, az őshonos fajok sokféleségének megőrzése és egyes természetes élőhelyek védelme több különösen védett terület létrehozásával;mivel a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény és a csatolt jegyzőkönyvek aláíróinak többsége a Közösség Földközi-tengerrel kapcsolatos általános stratégiájának keretein belül különleges kapcsolatot ápol a Közösséggel, különösen az együttműködés tekintetében; mivel a fokozottan védett mediterrán területekről szóló jegyzőkönyv részletes szabályokat állapít meg az ilyen együttműködésre az általa érintett területeken;mivel a Közösség 1983. március 30-án aláírta az említett jegyzőkönyvet;mivel a Közösség a hatályban lévő közös szabályokon alapuló, illetve a Tanács által a jövőben elfogadandó jogi aktusokból eredő hatáskörét gyakorolva és a Közösség által az érintett területeken hozott intézkedések (kutatás és információcsere) eredményét hasznosítva részt fog venni az említett jegyzőkönyv végrehajtásában;mivel szükségesnek látszik, hogy a Közösség jóváhagyja az említett jegyzőkönyvet annak érdekében, hogy a közös piac működése során elérje a Közösség környezetvédelemmel és életminőséggel kapcsolatosan meghatározott egyik célkitűzését; mivel a Szerződés nem biztosítja az e határozat elfogadásához szükséges cselekvési hatáskört, ezért annak 235. cikkéhez kell folyamodni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA fokozottan védett mediterrán területekről szóló jegyzőkönyvet az Európai Gazdasági Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke letétbe helyezi az 1. cikkben említett jegyzőkönyv 18. cikkében előírt okmányokat.Kelt Brüsszelben, 1984. március 1-jén.a Tanács részérőlaz elnökH. Bouchardeau[1] HL C 322., 1983.11.28., 278. o.[2] HL C 112., 1973.12.20., 1. o. ésHL C 139., 1977.6.13., 1. o.[3] HL C 46., 1983.2.17., 1. o.[4] HL L 240., 1977.9.19., 1. o.[5] HL L 162., 1981.6.19., 4. o.[6] HL L 67., 1983.3.12., 1. o.[7] HL L 129., 1973.5.18., 23. o.[8] HL L 103., 1979.4.25., 1. o.[9] HL L 281., 1979.11.10., 47. o.[10] HL L 39., 1981.2.12., 1. o.--------------------------------------------------Jegyzőkönyva fokozottan védett mediterrán területekrőlE JEGYZŐKÖNYV SZERZŐDŐ FELEI,AMELYEK SZERZŐDŐ FELEI az 1976. február 16-án Barcelonában elfogadott, a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek,ANNAK TUDATÁBAN, hogy a térségben folytatott növekvő emberi tevékenység következtében a Földközi-tenger térsége környezetének egészét veszély fenyegeti,FIGYELEMMEL a Földközi-tenger térségének különleges vízrajzi és ökológiai jellemzőire,HANGSÚLYOZVA a Földközi-tenger természeti erőforrásai és természeti területei állapota védelmének és adott esetben javításának, valamint kulturális örökségének fontosságát a térségben, többek között a tengeri területeket és környezetüket magában foglaló fokozottan védett területek létrehozása révén,AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy egymás között szoros együttműködést hozzanak létre e célkitűzés megvalósítása érdekében,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikk(1) E jegyzőkönyv szerződő felei (a továbbiakban: a felek) megtesznek minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy megóvják azokat a tengeri területeket, amelyek fontosak a régióban a Földközi-tenger térségének természeti erőforrásai és természeti területei, valamint azok kulturális örökségének megőrzése céljából.(2) E jegyzőkönyv egyetlen rendelkezése sem érinti a tengerjognak az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 2750 C (XXV) határozata értelmében összehívott Tengerjogi Konferencia általi kodifikálását és továbbfejlesztését, sem pedig bármely állam jelenlegi vagy jövőbeni igényeit vagy jogi nézeteit a tengerjog, valamint a parti és a lobogó szerinti államok joghatóságának jellegét és terjedelmét illetően.2. cikkA fokozottan védett területek (a továbbiakban: védett területek) kijelölése céljából ez a jegyzőkönyv arra a földközi-tengeri térségre vonatkozik, amelyet a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) 1. cikke meghatároz; egyetértve abban, hogy e jegyzőkönyv alkalmazásában ez a felek felségvizeire korlátozódik, és magában foglalhatja az azon alapvonal szárazföldi oldalán elterülő vizeket, amelytől a tengeri felségterület szélességét mérik, és kiterjedhet vízfolyások esetében az édesvíz határáig. Magában foglalhatja azokat a vizes élőhelyeket vagy tengerparti területeket is, amelyeket az egyes felek kijelölnek.3. cikk(1) A felek, amennyire lehetséges, védett területeket hoznak létre, és törekednek arra, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ezeket a területeket megóvják, és adott esetben a lehető legrövidebb időn belül helyreállítsák.(2) Ezeket a területeket különösen az alábbiak védelme érdekében hozzák létre:a) - a biológiai és ökológiai értéket képviselő területek,- a fajok genetikai változatossága, valamint populációik kielégítő szintje, költőhelyeik és élőhelyeik,- az ökológiai rendszerek legjellemzőbb típusai, valamint az ökológiai folyamatok;b) a tudományos, esztétikai, történelmi, régészeti, kulturális vagy oktatási szempontból különleges fontosságú területek.4. cikkE jegyzőkönyv szerződő felei első ülésük során – szükség esetén az illetékes nemzetközi szervezetekkel együttműködve – közös iránymutatásokat, illetve adott esetben olyan előírásokat vagy kritériumokat dolgoznak ki és fogadnak el, amelyek különösen az alábbiakat szabályozzák:a) a védett területek kiválasztása;b) a védett területek létrehozása;c) a védett területek irányítása;d) a védett területekre vonatkozó adatszolgáltatás.5. cikkA védett terület védelmének megerősítése céljából az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó területeken belül a felek egy vagy több olyan pufferzónát hozhatnak létre, ahol a tevékenységek korlátozása kevésbé szigorú, de összeegyeztethető a védett területre vonatkozó célkitűzésekkel.6. cikk(1) Ha valamelyik félnek egy másik fél országhatárával vagy a nemzeti joghatósága alá tartozó terület határával szomszédos területen áll szándékában védett területet létrehozni, a két fél illetékes hatóságai törekednek arra, hogy konzultáljanak egymással azzal a céllal, hogy megegyezésre jussanak a meghozandó intézkedések tekintetében, valamint hogy többek között megvizsgálják annak a lehetőségét, hogy a másik fél ennek megfelelő védett terület hozzon létre, vagy az egyéb megfelelő intézkedéseket elfogadja.(2) Ha valamelyik félnek egy olyan állam országhatárával vagy a nemzeti joghatósága alá tartozó terület határával szomszédos területen áll szándékában védett területet létrehozni, amely nem szerződő fele e jegyzőkönyvnek, a fél törekszik az adott állam illetékes hatóságaival való együttműködésre azzal a céllal, hogy az (1) bekezdésben említett konzultációt lefolytassa.(3) Ha két fél, vagy egy fél és egy olyan állam, amely nem szerződő fele e jegyzőkönyvnek, egymással szomszédos védett területeket hoz létre, külön megállapodásban írhatják elő azokat a feltételeket, amelyek keretében az (1) és (2) bekezdésben ismertetett konzultációra vagy együttműködésre sor kerülhet.(4) Ha egy állam, amely nem szerződő fele e jegyzőkönyvnek, e jegyzőkönyv szerződő felének országhatárával vagy annak nemzeti joghatósága alá tartozó terület határával szomszédos területen védett területet szándékozik létrehozni, ez utóbbi törekszik az adott állammal való együttműködésre azzal a céllal, hogy konzultációt folytassanak, és lehetőleg a (3) bekezdésben említett külön megállapodást megkössék.7. cikkTekintettel a kitűzött célokra és figyelembe véve minden egyes védett terület tulajdonságait, a felek a nemzetközi jog szabályaival összhangban fokozatosan meghozzák a szükséges intézkedéseket, amelyek magukban foglalhatják az alábbiakat:a) tervezési és irányítási rendszer megszervezése;b) a hulladék, illetve bármely egyéb olyan anyag kirakásának és kibocsátásának megtiltása, amely károsíthatja a védett területet;c) a hajók áthaladásának és bármilyen célból való megállásának vagy lehorgonyzásának szabályozása;d) a halászat, vadászat és az állatok befogásának, valamint a növények betakarításának szabályozása;e) az élő növényzet vagy az állatok elpusztításának, valamint egzotikus fajok betelepítésének megtiltása;f) minden olyan cselekmény szabályozása, amely valószínűsíthetően az állat- és növényvilágra ártalmas vagy zavaró hatással lehet, ideértve az őshonos állat- vagy növényfajok betelepítését;g) a tengerfenék vagy altalajának feltárásával vagy kiaknázásával járó, vagy a tengerfenék szerkezetének módosulását okozó bármely tevékenység szabályozása;h) a védett tengeri terület szárazföldi részén a talajszerkezet módosulását okozó, vagy az altalaj kiaknázásával járó bármely tevékenység szabályozása;i) bármely régészeti tevékenység és bármely régészeti tárgynak tekinthető tárgy elmozdításának szabályozása;j) a védett területekről származó, és a védintézkedések hatálya alá tartozó állatok, állati részek, növények, növényi részek és régészeti tárgyak kereskedelmének, behozatalának és kivitelének szabályozása;k) minden egyéb, a védett területeken zajló ökológiai és biológiai folyamatok védelmére irányuló intézkedés.8. cikk(1) A felek megfelelő nyilvánosságot biztosítanak a védett területek, valamint az 5. cikkben meghatározott területek létrehozásának, azok megjelölésének és az erre alkalmazandó szabályoknak.(2) Az (1) bekezdésben említett információkról értesíteni kell az egyezmény 13. cikkében kijelölt Szervezetet (a továbbiakban: a Szervezet), amely összeállítja, és naprakészen tartja az abban a térségben található védett területek jegyzékét, amelyre e jegyzőkönyvet alkalmazni kell. A felek a Szervezet rendelkezésére bocsátják az e cél eléréséhez szükséges valamennyi információt.9. cikk(1) A felek a védintézkedések kihirdetése során figyelembe veszik a helyi lakosság hagyományos tevékenységeit. A lehető legteljesebb mértékben biztosítani kell, hogy az ezen okból engedélyezett mentességek:a) nem veszélyeztetik sem az e jegyzőkönyv értelmében védett ökológiai rendszerek fenntartását, sem az ezen ökológiai rendszerek fenntartásához hozzájáruló biológiai folyamatokat;b) nem okozzák a védett ökológiai rendszereken belül a fajokat alkotó egyedeknek vagy az állat- és növénypopulációknak, vagy bármely ökológiailag kapcsolódó fajnak vagy populációnak, különösen a vándorló fajoknak és a ritka, veszélyeztetett vagy endemikus fajoknak akár a kipusztulását, akár bármely jelentős csökkenését.(2) Azok a felek, amelyek a védintézkedések tekintetében mentességet engedélyeznek, vagy az ilyen intézkedéseket nem alkalmazzák szigorúan, erről tájékoztatják a szervezetet.10. cikkA Felek ösztönzik és fejlesztik a védett területeikre és az e területek ökológiai rendszereire és régészeti örökségére vonatkozó tudományos és műszaki kutatásokat.11. cikkA felek törekednek arra, hogy a lehető legszélesebb körben tájékoztassák a nyilvánosságot a védett területek jelentőségéről és az értékeiről, valamint azokról a tudományos ismeretekről, amelyeket mind a természet megőrzése, mind a régészet szempontjából e területek nyújtanak. Ezen információknak megfelelő helyet kell kapniuk a környezetvédelemmel és a történelemmel kapcsolatos oktatási programokban. A feleknek törekedniük kell arra is, hogy támogassák a nyilvánosság és a természetvédelmi szervezetek részvételét azokban a megfelelő intézkedésekben, amelyek a szóban forgó területek megóvása érdekében szükségesek.12. cikkA felek a lehetőségekhez mérten a védett területek létrehozásának, tervezésének, irányításának és megőrzésének összehangolására irányuló együttműködési programot hoznak létre annak érdekében, hogy a földközi-tengeri térségben megteremtsék a védett területek hálózatát a már meglevő hálózatok, különösen az Unesco bioszféra-rezervátumainak teljes körű figyelembevételével. A védett területek tulajdonságaira, a megszerzett tapasztalatokra és a felmerülő problémákra vonatkozóan rendszeres információcserét kell folytatni.13. cikkA felek a 14. cikkben meghatározott eljárásokkal összhangban tudományos és műszaki információcserét folytatnak a jelenleg végzett vagy tervezett kutatásokra és a várható eredményekre vonatkozóan. Kutatásaikat a lehető legnagyobb mértékben összehangolják. Törekednek továbbá arra, hogy közösen meghatározzák vagy szabványosítsák a védett területek kiválasztása, irányítása és ellenőrzése során alkalmazandó tudományos módszereket.14. cikk(1) A 12. és 13. cikkben meghatározott együttműködési alapelvek alkalmazása során a felek továbbítják a Szervezetnek a következőket:a) a földközi-tengeri környezet biológiai fejlődésének ellenőrzésére vonatkozó, összehasonlító adatok;b) tudományos, közigazgatási és jogi jellegű jelentések, publikációk és információk, különösen a következőkre vonatkozóan:- a felek által az e jegyzőkönyv alapján a védett területek megóvása érdekében hozott intézkedések,- a védett területeken élő fajok,- az ezeket a területeket fenyegető bármely veszély, különösen az olyan szennyezőforrásokból eredő veszély, amelyek ellenőrzésükön kívül esnek.(2) A felek kijelölik a védett területekért felelős személyeket. E személyek kétévente legalább egyszer üléseznek, hogy megvitassák a közös érdeklődésre számot tartó kérdéseket, és hogy elsősorban a tudományos, közigazgatási és jogi információkra, valamint az adatok szabványosítására és feldolgozására vonatkozóan ajánlásokat terjesszenek elő.15. cikk(1) A felek e jegyzőkönyv hatálybalépésétől közvetlenül, vagy az illetékes regionális vagy egyéb nemzetközi szervezetek segítségével, vagy kétoldalúan együttműködnek a védett területek kiválasztása, létrehozása és irányítása érdekében a kölcsönös segítségnyújtási, valamint az azon fejlődő országokat érintő segítségnyújtási programok kidolgozásában és végrehajtásában, amelyek e segítségre való igényüket kinyilvánítják.(2) Az (1) bekezdésben említett programoknak kapcsolódniuk kell elsősorban a tudományos és műszaki személyzet képzéséhez, a tudományos kutatáshoz, valamint a megfelelő berendezéseknek az ezen országok által olyan előnyös feltételek mellett történő beszerzéséhez, hasznosításához és előállításához, amelyek tekintetében az érintett felek egymás között megállapodnak.16. cikkValamely védett területnek a határaiban vagy jogállásában bekövetkező változás, vagy az ilyen terület egészének vagy egy részének megszüntetése kizárólag az annak létrehozása során alkalmazott eljárással megegyező eljárás alapján történhet.17. cikk(1) E jegyzőkönyv szerződő feleinek rendes üléseit az egyezmény szerződő felei által az egyezmény 14. cikke értelmében tartott rendes üléseivel együtt tartják. Az említett cikknek megfelelően a felek rendkívüli üléseket is tarthatnak.(2) Az e jegyzőkönyv szerződő felei által tartott ülések feladatai különösen az alábbiak:a) e jegyzőkönyv végrehajtásának a felülvizsgálata;b) az elfogadott intézkedések hatékonyságának a vizsgálata, különös tekintettel a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó térségre, valamint – az egyezmény 16. cikkének rendelkezéseivel összhangban – az egyéb intézkedések szükségességének a vizsgálata, elsősorban mellékletek formájában, illetve szükség esetén az említett térségre vonatkozó esetleges változtatások szükségességének vizsgálata;c) e jegyzőkönyv bármely mellékletének elfogadása, felülvizsgálata és szükség szerint módosítása;d) a 12. cikkben meghatározott védett területek hálózata létrehozásának és fejlesztésének ellenőrzése, valamint iránymutatások elfogadása azzal a céllal, hogy előmozdítsák e rendszer létrehozását és fejlesztését, és fokozzák a felek közötti együttműködést;e) a 14. cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a védett területekért felelős személyek ülései során kidolgozott ajánlások vizsgálata;f) a felek által a Szervezet részére az egyezmény 20. cikke alapján eljuttatott jelentések, valamint minden más olyan információ vizsgálata, amelyet a felek a Szervezet részére, vagy a felek ülésére továbbítanak.18. cikk(1) Az egyezménynek bármely jegyzőkönyvre vonatkozó rendelkezéseit e jegyzőkönyvre is alkalmazni kell.(2) A jegyzőkönyv szerződő felei eltérő megállapodásának hiányában, az egyezmény 18. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadott eljárási szabályzatot és pénzügyi szabályokat e jegyzőkönyvre is alkalmazni kell.(3) E jegyzőkönyv az egyezmény valamennyi szerződő fele és a fokozottan védett mediterrán területekről szóló jegyzőkönyv tárgyában a meghatalmazottak 1982. április 2-án és 3-án Genfben tartott konferenciájára meghívott valamennyi állam számára 1982. április 3-án és 4-én Genfben, illetve 1982. április 5. és 1983. április 2. között Madridban áll nyitva aláírásra. A jegyzőkönyv 1982. április 5. és 1983. április 2. között aláírásra áll nyitva továbbá minden olyan regionális gazdasági csoport számára, amelynek legalább egyik tagja parti állam a földközi-tengeri térségben, és amely az e jegyzőkönyv által szabályozott területeken hatáskört gyakorol.(4) E jegyzőkönyvet a szerződő feleknek meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot Spanyolország kormányánál helyezik letétbe, amely ellátja a letéteményes feladatait.(5) E jegyzőkönyv 1983. április 3-tól az egyezmény szerződő felei és a (3) bekezdésben említett bármely állam vagy csoport számára nyitva áll csatlakozásra.(6) Ez a jegyzőkönyv legalább hat, a jegyzőkönyvre vonatkozó megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó, illetve csatlakozási okiratnak a letétbe helyezését követő 30. napon lép hatályba.Fentiek hiteléül, a kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.Kelt Genfben, ezerkilencszáznyolcvankettő április harmadikán, egy-egy eredeti példányban angol, arab, francia és spanyol nyelven, a négy szöveg egyaránt hiteles.--------------------------------------------------


title: 2011/82/EU: A Tanács határozata ( 2011. január 31. ) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a „Cselekvő ifjúság” programban és az egész életen át tartó tanulás terén megvalósuló cselekvési programban (2007–2013) való részvételére vonatkozó feltételekről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               8.2.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 32/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. január 31.)
   az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a „Cselekvő ifjúság” programban és az egész életen át tartó tanulás terén megvalósuló cselekvési programban (2007–2013) való részvételére vonatkozó feltételekről szóló megállapodás megkötéséről
   (2011/82/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. cikke (4) bekezdésére és 166. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament jóváhagyására,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a 2006. november 15-i 1719/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1) által létrehozott „Cselekvő ifjúság” programban és a 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) által létrehozott egész életen át tartó tanulás terén megvalósuló cselekvési programban (2007–2013) való részvételére vonatkozó feltételekről szóló megállapodásról.

               (2)

               A megállapodást az Unió nevében 2010. február 15-én aláírták, figyelemmel egy későbbi időpontban történő megkötésére, a 2010/195/EU tanácsi határozattal (3) összhangban.

               (3)

               A megállapodást meg kell kötni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a „Cselekvő ifjúság” programban és az egész életen át tartó tanulás terén megvalósuló cselekvési programban (2007–2013) való részvételére vonatkozó feltételekről szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében a Tanács jóváhagyja (4).
   2. cikk
   A megállapodás 3. és 5. cikkében előírt értesítéseket az Unió nevében a Tanács elnöke küldi meg.
   3. cikk
   Ez a megállapodás összefüggésben áll az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodással (5) (a továbbiakban: a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás), amely a megállapodás 3. cikkében előírtak szerint a 2002/309/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozattal (6) került megkötésre.
   4. cikk
   A megállapodás felmondása esetén a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a megállapodás 3. cikkével összhangban rendezze Svájccal a felmondás következményeit.
   5. cikk
   A megállapodás 4. cikkében említett, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás vegyes bizottságának (a továbbiakban: a vegyes bizottság) határozataival kapcsolatos uniós álláspontot a Bizottság határozza meg akkor, amikor a megállapodás mellékletei módosításra kerülnek abból a célból, hogy igazodjanak a megállapodásban említett uniós jogi aktusokhoz. A vegyes bizottságnak a megállapodás mellékleteit illető módosításaira vonatkozó minden más határozata tekintetében az Unió álláspontját a Bizottság határozza meg, miután az 1719/2006/EK határozat 9. cikke (2) bekezdésében, illetve az 1720/2006/EK határozat 10. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően konzultált a Cselekvő ifjúság program és/vagy az egész életen át tartó tanulás terén megvalósuló cselekvési program bizottságával.
   6. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. január 31-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 327., 2006.11.24., 30. o.

      (2)  HL L 327., 2006.11.24., 45. o.

      (3)  HL L 87., 2010.4.7., 7. o.

      (4)  A megállapodást a HL L 87., 2010.4.7., 9. o-n tették közzé az aláírásról és ideiglenes alkalmazásról szóló határozattal együtt.

      (5)  HL L 114., 2002.4.30., 6. o.

      (6)  HL L 114., 2002.4.30., 1. o.


title: 2010/733/EU: A Tanács határozata ( 2010. november 29. ) a Régiók Bizottsága egy finn póttagjának kinevezéséről

text:
               2.12.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 316/9

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. november 29.)
   a Régiók Bizottsága egy finn póttagjának kinevezéséről
   (2010/733/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a finn kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU és 2010/29/EU határozatot (1).

               (2)

               Miikka SEPPÄLÄ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a Régiók Bizottsága póttagjának a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig a következő személyt nevezi ki:
   Antero SAKSALA

      Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen

   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. november 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. PEETERS

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o. és HL L 12., 2010.1.19., 11. o.