title: 2009/217/EK: Az Európai Parlament határozata ( 2008. április 22. ) az Európai Gyógyszerügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/175

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2008. április 22.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2009/217/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Gyógyszerügynökség 2006-es pénzügyi évre vonatkozó végleges beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2008. február 12-i ajánlására (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 68. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0125/2008),

               1.

               mentesítést ad az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Harald RØMER

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 10. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 34. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 88/176

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2008. április 22.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Gyógyszerügynökség 2006-os pénzügyi évre vonatkozó végleges beszámolójára (1),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Gyógyszerügynökség 2006-es pénzügyi évre vonatkozó végleges beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Tanács 2008. február 12-i ajánlására (5843/2008 – C6-0084/2008),
   tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 68. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és V. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0125/2008),

               A.

               mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2007. április 24-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának az Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

                           —

                           megjegyzi, hogy a kötelezettségvállalások több mint 40 %-át átvitték a következő pénzügyi évre,

                           —

                           megjegyzi, hogy az Ügynökség költségvetése jelentősen nőtt az Európai Unió bővítése következtében,

                           —

                           felhívja az Ügynökséget, hogy elszámolásába foglalja bele a más ügynökségektől és szervektől a pénzügyi igazgatási információs rendszerek kialakítását támogató közös szolgálat finanszírozására összegyűjtött forrásokat is,

                           —

                           kéri, hogy 2010. január 1. előtt és azt követően ötévente az Ügynökség – alapító rendelete és az igazgatótanács által elfogadott munkaprogramok alapján – adjon megbízást az eredmények független külső értékelésére;

         Általános észrevételek, amelyek az uniós ügynökségek horizontális kérdéseivel kapcsolatosak, és ezáltal minden egyes ügynökség mentesítési eljárása szempontjából jelentőséggel bírnak

               1.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék által ellenőrzött 24 ügynökség és egyéb kapcsolódó szerv költségvetése 2006-ban összesen 1 080,5 millió EUR-t tett ki (közülük 271 millió EUR-val a legnagyobb az Európai Újjáépítési Ügynökség, 5 millió EUR-val pedig a legkisebb az Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) költségvetése volt);

               2.

               rámutat arra, hogy a pénzügyi ellenőrzés és mentesítés hatálya alá tartozó külső uniós szervek köre jelenleg nemcsak a hagyományos szabályozó ügynökségeket öleli fel, hanem az egyes konkrét programok megvalósítása érdekében felállított végrehajtó ügynökségeket is, és a közeljövőben a köz- és magánszféra partnersége keretében létrehozott közös vállalkozásokra (közös technológiai kezdeményezések) is ki fog terjedni;

               3.

               a Parlament vonatkozásában megállapítja, hogy a mentesítési eljárás hatálya alá tartozó ügynökségek száma az alábbiak szerint alakult: 2000-es költségvetési év: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 szabályozó ügynökség és 2 végrehajtó ügynökség (a Számvevőszék által ellenőrzött, ugyanakkor belső mentesítési eljárás alá tartozó két ügynökségen kívül);

               4.

               ezért arra a következtetésre jut, hogy az ügynökségek/kapcsolódó szervek költségvetésének méretéhez viszonyítva az ellenőrző/mentesítési eljárás nehézkessé és aránytalanná vált; utasítja illetékes bizottságát, hogy végezze el az ügynökségek és kapcsolódó szervek mentesítési eljárásának széles körű felülvizsgálatát egy egyszerűbb és racionálisabb megközelítés kialakítása érdekében, az elkövetkező években egyedi mentesítési jelentést igénylő szervek egyre növekvő számára tekintettel;

         Alapvető megfontolások

               5.

               kéri a Bizottságot, hogy új ügynökségek létrehozása előtt vagy már meglévők átalakítása során adjon világos magyarázatot az alábbi elemekre vonatkozóan: az ügynökség típusa, célkitűzései, belső irányítási struktúrája, termékei, szolgáltatásai, főbb eljárásai, célcsoportja, megrendelői és érdekelt felei, hivatalos kapcsolatai külső szereplőkkel, költségvetési felelőssége, pénzügyi tervezése, valamint személyzeti politikája;

               6.

               kéri, hogy minden ügynökséget a közte és a felelős főigazgatóság között kialakított éves teljesítménymegállapodás vezéreljen, amelynek tartalmaznia kell a következő év fő célkitűzéseit, a pénzügyi keretet és a teljesítmény mérésére szolgáló egyértelmű mutatókat;

               7.

               kéri, hogy az ügynökségek teljesítményét rendszeresen (és ad hoc jelleggel) ellenőrizze a Számvevőszék vagy más független könyvvizsgáló; úgy véli, hogy ennek nem lenne szabad csupán a pénzügyi irányítás és a közpénzek helyes felhasználásának hagyományos elemeire korlátozódnia, hanem az irányítás hatékonyságára és eredményességére is ki kellene terjednie, és az egyes ügynökségek pénzügyi irányítására vonatkozó minősítést is tartalmaznia kellene;

               8.

               álláspontja szerint azon ügynökségek esetében, amelyek folyamatosan túlbecsülik költségvetési szükségleteiket, a be nem töltött álláshelyek alapján technikai csökkentést kell végrehajtani; úgy véli, hogy hosszú távon ez az ügynökségek célhoz kötött bevételeinek csökkenését és ezáltal alacsonyabb igazgatási költségeket eredményez majd;

               9.

               megjegyzi, hogy súlyos problémát jelent, hogy számos ügynökséget bírálnak a közbeszerzési szabályok, a költségvetési rendelet, a személyzeti szabályzat stb. betartásának hiánya miatt; úgy véli, hogy ennek fő oka az, hogy a legtöbb szabályzatot és a költségvetési rendeletet nagyobb intézményekre szabták, valamint hogy a legtöbb kisebb ügynökség nem rendelkezik a szabályozási követelmények betartásához szükséges kritikus tömeggel; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy próbáljon gyors megoldást találni a hatékonyság növelésére azáltal, hogy a kritikus tömeg biztosítása céljából összevonja több ügynökség igazgatási funkcióit (figyelembe véve az ügynökségekre és költségvetési függetlenségükre vonatkozó alapvető szabályozás szükségszerű megváltoztatását), vagy sürgősen dolgozzon ki az ügynökségekre vonatkozó olyan speciális szabályokat (különösen végrehajtási szabályokat), amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az ügynökségek teljes mértékben meg tudjanak felelni a szabályozásoknak;

               10.

               ragaszkodik ahhoz, hogy az előzetes költségvetési tervezet megalkotásakor a Bizottság vegye figyelembe a költségvetés egyes ügynökségek általi, előző években történő végrehajtásának eredményeit, különös tekintettel az n–1. évre, és az adott ügynökség kérésének megfelelően vizsgálja felül a költségvetést; felkéri illetékes bizottságát e felülvizsgálat tiszteletben tartására, illetve arra, hogy – amennyiben a Bizottság ezt nem teszi meg – saját maga vizsgálja felül és tegye reálisabbá a kérdéses költségvetést, az adott ügynökség abszorpciós és végrehajtási kapacitásának megfelelően;

               11.

               emlékeztet a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy bármely ügynökség hozzáadott értékéről szóló negatív értékelés esetén tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának átalakítására vagy az ügynökség bezárására; megjegyzi, hogy a Bizottság 2007-ben egyetlen értékelést sem végzett; ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítési határozatot megelőzően a Bizottság legalább öt ilyen értékelést mutasson be, kezdve a legrégebbi ügynökségekkel;

               12.

               úgy véli, hogy a Számvevőszék ajánlásait haladéktalanul végre kell hajtani, és az ügynökségek részére kifizetett támogatásokat összhangba kell hozni azok valós készpénzszükségleteivel; úgy gondolja továbbá, hogy az általános költségvetési rendelet módosításait bele kell foglalni az ügynökségekre vonatkozó költségvetési keretrendeletbe és az ügynökségek külön pénzügyi szabályzataiba;

               13.

               aggasztónak tartja, hogy a személyzet jelentős része ideiglenes alkalmazott, ami negatív hatással lehet munkájuk minőségére; kéri ezért a Bizottságot, hogy fokozza a személyzeti szabályzat ügynökségek által történő végrehajtására vonatkozó ellenőrzését;

         Az adatok közlése

               14.

               megjegyzi, hogy az ügynökségek között nincsen egységes megközelítés a kérdéses pénzügyi évben végzett tevékenységek ismertetésére, a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló elszámolásokra és jelentésekre, valamint arra vonatkozóan, hogy a megbízhatósági nyilatkozatot az ügynökség igazgatójának kell-e megfogalmaznia; megállapítja, hogy nem minden ügynökség tesz egyértelmű különbséget a) az ügynökség tevékenységének a nyilvánosság előtti bemutatása; és b) a költségvetés teljesítéséről és pénzgazdálkodásáról szóló technikai jelentés között;

               15.

               megjegyzi, hogy míg a Bizottság állandó iránymutatásai a tevékenységi jelentések elkészítésére vonatkozóan nem írják elő kifejezetten, hogy az ügynökségek igazoló nyilatkozatot készítsenek, mégis számos igazgató így tett 2006-ban, s egy esetben ez lényeges fenntartást tartalmazott;

               16.

               emlékeztet 2005. április 12-i állásfoglalásának (7) (28) bekezdésére, amelyben felkéri az ügynökségek igazgatóit, hogy a pénzügyi és igazgatási információkkal együtt benyújtott éves tevékenységi jelentéseket ezentúl a műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó, a Bizottság főigazgatói által aláírt nyilatkozatokhoz hasonló megbízhatósági nyilatkozat is kísérje;

               17.

               kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa az ügynökségekre vonatkozó állandó iránymutatásokat;

               18.

               emellett javasolja a Bizottságnak, hogy az ügynökségekkel közösen dolgozzon ki egy valamennyi ügynökségre és kapcsolódó szervezetre alkalmazható harmonizált modellt, amely határozott különbséget tesz az alábbiak között:

                           —

                           a szervezet működéséről, tevékenységéről és eredményeiről beszámoló, széles olvasóközönségnek szánt éves jelentés,

                           —

                           pénzügyi kimutatás és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés,

                           —

                           a Bizottság főigazgatói által készített tevékenységi jelentésekhez hasonló tevékenységi jelentés,

                           —

                           a szervezet igazgatója által aláírt igazoló nyilatkozat bármely egyéb fenntartással vagy megjegyzéssel együtt, amelyekre szükségesnek tartja felhívni a mentesítő hatóság figyelmét;

         A Számvevőszék általános megállapításai

               19.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megállapítását (éves jelentés 10.29. bekezdése (8)), miszerint a Bizottság által a Közösség költségvetéséből finanszírozott támogatások kifizetése nem az ügynökségek készpénzszükségleteinek kellően megalapozott felbecslésén alapul, és az előző évről áthozott összegekkel együtt ez jelentős készpénzállomány fenntartásához vezet; tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék javaslatát, hogy az ügynökségek részére kifizetett támogatások legyenek összhangban azok valós készpénzszükségleteivel;

               20.

               megjegyzi, hogy 2006 végére még 14 ügynökségnek kell bevezetnie az ABAC számviteli rendszert (éves jelentés, a 10.31. bekezdés lábjegyzete);

               21.

               tudomásul veszi a Számvevőszék megjegyzését (éves jelentés 1.25. bekezdése) a ki nem vett szabadságokra egyes ügynökségeknél elhatárolt kiadásokra vonatkozóan; rámutat, hogy a Számvevőszék három ügynökség (Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP), CEPOL és Európai Vasúti Ügynökség) esetében a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatában fenntartásokat fogalmazott meg (2005-ben: CEDEFOP, Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság, Európai Újjáépítési Ügynökség);

         Belső ellenőrzés

               22.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 185. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság belső ellenőre egyben az uniós költségvetés terhére támogatásban részesülő szabályozó ügynökségek belső ellenőre is; rámutat arra, hogy a belső ellenőr minden egyes ügynökség igazgatói testületének és igazgatójának jelentést készít;

               23.

               felhívja a figyelmet a belső ellenőr 2006-os éves tevékenységi jelentésében megfogalmazott alábbi fenntartásra:
               „A Bizottság belső ellenőre a személyi erőforrások hiánya miatt nincs abban a helyzetben, hogy kellő mértékben megfeleljen a költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott, a közösségi szervek belső ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeinek”;

               24.

               tudomásul veszi ugyanakkor a Számvevőszék 2006-os tevékenységi jelentésében tett megjegyzését, miszerint 2007-től a Bizottság által a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) számára biztosított további személyi erőforrásokkal valamennyi működő szabályozó ügynökséget évente belső ellenőrzés alá fogják vetni;

               25.

               tudomásul veszi a költségvetési rendelet 185. cikke alapján az IAS általi ellenőrzésre kötelezett szabályozó és végrehajtó ügynökségek, valamint közös vállalkozások egyre növekvő számát; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az illetékes parlamenti bizottságot arról, hogy az IAS rendelkezésére álló személyi erőforrások elegendőek lesznek-e valamennyi ilyen szervezet éves ellenőrzésének lefolytatására az elkövetkező években;

               26.

               megjegyzi, hogy a 2343/2002/EK, Euratom rendelet 72. cikkének (5) bekezdése alapján valamennyi ügynökségnek minden évben el kell küldenie a mentesítésért felelős hatóságnak és a Bizottságnak az igazgató által összeállított jelentést, amely összefoglalja a belső ellenőr által végzett belső ellenőrzések számát és típusát, a javasolt ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket; kéri az ügynökségeket, hogy jelezzék, ez megtörtént-e, és ha igen, milyen formában;

               27.

               a belső ellenőrzési képességekre vonatkozóan és különösen a kisebb ügynökségek tekintetében tudomásul veszi a belső ellenőr által a Parlament illetékes bizottsága előtt 2006. szeptember 14-én tett javaslatot arra vonatkozóan, hogy a kisebb ügynökségek számára engedélyezni kellene a belső ellenőri szolgáltatások magánszektorból történő igénybevételét;

         Az ügynökségek értékelése

               28.

               emlékeztet az ECOFIN Költségvetési Tanács 2007. július 13-i ülését megelőző egyeztetés során a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott közös nyilatkozatra (9), amelyben kérik i. a Bizottság által értékelni kívánt ügynökségek; és ii. a már értékelt ügynökségek jegyzékét, továbbá a főbb megállapítások összefoglalását;

         Fegyelmi eljárások

               29.

               megjegyzi, hogy méretüknél fogva az egyes ügynökségek számára nehézséget jelent megfelelő besorolási fokozatú munkatársakból álló eseti fegyelmi tanácsokat létrehozni, és hogy a Bizottság IDOC irodájának (Vizsgálati és Fegyelmi Iroda) hatásköre nem terjed ki az ügynökségekre; felhívja az ügynökségeket, hogy fontolják meg egy több ügynökséget átfogó fegyelmi tanács felállítását;

         Az intézményközi megállapodás tervezete

               30.

               emlékeztet a Bizottság által benyújtott, az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodástervezetre (COM(2005) 59), amely az európai szabályozási ügynökségek létrehozására, felépítésére, működésére, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó horizontális keret kialakítására irányult; megjegyzi, hogy a tervezet hasznos kezdeményezés az ügynökségek létrehozásának és működtetésének ésszerűsítése irányában; rámutat a Bizottság 2006-os összefoglaló jelentésében foglalt megállapításra (COM(2007) 274, 3.1. bekezdés), amely szerint annak ellenére, hogy a tervezet közzétételét követően elakadtak a tárgyalások, a lényegi kérdésekről folytatott vitát 2006 végén újra kezdte a Tanács; sajnálatát fejezi ki, hogy az elfogadás irányában nem lehetett további előrelépést tenni;

               31.

               ezért üdvözli a Bizottság arra tett kötelezettségvállalását, hogy 2008 folyamán közleményt terjeszt elő a szabályozási ügynökségek jövőjéről;

         Önfinanszírozó ügynökségek

               32.

               emlékeztet arra, hogy a két önfinanszírozó ügynökség esetében az igazgatótanács adja meg az igazgató számára a mentesítést; megjegyzi, hogy mindkét ügynökség jelentős felhalmozódott tartalékokkal rendelkezik az előző évekből átvitt, díjakból származó bevételeknek köszönhetően:

                           —

                           Belső Piaci Harmonizációs Hivatal – készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek: 281 millió EUR (10);

                           —

                           Közösségi Növényfajta-hivatal – pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek: 18 millió EUR (11);

         Egyedi észrevételek

               33.

               tudomásul veszi a Számvevőszék 2006-os jelentésében szereplő megállapítást, miszerint az igazgatási kiadások esetében a kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 60 %-nál alacsonyabb volt;

               34.

               hangsúlyozza az Ügynökség közegészség és az állatok egészségének védelme és támogatása iránti felelősségét az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek értékelése és felügyelete révén; üdvözli az Ügynökség azon erőfeszítéseit, hogy fokozza a tudományos tanácsadást az új gyógyszerek kifejlesztésének kezdeti szakaszaiban, valamint üdvözli a közegészségügy szempontjából döntő fontosságú gyógyszerek értékelésének felgyorsítása érdekében bevezetett intézkedéseket;

               35.

               megjegyzi, hogy a 2006. évi költségvetési előirányzatok jelentős részét átvitték a 2007-es évre azoknak a projekteknek a jellege miatt, amelyekkel az Ügynökség foglalkozik;

               36.

               tudomásul veszi továbbá az Ügynökség válaszát az ügynökségi díjakra és a költségszámításokra vonatkozó számvevőszéki észrevételekre, miszerint 2006 decemberében az Ügynökség igazgatótanácsa úgy határozott, hogy az érintett nemzeti hatóságokkal konzultálva felülvizsgálja díjtételeit;

               37.

               emlékeztet, hogy az Ügynökség bevételei közösségi hozzájárulásból és a vállalkozások által a közösségi forgalombahozatali engedélyek megszerzéséért és megtartásáért, illetve az Ügynökség más szolgáltatásainak igénybevételéért fizetett díjakból tevődnek össze;

               38.

               tudomásul veszi, hogy az Ügynökség 2006-os végleges beszámolója szerint díjakból és egyéb forrásokból származó bevétele 2006-ban 119 millió EUR volt, a közösségi támogatás összege pedig 31 millió EUR-t tett ki; tudomásul veszi, hogy az Ügynökség éves eredménye 16 millió EUR volt, ami hozzáadva a 27 millió EUR-s felhalmozott többlethez összesen 44 millió EUR nettó eszközállományt jelent;

               39.

               tudomásul veszi az Ügynökség válaszát, miszerint a felhalmozott többlet nem költségvetési többlet, hanem az eredményelszámolás szerinti számvitel alkalmazásából eredő gazdasági eredmény, amelyet az állóeszközökhöz kapcsolódó tőkebefektetések finanszírozására, elsősorban épületfelújításokra és IT-fejlesztésekre fordítottak;

               40.

               tudomásul veszi, hogy az előzetes beszámolók alapján 2006 folyamán az Ügynökség 19 ügynökség megbízásából kezelte a közös támogató szolgáltatások költségvetését, amely az SI2 költségvetési elszámolási eszköz és pénzügyi jelentési rendszer támogatása érdekében igénybe vett tanácsadók díjait fedezte;

               41.

               tudomásul veszi, hogy az előzetes beszámolók alapján az értékelési díjakból származó bevétel 2006-ban 31,5 %-kal nőtt 2005-höz képest;

               42.

               tudomásul veszi, hogy az Ügynökség ügyvezető igazgatója készített egy éves tevékenységi jelentést, azonban megbízhatósági nyilatkozatot nem tett (mivel a hatályos bizottsági utasítások ezt nem írják elő);

               43.

               hangsúlyozza azonban, hogy az ügyvezető igazgató éves tevékenységi jelentésében leszögezi, hogy nincsenek fenntartásai; elfogadja az Ügynökség nyilatkozatát, miszerint az ügyvezető igazgató a jövőben készen áll egy megbízhatósági nyilatkozat aláírására;

               44.

               üdvözli az igazgatótanács által az ügyvezető igazgató éves tevékenységi jelentéséről készített elemzést és értékelést; tudomásul veszi az igazgatótanács azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy az Ügynökség újonnan kapott feladataihoz nem áll rendelkezésre megfelelő finanszírozás az unió költségvetéséből vagy új díjakból; hangsúlyozza, hogy az elemzés nem áll teljesen összhangban az Ügynökség 2006-os beszámolókban szereplő pénzügyi helyzetével;

               45.

               üdvözli, hogy az Ügynökség igazgatótanácsa 2006-ban elfogadta az összeférhetetlenség esetén alkalmazott módosított eljárást, amelynek érvényességét az igazgatótanács tagjaira is kiterjesztették; üdvözli továbbá a szabálytalanságok jelentésére vonatkozó eljárásról szóló iránymutatás közzétételét;

               46.

               tudomásul veszi, hogy az IAS 2005-ben elvégezte az Ügynökség első referencia-ellenőrzését, majd 2006 szeptemberében kiadta a végleges jelentést, amelyben arra a következtetésre jut, hogy az alkalmazott belső ellenőrzési rendszer megfelelő biztosítékot nyújt az üzleti célkitűzések teljesítésére az ellenőrzött folyamatok esetében, néhány nagyon fontos megállapítástól eltekintve az ellenőrzési környezet, a tájékoztatás és kommunikáció, valamint az ellenőrző tevékenységek terén;

               47.

               hangsúlyozza, hogy a gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerkészítményekről szóló, 2006. december 12-i 1901/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet (12) végrehajtásának előkészítése 2006-ban jelentős hatással volt az Ügynökség munkájára; üdvözli a Bizottságnak és az Ügynökségnek a fenti rendelet végrehajtására vonatkozó prioritásokkal kapcsolatos közös dokumentumának elfogadását.

      (1)  HL C 261., 2007.10.31., 10. o.

      (2)  HL C 309., 2007.12.19., 34. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 187., 2008.7.15., 128. o.

      (7)  Az Európai Parlament állásfoglalása, amely tartalmazza az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának adott, a 2003-as pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatot kísérő megjegyzéseket (HL L 196., 2005.7.27., 94. o.).

      (8)  HL C 273., 2007.11.15., 1. o.

      (9)  DS 605/1/07 Rev 1. tanácsi dokumentum.

      (10)  Forrás: Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 141. o.).

      (11)  Forrás: Jelentés a Közösségi Növényfajta Hivatalnak a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó beszámolójáról, a Hivatal válaszaival együtt (HL C 309., 2007.12.19., 135. o.).

      (12)  HL L 378., 2006.12.27., 1. o.


title: 2013/68/EU: A Tanács határozata ( 2013. január 28. ) a Régiók Bizottsága egy belga tagjának és egy belga póttagjának kinevezéséről

text:
               1.2.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 32/16

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. január 28.)
   a Régiók Bizottsága egy belga tagjának és egy belga póttagjának kinevezéséről
   (2013/68/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a belga kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én és 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2).

               (2)

               Jos CHABERT hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

               (3)

               Jean-Luc VANRAES-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedik,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Jean-Luc VANRAES, Brussels Volksvertegenwoordiger in het Brussels Hoofdstedelijk Parlement

                     valamint

               b)

               póttagként:

                           —

                           Brigitte GROUWELS, Minister van het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. január 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. COVENEY

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: 2011/559/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/93

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék
   (2011/559/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7–0215/2010) (2),
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0138/2011),

               1.

               mentesítést ad a Számvevőszék főtitkára számára a Számvevőszék 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 69., 2009.3.13.

      (2)  HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

      (3)  HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

      (4)  HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/94

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, V. szakasz – Számvevőszék
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (SEC(2010) 963 – C7–0215/2010) (2),
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0138/2011),

               1.

               megállapítja, hogy 2009-ben a Számvevőszék összesen 188 000 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett (2008-ban: 133 000 000 EUR, 2007-ben: 122 000 000 EUR), amelynek felhasználási aránya 92,19 %-os volt, ami alacsonyabb, mint a többi intézmény felhasználási arányának átlaga (97,69 %);

               2.

               emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék 2009-es pénzügyi évre vonatkozó beszámolóját külső cég, a PricewaterhouseCoopers vizsgálta meg (mint 2008-ban és 2007-ben), amely az alábbi következtetésekre jutott:

                           a)

                           a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó beszámoló pontosságával kapcsolatban: „véleményünk szerint a pénzügyi kimutatások a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek, az e tanácsi rendelet végrehajtásának részletes szabályait megállapító 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek, valamint az Európai Számvevőszék számviteli szabályzatának megfelelően megbízható és valós képet adnak az Európai Számvevőszék 2009. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, valamint az ezen időponttal végződő év pénzügyi teljesítményéről, illetve pénzforgalmáról”; valamint

                           b)

                           a 2009-es pénzügyi év során a Számvevőszék számára biztosított források felhasználásával és az alkalmazott ellenőrzési eljárások megfelelőségével kapcsolatban: „semmi nem jutott tudomásunkra, ami miatt azt kellene hinnünk, hogy minden lényeges szempontot és a fent leírt kritériumokat figyelembe véve: a) a Számvevőszék számára biztosított erőforrásokat nem a tervezett célokra használták fel; és b) az alkalmazott ellenőrzési eljárások nem biztosítják a szükséges garanciákat ahhoz, hogy a pénzügyi műveletek megfeleljenek a vonatkozó szabályoknak és rendeleteknek”;

               3.

               üdvözli a Számvevőszék 2009–2012-es időszakra vonatkozó ellenőrzési stratégiáját és támogatja annak elsődleges céljait (az ellenőrzések átfogó hatásának a lehető legnagyobbra való növelése és a hatékonyság fokozása az erőforrások legjobb felhasználása révén); elvárja a Számvevőszéktől, hogy tegyen jelentést az ezen ellenőrzési stratégia végrehajtása érdekében tett lépésekről, valamint hogy a kulcsfontosságú teljesítménymutatók (KPI) alkalmazásával, különösen a KPI 1–42010-ben való bevezetésével mutassa be az ebbe az irányba tett előrelépést; üdvözli elsősorban a különjelentések nyomon követésének közzétételére vonatkozó terveket azok hatásainak fokozása érdekében;

               4.

               üdvözli a KPI 5, 6 és 7 terén 2008-ról 2009-re elért javulást, és elégedetten állapítja meg, hogy a Számvevőszék teljesítette a KPI 8-cal és 9-cel kapcsolatos céljait; megállapítja, hogy a Számvevőszék nem érte el célját a 10. kulcsfontosságú teljesítménymutató tekintetében, 2009-ben a képzésre fordított napok száma a 2008. évi 10-ről 9-re csökkent, míg az ellenőrök által szakmai képzésre fordított napok száma a nyelvtanfolyamok kivételével 7-ről 4-re csökkent, így nem éri el a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége iránymutatásaiban szereplő célt (40 óra/5 nap);

               5.

               megállapítja, hogy jelentősen emelkedett a Számvevőszék által készített jelentések, elsősorban a különjelentések (12-ről 18-ra) és az éves különjelentések (29-ről 37-re) száma, bár a vélemények száma csökkent; elvárja, hogy a Számvevőszék különjelentéseit alátámasztó teljesítmény-ellenőrzések hozzájáruljanak az intézmény elsődleges küldetéséhez, az Unió pénzügyeinek ellenőrzéséhez;

               6.

               aggódik a Számvevőszék ügynökségekről szóló éves különjelentéseiben található részletes információk csökkenése miatt; ösztönzi a Számvevőszéket, hogy a jövőben teljesebb körű információt szerepeltessen az ügynökségekről szóló jelentéseiben, különösen a belső ellenőr jelentéseinek következtetéseivel kapcsolatban;

               7.

               üdvözli, hogy a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés készítésekor a Számvevőszék elvégezte a Bíróság, az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek mélyreható vizsgálatát, amely kiterjedt az emberi erőforrásokhoz és egyéb igazgatási kiadásokhoz kapcsolódó kifizetési ügyletek további mintájának vizsgálatára;

               8.

               ösztönzi a Számvevőszéket, hogy folytassa és terjessze ki ezt a gyakorlatot és különösen fontolja meg a Tanács felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek mélyreható vizsgálatát; továbbá ösztönzi a Számvevőszéket arra is, hogy fontolja meg az ellenőrzésekkel kapcsolatos új és innovatív módszerek felhasználásának lehetőségét, beleértve a 2009–2012-es ellenőrzési stratégiában említett új termékeket, és ennek során tárja fel az ellenőrzések eredményének és hatékonyságának további javításával kapcsolatos lehetőségeket;

               9.

               úgy véli, hogy a Számvevőszék és a Parlament közötti együttműködés szorosabbra fűzhető a munkamódszerek és megközelítések ésszerűsítésével és a két intézmény közötti szoros együttműködés további erősítésével; ezzel összefüggésben üdvözli a Számvevőszék intézkedéseit saját szerepének megreformálása és folyamatos javítása érdekében a Parlament azon felhívásának megfelelően, hogy az intézmény által végzett értékelések és ellenőrzések szélesebb körű és fokozottabb hatást fejtsenek ki, adatai legyenek hatékonyabbak és hasznosabbak, rendszerei és eljárásai pedig megbízhatóbbak; érdeklődéssel várja az „utólagos szakmai felülvizsgálatot”, amelyet a Számvevőszék 2011-ben kíván indítani (három évvel a 2008-as pozitív szakmai felülvizsgálat után); ezzel összefüggésben kijelenti, hogy a Parlament saját kezdeményezésű jelentést kíván készíteni a Számvevőszék részére javasolandó lehetséges előrelépésekről, teljes mértékben bízva abban, hogy számíthat ez utóbbi szoros együttműködésére;

               10.

               megállapítja, hogy a Számvevőszék 2009-ben 112 alkalmazottat vett fel (69 tisztviselőt, 14 ideiglenes alkalmazottat és 29 szerződéses alkalmazottat), és az üres álláshelyek összesített száma 2009 végére (49) jelentősen csökkent 2008 végéhez (68) képest; üdvözli a késedelmek csökkenését a Számvevőszéknél alkalmazott felvételi eljárás során;

               11.

               üdvözli a Számvevőszék személyzetén belül a férfiak és nők arányában tapasztalható folyamatos javulást, különösen a csökkenő különbségeket az asszisztensek, az osztályvezetők és az igazgatók szintjén;

               12.

               megállapítja, hogy a Számvevőszék belső ellenőrének 2009-es jelentése összességében pozitív volt; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy a belső ellenőr által előterjesztett javaslatok nagy részét elfogadták, és beépítették a módosított cselekvési tervekbe;

               13.

               üdvözli a képzéssel kapcsolatban folyamatban lévő sikeres intézményközi együttműködést az Európai Közigazgatási Iskolával és a Bírósággal;

               14.

               tudomásul veszi a Számvevőszék eljárási szabályzatának felülvizsgálatát, amelyre 2010-ben került sor, és felkéri a Számvevőszéket, hogy e változások hatását értékelje éves tevékenységi jelentésében;

               15.

               a tagok vagyonnyilatkozatával kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék magatartási kódexének megfelelően a Számvevőszék tagjai pénzügyi érdekeltségeikről tájékoztatják a Számvevőszék elnökét, aki e nyilatkozatokat titkosan őrzi, és azokat nem hozzák nyilvánosságra; megerősíti, hogy véleménye szerint az átláthatóság érdekében az uniós intézmények tagjainak vagyonnyilatkozatait egy mindenki által elérhető nyilvántartásban hozzáférhetővé kellene tenni az interneten, és felszólítja a Számvevőszéket, hogy tegye meg a szükséges lépéseket e tekintetben, és igazítsa ki a „pénzügyi érdekekről” szóló szabályait és azokat adott esetben alapozza a biztosok magatartási kódexének új tervezetére;

               16.

               emlékeztet rá, hogy a függetlenség, feddhetetlenség, pártatlanság, kiválóság és szakmaiság a Számvevőszék alapvető értékei, és úgy ítéli meg, hogy a médiában megjelent hírek megfontolásra érdemesek; emlékeztet továbbá arra, hogy a szakértői felülvizsgálatról szóló jelentés ismertetése során a Számvevőszék elnöke bejelentette, hogy három év múlva utólagos szakértői felülvizsgálatra kerül majd sor; felkéri a Számvevőszéket, hogy ismertesse a szakértői felülvizsgálat eredményeit a Parlament illetékes bizottságával annak érdekében, hogy újra meg lehessen erősíteni ezeket az értékeket, különösen a Számvevőszék tárgyilagosságát, pártatlanságát és szakmaiságát;

               17.

               gratulál a Számvevőszéknek éves tevékenységi jelentése minőségéhez;

               18.

               megállapítja, hogy a korábbi évekkel ellentétben a tagállamokon kívüli kiküldetésekről 2009-ben nem készültek országok szerinti jelentések.

      (1)  HL L 69., 2009.3.13.

      (2)  HL C 308., 2010.11.12., 1. o.

      (3)  HL C 303., 2010.11.9., 1. o.

      (4)  HL C 308., 2010.11.12., 129. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.


title: 2012/55/Euratom: A Bizottság határozata ( 2011. március 2. ) az Európai Atomenergia-közösség és Ausztrália kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               1.2.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 29/3

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. március 2.)
   az Európai Atomenergia-közösség és Ausztrália kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről
   (2012/55/Euratom)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen a szerződés 101. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel a Tanács jóváhagyására,
   mivel:
   Az Európai Atomenergia-közösség és Ausztrália kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodást indokolt megkötni,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Atomenergia-közösség és Ausztrália kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodást az Európai Atomenergia-közösség nevében a Tanács jóváhagyja. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Bizottság elnöke vagy a Bizottságnak az energiaügyekért felelős tagja felhatalmazást kap a megállapodás aláírására és a megállapodás hatályba léptetéséhez szükséges valamennyi lépés megtételére az Európai Atomenergia-közösség nevében.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 2-án.

            a Bizottság részéről

         Günther OETTINGER

            a Bizottság tagja


title: 2007/803/EK: A Bizottság határozata ( 2007. december 6.) a 2005/731/EK és a 2005/734/EK határozatnak hatályuk meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (az értesítés a C(2007) 5887. számú dokumentummal történt) EGT-vonatkozású szöveg

text:
               8.12.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 323/42

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2007. december 6.)
   a 2005/731/EK és a 2005/734/EK határozatnak hatályuk meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról
   (az értesítés a C(2007) 5887. számú dokumentummal történt)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2007/803/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A vadon élő madarak madárinfluenzájának felügyeletére vonatkozó kiegészítő követelményekről szóló, 2005. október 17-i 2005/731/EK bizottsági határozat (2) és a H5N1 altípus alá tartozó A influenzavírus által okozott magas patogenitású madárinfluenzának a vadon élő madarakról a baromfira és más, fogságban élő madarakra történő átvitele veszélyének csökkentésére irányuló biológiai biztonsági intézkedések meghatározásáról és a különösen veszélyben lévő területeken korai észlelő rendszer biztosításáról szóló, 2005. október 19-i 2005/734/EK bizottsági határozat (3)2007. december 31-én hatályát veszti.

               (2)

               Mivel azonban nemrégiben történtek a H5N1 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenzának kitörései a Közösségben a baromfi és a vadon élő madarak között, továbbá a harmadik országban ilyen továbbra is előfordul, ezért helyénvaló meghosszabbítani ezeknek az irányelveknek a hatályát.

               (3)

               Ezért a 2005/731/EK és a 2005/734/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

               (4)

               Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2005/731/EK határozat 4. cikkében a „2007. december 31-ig” szöveg helyébe a „2008. december 31-ig” lép.
   2. cikk
   A 2005/734/EK határozat 4. cikkében a „2007. december 31-ig” szöveg helyébe a „2008. december 31-ig” lép.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2007. december 6-án.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 274., 2005.10.20., 93. o. A legutóbb a 2007/105/EK határozattal (HL L 46., 2007.2.16., 54. o.) módosított határozat.

      (3)  HL L 274., 2005.10.20., 105. o. A legutóbb a 2007/105/EK határozattal módosított határozat.


title: 2013/586/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/261

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/586/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a megfigyelőközpont válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7–0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjáról szóló, 2006. december 12-i 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 15. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0071/2013),

               1.

               mentesítést ad a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatója számára a megfigyelőközpont 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 123. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 376., 2006.12.27., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a megfigyelőközpont válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7–0041/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjáról szóló, 2006. december 12-i 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 15. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0071/2013),

                  A.

                  mivel a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: megfigyelőközpont), melynek székhelye Lisszabonban van, a 302/93/EGK tanácsi rendelet (6) hozta létre;

                  B.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a megfigyelőközpont 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

                  C.

                  mivel 2012. május 10-én a Parlament megadta a mentesítést a megfigyelőközpont igazgatójának a megfigyelőközpont 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (7), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában a Parlament többek között:

                              —

                              felhívta a megfigyelőközpontot, hogy késlekedés nélkül tegyen lépéseket a kifizetési előirányzatok végrehajtási arányának növelése érdekében, és hogy folyamatosan tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az elért eredményekről,

                              —

                              felhívta a megfigyelőközpontot pénzgazdálkodásának megszilárdítására; elismerte, hogy a kábítószerekkel kapcsolatos kérdéseket megfelelően szerepeltetni kell az új (2014–2020-as) többéves pénzügyi keretben,

                              —

                              sürgette a megfigyelőközpontot, hogy haladéktalanul hajtsa végre a Belső Ellenőrzési Szolgálat 5 „nagyon fontos” ajánlását, és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az elért eredményekről;

                  D.

                  mivel a megfigyelőközpont 2011. évi teljes költségvetése 16 274 205,07 EUR volt, ami a 2010. évi 15 900 323 EUR-val összevetve 2,35 %-os növekedést jelent;

                  E.

                  mivel az Unió hozzájárulása a megfigyelőközpont költségvetéséhez 2011-ben 15 400 000 EUR-t tett ki;

                  F.

                  mivel a 2011. évi gazdasági eredménykimutatás 203 404,85 EUR összegű hiányt mutatott;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  1.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a megfigyelőközpont költségvetési és pénzgazdálkodásának következtében a költségvetés végrehajtási aránya közel 100 %-os volt a kötelezettségvállalások és a kifizetések terén:

                              —

                              1. cím: a kötelezettségvállalások esetében 99,92 %, a kifizetések esetében 99,40 %,

                              —

                              2. cím: a kötelezettségvállalások esetében 99,49 %, a kifizetések esetében 90,08 %, valamint

                              —

                              3. cím: a kötelezettségvállalások esetében 97,18 %, a kifizetések esetében 99,86 %;

                  2.

                  a végleges éves beszámoló alapján megállapítja, hogy a megfigyelőközpont költségvetése az alábbi bevételeken alapul:

                              —

                              15 400 000 EUR a Bizottság megfigyelőközpontnak nyújtott támogatása,

                              —

                              379 934,67 EUR Norvégia hozzájárulása a megfigyelőközpontban való részvételéért,

                              —

                              400 000 EUR címzett bevétel a 3. előcsatlakozási támogatási eszközből;

                  3.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a közbeszerzési és szerződéskötési eljárásokat 2011 folyamán ellenőrzésnek vetették alá; tudomásul veszi a megfigyelőközpont kijelentését, mely szerint ezen értékelés eredményei nyomán a következő lépéseket tette: i. a közbeszerzési eljárások racionalizálása, a tárgyalásos eljárások számának csökkentése; ii. a szerződések megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében egyedi intézkedések végrehajtása; iii. a 2010 előtti pályázati kiírások lezárása;

                  4.

                  tudomásul veszi a kihasználatlan irodahelyiségek a megfigyelőközpont által viselt, megközelítőleg 275 000 EUR-s költsége kapcsán a Számvevőszék által tett megjegyzéseket; tudomásul veszi a megfigyelőközpont válaszát, amely szerint „jelentős erőfeszítéseket tesz ezen a téren”; kéri, hogy alaposan tájékoztassák a kérdést érintő további fejleményekről; kéri, hogy a kérdést sürgősen rendezzék;

         Teljesítmény

                  5.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy a megfigyelőközpont – a tevékenységalapú irányítás és költségvetés-tervezés integrált rendszerének fejlesztése részeként – 2011-ben megkezdte egy analitikus számviteli rendszer bevezetését; megállapítja továbbá, hogy a megfigyelőközpont növelte a tervezési és nyomonkövetési rendszerének további javítását célzó kapacitását, külön hangsúlyt fektetve a teljesítménymutatókra, melyeket továbbfejlesztenek a 2013 és 2015 közötti programozási időszakra;

                  6.

                  tudomásul veszi, hogy a megfigyelőközpont harmadik külső ellenőrzését a Bizottság az 1920/2006/EK rendelet 23. cikkével összhangban 2011-ben kezdte meg, és hogy annak 2012-ben kellett volna lezárulnia; sürgeti a megfigyelőközpontot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az említett külső ellenőrzést követően tett ajánlások fényében végrehajtott intézkedésekről;

         Átvitt előirányzatok

                  7.

                  aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék 51 olyan esetet azonosított – 90 053 EUR összértékben –, ahol a 2012-re átvitt előirányzatok nem kapcsolódtak fennálló jogi kötelezettségvállalásokhoz, ezeket vissza kellett volna vonni és vissza kellett volna fizetni a Bizottságnak 2011 végéig; megjegyzi, hogy a megfigyelőközpont túl későn indította el a folyamatot, és következésképpen – az informatikai rendszer korlátai miatt – a pénzeszközök egy évre zárolódtak, visszavonásukra és visszafizetésükre csak 2012 végén kerülhet sor; felhívja a megfigyelőközpontot, hogy az ilyen helyzetek elkerülése érdekében a jövőre nézve javítsa pénzügyi tervezését;

         Elhelyezkedés

                  8.

                  a Számvevőszék jelentése alapján megállapítja, hogy a megfigyelőközpont jelenleg évi 275 000 EUR-t fizet a korábbi és az új épületében lévő, használaton kívüli irodákért; felhívja a megfigyelőközpontot, hogy a Bizottsággal és a nemzeti hatóságokkal együttműködve folytassa a megfelelő megoldás keresését a használaton kívüli irodaterületekre, és folyamatosan tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;

         Pénzállomány-kezelési politika

                  9.

                  aggódik a Számvevőszék azon megállapítása miatt, hogy a megfigyelőközpont még nem fogadott el és hajtott végre pénzállomány-kezelési politikát, amely minimalizálná és egyenletesen osztaná meg a pénzügyi kockázatot, ugyanakkor szem előtt tartaná a megfelelő megtérülést; tudomásul veszi a megfigyelőközpont válaszát, melyben bejelenti, hogy minden ügyben lépéseket tesz; sürgeti a megfigyelőközpontot, hogy késedelem nélkül hajtsa végre valamennyi bejelentett korrekciós intézkedést és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság kezelésére tett lépéseiről;

                  10.

                  aggódik, hogy a megfigyelőközpont még nem fogadott el átfogó politikát a bevett folyamatok és eljárások alóli kivételekkel, illetve az azoktól való eltérésekkel kapcsolatban; tudomásul veszi a megfigyelőközpont válaszát, melyben bejelenti, hogy minden ügyben lépéseket tesz; sürgeti a megfigyelőközpontot, hogy késedelem nélkül hajtsa végre valamennyi bejelentett korrekciós intézkedést és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság kezelésére tett lépéseiről;

         Munkaerő-felvételi eljárások

                  11.

                  a számvevőszéki jelentés alapján tudomásul veszi, hogy javítani kell a megfigyelőközpont munkaerő-felvételi eljárásain; felhívja a megfigyelőközpontot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a munkaerő-felvételi eljárások javítása érdekében tett lépésekről; úgy véli, hogy a személyzeti szabályzat bizonyos előírásai komoly adminisztratív terhet jelenthetnek; ezért bátorítja a Bizottságot, hogy az ügynökségek tekintetében tegyen lehetővé bizonyos fokú egyszerűsítést a személyzeti szabályzat 110. cikkére vonatkozóan;

         Számviteli rendszer

                  12.

                  a végleges éves beszámoló alapján megállapítja, hogy a visszafizetési felszólítások egyszerűsítése és könnyebb kezelése érdekében a megfigyelőközpont az eredményszemléletű számvitelben (ABAC) létrehozott új bevételi struktúrát vezetett be;

                  13.

                  tudomásul veszi továbbá, hogy a megfigyelőközpont felülvizsgálta a tevékenységen alapuló irányítási rendszerét, és költségalapú elszámolási rendszert vezetett be; különösen méltányolja, hogy a vonatkozó ABAC- és SAP CO-alkalmazásokat ennek megfelelően konfigurálták;

         Belső ellenőrzés

                  14.

                  tudomásul veszi, hogy 2011-ben a Belső Ellenőrzési Szolgálat elvégezte az „éves tevékenységi jelentések és a megbízhatóság elemeinek” szabályszerűségi ellenőrzését; megállapítja, hogy a fent említett ellenőrzés eredményei alapján a Belső Ellenőrzési Szolgálat 8 ajánlást tett, ebből kettőt „nagyon fontosnak” és hatot „fontosnak” értékelt; felhívja a megfigyelőközpontot, hogy hajtsa végre a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2011-es, valamint a Szolgálat korábbi ellenőrzéseit követő – még folyamatban lévő – ajánlásait, és folyamatosan tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;

                  15.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2013. április 17-i (8) állásfoglalására.

         (1)  HL C 388., 2012.12.15., 123. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 376., 2006.12.27., 1. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  HL L 36., 1993.2.12., 1. o.

         (7)  HL L 286., 2012.10.17., 206. o.

         (8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0134 (lásd e Hivatalos Lap 374. oldalát).


title: A Tanács (KKBP) 2015/2309 határozata (2015. december 10.) a fegyverkivitel hatékony ellenőrzésének előmozdításáról

text:
               11.12.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 326/56

         A TANÁCS (KKBP) 2015/2309 HATÁROZATA
   (2015. december 10.)
   a fegyverkivitel hatékony ellenőrzésének előmozdításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az állam-, illetve kormányfők által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégia öt kulcsfontosságú kihívást ismertet, amelyeket az Uniónak kezelnie kell: terrorizmus, a tömegpusztító fegyverek elterjedése, regionális konfliktusok, az államok kudarca és a szervezett bűnözés. Az öt kihívás közül négy esetében központi szerepet játszanak a hagyományos fegyverek ellenőrizetlen forgalmának következményei. Az említett stratégia hangsúlyozza, hogy a kivitel ellenőrzésének fontos szerepe van a fegyverek elterjedésének mérséklésében.

               (2)

               Az Unió 1998. június 5-én politikailag kötelező erejű magatartási kódexet fogadott el a fegyverkivitelre vonatkozóan, amely közös kritériumokat határoz meg a hagyományos fegyverek legális kereskedelmének szabályozására vonatkozóan.

               (3)

               Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén elfogadott, a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia előírja, hogy az Uniónak regionális és nemzetközi szinten támogatnia kell a kivitel-ellenőrzést és a fegyverkivitelről szóló magatartási kódex előírásait többek között azzal, hogy segít a nem uniós országoknak a vonatkozó belső jogi szabályozás megalkotásában, és előmozdítja az átláthatóságot javító intézkedéseket.

               (4)

               A fegyverkivitelről szóló magatartási kódex helyébe 2008. december 8-án a jogilag kötelező erejű 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont (1) lépett, amely nyolc kritériumot határoz meg a hagyományos fegyverek kivitelére irányuló kérelmek elbírálására vonatkozóan. Magában foglal ezenkívül egy értesítési és konzultációs mechanizmust a fegyverkiviteli kérelmek elutasításaira vonatkozóan, továbbá az átláthatóságot szolgáló intézkedéseket tartalmaz, köztük a fegyverkivitelről szóló uniós jelentés éves közzétételét. A 2008/944/KKBP közös állásponthoz több nem uniós ország is csatlakozott.

               (5)

               A 2008/944/KKBP közös álláspont 11. cikke szerint a tagállamok minden igyekezetükkel törekednek arra, hogy a katonai technológiát exportáló egyéb országokat is ösztönözzék a közös álláspont kritériumainak alkalmazására.

               (6)

               Az ENSZ Közgyűlése 2013. április 2-án elfogadta a Fegyverkereskedelmi Szerződést (ATT), és az 2014. december 24-én hatályba lépett. Az ATT célja az átláthatóság fokozása és a felelősségvállalás erősítése a fegyverkereskedelem területén. Az ATT a 2008/944/KKBP közös állásponthoz hasonlóan kockázatértékelési kritériumokat határoz meg; e kritériumok alapján kell a fegyverkivitelt elbírálni. Az Unió a 2013/768/KKBP tanácsi határozat (2) alapján elfogadott testreszabott programja keretében célzottan támogatja az ATT eredményes végrehajtását és egyetemessé tételét. A program keretében az EU számos nem uniós országnak nyújt segítséget – amennyiben ezt kérelmezik – fegyverszállítás-ellenőrzési rendszerüknek az ATT előírásaival összhangban történő megerősítésében.

               (7)

               Ezért fontos gondoskodni arról, hogy az ebben a határozatban előírt tájékoztatási és segítségnyújtási tevékenységek, valamint a 2013/768/KKBP határozatban előírt tájékoztatási és segítségnyújtási tevékenységek kölcsönösen kiegészítsék egymást. Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia, Montenegró, Koszovó (3), Algéria, Egyiptom, Líbia, Marokkó, Tunézia, Örményország, Azerbajdzsán, Fehéroroszország, Grúzia, a Moldovai Köztársaság, Ukrajna, Benin, Burkina Faso, a Zöld-foki-szigetek, Elefántcsontpart, Gambia, Ghána, Guinea, Bissau-Guinea, Libéria, Mali, Niger, Nigéria, Szenegál, Sierra Leone, Togo, Mauritánia, Kamerun, Csád és Kína e határozat szerint kedvezményezett országként került megnevezésre. Azokat az e határozat által megjelölt kedvezményezetteket, amelyek semmilyen lépést sem tettek az ATT aláírására és az ahhoz való csatlakozásra, az e határozat alapján folytatott tevékenységek keretében – adott esetben – ösztönözni kell arra, hogy ezt tegyék meg. Hasonlóképpen, azokat a kedvezményezetteket, amelyek már aláírták, de még nem ratifikálták az ATT-t, adott esetben ösztönözni kell arra, hogy ezt tegyék meg. Ez a határozat tehát – megfelelő végrehajtása esetén – a 2013/768/KKBP határozat alapján nyújtandó, az ATT-hez kapcsolódó segítségnyújtás fokozására is lehetőséget nyújt.

               (8)

               A fegyverkivitel hatékony és átlátható ellenőrzésének előmozdítását célzó uniós tevékenységekhez 2008 óta a 2008/230/KKBP tanácsi együttes fellépés (4), valamint a 2009/1012/KKBP (5) és a 2012/711/KKBP tanácsi határozat (6) biztosít keretet. E tevékenységek – a 2008/944/KKBP közös álláspontban foglalt elvekkel és kockázatértékelési kritériumokkal összhangban – hozzájárulnak a regionális együttműködés javításához, az átláthatóság fokozásához és a nagyobb felelősségvállaláshoz. Az Unió hagyományosan a keleti és déli szomszédságában található harmadik országok vonatkozásában folytatja ezeket a tevékenységeket.

               (9)

               Az elmúlt években az Unió nem uniós országokban támogatást nyújtott a kettős felhasználású termékek kiviteli ellenőrzésének javításához olyan projektek keretében, amelyeket a közös kül-és biztonságpolitika költségvetésen kívüli egyéb uniós pénzügyi eszközökre építve indítottak. Ezeket a tevékenységeket a kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezés keretében is támogatták. Biztosítani kell a koordinációt a kettős felhasználású termékek kivitelének ellenőrzéséhez kapcsolódó, említett tevékenységekkel.

               (10)

               A Tanács a német Gazdasági és Exportellenőrzési Szövetségi Hivatalt (a továbbiakban: BAFA) bízta meg a 2009/1012/KKBP és a 2012/711/KKBP határozat technikai szintű végrehajtásával. A BAFA sikeresen teljesítette az említett határozatokban előirányzott összes tevékenység megszervezését. Szintén a BAFA a végrehajtó ügynökség azon projektek esetében, amelyek az ATT-nek a 2013/768/KKBP határozat alapján történő hatékony alkalmazását támogatják. Mindezek alapján indokolt az e határozatban előirányzott uniós tevékenységek esetében is a BAFA-t kijelölni végrehajtó ügynökségként, hiszen a vonatkozó uniós fegyverkivitel-ellenőrzési tevékenységek teljes skálájára kiterjedő, bizonyított tapasztalattal, képességekkel és szakértelemmel rendelkezik. A BAFA kijelölése elő fogja segíteni az ATT-hez kapcsolódó tájékoztatási program és az e határozatban előirányzott tevékenységek közötti szinergiák feltárását is,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A béke és a biztonság előmozdítása érdekében, valamint az európai biztonsági stratégiával összhangban az Unió az alábbi célok elérésére törekszik:

               a)

               a fegyverkivitel nem uniós országok általi hatékony ellenőrzésének előmozdítása a 2008/944/KKBP közös álláspontban és az ATT-ben meghatározott elvekkel összhangban, továbbá adott esetben törekvés a kiegészítő jelleg és a szinergiák biztosítására a kettős felhasználású termékekre vonatkozó kiviteli ellenőrzések területén indított uniós segítségnyújtási projektekkel;

               b)

               a nem uniós országok arra irányuló belső és regionális szintű erőfeszítéseinek támogatása annak érdekében, hogy a hagyományos fegyverekkel való kereskedelmet felelősségteljesebbé és átláthatóbbá tegyék.

         (2)   Az Unió az alábbi projekttevékenységek révén igyekszik elérni az (1) bekezdésben említett célokat:

               a)

               a 2008/944/KKBP közös álláspontban és az ATT-ben foglalt kritériumok és elvek további előmozdítása a nem uniós országok körében, a 2012/711/KKBP és a 2009/1012/KKBP határozat, valamint a 2008/230/KKBP együttes fellépés végrehajtása révén elért eredményekre építve;

               b)

               a nem uniós országok támogatása azzal kapcsolatban, hogy szükség szerint kialakítsák, naprakésszé tegyék és végrehajtsák azokat a vonatkozó jogalkotási és igazgatási intézkedéseket, amelyek célja a hagyományos fegyverek kivitelének ellenőrzésére vonatkozó hatékony rendszer létrehozása;

               c)

               a kedvezményezettek támogatása az engedélyeket kiállító és a végrehajtásban részt vevő tisztviselők képzése terén a fegyverkivitel-ellenőrzés megfelelő végrehajtásának és érvényesítésének biztosítása érdekében;

               d)

               a nemzetközi fegyverkereskedelem átláthatóságának és felelősségteljesebbé tételének előmozdítása többek között olyan nemzeti és regionális intézkedések támogatása révén, amelyek elősegítik a hagyományos fegyverek kivitelének átláthatóságát és megfelelő ellenőrzését;

               e)

               azoknak a kedvezményezetteknek, amelyek még semmilyen lépést sem tettek az ATT aláírására és az ahhoz való csatlakozásra, a csatlakozásra való ösztönzése, illetve az aláíró felek ösztönzése a ratifikálásra;

               f)

               a fegyverek eltérő célú felhasználásával kapcsolatos kockázatok – és e kockázatok mérséklési lehetőségei – további tanulmányozásának előmozdítása, mind a behozatal, mind a kivitel vonatkozásában.

         Az e bekezdésben említett projekttevékenységek részletes ismertetése a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felelős.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekttevékenységek technikai végrehajtását a BAFA végzi.
   (3)   A BAFA a főképviselő felügyelete mellett látja el a feladatait. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a BAFA-val.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekttevékenységek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 999 000 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió költségvetésére vonatkozó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi referenciaösszeg megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból finanszírozási megállapodást köt a BAFA-val. A finanszírozási megállapodásban rögzíteni kell, hogy a BAFA köteles biztosítani az uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságához mérten.
   (4)   A Bizottság e határozat hatálybalépését követően a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás mielőbbi megkötésére törekszik. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.
   4. cikk
   A főképviselő a BAFA által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. E jelentések szolgálnak alapul a Tanács által készítendő értékeléshez. A Bizottság beszámol az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követő 30 hónap elteltével – vagy ha az elfogadását követő hat hónapon belül nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére, akkor ezen időtartam elteltével – a hatályát veszti.

      Kelt Brüsszelben, 2015. december 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. BAUSCH

      (1)  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

      (2)  A Tanács 2013/768/KKBP határozata (2013. december 16.) az Európai Biztonsági Stratégia keretében a fegyverkereskedelmi szerződés végrehajtásának támogatása céljával végzett uniós tevékenységekről (HL L 341., 2013.12.18., 56. o.).

      (3)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

      (4)  A Tanács 2008/230/KKBP együttes fellépése (2008. március 17.) a fegyverkivitel ellenőrzésének és az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexe elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról (HL L 75., 2008.3.18., 81. o.).

      (5)  A Tanács 2009/1012/KKBP határozata (2009. december 22.) a fegyverkivitel ellenőrzésének és a 2008/944/KKBP közös álláspont elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenység támogatásáról (HL L 348., 2009.12.29., 16. o.).

      (6)  A Tanács 2012/711/KKBP határozata (2012. november 19.) a fegyverkivitel ellenőrzésének és a 2008/944/KKBP közös álláspont elveinek és szempontjainak harmadik országokban való előmozdítása érdekében folytatott uniós tevékenységek támogatásáról (HL L 321., 2012.11.20., 62. o.).

      MELLÉKLET

         AZ 1. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PROJEKTTEVÉKENYSÉGEK

      1.   CÉLOK
      E határozat célja, hogy előmozdítsa a fegyverkivitel hatékonyabb ellenőrzését, és mind belső, mind regionális szinten támogassa a harmadik országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmét felelősségteljesebbé és átláthatóbbá tegyék. Adott esetben a célok közé kell tartoznia a 2008/944/KKBP közös álláspontban és az ATT-ben foglalt elvek és kritériumok érvényesülésének előmozdítása is. Az említett célok megvalósítása során törekedni kell a kettős felhasználású termékek kiviteli ellenőrzése területén indított uniós segítségnyújtási projektekkel való kiegészítő jelleg és szinergiák biztosítására.
      A fenti célok elérése érdekében az Uniónak továbbra is elő kell mozdítania a 2008/944/KKBP közös álláspontban foglalt normákat, a 2012/711/KKBP és a 2009/1012/KKBP határozat, valamint a 2008/230/KKBP együttes fellépés végrehajtása révén elért eredményekre építve. Ennek érdekében segítséget kell nyújtani a kedvezményezetteknek ahhoz, hogy szükség szerint kialakítsák, naprakésszé tegyék és végrehajtsák azokat a vonatkozó jogalkotási és igazgatási intézkedéseket, amelyek célja a hagyományos fegyverek kivitelének ellenőrzésére vonatkozó hatékony rendszer létrehozása. Támogatást kell nyújtani továbbá a fegyverek eltérő célú felhasználását illető kockázatok felméréséhez és e kockázatok mérsékléséhez.
      Támogatni kell továbbá a harmadik országokban az engedélyeket kiállító és a végrehajtásban részt vevő azon tisztviselők képzését, akik a fegyverkivitel-ellenőrzés megfelelő végrehajtásáért és érvényesítéséért felelnek, továbbá azokat a nemzeti és regionális intézkedéseket, amelyek elősegítik a hagyományos fegyverek kivitelének átláthatóságát és megfelelő ellenőrzését. Ezenkívül támogatni kell a magánszektorral történő kapcsolatfelvételt, valamint a fegyverek kereskedelmét szabályozó, releváns nemzeti jogi és közigazgatási rendelkezéseknek való megfelelést.
      2.   A VÉGREHAJTÓ ÜGYNÖKSÉG KIVÁLASZTÁSA
      E határozat végrehajtására a BAFA kap megbízást. A BAFA szükség szerint partneri kapcsolatot alakít ki a tagállamok kivitel-ellenőrzési ügynökségeivel, a releváns regionális és nemzetközi szervezetekkel, elemzőközpontokkal, kutatóintézetekkel és nem kormányzati szervezetekkel.
      A BAFA kiemelkedő tapasztalatokkal rendelkezik a kiviteli ellenőrzéssel kapcsolatos segítségnyújtásra és tájékoztatásra irányuló tevékenységek tekintetében. Tapasztalatai a stratégiai kiviteli ellenőrzés valamennyi releváns területére, a CBRN-vonatkozású és kettős felhasználású termékek, valamint a fegyverek területére is kiterjednek. A BAFA az általa végrehajtott programok és tevékenységek révén mélyreható ismereteket szerzett az e határozat hatálya alá tartozó kedvezményezettek legtöbbjének kiviteli ellenőrzési rendszereiről.
      A fegyverkivitel ellenőrzésével kapcsolatos segítségnyújtás és tájékoztatás tekintetében a BAFA sikeresen teljesítette a 2009/1012/KKBP és a 2012/711/KKBP határozat végrehajtásának feladatát. Emellett a BAFA felel az ATT végrehajtását támogató, a 2013/768/KKBP határozattal létrehozott program technikai végrehajtásáért is.
      A fentiekből következően a BAFA egyedülállóan kedvező helyzetben van ahhoz, hogy fel tudja mérni az e határozatban előirányzott tevékenységeknek a kedvezményezetteknél működő kiviteli ellenőrzési rendszerek pozitívumait és hiányosságait. Ezért kifejezetten alkalmas arra is, hogy elősegítse a különböző, fegyverkiviteli ellenőrzéssel kapcsolatos segítségnyújtási és tájékoztatási programok közötti szinergiákat, és megelőzze a szükségtelen párhuzamos munkát.
      3.   KOORDINÁCIÓ A KIVITELI ELLENŐRZÉSEK TERÜLETÉN INDÍTOTT MÁS UNIÓS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI PROJEKTEKKEL
      A kettős felhasználású termékek és a hagyományos fegyverek kiviteli ellenőrzéseinek területén végzett korábbi uniós tájékoztatási tevékenységek tapasztalataira építve szinergiára és kiegészítő jellegre kell törekedni. Ennek érdekében a 4.2.1–4.2.3. pontban említett tevékenységeket adott esetben együtt kell végezni a kettős felhasználású termékek kivitelének ellenőrzését szolgáló azon tevékenységekkel, amelyeket a KKBP-költségvetésen kívüli uniós pénzügyi eszközökkel finanszíroznak. E tekintetben meg kell vizsgálni az együttesen szervezett események lehetőségét. Ennek során maradéktalanul tiszteletben kell tartani az adott uniós pénzügyi eszköz felhasználására meghatározott jogi és pénzügyi korlátokat.
      4.   A PROJEKTTEVÉKENYSÉGEK LEÍRÁSA
      4.1.   Projektcélok

      A fő cél a technikai segítségnyújtás számos olyan kedvezményezetteknek, amelyek késznek mutatkoztak a fegyverek kivitelének ellenőrzésére vonatkozó előírásaik és gyakorlatuk javítására. Ennek érdekében az elvégzendő tevékenységek meghatározásakor figyelembe kell venni a kedvezményezettek helyzetét, különösen az alábbiak tekintetében:

                  —

                  esetleges tagság a hagyományos fegyvereknek, valamint a kettős felhasználású termékeknek és technológiáknak a transzferére vonatkozó nemzetközi kiviteli ellenőrzési rendszerekben, illetve ilyen tagság iránt folyamatban lévő kérelem,

                  —

                  uniós tagjelölti státusz, megkülönböztetve a hivatalos tagjelölteket és a potenciális tagjelölteket,

                  —

                  az ATT-vel kapcsolatos álláspont.

            Abban az esetben, ha az érintett kedvezményezettek az ATT-nek csak aláíró felei, a tevékenységeknek a ratifikáció előtt álló akadályok hatékonyabb leküzdésére kell irányulniuk, különösen ha ezek az akadályok csupán technikai jellegűek és a végrehajtási kapacitások hiányosságaihoz kapcsolódnak. Adott esetben a 2013/768/KKBP határozat szerinti uniós támogatást is fel kell kínálni. Ha az érintett kedvezményezett ország még nem tett lépéseket az ATT aláírására és ratifikációjára, illetve az ATT-hez való csatlakozásra, a cél az ATT-hez való csatlakozás ösztönzése, adott esetben egyéb olyan kedvezményezettek támogatásával, amelyek már ratifikálták az ATT-t.
      Egy másik, kiegészítő cél az, hogy számos kedvezményezettel megismertessük a fegyverek eltérő célú felhasználásához kapcsolódó kockázatértékelést és kockázatcsökkentést, mind a kivitel, mind a behozatal szempontjából. Az ide tartozó tevékenységek lehetővé fogják tenni különösen a fegyverkivitel ellenőrzésének összekapcsolását egyéb, a fegyverek eltérő célú felhasználásának megelőzésére irányuló projekttevékenységekkel, például a fizikai biztonsági és készletkezelési tevékenységekkel és a fegyverek és lőszerek nyomonkövethetőségét szolgáló tevékenységekkel.
      4.2.   A projekt leírása

      4.2.1.   Regionális szakmai találkozók

      A projekt legfeljebb hat kétnapos szakmai találkozóból áll, amelyen képzést tartanak a hagyományos fegyverek kivitelének ellenőrzése szempontjából releváns kérdésekről.
      A szakmai találkozók résztvevői (legfeljebb 30 fő) a kedvezményezettek kormányzati, az engedélyeket kiállító és a végrehajtásban részt vevő tisztviselői közül kerülnek ki. Adott esetben a parlamentek, az iparág és a civil társadalom képviselői is meghívhatók ezekre a találkozókra.
      A képzést a tagállamok nemzeti közigazgatásaiban dolgozó szakértők (beleértve a korábbi tisztviselőket is), a 2008/944/KKBP közös állásponthoz csatlakozott országok képviselői, illetve a magánszektor és a civil társadalom képviselői tartják majd.
      A szakmai találkozók megrendezésére olyan helyen is sor kerülhet, amelyet a Tanács hagyományos fegyverek kivitelével foglalkozó munkacsoportjával (COARM) konzultálva a főképviselő jelölt ki.
      A regionális szakmai találkozókat az alábbiak számára rendezik meg:

                  a)

                  legfeljebb 2 szakmai találkozó Délkelet-Európa számára;

                  b)

                  legfeljebb 2 szakmai találkozó az európai szomszédságpolitika kelet-európai és kaukázusi országai számára;

                  c)

                  legfeljebb 2 szakmai találkozó az európai szomszédságpolitika észak-afrikai mediterrán országai számára.

            Régiónként nem feltétlenül két-két szakmai találkozóra kerül sor, ha ezt a körülmények indokolják, például ha a várakozásokhoz képest túl kevés résztvevő jelzi a részvételi szándékát, ha egy adott régióban egyetlen kedvezményezett sem tesz komoly ajánlatot a szakmai találkozó megrendezésére, vagy ha a szakmai találkozó átfedésben lenne más, tájékoztatással foglalkozó szereplők tevékenységeivel. Ha egy vagy két régióban nem kerül sor megfelelő számú szakmai találkozóra, a többi régióban tartandó szakmai találkozók száma a hatos teljes keret erejéig növelhető.
      4.2.2.   Tanulmányi látogatások

      A projekt keretében kormányzati, az engedélyeket kiállító és a végrehajtásban részt vevő tisztviselők tesznek legfeljebb hat kétnapos tanulmányi látogatást a tagállamok érintett hatóságainál. Az egyes tanulmányi látogatásokon legalább három kedvezményezett képviselőinek kell részt venniük, ezek közül pedig az egyiknek olyannak kell lennie, amely még nem ratifikálta az ATT-t.
      4.2.3.   Egyéni segítségnyújtás a kedvezményezetteknek

      A projekt az egyes kedvezményezettekkel tartott szakmai találkozók formájában, lehetőleg in situ zajlik, amelyek összesített időtartama legfeljebb 30 nap, és amelyen kormányzati, az engedélyeket kiállító és a végrehajtásban részt vevő tisztviselők vesznek részt. A kedvezményezettek és az uniós tagállamok szakértőinek konkrét igényeitől és időbeli korlátaitól függően az összesen rendelkezésre álló legfeljebb 30 napot legalább 2–5 napos találkozókra fogják felosztani.
      A találkozókon a tagállamok nemzeti közigazgatásaiban dolgozó szakértők (beleértve a korábbi tisztviselőket is), a 2008/944/KKBP közös állásponthoz csatlakozott országok képviselői, illetve a magánszektor és a civil társadalom képviselői fogják megosztani szakértelmüket.
      Az ilyen egyéni segítségnyújtást szolgáló szakmai találkozókra főleg a kedvezményezettek kérésére kerül majd sor. Céljuk a kedvezményezett által felvetett valamely konkrét kérdés vagy igény megtárgyalása, például egy regionális szakmai találkozó vagy az uniós szakértőkkel és a végrehajtó ügynökséggel tartott rendszeres egyeztetések alkalmával.
      4.2.4.   Ellenőrzési jegyzékek alkalmazása

      A végrehajtó ügynökségnek szakértői névsort kell összeállítania a kiviteli ellenőrzési jegyzékek alkalmazása céljára. A szakértőket úgy kell kiválasztani, hogy a lehető legtöbb tagállamot képviseljék.
      100 munkaóra (az 5. pontban meghatározott standard szakértői díjak mellett) áll majd rendelkezésre ahhoz, hogy a szakértők (szabad kapacitásuk függvényében) megvizsgálják azokat a kérelmeket, amelyeket a kedvezményezettek érintett hatóságai nyújtanak be az ellenőrzési jegyzékek alkalmazása tárgyában. A végrehajtó ügynökség formanyomtatványt készít a kérelmekhez az értékelés informális jellegének és az ügykezelés bizalmasságának megfelelő figyelembevételével.
      4.2.5.   Végső értékelő értekezlet

      A határozat keretében végzett tevékenységek végső értékelése céljából kétnapos értekezletre fog sor kerülni Brüsszelben a kedvezményezettek és a tagállamok részvételével, feltehetően közvetlenül a COARM ülése előtt vagy azt követően.
      Az értékelésre meghívást kap majd a 6.1. pontban említett minden egyes kedvezményezett legfeljebb két képviselője (kormányzati, az engedélyeket kiállító és a végrehajtásban részt vevő tisztviselők).
      4.2.6.   A fegyverek eltérő célú felhasználásával kapcsolatos tevékenységek

      A projekt keretében két szakmai találkozóra kerül sor a nyugat-afrikai és Száhil övi országok és Kína számára, a következők szerint:

                  —

                  kétnapos indító szakmai találkozó a kedvezményezettek legfeljebb 2-2 képviselőjének részvételével,

                  —

                  kétnapos záró szakmai találkozó a kedvezményezettek legfeljebb 3-3 képviselőjének részvételével.

            A szakmai találkozókat várhatóan nyugat-afrikai és Száhil övi országokban tartják majd.
      5.   SZAKÉRTŐI DÍJAK
      A 4.2.2–4.2.4. pont szerinti tevékenységek vonatkozásában szakértői díjak kerülnek kifizetésre. A 4.2.4. pont szerinti tevékenységek esetében a szakértői díjakat időbeli bontásban (órára lebontva) számítják az alapján, hogy a szakértők mennyi időt töltöttek az azonosítási kérelmek vizsgálatával. A várható keret legfeljebb 100 egységnyi szakértői díj (800 óra).
      6.   KEDVEZMÉNYEZETTEK
      6.1.   A 4.2.1–4.2.5. pont szerinti tevékenységek által érintett kedvezményezett országok

                  i.

                  Délkelet-Európa (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Koszovó*);

                  ii.

                  az európai szomszédságpolitika észak-afrikai mediterrán országai (Algéria, Egyiptom, Líbia, Marokkó és Tunézia);

                  iii.

                  az európai szomszédságpolitika kelet-európai és kaukázusi országai: (Azerbajdzsán, Fehéroroszország, Grúzia, Moldovai Köztársaság, Örményország és Ukrajna).

            6.2.   A 4.2.6. pont szerinti tevékenységek által érintett kedvezményezettek

      az ECOWAS-országok: (Benin, Bissau-Guinea, Burkina Faso, Elefántcsontpart, Gambia, Ghána, Guinea, Libéria, Mali, Niger, Nigéria, Sierra Leone, Szenegál, Togo, Zöld-foki-szigetek), Mauritánia, Kamerun, Csád, Kína.
      6.3.   A kedvezményezettek listájának módosítása

      A COARM munkacsoport a főképviselő javaslatára úgy határozhat, hogy kellő indokolás mellett módosítja a kedvezményezett országok listáját.
      7.   PROJEKTEREDMÉNYEK ÉS VÉGREHAJTÁSI MUTATÓK
      A 4.2.5. pontban említett végső értékelő értekezlet mellett a projekt eredményeinek értékelése során a következőket fogják figyelembe venni:
      7.1.   A kedvezményezettek egyéni értékelése

      A tevékenységek befejeztével a végrehajtó ügynökség jelentést készít az EKSZ és a Bizottság számára a 6.1. pontban említett minden egyes kedvezményezettet illetően elért eredményekről. A jelentést az érintett országokban működő uniós képviseletekkel együttműködve kell elkészíteni, és abban össze kell foglalni a határozat által lefedett időszakban az adott kedvezményezettnél végzett tevékenységeket. A jelentésben továbbá értékelni kell a kedvezményezett azon kapacitásait, amelyeket a fegyvertranszferek ellenőrzésére fordít. Azon kedvezményezettek esetében, amelyek részes felei az ATT-nek, azt is értékelni kell, hogy a rendelkezésre álló kapacitások mennyiben teszik lehetővé az ATT végrehajtását.
      7.2.   Hatásvizsgálat és végrehajtási mutatók

      A 6.1. pontban említett kedvezményezettek esetében az e határozatban előírt tevékenységekről a tevékenységek lezárultával technikai hatásvizsgálatot kell végezni. A hatásvizsgálatot a főképviselő végzi el a COARM-mal, valamint adott esetben az érintettekhez akkreditált uniós képviseletekkel és más érintett felekkel együttműködésben.
      A hatásvizsgálathoz az alábbi mutatókat kell felhasználni:

                  —

                  érvényben van-e a fegyvertranszferek ellenőrzésére vonatkozó belső szabályozás, és ha igen, az mennyiben felel meg a 2008/944/KKBP közös álláspontban foglalt rendelkezéseknek, többek között az értékelési kritériumok és az uniós közös katonai lista alkalmazása, valamint a jelentéstétel tekintetében,

                  —

                  információk a gyakorlati végrehajtás eseteiről, amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak,

                  —

                  a kedvezményezettek képesek-e jelenteni a fegyverkivitel és/vagy -behozatal eseteit az ENSZ-nyilvántartásban, az ATT jelentéstételi mechanizmusán keresztül vagy nemzeti jelentéstétel útján,

                  —

                  a kedvezményezett hivatalosan csatlakozott-e a 2008/944/KKBP közös állásponthoz, illetve van-e erre irányuló szándéka.

            A 7.1. pont szerinti egyéni értékelési jelentésekben megfelelően hivatkozni kell ezekre a végrehajtási mutatókra.
      8.   AZ UNIÓS TÁJÉKOZTATÓ PORTÁL HASZNÁLATÁNAK ELŐMOZDÍTÁSA
      Uniós fenntartású forrásként létrejött a 2012/711/KKBP határozatban előirányzott internetes portál (https://export-control.jrc.ec.europa.eu), amely közös platformként szolgál az összes releváns uniós tájékoztatási programhoz (kettős felhasználású termékek, fegyverek, ATT). A 4.2.1–4.2.5. pont szerinti tevékenységek során fel kell hívni a figyelmet az uniós tájékoztató portálra és elő kell mozdítani annak használatát. A tájékoztatási tevékenységekben részt vevő személyeket meg kell ismertetni a portál zárt részével, amelyen keresztül forrásokhoz, dokumentumokhoz és elérhetőségekhez lehet hozzáférni. Emellett a portál használatát azon egyéb tisztviselők körében is elő kell mozdítani, akik közvetlenül nem vesznek részt segítségnyújtási és tájékoztatási tevékenységekben.
      9.   AZ EU LÁTHATÓSÁGA
      A végrehajtó ügynökségnek megfelelő intézkedéseket kell tennie annak a ténynek a közzétételére, hogy a projektet az Európai Unió finanszírozza. Ezeket az intézkedéseket az Európai Bizottság által közzétett, az EU külső tevékenységére vonatkozó kommunikációs és láthatósági kézikönyvvel összhangban kell végrehajtani. Az ügynökség ezáltal biztosítani fogja az uniós hozzájárulás láthatóságát megfelelő márkaépítés és tájékoztatás útján, hangsúlyozva az Unió szerepét, és növelve a határozat okainak, a határozathoz nyújtott uniós támogatásnak és a támogatás eredményeinek az ismertségét. A projekt során előállított anyagokon jól láthatóan fel kell tüntetni az uniós zászlót, összhangban az Unió vonatkozó iránymutatásaival.
      Mivel a tervezett tevékenységek léptékük és jellegük tekintetében meglehetősen különböznek egymástól, számos különféle promóciós eszközt fognak felhasználni, ideértve a következőket: hagyományos médiumok, weboldal, közösségi média, tájékoztató és promóciós anyagok, beleértve az infografikákat, a brosúrákat, a hírleveleket, a sajtóközleményeket és adott esetben más eszközöket is. A projekt keretébe tartozó kiadványokat és nyilvános eseményeket is a fentieknek megfelelően kell márkázni.
      10.   IDŐTARTAM
      A projekt becsült teljes időtartama 24 hónap.
      11.   JELENTÉSTÉTEL
      A végrehajtó ügynökség negyedévente – többek között az egyes tevékenységek befejezését követően – jelentést készít munkájáról. A jelentéseket legkésőbb hat héttel az adott tevékenység befejezését követően be kell nyújtani a főképviselő részére.
      12.   A PROJEKT BECSÜLT TELJES KÖLTSÉGE ÉS AZ UNIÓS PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁS
      A projekt becsült teljes költsége 1 110 000 EUR, amely a Németország által nyújtott társfinanszírozást is magában foglalja. Az Unió által finanszírozott projekt teljes becsült költsége 999 000 EUR.


title: 2011/681/: A Tanács határozata ( 2011. október 10. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy ír tagjának kinevezéséről

text:
               14.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 269/30

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. október 10.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy ír tagjának kinevezéséről
   (2011/681/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel az ír kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU, Euratom határozatot (1).

               (2)

               Jillian VAN TURNHOUT hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Seamus BOLAND-ot (Chief Executive Officer, Irish Rural Link) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. október 10-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. KRASZEWSKI

      (1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.