title: 2004/508/EK:Az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség Igazgatási Tanácsának döntése (2004. március 4.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférést illető 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

text:
               11.6.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 210/1

      AZ EURÓPAI MUNKAHELYI BIZTONSÁGI ÉS EGÉSZSÉGVÉDELMI ÜGYNÖKSÉG IGAZGATÁSI TANÁCSÁNAK DÖNTÉSE

   (2004. március 4.)
   az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférést illető 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról
   (2004/508/EK)
   AZ IGAZGATÁSI TANÁCS,
   tekintettel a 2003. június 18-i 1654/2003/EK tanácsi rendeletre, amely az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséget létrehozó 2062/94/EK rendeletet (1) módosította,

         ELFOGADTA EZT A RENDELET:
   1. cikk
   Kedvezményezettek
   1.   A betekintési jog az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra vonatkozik, azaz az általa készített, számára elküldött és birtokolt dokumentumokra.
   2.   Az Unió polgárai, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve bejegyzett ügynökséggel rendelkező természetes vagy jogi személy ezeknek a részletes szabályoknak megfelelően gyakorolja az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (a továbbiakban „az Ügynökség”) dokumentumaiba való betekintés – az Európai Parlament, Tanács és Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó 1049/2001/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított – jogát.
   3.   Az 1049/2001/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a harmadik országok nem valamely tagállamban honos állampolgárait, illetve valamely tagállamban bejegyzett ügynökséggel nem rendelkező jogi személyeket, az 1049/2001/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett kedvezményezettekkel azonos feltételekkel illeti meg az Ügynökség dokumentumaihoz való hozzáférési jog.
   2. cikk
   Hozzáférés iránti kérelmek
   1.   Az Ügynökség minden nem nyilvános dokumentumához való hozzáférés iránti kérelmet elektronikus úton (docrequest@ osha.eu.int), levélben (European Agency for Safety and Health at Work, Documentation, Gran Via, 33, E-48009 Bilbao, Spain) vagy faxon [(00-34) 944794383] kell elküldeni az Ügynökség részére. Az Ügynökség a kérelem iktatásától számított tizenöt munkanapon belül válaszol a hozzáférés iránti első és megerősítő kérelmekre. Összetett vagy jelentős terjedelmű anyag iránti kérelmek esetén a határidő tizenöt munkanappal meghosszabbítható. A határidő meghosszabbítását indokolni kell, és erről a kérelmezőt előzetesen értesíteni kell.
   2.   Amennyiben egy kérelem az 1049/2001/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említettek értelmében nem kellően pontos, az Ügynökség olyan kiegészítő információt kér a kérelmezőtől, amely lehetővé teszi azt, hogy megállapítsák, milyen dokumentumok szükségesek még; a válaszadásra előírt határidőt csak attól az időponttól számítják, amikor az Ügynökség ezt az információt megkapta.
   3.   Minden, akár csak részben kedvezőtlen döntésben az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében felsorolt kivételek valamelyike alapján indokolni kell az elutasítást, és tájékoztatni kell a kérelmezőt a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről.
   3. cikk
   Az első kérelmek kezelése
   1.   E döntés 8. cikkének sérelme nélkül, a kérelem iktatását követően haladéktalanul átvételi elismervényt kell küldeni a kérelmezőnek, kivéve ha a válasz postafordultával megküldhető.
   Az átvételi elismervény és a válasz elküldése írásban történik, lehetőleg elektronikus úton.
   2.   A kérelmezőt a kérelmére adott válaszról az illetékes szervezeti egység vezetője értesíti.
   3.   Minden, akár csak részben kedvezőtlen válaszban tájékoztatni kell a kérelmezőt, hogy a válasz kézhezvételétől számított tizenöt munkanapon belül joga van megerősítő kérelmet benyújtani az Ügynökséghez, helyzetének újratárgyalása céljából.
   4.   Ha az előírt határidőn belül az Ügynökség hibájából nem képes választ adni, a kérelmező megerősítő kérelemre jogosult.
   4. cikk
   A megerősítő kérelmek kezelése
   1.   A megerősítő kérelmekre vonatkozó döntés hatásköre az Ügynökség igazgatóját illeti meg. Az ilyen döntésekről az Igazgatási Tanácsot értesítenie kell.
   2.   A döntésről a kérelmezőt írásban, lehetőség szerint elektronikus úton értesítik, tájékoztatva őt arról, hogy joga van keresetet benyújtani az Elsőfokú Bírósághoz, illetve panasszal fordulni az európai ombudsmanhoz.
   5. cikk
   Konzultációk
   1.   Ha az Ügynökséghez a birtokában levő, de egy harmadik féltől származó dokumentum iránti hozzáférési kérelem érkezik, az Ügynökség ellenőrzi, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében megállapított kivételek egyike alkalmazandó-e a dokumentumra.
   2.   Amennyiben e vizsgálatot követően az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében megállapított kivételek valamelyike értelmében a hozzáférést meg kell tagadni, az elutasító választ anélkül kell megküldenie a kérelmezőnek, hogy a dokumentum szerzőjeként szereplő harmadik féllel konzultálna.
   3.   Az Ügynökség a szerzőként szereplő harmadik féllel folytatott konzultáció nélkül jóváhagyja a kérelmet, ha

               a)

               a kért dokumentum szerzője révén, vagy az 1049/2001/EK rendelet vagy hasonló rendelkezések értelmében korábban már nyilvánosságra került;

               b)

               a dokumentum tartalmának felfedése vagy részbeni felfedése nyilvánvalóan nem érintené az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében említett érdekek egyikét sem.

         4.   Minden egyéb esetben konzultálni kell a szerzőként szereplő harmadik féllel. Különösen akkor, ha a hozzáférés iránti kérelem valamely tagállamból származó dokumentumra irányul, az Ügynökség konzultál a származás szerint illetékes hatósággal, amennyiben:

               a)

               a dokumentum az 1049/2001/EK rendelet alkalmazásának időpontja előtt került a Bizottsághoz;

               b)

               a tagállam kérte a Bizottságot, hogy az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdésével összhangban a tagállam előzetes hozzájárulása nélkül ne hozza nyilvánosságra a dokumentumot.

         5.   A szerző – a megkérdezett harmadik fél – válaszára biztosított határidő nem lehet öt munkanapnál rövidebb, viszont annak lehetővé kell tennie, hogy az Ügynökség is betartsa saját válaszadási határidejét. Amennyiben az előírt határidőn belül nem érkezik válasz, illetve a harmadik fél nem lelhető fel, vagy nem azonosítható, a Bizottság az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében említett kivételekre vonatkozó szabályokkal összhangban hoz döntést, figyelembe véve azonban a rendelkezésére álló információ alapján a harmadik fél jogos érdekeit.
   6.   Ha az Ügynökség a dokumentum szerzőjének kifejezett véleménye ellenére hozzáférést kíván biztosítani egy dokumentumhoz, értesíti a szerzőt arról a szándékáról, hogy tíz munkanap elteltével nyilvánosságra hozza a dokumentumot, és felhívja annak figyelmét a nyilvánosságra hozatal megakadályozására rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekre.
   6. cikk
   A betekintési jog gyakorlása
   1.   A dokumentumokat a kérelemtől függően levélben, faxon vagy – ha lehetséges – elektronikus úton kell küldeni. Ha a dokumentumok terjedelmesek vagy nehezen kezelhetők, a kérelmezőt fel lehet kérni arra, hogy a helyszínen tanulmányozza azokat. A tanulmányozás költségmentes.
   2.   Ha a dokumentumot már közzétették, a válasz a publikálás hivatkozásainak és/vagy a dokumentum hozzáférési helyének, illetve, adott esetben, az Ügynökség honlapján (www.agency.osha.eu.int) megtalálható internetcímeinek közléséből áll.
   3.   Ha a kért dokumentumok terjedelme meghaladja a húsz oldalt, a kérelmezőnek oldalanként 0,10 euró díj és a szállítási költség számítható fel. Az egyéb eszközök költségét esetenként kell meg határozni, de az nem haladhatja meg az ésszerű összeghatárt.
   7. cikk
   A dokumentumokhoz való hozzáférést megkönnyítő intézkedések
   1.   Az 1049/2001/EK rendeletből eredő polgári jogok hatékony érvenyesülése érdekében, az Ügynökség betekintést nyújt a dokumentumok nyilvántartásába. A nyilvántartás elektronikus úton hozzáférhető.
   2.   A nyilvántartás tartalmazza a dokumentum címét (azokon a nyelveken, amelyeken az hozzáférhető), és egyéb, a dokumentum azonosítását segítő hivatkozásokat.
   3.   A segítséget nyújtó oldal (minden hivatalos nyelven) tájékoztatja a közönséget arról, hogy a dokumentumhoz hogyan lehet hozzáférni. Ha a dokumentumot már közzétették, az eredeti szöveghez vezető kapcsolat megtalálható az oldalon.
   8. cikk
   A közönség számára közvetlenül hozzáférhető dokumentumok
   1.   Ez a cikk kizárólag az 1049/2001/EK rendelet hatálybalépésének időpontját követően készült vagy kézhez vett dokumentumokra vonatkozik.
   2.   A következő dokumentumokat kérésre automatikusan rendelkezésre kell bocsátani, és, a lehetőségekhez mérten, elektronikus formában közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni:

               a)

               harmadik felektől származó, szerzőjük által már közzétett vagy közzétételre jóváhagyott dokumentumok;

               b)

               korábbi kérelmet követően már közzétett dokumentumok.

         9. cikk
   Jelentések
   Az Ügynökség évente az éves jelentés részeként, a jelen döntés végrehajtására vonatkozó információt, különösen az Ügynökség dokumentumaihoz való hozzáférés iránti kérelmek számára, a visszautasítások számára és az ilyen – az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkének 1. bekezdésének értelmében kiküldött – visszautasítások okaira vonatkozó statisztikákat közzé teszi.
   10. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a döntés elfogadása napján lép hatályba és azt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kell közzétenni.

      Kelt Bilbaóban, 2004. március 4-én.

            az Igazgatási Tanács részéről

            az elnök

         Christa SCHWENG

      (1)  HL L 245., 2003.9.29., 38. o.

      (2)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.


title: S10. sz. Határozata ( 2013. december 19. ) az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletről a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendeletre történő áttérésről, valamint a megtérítési eljárások alkalmazásáról  EGT-vonatkozású és az EK-Svájc-megállapodást érintő szöveg

text:
               20.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 152/16

         S10. sz. HATÁROZATA
   (2013. december 19.)
   az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletről a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendeletre történő áttérésről, valamint a megtérítési eljárások alkalmazásáról
   (EGT-vonatkozású és az EK-Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   (2014/C 152/03)
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik az összes igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,
   tekintettel a 883/2004/EK rendelet 87–91. cikkére,
   tekintettel a 987/2009/EK rendelet 64. cikkének (7) bekezdésére és 93–97. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 833/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet 2010. május 1-jén lépett hatályba, az 1408/71/EGK rendeletet és az 574/72/EGK rendeletet pedig ugyanezen a napon hatályon kívül helyezték, kivéve az olyan helyzetek esetében, amelyekre a 883/2004/EK rendelet 90. cikkének (1) bekezdése, valamint a 987/2009/EK rendelet 96. cikkének (1) bekezdése az irányadó.

               (2)

               Pontosítani kell az adós és hitelező tagállam meghatározását az olyan helyzetekben, amikor a természetbeni ellátásokat az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet alapján nyújtották vagy engedélyezték, de ezen ellátások költségeinek megtérítését azt követően rendezik, hogy a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet hatályba lép, különösen pedig az olyan helyzetekben, amikor az új rendeletek alapján megváltozik a költségviselő.

               (3)

               Pontosítani kell, milyen megtérítési eljárás alkalmazandó azokban a helyzetekben, amikor a természetbeni ellátásokat az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet alapján nyújtották, de a megtérítési eljárásra a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését követően kerül sor.

               (4)

               A H1. határozat (5) bekezdése pontosítja a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépése előtt kiadott igazolások (E jelű formanyomtatványok) és az európai egészségbiztosítási kártya státusát (ideértve az ideiglenes helyettesítő nyomtatványokat is).

               (5)

               Az S1. határozat (4) bekezdésének és az S9. határozat 2. cikkének rendelkezései meghatározzák az érvényes európai egészségbiztosítási kártya (EU–kártya) alapján nyújtott ellátások költségei tekintetében az illetékességre vonatkozó általános elveket, amelyeket átmeneti helyzetben is alkalmazni kell.

               (6)

               A 987/2009/EK rendelet 62. és 63. cikke értelmében a 987/2009/EK rendelet 3. mellékletében nem szereplő tagállamok az azon családtagoknak nyújtott természetbeni ellátásokat, akik nem ugyanabban a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, mint a biztosított személy, valamint a nyugdíjasoknak és családtagjaiknak nyújtott természetbeni ellátásokat 2010. május 1-jétől a tényleges költségek alapján térítik meg.

               (7)

               A 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése, 20. cikkének (1) bekezdése, valamint 27. cikkének (1) és (3) bekezdése alapján nyújtott természetbeni ellátások költségeit az az illetékes intézmény viseli, amely illetékes az olyan családtagoknak nyújtott természetbeni ellátások költségeit illetően, akik nem ugyanabban a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, mint a biztosított személy, illetve a nyugdíjasoknak és családtagjaiknak a lakóhelyük szerinti tagállamban nyújtott természetbeni ellátásokat illetően.

               (8)

               A 987/2009/EK rendelet 64. cikkének (7) bekezdése értelmében a 3. mellékletben felsorolt tagállamok a rögzített összegek kiszámításához 2010. május 1-jét követően további öt évig alkalmazhatják az 574/72/EGK rendelet 94. és 95. cikkét.

               (9)

               A 987/2009/EK rendelet új eljárásokat vezet be az egészségügyi ellátás költségeinek megtérítésére, melyek célja, hogy felgyorsítsák a tagállamok közötti megtérítések kifizetését, és megakadályozzák a tartósan rendezetlen követelések felhalmozódását.

               (10)

            A fent említett helyzetekben az intézmények számára átláthatóságot és iránymutatást kell nyújtani a közösségi rendelkezések egységes és összehangolt alkalmazásának biztosítása érdekében.
         a 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   I.   Átmeneti szabályozás a tervezett gyógykezelések és a szükséges ellátás költségeit viselő illetékes tagállam megállapítására, figyelembe véve az illetékességnek a 883/2004/EK rendelet értelmében történt megváltozását

               1.

               Ha az ellátást

                           —

                           a tagállamok esetében 2010. május 1-jét megelőzően nyújtották, az ellátásban részesülő személy ellátási költségeinek viselésével összefüggő illetékességet az 1408/71/EGK rendelet rendelkezései alapján kell megállapítani.

                           —

                           Svájc esetében 2012. április 1-jét megelőzően nyújtották, az ellátásban részesülő személy ellátási költségeinek viselésével összefüggő illetékességet az 1408/71/EGK rendelet rendelkezései alapján kell megállapítani.

                           —

                           Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében 2012. június 1-jét megelőzően nyújtották, az ellátásban részesülő személy ellátási költségeinek viselésével összefüggő illetékességet az 1408/71/EGK rendelet rendelkezései alapján kell megállapítani.

               2.

               A teljes ellátás költségeit az engedélyt megadó intézmény viseli, amely az érintett személy számára engedélyezte, hogy az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet alapján egy másik tagállamba utazva vegyen igénybe az állapotának megfelelő ellátást (tervezett gyógykezelést), amennyiben

                           —

                           a tagállamok esetében az ellátást részben vagy egészben 2010. április 30-át követően nyújtották;

                           —

                           Svájc esetében az ellátást részben vagy egészben 2012. március 31-ét követően nyújtották;

                           —

                           Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében az ellátást részben vagy egészben 2012. május 31-ét követően nyújtották;

               3.

               Ha az ellátást az 1408/71/EGK rendelet 22. cikke (3) bekezdésének a) pontja vagy 31. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján kezdték nyújtani, az ellátás költségeit az említett cikkek rendelkezései alapján kell viselni még abban az esetben is, ha a 883/2004/EK rendelet rendelkezései alapján megváltozott az ellátásban részesülő személy költségeinek viselésével összefüggő illetékesség. Ugyanakkor, amennyiben az ellátás folytatódik

                           —

                           a tagállamok esetében 2010. május 31-ét követően, az ezen időpont után felmerülő költségeket a 883/2004/EK rendelet alapján illetékes intézmény viseli.

                           —

                           Svájc esetében 2012. április 30-át követően, az ezen időpont után felmerülő költségeket a 883/2004/EK rendelet alapján illetékes intézmény viseli.

                           —

                           Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében 2012. június 30-át követően, az ezen időpont után felmerülő költségeket a 883/2004/EK rendelet alapján illetékes intézmény viseli.

               4.

               Ha az ellátást a 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése vagy 27. cikkének (1) bekezdése szerint

                           —

                           a tagállamok esetében 2010. április 30-át követően nyújtották egy 2010. május 1-jét megelőzően kibocsátott, érvényes európai egészségbiztosítási kártya alapján, az érintett kezelés költségeinek megtérítésére irányuló követelés nem utasítható vissza azzal az indokkal, hogy az egészségügyi ellátás költségeinek viselésével összefüggő illetékesség a 883/2004/EK rendelet rendelkezései alapján megváltozott;

                           —

                           Svájc esetében 2012. március 31-ét követően nyújtották egy 2012. április 1-jét megelőzően kibocsátott, érvényes európai egészségbiztosítási kártya alapján, az érintett kezelés költségeinek megtérítésére irányuló követelés nem utasítható vissza azzal az indokkal, hogy az egészségügyi ellátás költségeinek viselésével összefüggő illetékesség a 883/2004/EK rendelet rendelkezései alapján megváltozott;

                           —

                           Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében 2012. május 31-ét követően nyújtották egy 2012. június 1-jét megelőzően kibocsátott, érvényes európai egészségbiztosítási kártya alapján, az érintett kezelés költségeinek megtérítésére irányuló követelés nem utasítható vissza azzal az indokkal, hogy az egészségügyi ellátás költségeinek viselésével összefüggő illetékesség a 883/2004/EK rendelet rendelkezései alapján megváltozott.

         Az EU-Kártya alapján nyújtott ellátások költségeinek megtérítésére kötelezett intézmény kérheti, hogy az az intézmény, amelynél az érintett személy az ellátás nyújtásakor jogszerűen be volt jegyezve, megtérítse számára az adott ellátások költségeit, vagy – amennyiben az érintett személy nem volt jogosult az EU-Kártya használatára – rendezze a problémát az érintett személlyel.
   II.   Az ellátásoknak a tényleges költségek alapján történő megtérítésére irányuló eljárás a tagállamok esetében

               1.

               Azokra a tényleges költségek alapján történő megtérítés iránti követelésekre, amelyeket 2010. május 1-jét megelőzően könyvelt el a hitelező tagállam, az 574/72/EGK rendelet pénzügyi rendelkezései irányadók.
               Ezeket a követeléseket legkésőbb 2011. december 31-ig meg kell küldeni az adós tagállam kapcsolattartó szervének.

               2.

               Minden olyan, a tényleges költségek alapján történő megtérítés iránti követelésre, amelyet 2010. április 30-át követően könyvelt el a hitelező tagállam, a 987/2009/EK rendelet 66–68. cikkének rendelkezései szerint az új eljárási szabályok az irányadók.

         III.   Az ellátásoknak a tényleges költségek alapján történő megtérítésére irányuló eljárás Svájc esetében

               1.

               Svájc esetében azokra a tényleges költségek alapján történő megtérítés iránti követelésekre, amelyeket 2012. április 1-jét megelőzően könyvelt el a hitelező tagállam, az 574/72/EGK rendelet pénzügyi rendelkezései irányadók.

               2.

               Svájc esetében a tényleges költségek alapján történő megtérítés iránti valamennyi követelést, amelyeket 2012. március 1-jét megelőzően könyvelt el a hitelező állam, legkésőbb 2013. december 31-ig meg kell küldeni az adós állam kapcsolattartó szervének.

               3.

               Svájc esetében a tényleges költségek alapján történő megtérítés iránti valamennyi követelésre, amelyeket 2012. március 31-ét követően könyvelt el a hitelező állam, a 987/2009/EK rendelet 66–68. cikkének rendelkezései szerint az új eljárási szabályok az irányadók.

         IV.   Az ellátásoknak a tényleges költségek alapján történő megtérítésére irányuló eljárás Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében

               1.

               Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében azokra a tényleges költségek alapján történő megtérítés iránti követelésekre, amelyeket 2012. június 1-jét megelőzően könyvelt el a hitelező tagállam, az 574/72/EGK rendelet pénzügyi rendelkezései irányadók.

               2.

               Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében a tényleges költségek alapján történő megtérítés iránti valamennyi követelést, amelyeket 2012. május 31-ét megelőzően könyvelt el a hitelező állam, legkésőbb 2013. december 31-ig meg kell küldeni az adós állam kapcsolattartó szervének.

               3.

               Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében a tényleges költségek alapján történő megtérítés iránti valamennyi követelésre, amelyeket 2012. május 31-ét követően könyvelt el a hitelező állam, a 987/2009/EK rendelet 66–68. cikkének rendelkezései szerint az új eljárási szabályok az irányadók.

         V.   Az ellátások rögzített összegek alapján történő megtérítésére irányuló eljárás a tagállamok esetében

               1.

               Az átlagköltségeket a 2009-es évig (azt is beleértve) legkésőbb 2011. december 31-ig be kell nyújtani a könyvvizsgáló bizottságnak. A 2010-es évre vonatkozó átlagköltségeket legkésőbb 2012. december 31-ig be kell nyújtani a könyvvizsgáló bizottságnak.

               2.

               Az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. május 1-jét megelőzően közzétett rögzített összegeken alapuló valamennyi megtérítési követelést legkésőbb 2011. május 1-jéig kell benyújtani.

               3.

               A 2010. április 30-át követően közzétett rögzített összegek alapján benyújtott, megtérítés iránti követelésekre a 987/2009/EK rendelet 66–68. cikkének rendelkezései szerint az új eljárási szabályok az irányadók. A 987/2009/EK rendelet 67. cikkének (2) bekezdése nem alkalmazandó a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését megelőző évekre vonatkozó nyilvántartásokra.

         VI.   Az ellátások rögzített összegek alapján történő megtérítésére irányuló eljárás Svájc esetében

               1.

               Svájc esetében az átlagköltségeket a 2011-es évig (azt is beleértve) legkésőbb 2013. december 31-ig be kell nyújtani a könyvvizsgáló bizottságnak. A 2012-es évre vonatkozó átlagköltségeket legkésőbb 2014. december 31-ig be kell nyújtani a könyvvizsgáló bizottságnak.

               2.

               Svájc esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. április 1-jét megelőzően közzétett rögzített összegeken alapuló valamennyi megtérítési követelést legkésőbb 2013. április 1-jéig kell benyújtani.

               3.

               Svájc esetében a 2012. március 31-ét követően közzétett rögzített összegek alapján benyújtott, megtérítés iránti követelésekre a 987/2009/EK rendelet 66–68. cikkének rendelkezései szerint az új eljárási szabályok az irányadók. A 987/2009/EK rendelet 67. cikkének (2) bekezdése nem alkalmazandó a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését megelőző évekre vonatkozó nyilvántartásokra.

         VII.   Az ellátások rögzített összegek alapján történő megtérítésére irányuló eljárás Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében

               1.

               Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében az átlagköltségeket a 2011-es évig (azt is beleértve) legkésőbb 2013. december 31-ig be kell nyújtani a könyvvizsgáló bizottságnak. A 2012-es évre vonatkozó átlagköltségeket legkésőbb 2014. december 31-ig be kell nyújtani a könyvvizsgáló bizottságnak.

               2.

               Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. június 1-jét megelőzően közzétett rögzített összegeken alapuló valamennyi megtérítési követelést legkésőbb 2013. június 1-jéig kell benyújtani.

               3.

               Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében a 2012. május 31-ét követően közzétett rögzített összegek alapján benyújtott, megtérítés iránti követelésekre a 987/2009/EK rendelet 66–68. cikkének rendelkezései szerint az új eljárási szabályok az irányadók. A 987/2009/EK rendelet 67. cikkének (2) bekezdése nem alkalmazandó a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését megelőző évekre vonatkozó nyilvántartásokra.

         VIII.   Az 574/72/EGK rendelet alapján benyújtott, nem vitatott követelések

               1.

               A tagállamok esetében a nem vitatott követeléseket a lehető leghamarabb, de legkésőbb a határozat hatálybalépésének napját követő 12 hónapon belül ki kell fizetni.

               2.

               Svájc, Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében a nem vitatott követeléseket a lehető leghamarabb, de legkésőbb a határozat hatálybalépésének napját követő 24 hónapon belül ki kell fizetni.

         IX.   Az 574/72/EGK rendelet alapján benyújtott vitatott követelések

               1.

               A tagállamok esetében az érintett követelésekkel kapcsolatos kifogást legkésőbb a határozat hatálybalépésének napját követő 12 hónapon belül meg kell küldeni a hitelező tagállam kapcsolattartó szervének. Az ezen időpont után beérkező kifogások elutasíthatók.

               2.

               Svájc, Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében az érintett követelésekkel kapcsolatos kifogást legkésőbb a határozat hatálybalépésének napját követő 24 hónapon belül meg kell küldeni a hitelező állam kapcsolattartó szervének. Az ezen időpont után beérkező kifogások elutasíthatók.

               3.

               A tagállamok esetében a kifogásra adott választ annak a hónapnak a végétől számított 12 hónapon belül, amelyben a kifogás beérkezett, és legkésőbb a határozat hatálybalépésének napját követő 24 hónapon belül meg kell küldeni az adós tagállam kapcsolattartó szervének. A hitelező tagállam kapcsolattartó szervének válaszában bizonyítékot kell szolgáltatnia a jogvitával kapcsolatban.

               4.

               Svájc, Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében a kifogásra adott választ annak a hónapnak a végétől számított 12 hónapon belül, amelyben a kifogás beérkezett, és legkésőbb a határozat hatálybalépésének napját követő 36 hónapon belül meg kell küldeni az adós állam kapcsolattartó szervének. A hitelező állam kapcsolattartó szervének válaszában bizonyítékot kell szolgáltatnia a jogvitával kapcsolatban.

               5.

               A tagállamok esetében a vitatott követeléseket végleg rendezni kell, és legkésőbb a határozat hatálybalépésének napját követő 24 hónapon belül ki kell fizetni.

               6.

               Svájc, Izland, Liechtenstein és Norvégia esetében a vitatott követeléseket végleg rendezni kell, és legkésőbb a határozat hatálybalépésének napját követő 36 hónapon belül ki kell fizetni.

               7.

               Az ezen időpontokig adott válasz hiányában a kifogást elfogadottnak kell tekinteni. Az adós állam kapcsolattartó szervéhez ezen időpontokat követően beérkezett válaszok elutasíthatók.

         X.   Könnyítő eljárás

               1.

               Azokat a követeléseket, amelyeket a fent említett határidőkön belül nem rendeztek, és amelyek esetében a fizetési határidőt követő hat hónapon belül egyik fél sem kezdeményezte a 987/2009/EK rendelet 67. cikkének (7) bekezdésében meghatározott eljárást, elévültnek kell tekinteni.

               2.

               Az államok kapcsolattartó szervei kétoldalúan megállapodhatnak a követelések általános rendezéséről, anélkül, hogy minden esetet külön figyelembe vennének.

         XI.   Záró rendelkezések

               1.

               Az átmeneti szabályozás alkalmazása során az irányadó elv az intézmények közötti megfelelő együttműködés, a pragmatizmus és a rugalmasság.

               2.

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Ezt a határozatot kihirdetése napjától kell alkalmazni.

               3.

               E határozat a 2009. december 22-i S7. határozat helyébe lép.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Mariana ŽIUKIENĖ

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.


title: A Tanács (EU) 2017/1334 határozata (2017. július 11.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

text:
               18.7.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 185/45

         A TANÁCS (EU) 2017/1334 HATÁROZATA
   (2017. július 11.)
   a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

               (2)

               Augusto ROLLANDIN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Pierluigi MARQUIS, Consigliere e Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. július 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         T. TÕNISTE

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).


title: 2006/45/EK: A Bizottság határozata ( 2005. december 20. ) az Oroszországból származó egyes alumíniumfóliák Közösségbe történő behozatalával kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadására vonatkozó 2001/381/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               31.1.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 26/13

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. december 20.)
   az Oroszországból származó egyes alumíniumfóliák Közösségbe történő behozatalával kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadására vonatkozó 2001/381/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2006/45/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS

               (1)

               A 950/2001/EK rendelet (2) révén a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Oroszországból származó bizonyos alumíniumfóliák behozatalára. A 2001/381/EK határozat (3) révén a Bizottság kötelezettségvállalási ajánlatot fogadott el a Joint Stock „United Company Siberian Aluminium” orosz exportáló gyártótól, amely nevét időközben az Open Joint Stock Company Rusal Sayanal névre (a továbbiakban: Sayanal) változtatta (4).

         B.   A 2001/381/EK HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

               (2)

               A Sayanal által benyújtott kérelemre válaszul a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban részleges időközi felülvizsgálatot indított (5), melynek hatálya a dömpingelés vizsgálatára korlátozódott.

               (3)

               A felülvizsgálat megállapításai, amelyeket a 161/2006/EK tanácsi rendelet (6) részletesen ismertet, rámutatnak, hogy a Sayanal már nem végez dömpingelést. Ennek eredményeként az említett rendelet a háztartási alumíniumfólia Sayanal által végzett behozatalára kivetett dömpingellenes vámtétel nagyságát 0 %-ban határozza meg.

               (4)

               A fentiekre tekintettel a 2001/381/EK bizottsági határozat, melynek révén a Bizottság elfogadta a Sayanal kötelezettségvállalási ajánlatát, hatályát veszti,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2001/381/EK határozat hatályát veszti.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

            a Bizottság részéről

         Peter MANDELSON

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 134., 2001.5.17., 1. o. A 998/2004/EK rendelettel (HL L 183., 2004.5.20., 4. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 134., 2001.5.17., 67. o.

      (4)  Lásd a 2004/C 193/03. számú közleményt, HL C 193., 2004.7.29., 3. o.

      (5)  HL C 285., 2004.11.23., 3. o.

      (6)  Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.


title: A Tanács (EU) 2017/900 határozata (2017. május 22.) az EUSZ 50. cikkével foglalkozó, a Tanács Főtitkársága által vezetett ad hoc munkacsoport létrehozásáról

text:
               25.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 138/138

         A TANÁCS (EU) 2017/900 HATÁROZATA
   (2017. május 22.)
   az EUSZ 50. cikkével foglalkozó, a Tanács Főtitkársága által vezetett ad hoc munkacsoport létrehozásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a Tanács elnökségének gyakorlásáról szóló, 2009. december 1-jei 2009/881/EU európai tanácsi határozatra (1) és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2017. március 29-én kézhez kapta az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépéséről szóló értesítését, megindítva ezzel az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 50. cikke szerinti eljárást.

               (2)

               Az Európai Tanács 2017. április 29-én az EUSZ 50. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően iránymutatásokat fogadott el. Mindenekelőtt jóváhagyta a 27 állam-, illetve kormányfő, valamint az Európai Tanács elnöke és az Európai Bizottság elnöke által tett 2016. december 15-i nyilatkozat mellékletében megállapított eljárási szabályokat. E melléklet 4. pontja értelmében az Európai Tanács ülései között a Tanács és a tagállamok kormányai állandó képviselőinek bizottsága (Coreper) – egy e célra létrehozott, állandó elnökkel rendelkező munkacsoport segítségével – iránymutatást nyújt majd a főtárgyalónak, továbbá biztosítja, hogy a tárgyalások az Európai Tanács iránymutatásainak és a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveknek megfelelően folyjanak.

               (3)

               Ezért létre kell hozni egy az EUSZ 50. cikkével foglalkozó állandó elnökkel rendelkező, ad hoc munkacsoportot (a továbbiakban: az ad hoc munkacsoport).

               (4)

               Az ad hoc munkacsoportnak segítenie kell a Corepert és a Tanácsot az Egyesült Királyság Unióból való kilépéséhez kapcsolódó valamennyi kérdésben. Az ad hoc munkacsoportnak mindenekelőtt segítenie kell a Coreper és a Tanács munkáját az EUSZ 50. cikke alapján folytatandó tárgyalások során, az Európai Tanács iránymutatásaival és a Tanács tárgyalási irányelveivel összhangban. Emellett az ad hoc munkacsoport segítséget nyújthat az EUSZ 50. cikke szerinti eljáráshoz kapcsolódó olyan kérdéseket illetően, amelyek nem képezik az Egyesült Királysággal folytatandó tárgyalások tárgyát.

               (5)

               Tekintettel arra, hogy az EUSZ 50. cikke szerinti eljárás ideiglenes, az ad hoc munkacsoportot a megbízatása teljesítését követően meg kell szüntetni.

               (6)

               Az EUSZ 50. cikke szerinti bejelentést követően az Európai Tanácsnak, illetve a Tanácsnak a kilépő tagállamot képviselő tagja az Európai Tanács, illetve a Tanács rá vonatkozó tanácskozásain és a rá vonatkozó határozatok meghozatalában nem vesz részt,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió Tanácsa létrehozza az EUSZ 50. cikkével foglalkozó ad hoc munkacsoportot.
   A munkacsoport elnökségét a Tanács Főtitkársága látja el.
   2. cikk
   Az EUSZ 50. cikkével foglalkozó ad hoc munkacsoportnak segítenie kell a Corepert és a Tanácsot az Egyesült Királyság Unióból való kilépéséhez kapcsolódó valamennyi kérdésben.
   A megbízatása teljesítését követően a munkacsoport megszűnik.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. GRECH

      (1)  HL L 315., 2009.12.2., 50. o.


title: 2006/667/EK,Euratom: Az Európai Unió tagállamai kormányképviselőinek határozata ( 2006. szeptember 20. ) az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága egy bírájának kinevezéséről

text:
               5.10.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 274/15

      AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYKÉPVISELŐINEK HATÁROZATA

   (2006. szeptember 20.)
   az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága egy bírájának kinevezéséről
   (2006/667/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TAGÁLLAMAINAK KORMÁNYKÉPVISELŐI,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 224. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 140. cikkére,
   mivel:
   A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 5. és 7. cikke alapján, a 47. cikkel összefüggésben és Verica TRSTENJAK lemondását követően az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságába ki kell nevezni egy bírát Verica TRSTENJAK hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2007. augusztus 31-ig,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:
   1. cikk
   Miro PREK-et az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága bírájának nevezik ki eskütétele napjától 2007. augusztus 31-ig.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 20-án.

            az elnök

         E. KOSONEN


title: A Bizottság határozata (1997. július 30.) a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3418/93/Euratom, ESZAK, EK rendeletben meghatározott összegek naprakésszé tételéről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997D0594

Hivatalos Lap L 239 , 30/08/1997 o. 0054 - 0055

		A Bizottság határozata(1997. július 30.)a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3418/93/Euratom, ESZAK, EK rendeletben meghatározott összegek naprakésszé tételéről(97/594/ESZAK, EK, Euratom)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az 1977. december 21-i költségvetési rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 9-i 3418/93/Euratom, ESZAK, EK bizottsági rendeletre [1], és különösen annak 145. cikkére,mivel a fogyasztói árindex (EUR 15) 1992. decemberében 136,77, 1993. decemberében 141,40, 1994. decemberében 145,70 és 1995. decemberében 150,00 volt,mivel a 3418/93/Euratom, ESZAK, EK rendelet 145. cikke alapján a rendeletben meghatározott átalányösszegeket 1997. január 1-jei hatállyal ki kell igazítani,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 3418/93/Euratom, ESZAK, EK rendeletben meghatározott átalányösszegeket 1997. január 1-jei hatállyal az alábbiak szerint kell aktualizálni:HÁROMÉVES INDEXÁLÁS(ECU) || 1994. január 1. | 1997. január 1. |81. és 130. cikk | 350 | 400 |109. cikk, 1. francia bekezdés | 900 | 1000 |109. cikk, 2. francia bekezdés | 2400 | 2600 |31. cikk, 3. francia bekezdés | 3300 | 3600 |132. cikk, (1) bekezdés a) pont | 7000 | 7700 |106. cikk | 12000 | 13200 |110. cikk, 2. francia bekezdés c) pont | 30000 | 32900 |107. cikk | 42000 | 46000 |110. cikk, 2. francia bekezdés b) pont | 90000 | 98700 |108. cikk | 300000 | 329000 |132. cikk (1) bekezdés b) pont | 340000 | 372900 |110. cikk, 2. francia bekezdés a) pont | 420000 | 460600 |ÉVES INDEXÁLÁS(ECU) || 1994. január 1. | 1997. január 1. || |Számvitelért felelős tisztviselő | 31. cikk, 1. francia bekezdés | 120 | 131 |Alárendelt számvitelért felelős tisztviselő | 31. cikk, 2. francia bekezdés | 80 | 87 |Előlegelszámoló tisztviselő | 31. cikk, 3. francia bekezdés | 40 | 44 |2. cikkE határozatról a Közösség egyéb intézményeit és szerveit a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője tájékoztatja.Kelt Brüsszelben, 1997. július 30-án.a Bizottság részérőlErkki Liikanena Bizottság tagja[1] HL L 315., 1993.12.16., 1. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 5.) az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/93

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
   (2010/502/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára, 2008 – I. kötet (C7–0175/2009) (2),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a 2008-ban elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7–0080/2010),

               1.

               mentesítést ad az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkára számára az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/94

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. május 5.)
   az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára, 2008 – I. kötet (C7–0177/2009) (2),
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a 2008-ban elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7–0080/2010),

               A.

               mivel „a polgároknak jogukban áll tudni, hogy mire költik az általuk befizetett adókat, és hogyan élnek a politikai szervek a rájuk ruházott hatalommal” (6),

               1.

               megállapítja, hogy 2008-ban az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) 118 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett (2007-ben: 116 millió EUR), amelynek 95,64 %-os felhasználási aránya megegyezett a többi intézmény felhasználási arányának átlagával (95,67 %);

               2.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék éves jelentésében jelezte, hogy az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tekintetében az ellenőrzés nem vezetett jelentős észrevételek megfogalmazásához;

               3.

               tudomásul veszi az EGSZB rendelkezésére álló állandó álláshelyek számának csekély mértékű növekedését (2008-ban 700, 2007-ben 695 álláshely), valamint hogy ezek közül majdnem az összeset betöltötték (a betöltetlen álláshelyek száma 2008-ban 14, 2007-ben 8 volt); üdvözli a titkárságon az esélyegyenlőség és a sokféleség előmozdítását célzó középtávú terv (a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó stratégia) elfogadását és bevezetését és különösen, hogy az a jövőben lehetővé teszi a rugalmas munkaidő általános alkalmazását, valamint a 2008–2010 közötti időszakra vonatkozó középtávú terv elindítását és a munkaerő-mobilitási politika kidolgozását, és kíváncsian várja a humánerőforrás-politika előrehaladásáról szóló jelentéseket;

               4.

               rámutat a Számvevőszék éves jelentésének 11.2. mellékletében foglalt észrevételére, mely szerint a személyzeti szabályzat szorzótényezőkről szóló rendelkezéseit az EGSZB (és a Parlament) nem úgy alkalmazza, mint a többi intézmény; hangsúlyozza, hogy az EGSZB ezáltal a többi intézmény által nem biztosított pénzügyi előnyben részesíti munkatársait, és hogy ez jelentősebb kiadásokat eredményez; ismételten hangsúlyozza, hogy a személyzeti szabályzatnak a szorzótényezőre vonatkozó rendelkezéseit valamennyi intézménynek azonos módon kell értelmeznie és végrehajtania; tudomásul veszi, hogy az EGSZB a Közszolgálati Törvényszéktől várt határozatnak megfelelően szándékozik kiigazítani a gyakorlatát;

               5.

               üdvözli az EGSZB és a Régiók Bizottsága közötti, a 2008–2014-es időszakra vonatkozó adminisztratív együttműködési megállapodás végrehajtását, és kéri az EGSZB-t és a Régiók Bizottságát, hogy tájékoztassák a belső ellenőrzési előírásaik, valamint a közös szolgálatokhoz kapcsolódó lényeges pénzügyi eljárások összehangolása terén elért előrehaladásról; tudomásul veszi a kölcsönösen kielégítő megoldást, miszerint a közös szolgálatokon az ellenőrzéseket az egyik bizottság által kinevezett engedélyezésre jogosult tisztviselő „származási helye” szerint osztják el;

               6.

               emlékeztet arra, hogy az adminisztratív együttműködési megállapodásból eredő szétválasztásnak nem szabad hatással lennie a költségvetésre, és várja a megállapodás 2011-ben esedékes félidős felülvizsgálatát, valamint annak részeként az EGSZB és a Régiók Bizottsága által elkészített közös elemzést;

               7.

               üdvözli a szétválasztás által érintett területeken létrejött mini-együttműködési megállapodások EGSZB és Régiók Bizottsága által végrehajtott közös értékelésének eredményeit, különös tekintettel azon következtetésekre, miszerint az új irányítási struktúra következtében javult a bizottságok közötti adminisztratív együttműködés, a szétválasztott szolgálatok munkájának minősége nem változott, hatékonyságuk nőtt, és nem volt szükség további költségvetési eszközökre; tudomásul veszi továbbá azon következtetést, mely szerint az együttműködés egyes gyakorlati aspektusain a jövőben javítani kell;

               8.

               üdvözli az EGSZB informatikai rendszerek tekintetében történő intézményközi együttműködés terén kifejtett erőfeszítéseit és különösen azt, hogy az EGSZB és a Régiók Bizottsága tárgyalásokat folytat a Bizottsággal a Sysper2 személyzeti irányítási rendszer alkalmazásáról;

               9.

               kiemeli az EGSZB ellenőrzésekkel kapcsolatban nyújtott biztosítékait, különösen azt, hogy az EGSZB belső szabályzata rendszeres előzetes ellenőrzéseket ír elő, melyeket véletlenszerű utólagos ellenőrzések egészítenek ki, különösen a jelentősebb területeken;

               10.

               üdvözli az EGSZB ellenőrző bizottságának sikeres működését, az elvégezett ellenőrzéseket és a meghatározott cselekvési tervek nyomon követését, valamint a kulcsfontosságú tevékenységekre és a teljesítményre vonatkozó további mutatók (KTTM-ek) belső ellenőrzési osztály általi 2008-as kidolgozását, továbbá azt, hogy az EGSZB kész arra, hogy információkkal támogasson más intézményeket a KTTM-ek kidolgozása során szerzett tapasztalatok tekintetében;

               11.

               emlékeztet arra, hogy az EGSZB-tagok nem tesznek nyilatkozatot pénzügyi érdekeltségeikről, és nem adnak tájékoztatást adóköteles szakmai tevékenységeikről, fizetett állásaikról vagy tevékenységeikről; kéri, hogy az EGSZB haladéktalanul vezesse be ezt a kötelezettséget tagjai számára;

               12.

               szorgalmazza továbbá, hogy az EGSZB tagjainak útiköltségei a tényleges utazási költségeken alapuljanak; javasolja ezenkívül, hogy a napidíjak nagyságát tegyék az Európai Parlament képviselőinek napidíjával azonos mértékűvé; sürgeti az EGSZB főtitkárát, hogy 2010 szeptemberéig tegyen jelentést az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának az elfogadásra kerülő, vonatkozó új belső szabályokról;

               13.

               megállapítja, hogy az EGSZB elnökségének a tagokra vonatkozó pénzügyi szabályzat felülvizsgálatára irányuló javaslatok kidolgozásával megbízott eseti csoportja befejezte munkáját, és javaslatát a megfelelő szervek jelenleg vizsgálják; sürgeti az EGSZB-t, hogy tájékoztassa a folyamat kimenetéről;

               14.

               emlékeztet észrevételére, miszerint a költségvetési rendelet közbeszerzéssel kapcsolatos szabályai túlságosan nehézkesek a kisebb intézmények számára; emlékezteti a Bizottságot azon kérésére, hogy a költségvetési rendelet módosítására irányuló jövőbeli javaslatok előkészítésekor végzett munka megkezdése előtt folytasson részletes konzultációt az EGSZB-vel annak érdekében, hogy az EGSZB megfontolásait maradéktalanul figyelembe vegyék;

               15.

               gratulál az EGSZB-nek az éves tevékenységi jelentése minőségéhez, és üdvözli, hogy a jelentés magában foglalja a Parlament korábbi mentesítési határozatainak világos nyomon követését.

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  Az európai átláthatósági kezdeményezés.


title: H2. határozat ( 2009. június 12. ) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési módszereiről és összetételéről (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

text:
               24.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 106/17

         H2. HATÁROZAT
   (2009. június 12.)
   a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési módszereiről és összetételéről
   (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   2010/C 106/06
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkére, amelynek értelmében az igazgatási bizottság előmozdítja és fejleszti a tagállamok és intézményeik között szociális biztonsági ügyekben folytatott együttműködést az információcseréhez szükséges eljárások korszerűsítésével, különösen az intézmények közötti információáramlásnak az elektronikus eszközökkel történő információcseréhez történő hozzáigazításával, figyelembe véve az egyes tagállamokban az adatkezelés fejlődését; továbbá elfogadja az adatkezelési szolgáltatásokra vonatkozó közös strukturális szabályokat, különösen a biztonságra és a szabványok használatára vonatkozókat, és megállapítja az ilyen szolgáltatások közös részeinek működtetésére vonatkozó rendelkezéseket;
   tekintettel a 883/2004/EK rendelet 73. cikkére, amelynek értelmében az igazgatási bizottság létrehoz egy technikai bizottságot, és meghatározza ennek működési módszereit és összetételét, amely bizottság pedig jelentéseket és indokolással ellátott véleményt nyújt be, mielőtt az igazgatási bizottság a 72. cikk d) pontja alapján döntést hoz,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   Az igazgatási bizottság létrehozza a 883/2004/EK rendelet 73. cikkének (1) bekezdésében előírt Adatkezelési Technikai Bizottságot. A bizottság a továbbiakban „technikai bizottság”-ként említendő.
   (2)   A technikai bizottság a 883/2004/EK rendelet 73. cikkének (2) bekezdésében megállapított feladatokat látja el.
   (3)   A technikai bizottság konkrét feladatai tekintetében a felhatalmazást az igazgatási bizottság állapítja meg, amely szükség esetén ezeket a feladatokat módosíthatja.
   2. cikk
   A technikai bizottság jelentéseit és indokolással ellátott véleményeit szükség esetén technikai dokumentumok és tanulmányok alapján fogadja el. A technikai bizottság nemzeti közigazgatási szervektől bármely olyan információt kérhet, amelyet feladatainak megfelelő teljesítéséhez szükségesnek ítél.
   3. cikk
   (1)   A technikai bizottság tagállamonként két-két tagból áll, akik közül az egyik állandó tag, a másik pedig az előző helyettese. Az egyes tagállamok általi kinevezéseket a tagállam igazgatási bizottságba delegált kormányzati képviselője továbbítja az igazgatási bizottság főtitkárának.
   (2)   A jelentéseket és az indokolással ellátott véleményeket a technikai bizottság valamennyi tagjának egyszerű többségével fogadják el, és mindegyik tagállam egyetlen szavazattal rendelkezik, amelyet az állandó tag, vagy annak távollétében helyettese ad le. A technikai bizottság jelentéseiben, illetve indokolással ellátott véleményeiben fel kell tüntetni, hogy azokat egyhangúlag vagy egyszerű többséggel fogadták-e el. Ha van kisebbség, akkor meg kell állapítani a kisebbség következtetéseit, illetve fenntartásait.
   (3)   A technikai bizottság dönthet úgy, hogy írásbeli eljárás alkalmazásával fogad el jelentéseket és indokolással ellátott véleményeket, ha a technikai bizottság korábbi ülésén ilyen eljárásról állapodtak meg.
   Az elnök e célból továbbítja a technikai bizottság tagjainak az elfogadandó szöveget. A tagoknak legalább tíz munkanapban meghatározott határidő áll a rendelkezésére, amelyen belül lehetőségük van annak közlésére, hogy elutasítják a javasolt szöveget vagy tartózkodnak a szavazástól. A válaszadás meghatározott határidőn belül történő elmulasztása támogató szavazatnak minősül.
   Az elnök dönthet úgy, hogy írásbeli eljárást indít abban az esetben, ha a technikai bizottság ülésén nem jött létre előzetes megállapodás. Ilyen esetben támogató szavazatnak csak a javasolt szöveggel kapcsolatos írásbeli egyetértések számítanak, és legalább 15 munkanapban meghatározott határidőt adnak meg.
   Az elnök a rögzített határidő lejártakor tájékoztatja a tagokat a szavazás eredményéről. A szükséges számú támogató szavazatot kapott határozatot a tagok rögzített válaszadási határidejének utolsó napján elfogadottnak tekintik.
   (4)   Amennyiben a technikai bizottság valamely tagja az írásbeli eljárás során a szöveg módosítását javasolja, az elnök:

               a)

               újraindítja az írásbeli eljárást, a tagokkal a (3) pontban foglalt eljárással összhangban közölve a javasolt módosítást, vagy

               b)

               érvényteleníti az írásbeli eljárást, hogy a kérdés a következő ülésen kerüljön megvitatásra,

         attól függően, hogy a szóban forgó kérdésben melyik eljárást tekinti megfelelőnek.
   (5)   Amennyiben a technikai bizottság valamely tagja a válaszadásra megállapított határidő lejárta előtt a javasolt szövegnek a technikai bizottság ülésén történő megvizsgálását kéri, az írásbeli eljárást érvénytelenítik.
   A kérdést ekkor a technikai bizottság következő ülésén vizsgálják meg.
   (6)   Az Európai Közösségek Bizottságának képviselője vagy egy általa kijelölt személy a technikai bizottságon belül tanácsadói minőségben jár el.
   4. cikk
   A technikai bizottság elnöki tisztségét félévente az igazgatási bizottság elnöki tisztségét ugyanazon időszakban ellátó államot képviselő állandó tag vagy másik kijelölt tisztviselő látja el. A technikai bizottság elnöke az igazgatási bizottság elnöke kérésének megfelelően a technikai bizottság tevékenységeiről jelentést tesz.
   5. cikk
   A technikai bizottság egyes kérdések mérlegeléséhez ad hoc munkacsoportokat hozhat létre. A technikai bizottság ismerteti az ilyen munkacsoportok által ellátandó feladatokat, az adott feladatok teljesítésének menetrendjét, valamint az intézkedés pénzügyi vonatkozásait a 7. cikkben említett munkaprogramban.
   6. cikk
   Az igazgatási bizottság titkársága előkészíti és megszervezi a technikai bizottság üléseit, és felveszi azok jegyzőkönyvét.
   7. cikk
   A technikai bizottság az igazgatási bizottságnak részletes munkaprogramot nyújt be jóváhagyás céljából. A technikai bizottság az igazgatási bizottságnak évente jelentést tesz a munkaprogrammal és annak bármely módosításával kapcsolatos tevékenységeiről és elért eredményeiről.
   8. cikk
   A technikai bizottság által javasolt olyan módosítások esetében, amely az Európai Közösségek Bizottsága által viselendő kiadásokkal járnak, az említett intézmény képviselőjének jóváhagyása szükséges.
   9. cikk
   A technikai bizottság nyelvei megegyeznek a Szerződés 290. cikkével összhangban a közösségi intézmények hivatalos nyelveiként elismert nyelvekkel.
   10. cikk
   A csatolt mellékletben megállapított kiegészítő eljárási szabályok a technikai bizottságra is vonatkoznak.
   11. cikk
   Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

      MELLÉKLET

         A TECHNIKAI BIZOTTSÁG KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYAI

      1.   Üléseken való részvétel

                  a)

                  Ha a hivatalban lévő elnök a technikai bizottság ülésén való részvételben akadályoztatva van, elnökként a helyettese jár el.

                  b)

                  A technikai bizottság ülésein a tagok mellett egy vagy több további szakértő is részt vehet, ha ezt a tárgyalt témakörök jellege szükségessé teszi. Az egyes küldöttségek általában legfeljebb négy személyből állhatnak.

                  c)

                  Az Európai Közösségek Bizottságának képviselője vagy a Titkárság tagja vagy az igazgatási bizottság főtitkára által kijelölt bármely más személy a technikai bizottság, illetve annak ad hoc munkacsoportjai valamennyi ülésén részt vesz. Ezeken az üléseken – amennyiben ez a tárgyalandó kérdés szempontjából fontos – az Európai Közösségek Bizottsága más részlegeinek képviselője is részt vehet.

            2.   Szavazás

                  a)

                  Amikor az elnöki tisztséget a technikai bizottság állandó tagja tölti be, helyette a helyettese szavaz.

                  b)

                  Az elnök a szavazáskor jelen lévő és a szavazástól tartózkodó tagokat felkéri a tartózkodás indokolására.

                  c)

                  A szavazásra bocsátott javaslatot a jelen lévő tagok többségének tartózkodása esetén figyelmen kívül hagyottnak tekintik.

            3.   Napirend

                  a)

                  A technikai bizottság egyes üléseinek ideiglenes napirendjét a technikai bizottság elnökével konzultálva a titkárság dolgozza ki. Egy kérdés napirendre való felvételére vonatkozó javaslattétel előtt a titkárság – szükség esetén – megkérheti az érintett küldöttségeket, hogy az adott kérdésre vonatkozóan írásban közöljék véleményüket.

                  b)

                  Az ideiglenes napirenden elvileg szerepelnek azok a napirendi pontok, amelyekre vonatkozóan a titkárság az Európai Közösségek Bizottságának tagjától vagy képviselőjétől legalább az ülés kezdete előtt 20 munkanappal írásbeli kérelmet, és adott esetben azzal kapcsolatos feljegyzéseket kapott.

                  c)

                  Az ideiglenes napirendet az egyes ülések kezdete előtt legalább 10 munkanappal megküldik a technikai bizottság tagjainak, az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjének és az ülésen várhatóan részt vevő bármely más személynek. A napirendi pontokhoz kapcsolódó dokumentumokat azok rendelkezésre állását követően az említett személyek számára haladéktalanul eljuttatják.

                  d)

                  A technikai bizottság az egyes ülések kezdetén jóváhagyja az ülés napirendjét. Az ideiglenes napirendben feltüntetettektől eltérő bármely napirendi pont napirendre való felvételéhez a technikai bizottság egyhangú szavazata szükséges. Sürgős esetek kivételével a technikai bizottság tagjai a következő ülésig fenntarthatják végleges álláspontjukat az ideiglenes napirenden szereplő azon napirendi pontok tekintetében, amelyekhez az ülés kezdete előtt öt munkanappal nem kapták meg a vonatkozó dokumentumokat a saját nyelvükön.

            4.
            Ad hoc munkacsoportok

                  a)

                  Az ad hoc munkacsoportokban a technikai bizottság elnöke által az Európai Közösségek Bizottságának képviselőjével folytatott konzultációt követően kijelölt szakértő elnököl, vagy amennyiben erre nincs mód, azon tagállam egy szakértője, amelynek képviselője az igazgatási bizottság elnöki tisztségét ellátja.

                  b)

                  Az ad hoc munkacsoport elnöke meghívást kap a technikai bizottság azon ülésére, amelynek során az adott ad hoc munkacsoport jelentését tárgyalják.

            5.   Adminisztratív ügyek

                  a)

                  A technikai bizottság elnöke utasíthatja a titkárságot a megtartandó ülésekre, valamint a technikai bizottság feladatkörébe tartozó tevékenységek ellátására vonatkozóan.

                  b)

                  A technikai bizottságot a tagok és az Európai Közösségek Bizottságának képviselői részére az ülés előtt 10 munkanappal a titkárság által – a technikai bizottság elnökével konzultálva – elküldött meghívólevél útján hívják össze.


title: 2012/504/EU: A Bizottság határozata ( 2012. szeptember 17. ) az Eurostatról

text:
               18.9.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 251/49

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2012. szeptember 17.)
   az Eurostatról
   (2012/504/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   mivel:

               (1)

               Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) alapvető jogi keretet biztosít az európai statisztikákhoz. Az említett rendelet szerint a Bizottság (Eurostat) az Unió európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős statisztikai hatósága.

               (2)

               Az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és a 223/2009/EK rendeletben foglalt, és az európai statisztikai rendszer bizottsága által 2011. szeptember 28-án felülvizsgált és aktualizált európai statisztikai gyakorlati kódexben részletesebben kidolgozott statisztikai elveknek megfelelően kell végezni.

               (3)

               A 223/2009/EK rendelet előírja továbbá a bizalmas adatok védelmét, amelyek kizárólag statisztikai célokra használhatók fel.

               (4)

               A Bizottság vállalta az Unióban a statisztikairányítás megerősítését és a fent említett statisztikai elvek tiszteletben tartását (2). Ezt a kötelezettségvállalást megerősítette és továbbfejlesztette az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló, „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című, 2011. április 15-i közlemény (3). E határozat a Bizottság megújított kötelezettségvállalása az Eurostat által fejlesztett, előállított és közzétett európai statisztikák iránti bizalom tekintetében.

               (5)

               Az Unió gazdaságirányítási keretében történt újabb fejlemények a statisztikai területet is érintették, és ezeket figyelembe kell venni. Ez különösen a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott statisztikai függetlenségre vonatkozik.

               (6)

               Ebben az összefüggésben a Bizottságnak a személyzeti szabályzat értelmében gyakorolnia kell kinevező hatáskörét az Eurostat főigazgatójának felvétele, áthelyezése és felmentése tekintetében, saját feladatainak ellátása során annak megfelelő figyelembevételével, hogy a függetlenséget, az objektivitást és a hatékonyságot garantálnia kell, és kizárólag szakmai szempontokon alapuló átlátható eljárást követve.

               (7)

               Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (5) további konkrét feladatokat írt elő az Eurostat számára.

               (8)

               Ezenkívül „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről: kitekintés az elkövetkező évtizedre” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleményben (6) foglaltak szerint az Eurostatnak magas szintű statisztikai szolgáltatást kell nyújtania úgy, hogy egyben javítja az uniós szervekkel folytatott kommunikációt a statisztikai igények előrejelzése és a meglévő statisztikák használatának fokozása érdekében. Ez a Bizottság más szolgálataival való szorosabb kapcsolatok kiépítését is magában foglalja.

               (9)

               A statisztikákat a 223/2009/EK rendeletre való hivatkozással kell meghatározni. E határozat alkalmazásában különbséget kell tenni az európai és az egyéb statisztikák között.

               (10)

               A szakpolitikai célok és e célok eléréséhez szükséges információk meghatározása a politikai döntéshozók felelőssége. Ezeknek a tevékenységeknek tehát az érintett bizottsági szolgálatok megbízatásába és felelősségi körébe kell tartozniuk, míg az Eurostatnak az európai statisztikákkal kapcsolatos tevékenységek programozását kell biztosítania, figyelembe véve a felhasználói igényeket, a releváns szakpolitikai fejleményeket és az erőforrásbeli korlátokat.

               (11)

               Az egyéb statisztikákhoz kapcsolódó bizottsági tevékenységeket folyamatos tervezési és koordinációs folyamatnak kell kísérnie az ilyen tevékenységekről való egységes formába foglalt információ biztosítása érdekében. Ezt a gyakorlatot az Eurostatnak kell irányítania, és a gyakorlat hatáskörének olyan témákra kell korlátozódnia, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság érintett szolgálatai és az Eurostat között kölcsönös megállapodás van érvényben.

               (12)

               Az európai statisztikákat az európai statisztikai program és a kapcsolódó éves munkaprogram határozza meg.

               (13)

               Az európai statisztikák iránti közbizalom biztosítása és a kiváló minőségű statisztikák Eurostat általi fejlesztésének, előállításának és közzétételének ösztönzése érdekében az európai statisztikák minősítésére folyamatot kell kialakítani és alkalmazni.

               (14)

               A kiváló minőségű európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét az Eurostat főigazgatójának kell biztosítania, aki a főstatisztikus szerepét tölti be. Ezen túlmenően az ő feladata többek között az Európai Bizottság statisztikai tevékenységeinek összehangolása a minőség biztosításának és az adatszolgáltatási teher minimalizálásának céljából. Ezért a főstatisztikussal az egyéb statisztikák fejlesztésével és előállításával kapcsolatban is konzultálni kell.

               (15)

               A statisztikai tevékenységekkel kapcsolatos, az Eurostat és más bizottsági szolgálatok közötti szoros együttműködésnek, valamint a főstatisztikus által e tevékenységek megfelelő összehangolásának biztosítania kell az európai statisztikák koherenciáját és összehasonlíthatóságát és a jövő kihívásainak való jobb megfelelést, különösen az adminisztratív és az adatszolgáltatási terhek minimalizálása tekintetében. Ugyanebből a célból az európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez szükséges mértékben és költséghatékony módon hozzáférést kell biztosítani a Bizottságon belül az adminisztratív adatforrásokhoz.

               (16)

               Amennyiben az Eurostat személyes adatokat dolgoz fel, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) kell alkalmazni. Ezen túlmenően a személyes adatok alapján előállított európai statisztikákat adott esetben nemek szerint le kell bontani.

               (17)

               Ezért az Eurostat Európai Bizottságon belüli szerepét és felelősségi körét részletesebben meg kell határozni és tisztázni kell.

               (18)

               A közösségi statisztikák előállítása tekintetében az Eurostat szerepéről szóló, 1997. április 21-i 97/281/EK bizottsági határozatot (8) hatályon kívül kell helyezni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Tárgy
   Ez a határozat a statisztikák fejlesztését, előállítására és közzétételét illetően meghatározza az Eurostat szerepét és felelősségét a Bizottság szervezetén belül.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
   1.   „Statisztikák”: a 223/2009/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott statisztikák. Ezek lehetnek európai, illetve egyéb statisztikák.
   2.   „Európai statisztikák”: a 223/2009/EK rendelet 1. cikkében említett, és az európai statisztikai éves munkaprogramban meghatározott statisztikák.
   3.   „Egyéb statisztikák”: a nem európai és az 5. cikk (2) bekezdésében említett koordinációs és tervezési folyamatban meghatározott statisztikák.
   3. cikk
   Eurostat
   Az Eurostat a 223/2009/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint az Unió statisztikai hatósága. A Bizottság egyik szolgálata, amely a főigazgató vezetése alatt áll.
   4. cikk
   Statisztikai elvek
   Az Eurostat az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét a 223/2009/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott és az európai statisztika gyakorlati kódexében részletesebben kidolgozott statisztikai elveknek (szakmai függetlenség, pártatlanság, tárgyilagosság, megbízhatóság, bizalmas kezelés és költséghatékonyság) megfelelően végzi.
   5. cikk
   Tervezés és programozás
   (1)   Az európai statisztikákkal kapcsolatos tevékenységeket a 223/2009/EK rendelet 13. cikkben említett európai statisztikai program, valamint ugyanezen rendelet 17. cikkében említett éves munkaprogram határozza meg.
   (2)   Az egyéb statisztikákkal kapcsolatos tevékenységeket az Eurostat által irányított koordinációs és tervezési folyamat keretében határozzák meg. A folyamat hatáskörének olyan témákra kell korlátozódnia, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság érintett szolgálatai és az Eurostat között kölcsönös megállapodás van érvényben.
   (3)   Az Eurostat és a Bizottság többi szolgálata szolgálatok közötti egyedi megállapodásokat köthetnek e tevékenységek - ideértve az adminisztratív nyilvántartásokkal kapcsolatos tevékenységeket is - céljából.
   6. cikk
   Az Eurostat feladatai
   (1)   Az európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért az Eurostat felelős.
   Ennek érdekében az Eurostat különösen:

               a)

               összegyűjti és összesíti az európai statisztikák összeállításához szükséges statisztikai információkat;

               b)

               statisztikai módszereket, szabványokat és eljárásokat fejleszt ki és mozdít elő;

               c)

               irányítja az európai statisztikai rendszert, erősíti az együttműködést partnerei között, és biztosítja vezető szerepét világszerte a hivatalos statisztikák terén;

               d)

               együttműködik a nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal annak érdekében, hogy könnyebbé váljon az európai statisztikáknak más statisztikai rendszerekben összeállított statisztikákkal való összehasonlíthatósága, és – adott esetben – támogatást biztosít harmadik országok számára statisztikai rendszereik tökéletesítése terén.

         (2)   Az Eurostat biztosítja, hogy az európai statisztikák a statisztikai elvekkel - különösen a szakmai függetlenség, a pártatlanság és a bizalmas kezelés elvével - összhangban hozzáférhetőek legyenek valamennyi felhasználó számára.
   E tekintetben az Eurostat az európai statisztikák felhasználásához technikai magyarázatokat és támogatást nyújt, és megfelelő kommunikációs csatornákat használhat a statisztikai sajtóközlemények céljára.
   (3)   Az Eurostat a felhasználói igények, szakpolitikai fejlemények és más kezdeményezések figyelembevétele érdekében együttműködik és rendszeres konstruktív párbeszédet folytat a többi bizottsági szolgálattal és adott esetben az adatszolgáltatókkal. E célból azokat a bizottsági szolgálatokat, amelyek konkrét európai statisztikák potenciális felhasználói, tájékoztatni kell, és már a korai szakaszban be kell vonni az új vagy megváltozott statisztikák fejlesztésébe, többek között az új vagy megváltozott statisztikai módszerek, szabványok és meghatározások lehetséges szakpolitikai hatásainak megértése érdekében.
   (4)   Az egyéb statisztikák fejlesztését és előállítását az Eurostat koordinálja. Ennek érdekében az Eurostat:

               a)

               optimalizálja a statisztikai célokra felhasználható meglévő információk használatát a minőség biztosítása és a válaszadók terheinek csökkentése érdekében; az Eurostat a Bizottság bármely szolgálatát felkérheti az e célból történő közreműködésre;

               b)

               tájékoztatást kér a Bizottság valamennyi szolgálatától az általuk előállított statisztikák köréről és minőségi jellemzőiről, az adatok előállításának módszertanában történt jelentős változásokról, valamint a tervezett új adatgyűjtésekről;

               c)

               az egyéb statisztikák fejlesztését és előállítását illetően a rendelkezésre álló források erejéig útmutatást, képzéseket és szakértői tanácsadást nyújt a Bizottság többi szolgálata számára.

         7. cikk
   Az Eurostat főigazgatója
   (1)   Az európai statisztikák tekintetében az Eurostat főigazgatója kizárólagosan felel a statisztikai folyamatokat, módszereket, szabványokat és eljárásokat, illetve a statisztikai kiadványok tartalmát és időzítését illető döntésekért, az európai statisztikai programnak és az éves munkaprogramnak megfelelően. E statisztikai feladatok végzése tekintetében az Eurostat főigazgatója függetlenül jár el; nem kérhet és nem fogadhat el utasítást semmilyen uniós intézménytől vagy szervtől, sem valamely tagállam kormányától, vagy más intézménytől, szervtől, hivataltól vagy szervezettől.
   (2)   Az Eurostat főigazgatója az Eurostat számára elkülönített előirányzatok végrehajtása tekintetében engedélyezésre jogosult tisztviselőként jár el.
   8. cikk
   Főstatisztikus
   (1)   Az Eurostat főigazgatóját a főstatisztikusnak kell tekinteni.
   (2)   A főstatisztikus:

               a)

               irányítja a Bizottságon belül az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét;

               b)

               felelős az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikk (4) bekezdésében említettek szerint az egyéb statisztikák fejlesztésének és előállításának koordinálásáért;

               c)

               képviseli a Bizottságot a nemzetközi statisztikai fórumokon, különösen az uniós intézmények és szervek statisztikai tevékenységeinek összehangolása céljából a 223/2009/EK rendelet 6. cikk (3) bekezdésében említettek szerint;

               d)

               betölti a 223/2009/EK rendelet 7. cikkében említett európai statisztikai rendszer bizottsága elnökének szerepét;

               e)

               a Bizottság többi szolgálatával közvetlen konzultációt folytatva előkészíti az e határozat 5. cikkének (1) bekezdésében említett programokat, a felhasználói igényeket és az egyéb fontosabb fejleményeket a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve;

               f)

               összekötő szerepet tölt be az európai statisztikai rendszer és az európai statisztikairányítási tanácsadó testület között valamennyi, az európai statisztika gyakorlati kódexe végrehajtásával kapcsolatos ügyben.

         (3)   Bármely szolgálatnak, amennyiben olyan tevékenységet kíván végezni, amely során statisztikákat is előállít, erre vonatkozóan már az ilyen tevékenységek előkészítésének korai szakaszában konzultálnia kell a főstatisztikussal. A főstatisztikus e tekintetben ajánlásokat tehet. Az európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzétételéhez nem kapcsolódó kezdeményezések, különösen a szolgálatok közötti egyedi megállapodások teljes egészében az érintett szolgálat felelősségi körébe tartoznak.
   9. cikk
   Hozzáférés az adminisztratív nyilvántartásokhoz
   (1)   A válaszadók terheinek csökkentése érdekében az Eurostat a Bizottság szolgálatain belül olyan mértékben jogosult az uniós jogszabályok által bizalmasnak minősített adminisztratív adatokhoz való hozzáférésre, és ezeknek az adminisztratív adatoknak a statisztikákba törtnő integrálására, amilyen mértékben ezek az adatok az európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez szükségesek.
   (2)   Az Eurostattal konzultációt kell folytatni, és be lehet vonni a többi bizottsági szolgálat által fejlesztett és fenntartott adminisztratív nyilvántartások és adatbázisok kezdeti tervezésébe, fejlesztésébe, illetve megszüntetésébe az ilyen nyilvántartások és adatbázisok európai statisztikák céljára történő későbbi felhasználásának megkönnyítése érdekében. E célból az Eurostatnak jogában áll, hogy javasolja az európai statisztikák előállítása szempontjából releváns adminisztratív nyilvántartásokat érintő szabványosítási tevékenységeket.
   (3)   E cikk rendelkezéseinek hatékonysága növelése érdekében az Eurostat kérésére valamennyi bizottsági szolgálatnak hozzáférést kell biztosítania az adminisztratív adatokhoz, az európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez szükséges mértékben és az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően.
   10. cikk
   Az európai statisztika gyakorlati kódexe
   (1)   A 223/2009/EK rendelet 11. cikke szerint az európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele az Eurostat által az európai statisztikai rendszer bizottsága által felülvizsgált és aktualizált európai statisztika gyakorlati kódexében megfelelően történik.
   (2)   Az Eurostat az európai statisztikairányítási tanácsadó testületet valamennyi, az európai statisztika gyakorlati kódexét érintő intézkedésbe bevonja a testület megbízatásának megfelelően.
   (3)   Az Eurostat figyelemmel kíséri az európai statisztika gyakorlati kódexének a nemzeti statisztikai hivatalok általi hatékony végrehajtását.
   11. cikk
   Minőségbiztosítás és a statisztikák minősítése
   (1)   Az Eurostat felel az európai statisztikák minőségirányításáért. E célból, és az előírt minőségi kritériumok alapján, reagálva a különböző statisztikai minőségi profilok iránti felhasználói igényekre az Eurostat:

               a)

               ellenőrzi és értékeli az általa összegyűjtött vagy hozzá beérkezett adatok minőségét, és a közzétett európai statisztikák minőségéről jelentést készít;

               b)

               minősítési folyamatot alakít ki és alkalmaz az európai statisztikákra vonatkozóan;

               c)

               ellenőrzi az Unió megerősített gazdaságirányítási keretében az Eurostat felelősségi körébe tartozó adatokat, és gyakorolja mindazokat a jogokat, amelyeket a megfelelő eljárásokban kifejezetten az Eurostatra ruháztak.

         (2)   Az Eurostat minőségbiztosítási keretrendszert hoz létre, amely az európai statisztika gyakorlati kódexe megfelelő végrehajtásának biztosítására hozott vagy tervezett intézkedéseket tükrözi.
   12. cikk
   A bizalmas adatok kezelése
   (1)   Az Eurostat főigazgatója minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa a statisztikai adatok bizalmas kezelésének tiszteletben tartását.
   (2)   A 223/2009/EK rendelet 3. cikkének (7) bekezdése értelmében bizalmasnak minősülő adatokhoz az ugyanezen rendelet V. fejezetének rendelkezései szerint csak az Eurostat tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint más, szerződés alapján az Eurostatnak dolgozó természetes személyek férhetnek hozzá egyéni munkakörükben eljárva, amennyiben ezek az adatok az európai statisztikák előállításához szükségesek.
   (3)   Az Eurostat főigazgatója megtesz továbbá minden szükséges intézkedést azon adatok védelme érdekében, amelyek nyilvánosságra hozatala sértené az uniós érdekeket, vagy annak a tagállamnak az érdekeit, amelyre vonatkoznak.
   13. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   A 97/281/EK határozat hatályát veszti.
   A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozást az e határozatra történő hivatkozásként kell értelmezni.

      Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 17-én.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

      (2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról (COM(2005) 217 végleges).

      (3)  COM(2011) 211 végleges.

      (4)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

      (5)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

      (6)  COM(2009) 404 végleges.

      (7)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (8)  HL L 112., 1997.4.29., 56. o.


title: S6. sz. Határozat ( 2009. december 22. ) a 987/2009/EK rendelet 24. cikkében előírt, lakóhely szerinti tagállamban való nyilvántartásba vételről, és a 987/2009/EK rendelet 64. cikke (4) bekezdésében tárgyalt jegyzékek összeállításáról (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

text:
               27.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 107/6

         S6. sz. HATÁROZAT
   (2009. december 22.)
   a 987/2009/EK rendelet 24. cikkében előírt, lakóhely szerinti tagállamban való nyilvántartásba vételről, és a 987/2009/EK rendelet 64. cikke (4) bekezdésében tárgyalt jegyzékek összeállításáról
   (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   2010/C 107/04
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 72. cikkének a) pontjára (1), amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik az igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK és a 987/2009/EK (2) rendeletekkel kapcsolatos értelmezési kérdésekkel,
   tekintettel a fent említett 883/2004/EK rendelet 35. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a 987/2009/EK rendelet 24. cikkére és 64. cikke (4) és (6) bekezdésére, valamint a 883/2004/EK rendelet 74. cikkére,
   a 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt rendelkezéseknek megfelelően,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   A 987/2009/EK rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 24. cikke értelmében történő nyilvántartásba vételre, valamint a végrehajtási rendelet 64. cikkének (4) bekezdésében előírt jegyzék vezetésére vonatkozó szabályok a következőek:
   I.   A végrehajtási rendelet 24. cikkében meghatározott nyilvántartásba vétel

               (1)

               A végrehajtási rendelet 24. cikkének alkalmazása céljából az alábbi eljárás alkalmazandó.
               A 883/2004/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 17., 22., 24., 25. és 26. cikkének, valamint a végrehajtási rendelet 24. cikke (1) bekezdésének megfelelően az illetékes intézmény az érintett személy kérésére továbbítja számára a vonatkozó dokumentumot (a továbbiakban: jogosultságigazolás), amelyet az érintett személynek be kell nyújtania, amikor természetbeni ellátások nyújtása céljából a lakóhely szerinti intézménynél nyilvántartásba vételét kéri.
               A lakóhely szerinti intézmény kérésére az illetékes intézmény továbbítja a jogosultságigazolást az előbbi részére.
               Az illetékes intézmény tájékoztatja a lakóhely szerinti intézményt a jogosultságigazolást érintő bármely változásról vagy annak érvénytelenítéséről. A fogadó intézmény a feladó intézmény általi változtatást vagy törlést elfogadja vagy elutasítja.
               A lakóhely szerinti intézmény tájékoztatja az illetékes intézményt az érintett személy nyilvántartásba vételéről, valamint a nyilvántartásba vételben történt változtatásokról, vagy a személy nyilvántartásból való törléséről. A lakóhely szerinti intézmény, amint megkapta az ehhez szükséges lényeges adatokat, ezt az információt rendelkezésre bocsátja. A fogadó intézmény a feladó intézmény általi változtatást vagy törlést elfogadja vagy elutasítja.

               (2)

               Az alaprendelet 35. és 41. cikke, valamint a végrehajtási rendelet 62. és 63. cikke értelmében a természetbeni ellátásoknak az alábbi időponttól felmerült költségei térítendők meg:

                           a)

                           a természetbeni ellátásokra való jogosultság illetékes tagállam jogszabályai szerinti megszerzésének időpontja, mely a jogosultságigazoláson szerepel;

                           b)

                           a lakóhelyváltozás vagy nyilvántartásba vétel időpontja, amennyiben az az a) pontban említett időpontnál későbbi, és fel van tüntetve a lakóhely szerinti intézmény által a végrehajtási rendelet 24. cikke (2) bekezdésének alapján kibocsátott dokumentumon.

                     Ha a biztosított családtagjai, illetve a nyugdíjas vagy annak valamelyik családtagja a lakóhelyük szerinti ország vagy más tagállam jogszabályai értelmében még jogosult az ellátásra keresőtevékenységhez vagy jövedelempótló juttatáshoz kapcsolódóan, a nyilvántartásba vétel elsőbbségi alapon és a rendeletekkel összhangban, a fent említett jogosultság végét követő első naptól számítandó.

               (3)

               Az alaprendelet 35. és 41. cikke és a végrehajtási rendelet 62. és 63. cikke szerint a természetbeni ellátás költségeinek megtérítése attól az időponttól kezdve szűnik meg, amikortól a személyt törölték a nyilvántartásból – erről a lakóhely szerinti intézmény értesíti az illetékes intézményt, vagy amikortól érvénytelenítik a jogosultságigazolást – erről az illetékes intézmény értesíti a lakóhely szerinti intézményt.
               A fenti időpont a törlési dokumentumban is feltüntetendő, és azt a napot jelenti, amikor a jogosultságigazolás alkalmazása megszűnik, azaz:

                           i.

                           az elhalálozás napja vagy az az időpont, amikor az érintett személy lakóhelyét másik tagállamba helyezi át;

                           ii.

                           annak időpontja, mikor az érintett személy a lakóhely szerinti ország vagy egy másik tagállam jogszabályai szerint, keresőtevékenység vagy nyugdíj folyósítása kapcsán jogosultságot szerez természetbeni ellátásra;

                           iii.

                           az az időpont, amikor a családtagok már nem felelnek meg azoknak a feltételeknek, amelyek a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai szerint családtagként természetbeni ellátásra jogosítanák fel őket.

                     A nemzeti intézmények feladata annak biztosítása, hogy minél kevesebb idő teljen el a jogosultság vagy a nyilvántartás időtartamának vége és a törlési dokumentum kibocsátása között. A biztosított személy lakóhelyét megfelelő, a végrehajtási rendelet 11. cikke szerinti vizsgálatok alapján kell megállapítani.

         II.   A végrehajtási rendelet 64. cikkének (4) bekezdésében meghatározott jegyzék

      Biztosított személyek családtagjai, nyugdíjasok és/vagy családtagjaik

               (1)

               A végrehajtási rendelet 3. mellékletében szereplő tagállamban lévő, lakóhely szerinti intézmény az alaprendelet 17. cikke alapján egy – e célra naprakészen tartott – jegyzék alapul vételével kiszámítja a biztosított személy családtagjainak járó természetbeni ellátás, valamint az alaprendelet 24., 25. és 26. cikke alapján a nyugdíjasoknak és/vagy családtagjaiknak járó természetbeni ellátás rögzített összegét; alapul véve a saját, vagy az illetékes intézmény által rendelkezésre bocsátott, a jogosultság megszerzésével, felfüggesztésével vagy visszavonásával kapcsolatos információkat.
               A végrehajtási rendelet 64. cikkének (4) bekezdésében hivatkozott jegyzékek megadják az egy adott évben a biztosított valamennyi családtagja, a nyugdíjas és/vagy családtagja után havonta fizetendő rögzített összegek számát.

               (2)

               A havi átalányfizetések számának kiszámítása érdekében az ellátásokra való jogosultság időszaka hónapokban értendő.
               A hónapok számának kiszámításakor a rögzített összegek kiszámításának kezdeti napját tartalmazó naptári hónapot teljes hónapnak kell tekinteni.
               A jogosultság megszűnésének hónapja nem vehető figyelembe, kivéve, ha teljes hónapról van szó.
               Ha a jogosultság egy hónapnál rövidebb ideig tart, ez az időszak egy hónapnak tekintendő.
               Amennyiben az érintett személy a jogosultság időszakában másik korcsoportba kerül, a hónap, mely során bekövetkezett ez a változás, teljes egészében a magasabb korcsoportba számítandó.

         III.   Záró rendelkezések

   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozat a végrehajtási rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Lena MALMBERG

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.