title: A Bizottság (EU) 2015/826 határozata (2015. május 22.) a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről (az értesítés a C(2015) 3526. számú dokumentummal történt)

text:
               28.5.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 130/10

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/826 HATÁROZATA
   (2015. május 22.)
   a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről

         (az értesítés a C(2015) 3526. számú dokumentummal történt)

   (Csak a dán nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikke (6) bekezdésére,
   mivel:
   I.   TÉNYEK ÉS ELJÁRÁS

               (1)

               A 2010/561/EU bizottsági határozat (1) jóváhagyja az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2005. január 11-i 22. sz. rendeletben (Bekendtgørelse nr 22 af 2005.1.11. om tilsætningsstoffer til fødevarer) és az engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok dán pozitív listáján (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten”) szereplő, a kálium-nitrit, E 249, valamint nátrium-nitrit, E 250, (nitritek) húskészítményekhez történő hozzáadásáról szóló azon nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2009. november 20-án kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdése értelmében. Ezen nemzeti rendelkezéseket 2015. május 25-ig hagyták jóvá.

               (2)

               A nitriteknek húsipari termékekben való használata tekintetében Dániának nem kellett átültetnie nemzeti jogába 2006/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2). A 2010/561/EU határozat előírta Dániának, hogy következetes adatgyűjtést végezzen és jelentést tegyen a Bizottság felé arra nézve, hogy a 2006/52/EK irányelvben megállapított szintek alkalmazása biztosítja-e a megfelelő védelmet, és amennyiben nem, úgy az az emberi egészséggel szembeni elfogadhatatlan kockázathoz vezet-e. Ezzel egyidejűleg a határozat kötelezte a Bizottságot a 2006/52/EK irányelvnek a tagállamokban történő végrehajtása figyelemmel kísérésére, különös tekintettel a nitritek ipari felhasználására a különböző húskészítményekben, illetve a tagállamokkal, az érintett felekkel és az EFSA-val folytatott konzultációra.

               (3)

               Az 1129/2011/EU bizottsági rendelet (3) a nitriteknek a húsipari termékekben való használatára vonatkozóan a 2006/52/EK irányelvben meghatározott szinteket és egyéb feltételeket áthelyezte az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) II mellékletébe, amely 2013. június 1-jén lépett hatályba.

               (4)

               2014. november 25-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy továbbra is fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való használatára vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. A 2013. május 27-i 542. sz. rendelet az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 2013.5.31., Fødevarerministeriet). Az értesítés alátámasztására Dánia további információkat szolgáltatott, köztük a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a nitrózaminok képződéséről a feldolgozott húsipari termékekben.

         1.   UNIÓS JOGSZABÁLYOK
   1.1.   Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése

               (5)

               Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy „ha valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően egy tagállam a 36. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.”

               (6)

               Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül jóváhagyja vagy elutasítja a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

         1.2.   Az 1333/2008/EK rendelet

               (7)

               Az 1333/2008/EK rendelet általános elvei szerint az élelmiszer-adalékanyagok jóváhagyása ésszerű technológiai szükséglet fennállása, az egészségügyi szempontból való elfogadhatóság és annak függvénye, hogy használata nem téveszti-e meg a fogyasztót.

               (8)

               Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben felhasználható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és felhasználásuk feltételeit. Kizárólag az uniós listán szereplő élelmiszer-adalékanyagok hozhatók forgalomba és használhatók élelmiszerekben az ott meghatározott felhasználási feltételekkel.

               (9)

               Nitriteket sok évtizede használnak húskészítményekben, többek között azért, hogy egyéb tényezőkkel együtt biztosítsák a húskészítmények, különösen a pácolt húskészítmények tartósságát és mikrobiológiai biztonságát, meggátolva többek között a Clostridium botulinum elszaporodását, amely baktérium az életveszélyes botulizmusért felelős. Ugyanakkor elismert, hogy a nitritek jelenléte a húskészítményekben nitrózaminok képződéséhez vezethet, amelynek rákkeltő hatása megállapításra került. Az e területen hozott jogszabályoknak tehát elfogadható kompromisszumot kell találniuk egyrészről a nitritek húskészítményekben való jelenléte révén történő nitrózamin-képződés kockázata, másrészről a nitriteknek a baktériumok, különösen a botulizmusért felelős baktériumok elszaporodása elleni védő hatása között.

               (10)

               Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 0.8.3. kategóriában („Húskészítmények”) meghatározza az előállítás során a húskészítményekhez hozzáadható legnagyobb mennyiségeket a kálium-nitrit (E249) és a nátrium-nitrit (E250) tekintetében. A legnagyobb hozzáadható mennyiség a húskészítmények vonatkozásában általában 150 mg/kg, a sterilizált húskészítmények esetében pedig 100 mg/kg. Néhány meghatározott, egyes tagállamokban hagyományosan előállított, pácolt húskészítmény tekintetében a legnagyobb mennyiség 180 mg/kg-ban kerül megállapításra.

               (11)

               Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a 0.8.3.4. kategóriában („Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel”) a főszabálytól eltérő legmagasabb maradékszinteket határoz meg egyes meghatározott, hagyományos, pácolt húskészítmények tekintetében, amelyeket hagyományos gyártási módszerekkel állítanak elő. A legmagasabb maradékszintek 50 mg/kg, 100 mg/kg és 175 mg/kg, amelyeket e termékek különböző csoportjaira kell alkalmazni, például 175 mg/kg a Wiltshire bacon, a dry cured bacon és hasonló termékek, és 100 mg/kg a Wiltshire ham és hasonló termékek tekintetében. E termékek tekintetében azért a maradék felső határértékét határozták meg, mert azok előállítási eljárásának természete miatt nem lehet ellenőrizni a hús által felvett pácsó beviteli mennyiségét. A rendelet bemutatja e sajátos termékek gyártási eljárását, hogy lehetővé tegye a „hasonló termékek” azonosítását, és hogy egyértelművé tegye, hogy mely termékekhez tartoznak a különböző legmagasabb szintek.

               (12)

               Az 1333/2008/EK irányelvben előírt felső határértékek az élelmiszerügyi tudományos bizottság (továbbiakban: „ÉTB”) 1990. (5) és 1995. (6) évi véleményein, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (European Food Safety Authority, a továbbiakban „EFSA”) 2003. november 26-i véleményén (7) alapulnak. A hozzáadható legnagyobb mennyiségek ezen tudományos szakvéleményekben említett tartományoknak felelnek meg, amelyek szerint a sterilizált húsipari termékekben legfeljebb 100 mg/kg, míg egyéb húsipari termékekben 150 mg/kg nitrit használata engedhető meg. Tekintettel a (pácolt) húskészítmények és gyártási módszerek széles választékára az Európai Unióban, az uniós jogalkotó úgy vélte, hogy pillanatnyilag nem lehetséges a nitrit megfelelő szintjének meghatározása minden egyes termék tekintetében.

               (13)

               A legmagasabb hozzáadható mennyiség alkalmazásának szabálya alóli kivételek korlátozott jellegűek. Csak olyan sajátos termékekre vonatkoznak, amelyeket hagyományosan állítanak elő egyes tagállamokban, és amelyek tekintetében az előállítási eljárás természete miatt nem lehet ellenőrizni a hús által felvett pácsó beviteli mennyiségét. Azokat a hagyományos termékeket, amelyekre a kivételek alkalmazhatóak, elsősorban a gyártási eljárás leírása alapján határozzák meg.

         2.   AZ ÉRTESÍTÉSBEN SZEREPLŐ NEMZETI RENDELKEZÉSEK

               (14)

               Azok a nemzeti rendelkezések, amelyekről Dánia 2014. november 25-én értesítést küldött, a: 2013. május 27-i 542. sz. rendelet az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 2013.5.31., Fødevarerministeriet). A 2010/561/EU határozattal összefüggésben a Bizottság már megvizsgálta a Dánia által az E249 és az E250 adalékanyag tekintetében alkalmazott szigorúbb szabályokat.
               Az 542. sz. rendelet előírja, hogy húsipari termékekben csak a szóban forgó rendelet 3. mellékletében megadott feltételek mellet szabad nitriteket (E249–250) használni. A 2010/561/EU határozat alapján a következő feltételek és korlátozások kerültek rögzítésre a nitritek (E249–250) használatával kapcsolatban. A táblázatban felsorolt élelmiszercsoportok megegyeznek az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében felsoroltakkal, és felülírják az abban meghatározott szabályokat:

                           Élelmiszer

                           A hozzáadható nitritek mennyisége (mg/kg)

                           0.8.3.1.
                           Nem hőkezelt feldolgozott hús

                           Összesen 60 mg/kg, de fermentált szalámikban összesen 100 mg/kg, és teljesen tartós vagy féltartós termékekben összesen 150 mg/kg

                           0.8.3.2.
                           Hőkezelt feldolgozott hús

                           Összesen 60 mg/kg, kivéve a hagyományos dán húsgombócban és májpástétomban. Teljesen tartós vagy féltartós termékekben összesen 150 mg/kg, rullepølse (göngyölt húskolbász) esetében összesen 100 mg/kg, és teljesen tartós vagy féltartós termékekben, valamint sóval pácolt sonkában összesen 150 mg/kg.

                           0.8.3.4.
                           Hagyományosan pácolt húskészítmények, a nitritekre és nitrátokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel

                           Összesen 60 mg/kg, de a Wiltshire-típusú bacon és annak részei esetében összesen 150 mg/kg.

               (15)

               Vagyis a 60 mg/kg-os határérték számos húskészítményre alkalmazandó, míg az 1333/2008/EK rendelet megfelelő legmagasabb szintjei 100 mg/kg vagy 150 mg/kg.

         3.   AZ ELJÁRÁS

               (16)

               2014. november 25-én kelt levelében Dánia arról értesítette a Bizottságot, hogy fenn kívánja tartani a nitrittartalmú adalékanyagok húskészítményekben való használatára vonatkozó, az 1333/2008/EK rendeletben foglaltaktól eltérő nemzeti rendelkezéseit. Az értesítés alátámasztására Dánia további információkat szolgáltatott, köztük a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a nitrózaminok képződéséről a feldolgozott húsipari termékekben.

               (17)

               A Bizottság közleményt tett közzé az értesítésről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (8), annak érdekében, hogy tájékoztassa az érdekelt feleket Dánia nemzeti rendelkezéseiről, valamint a kérelem alátámasztására felhozott indokokról. A 2015. március 30-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a tagállamokat is az értesítésről, és lehetőséget biztosított számukra, hogy arra 30 napon belül észrevételt tegyenek. A Bizottság a Cseh Köztársaságtól és Svédországtól kapott észrevételeket a megadott határidőig.

                           —

                           A Cseh Köztársaság tiszteletben tartja a nitritek húskészítmények adalékanyagaként történő használatára vonatkozó szigorúbb határértékek megállapítását a dán gyártókra vonatkozó nemzeti követelmények keretében. Más tagállamok termékei tekintetében azonban a Cseh Köztársaság elvárja a húsipari termékek nitrittartalmára vonatkozó jelenlegi, az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK rendeletben meghatározott határértékek fenntartását.

                           —

                           Svédország azt az álláspontot képviseli, hogy a dán nemzeti rendelkezések jól megalapozottnak látszanak, és úgy tűnik, nem gyakorolnak jelentős hatást a svédországi viszonyokra. Azok alapján, amit Dánia az értesítésben jelzett, Svédország nem látja indokoltnak, hogy a meglévő nemzeti rendelkezések meghosszabbítását ne fogadja el. Egy további meghosszabbítás azzal az előnnyel is járna, hogy az EU-nak időt biztosítana a nitritek szintjeinek felülvizsgálatára, lehetővé téve az EFSA folyamatban levő, a nitritekre mint élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó munkájának felhasználását.

         4.   A NITRITEK ÚJRAÉRTÉKELÉSE

               (18)

               A 257/2010/EU bizottsági rendelet (9) előírja, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2015 végéig újraértékelje a kálium-nitritet (E249) és a nátrium-nitritet (E250). Ezen újraértékeléshez az EFSA meg kell vizsgálja az ÉTB és az EFSA korábbi véleményeit, az eredeti dokumentációt, amennyiben ilyen rendelkezésre áll, az érdekelt vállalkozó(k) és/vagy bármely más érdekelt fél által benyújtott adatokat, valamint a Bizottság és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott adatokat, és minden egyes élelmiszer-adalékanyag kapcsán meg kell határoznia a legutóbbi értékelés óta megjelent, vonatkozó szakirodalmat.

               (19)

               A Dánia által az értesítés alátámasztására szolgáltatott, a húskészítmény-fogyasztásról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a feldolgozott húsipari termékekben a nitrózaminok képződéséről szóló adatokat a Bizottság továbbította az EFSA részére azzal a kéréssel, hogy vegye azokat figyelembe a folyamatban lévő újraértékelés során.

         5.   A BIZOTTSÁG ÁLTAL VÉGZETT NYOMONKÖVETÉS

               (20)

               A Bizottság 2014-ben véglegesítette a nitritekre vonatkozó uniós szabályok tagállami végrehajtásának nyomon követésére irányuló másodelemzést. A tanulmány egy minden tagállamhoz eljuttatott kérdőívre adott válaszokon alapul. Az elemzésből az derült ki, hogy – néhány kivételtől eltekintve – a sterilizálatlan húskészítményekhez hozzáadott nitrit mennyisége tipikusan alacsonyabb a maximálisan engedélyezett uniós mennyiségnél, de magasabb a dániai szinteknél. A jelentés ebből azt a következtetést vonta le, hogy alaposabban meg kell vizsgálni a nitritekre vonatkozóan jelenleg érvényben lévő maximális szintek felülvizsgálatának lehetőségét (10).

               (21)

               A Bizottság ezért egy ad hoc tanulmányt kezdeményezett a nitritek különböző húskészítményekben történő ipari felhasználására vonatkozóan. A tanulmány keretében sor kerül majd szakirodalmi kutatásra, műhelytalálkozó szervezésére húsipari szakértőkkel, valamint egy, az uniós húsiparra kiterjedő felmérésre a nitritek tényleges felhasználásáról és a felhasználás mértékéről az egyes azonosított húskészítmény-típusok szerint. A tanulmány következtetései 2015 végére lesznek elérhetők.

         II.   ÉRTÉKELÉS

   1.   ELFOGADHATÓSÁG

               (22)

               Az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint azt követően, hogy a Tanács vagy a Bizottság harmonizációs intézkedést fogadott el, egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan fenntarthatja szigorúbb nemzeti rendelkezéseit, amennyiben ezekről a rendelkezésekről értesíti a Bizottságot, és a Bizottság jóváhagyja az adott intézkedéseket.

               (23)

               A dán értesítés az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részétől eltérő nemzeti rendelkezésekre vonatkozik a kálium-nitrittel (E 249) és a nátrium-nitrittel (E 250) kapcsolatban. A jelenlegi dán szabályozás lényegében már akkor is létezett, amikor a 2006/52/EK irányelv eredetileg meghatározta ezeket a legmagasabb szinteket.

               (24)

               Az 542. sz. dán rendelet a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadását csak bizonyos meghatározott mennyiségek erejéig engedélyezi. Az adott terméktől függően ezek az értékek: 60, 100 vagy 150 mg/kg, és ez bizonyos termékeknél alacsonyabb vagy eltérő szintet jelent, mint az 1333/2008/EK rendeletben meghatározott. Ezenfelül az 1333/2008/EK rendelettől eltérően a dán rendelkezések nem tartalmaznak a nitritek legnagyobb hozzáadott mennyiségének rögzítését előíró elv alóli kivételeket, és ebből kifolyólag nem teszik lehetővé egyes hagyományos eljárással készített, más tagállamból származó húskészítmények forgalomba hozatalát.

               (25)

               A dán rendelkezések tehát szigorúbbak az 1333/2008/EK irányelv rendelkezéseinél, amennyiben ezek kisebb mértékű legnagyobb hozzáadható mennyiségeket állapítanak meg számos terméktípus tekintetében (sok esetben 60 mg/kg-ot), és amennyiben nem teszik lehetővé egyes hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát a legmagasabb maradékértékek alapján.

               (26)

               Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével összhangban az értesítést kiegészítették az EUMSZ 36. cikkében említett egy vagy több lényeges követelménnyel, ebben az esetben az emberi élet és egészség védelmével kapcsolatos indokok bemutatásával. A dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium csatolt jelentése további adatokkal szolgált a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, a nitriteknek való kitettségről, a botulizmus gyakoriságáról, valamint a nitrózaminok képződéséről a feldolgozott húsipari termékekben.

               (27)

               Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott, a húsokban és húskészítményekben történő nitritfelhasználásra vonatkozó nemzeti rendelkezései fenntartásának engedélyezésére irányuló kérelem elfogadható az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése alapján.

         2.   ÉRDEMI VIZSGÁLAT

               (28)

               Az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy teljesül-e az említett cikkben előírt valamennyi olyan feltétel, amely lehetővé teszi egy tagállam számára az uniós harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezésének fenntartását.

               (29)

               A Bizottságnak különösen azt kell vizsgálnia, hogy a nemzeti rendelkezéseket indokolja-e az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelmény, vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelme, és e rendelkezések nem lépnek-e túl azon a mértéken, ami szükséges a kitűzött jogszerű cél eléréséhez. Ezenfelül, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti rendelkezés megfelel a fenti feltételeknek, az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése értelmében ellenőriznie kell, hogy a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

               (30)

               Meg kell jegyezni, hogy – az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése által megállapított időkeret fényében – amikor a Bizottság azt vizsgálja, hogy indokoltak-e azok a nemzeti intézkedések, amelyekről az EUMSZ 114. cikkének (4) bekezdése értelmében értesítést küldtek, az értesítést küldő tagállam által előterjesztett „indokokat” kell alapul vennie. Ez azt jelenti, hogy a Szerződés rendelkezéseivel összhangban annak bizonyítása, hogy a nemzeti intézkedések indokoltak, az intézkedést fenntartani szándékozó, kérelmező tagállamot terheli.

               (31)

               Ha azonban a Bizottság olyan információ birtokában van, amelynek fényében azt az uniós harmonizációs intézkedést, amelytől az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezés eltér, felül kell vizsgálni, figyelembe veheti ezt az információt az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezések értékelésekor.

         2.1.   Dánia álláspontja

               (32)

               Dánia azt állítja, hogy jogszabályai az emberi élet és egészség magasabb fokú védelmét biztosítják, amennyiben a nitritek tekintetében az 1333/2008/EK rendeletben előírtaknál kisebb mértékű legnagyobb hozzáadható mennyiségeket állapítanak meg, és nem teszik lehetővé olyan hagyományos húskészítmények forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében nem lehet megállapítani a beviteli mennyiséget. Dánia úgy véli, hogy a dán rendelkezések teljes mértékben összhangban állnak az ÉTB 1990. és 1995. évi ajánlásaival, valamint az EFSA 2003. november 26-i véleményével.

               (33)

               Dánia azt is kifejti, hogy a hozzáadott nitritmennyiségek szabályozása nem biztosítja az emberi egészség megfelelő védelmét, ha a vonatkozó meghatározott megengedhető napi bevitel (acceptable daily intake, ADI) értéken felüli bevitelt feltételez. A nitritek tekintetében meghatározott ADI-értékek nem veszik figyelembe a nitrózamin-képződést, ami a húskészítményekhez hozzáadott nitritek esetében fordul elő. A tudományos vizsgálatok szerint a nitrózaminok genotoxikus vegyületek; mint ilyenekre, lehetetlen olyan küszöbértéket meghatározni, ami alatt ne lennének rákkeltők. Dánia továbbra is hangsúlyozza, hogy a nitrózamin-képződés a hozzáadott nitrit mennyiségének függvénye, nem pedig a sokkal alacsonyabb maradékmennyiségé, hiszen a vegyület az élelmiszerben átalakul, így jellemzően sokkal alacsonyabb értéket mutat a termékben a fogyasztás pillanatában.

               (34)

               Dánia véleménye ennélfogva az, hogy az átfogó tudományos értékelés rávilágít a következőkre: a) a felhasználást a lehető legnagyobb mértékben csökkenteni kell a különböző élelmiszerek technikai szükségleteinek megfelelően differenciált mennyiségeket használva; b) a nitritek és nitrátok felhasználását a hozzáadott mennyiség vonatkozásában kell szabályozni, nem pedig a maradékmennyiségek vonatkozásában; valamint c) az EFSA által ajánlott mennyiségek biztosítják a szükséges tartósítást. Dánia úgy véli, hogy nemzeti rendelkezései ebben a tekintetben következetesen illeszkednek az említett ajánlásokhoz, míg az 1333/2008/EK rendeletről a nitritek tekintetében ez nem mondható el.

               (35)

               Dánia azt is hangsúlyozza, hogy nemzeti rendelkezései több éve hatályban vannak, és hogy az érintett termékek tartósságával kapcsolatban soha nem jelentkezett probléma. Ezen túlmenően más tagállamokhoz viszonyítva alacsony a botulizmus előfordulási aránya Dániában; 1980 óta egyetlen olyan esetet sem regisztráltak, amely húskészítmény fogyasztása miatt következett volna be. Dánia leszögezi: az országban 2006 óta nem regisztráltak botulizmus megbetegedést. A dán rendelkezések a nitritek húskészítményekhez történő hozzáadása terén tehát még mindig átfogó védelmet nyújtanak az ételmérgezéssel szemben.

               (36)

               Ami a fogyasztási szokásokat illeti, a dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium jelentése további adatokkal szolgál a dániai húskészítmény-fogyasztásról és -importról, valamint egy elemzést ismertet a dán piacon fellelhető húskészítmények nitrittartalmáról. A dán hatóságok szerint a jelentés rámutat, hogy az évek során stabil maradt azon húskészítmények fogyasztása, amelyek hozzáadott nitritet tartalmazhatnak.

               (37)

               Ami a nitriteknek való kitettséget illeti, a dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium jelentése feldolgozott húson és felvágottakon végzett 384 nitritelemzésen, valamint táplálkozási felmérésekből származó fogyasztási adatokon alapuló becsléseket használ. Ezen becslések alapján a nitriteknek való átlagos kitettség az ADI alatt marad. A 4–5 éves gyerekeknél 3-szor akkora kitettség tapasztalható testtömeg kg-onként, mint felnőtteknél.

               (38)

               Ami a feldolgozott húsipari termékekben való nitrózamin-képződést illeti, a dán élelmezésügyi, mezőgazdasági és halászati minisztérium – a DTU Nemzeti Élelmiszerügyi Intézet által elkészített – összefoglaló jelentést adott az N-nitrózaminok előfordulásáról feldolgozott húsipari termékekben, amely arra a következtetésre jut, hogy a nitrózaminok alacsony szintjét legjobban a lehető legkevesebb nitrit használatával, illetve annak eritroaszkorbinsavval, aszkorbinsavval vagy aszkorbáttal való együttes használatával lehet elérni, mivel ezek gátolják az esetleges nitrózamin-képződést.

               (39)

               Ezenfelül Dánia fenntartja, hogy a nitrittel kapcsolatos rendelkezései nem képeznek kereskedelmi akadályt; azokra a számadatokra hivatkozva, amelyek azt mutatják, hogy a húskészítmények más tagállamokból történő behozatala folyamatos, sőt e behozatal 2010 óta még növekedett is.

               (40)

               Összességében Dánia jogosnak véli a nitrózamin-expozícióból eredő, emberi egészséggel szembeni kockázatnak az 1333/2008/EK rendelet követelményein túlmenő, azáltal történő csökkentését, hogy továbbra is alkalmazza jogszabályait. Dánia megítélése szerint a helyzet figyelemmel kísérése, amit a Bizottság 2010/561/EU határozata alapján végzett, megerősíti, hogy a korábban figyelembe vett egészségügyi megfontolások továbbra is érvényesek. Végül határozottan állítja, hogy a rendelkezésre álló adatok szerint a dán rendelkezések nem jelentenek kereskedelmi korlátozást az érintett termékek tekintetében.

         2.2.   A dán álláspont értékelése

   2.2.1.   Az EUMSZ 36. cikkében említett lényeges követelményeken alapuló indoklás

               (41)

               A dán jogszabályok az emberi élet és egészség nagyobb fokú védelmét kívánják biztosítani a nitritexpozíció, és a nitrózaminok húskészítményekben történő esetleges képződése tekintetében, azáltal, hogy a nitritek legnagyobb hozzáadható mennyiségét alacsonyabban határozzák meg bizonyos húskészítményeket illetően az 1333/2008/EK rendeletben foglalt határértékekhez képest, és nem teszik lehetővé olyan termékek forgalomba hozatalát, amelyek tekintetében csak legmagasabb maradékértékeket lehet megállapítani.

               (42)

               Annak értékelésekor, hogy a dán jogszabályok ténylegesen megfelelőek és szükségesek-e e célkitűzés eléréséhez, számos tényezőt kell figyelembe venni. Különösen két egészségügyi kockázatot kell egyensúlyba hozni: egyrészről a nitrózamin húskészítményekben való jelenlétével kapcsolatos kockázatot, másrészről a húskészítmények mikrobiológiai biztonságát. Az utóbbi szempont több mint puszta technológiai szükséglet, önmagában is rendkívül jelentős egészségügyi megfontolás. Míg elismert, hogy a húskészítményekben korlátozni kell a nitritszintet, a húsokban található nitrit alacsonyabb szintje nem vezet automatikusan az emberi egészség nagyobb védelméhez. A nitritek legmegfelelőbb szintje számos tényezőtől függ, amit az ÉTB és az EFSA vonatkozó szakvéleményei is elismertek, pl. a só hozzáadása, a nedvesség, a pH-érték, a termék eltarthatósága, a higiénia, a hőmérséklet-szabályozás stb.

               (43)

               Az előbbi és a fenti (10) és (11) preambulumbekezdésben foglalt megfontolások alapján a Bizottság úgy véli, hogy elvben az 1333/2008/EK rendelet megfelelő választ ad a két egymással szemben álló egészségügyi kockázat összeegyeztetésének kihívására, az Unióban a húskészítmények sokféleségének fényében.

               (44)

               Mindazonáltal a Bizottságnak értékelnie kell a dán jogalkotó sajátos választásait, és az e szabályokkal kapcsolatban szerzett tapasztalatokat, amely szabályok jó ideje hatályban vannak. Azon számadatokkal, amelyet az ételmérgezések és különösen a botulizmus előfordulásával kapcsolatban szolgáltatott, Dánia bizonyította, hogy eddig kielégítő eredményeket ért el jogszabályaival. Ezek az adatok azt mutatják, hogy a dán jogszabályokban meghatározott legmagasabb szintek elegendőnek tűnnek a Dániában jelenleg előállított húskészítmények és a Dániában jelenleg alkalmazott gyártási módszerek mikrobiológiai biztonságának garantálásához.

               (45)

               A Bizottság megállapítja, hogy a dán jogszabályok összeegyeztethetők az uniós tudományos testületek szakvéleményeivel. A dán jogszabályok a legmagasabb hozzáadható értékek szabályozásán alapulnak, és tiszteletben tartják az e véleményekben említett hozzáadható nitritmennyiség tartományát, azaz az 50–150 mg/kg-ot. Ezzel egyidejűleg Dánia a rendelettel összehasonlítva pontosabb legnagyobb hozzáadható mennyiségeket állapított meg húskészítmények egyes csoportjai tekintetében, a dán húskészítmények típusai és a Dániában elterjedt gyártási módszerek fényében.

               (46)

               Ezenfelül figyelembe kell venni, hogy – a Dánia által szolgáltatott információval összhangban – a dán lakosság által fogyasztott húskészítmények zöme olyan húskészítmény, amelynek tekintetében jelenleg 60 mg/kg-os határértéket kell alkalmazni, amely határérték helyébe a 100 vagy 150 mg/kg-os határérték lépne. Noha a dán gyártók – akárcsak más tagállamok gyártói – nem lennének kötelesek a termékeikhez jelenleg hozzáadott nitritmennyiséget az 1333/2008/EK rendeletben említett legmagasabb szintekre emelni, a dán lakosság nitriteknek való tényleges kitettségének növekedését nem lehet kizárni.

               (47)

               A jelenleg rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő intézkedések fenntartására irányuló kérelem ideiglenesen elfogadható a dániai közegészség-védelmi indokok alapján.

         2.2.2.   A tagállamok közötti önkényes megkülönböztetésnek, a kereskedelem rejtett korlátozásának és a belső piac működésével szembeni akadályoknak a hiánya

   2.2.2.1.   Az önkényes megkülönböztetés hiánya

               (48)

               Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a Bizottságot, hogy ellenőrizze, hogy az előirányzott intézkedések nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ahhoz, hogy ne történjen megkülönböztetés, a hasonló helyzeteket nem szabad különböző módon, a különböző helyzeteket pedig nem szabad azonos módon kezelni.

               (49)

               A dán nemzeti szabályok mind a hazai, mind a más tagállamokban előállított termékekre vonatkoznak. Ellenkező bizonyíték hiányában az a következtetés vonható le, hogy a nemzeti rendelkezések nem tekinthetők önkényes megkülönböztetés eszközeinek.

         2.2.2.2.   A kereskedelem rejtett korlátozásának hiánya

               (50)

               Azok a nemzeti intézkedések, amelyek egy uniós rendeletnél nagyobb mértékben korlátozzák a termékek felhasználását, általában kereskedelmi akadálynak minősülnek, amennyiben az Unió többi részén jogszerűen forgalomba hozott és használt termékek forgalomba hozatalára várhatóan a felhasználási tilalom eredményeként nem kerül sor az érintett tagállamban. Az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében megállapított előfeltételek célja annak megakadályozása, hogy az adott cikk (4) és (5) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló korlátozásokat indokolatlanul alkalmazzák, és hogy e korlátozások ténylegesen olyan gazdasági intézkedésekként jelenjenek meg, amelyek gátolják adott termékek más tagállamokból történő behozatalát, azaz közvetetten védik a nemzeti termelést.

               (51)

               Tekintve, hogy a dán szabályok a nitriteknek a húskészítményekhez történő hozzáadására vonatkozóan szigorúbb előírásokat rónak a más tagállamokban letelepedett gazdasági szereplőkre is egy egyébként harmonizált területen, alkalmasak arra, hogy a kereskedelem rejtett korlátozását képezzék, vagy akadályt jelentsenek a belső piac működésében. El kell ismerni azonban, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy csak a belső piac aránytalan akadályát jelentő nemzeti intézkedéseket nem lehet jóváhagyni. Ezzel összefüggésben Dánia olyan számadatokat adott át, amelyek arra utalnak, hogy e jogszabályok ellenére nemcsak hogy sor került húskészítmények más tagállamokból történő behozatalára, de e behozatal még növekedett is 2010 óta.

               (52)

               Az arra utaló bizonyítékok hiányában, hogy a nemzeti rendelkezések ténylegesen a nemzeti termelés védelmére irányuló intézkedésnek minősülnének, megállapítható, hogy nem képezik a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozását.

         2.2.2.3.   A belső piac működését gátló akadályok hiánya

               (53)

               Ezt a feltételt nem lehet úgy értelmezni, hogy eleve kizárja minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását, amely valószínűleg érinti a belső piac létrehozását. Ugyanis minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozására és működésére irányuló harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan érintő intézkedésnek minősül. Következésképp az EUMSZ 114. cikkében megállapított eljárás hasznavehetőségének megőrzése érdekében a belső piac működését gátló akadály fogalmát az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben úgy kell érteni, mint a kitűzött célhoz viszonyított aránytalan hatást.

               (54)

               Tekintettel a dán kormány által felhozott, a húskészítményekben található nitritnek való expozíció csökkentésével kapcsolatos egészségügyi előnyökre, és arra a tényre, hogy a jelenleg rendelkezésre álló számadatok alapján úgy tűnik, hogy a kereskedelem nem, vagy csak igen korlátozott mértékben érintett, a Bizottság úgy véli, hogy az értesítésben szereplő dán szabályokat átmenetileg továbbra is fenn lehet tartani az emberi egészség és élet védelmével kapcsolatos indokok alapján, tekintettel arra a tényre, hogy nem aránytalanok, és ennélfogva nem jelentenek akadályt a belső piac működésében az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésének értelmében.

               (55)

               Ezen elemzés fényében a Bizottság úgy véli, hogy a belső piac működését gátló akadályok hiányával kapcsolatos feltétel teljesül.

         2.2.3.   Időbeli korlátozás

               (56)

               A fenti következtetések a jelenleg rendelkezésre álló információn alapulnak és különösen az arra utaló számadatokon, hogy Dánia kontrollálni tudta a botulizmust a meghatározott típusú húskészítményekhez hozzáadható nitrit alacsonyabban megállapított legmagasabb szintjei ellenére, és ezzel egyidejűleg nem zavarta aránytalanul a kereskedelmet.

               (57)

               Egy másik fontos tényező azon húskészítmények fogyasztási mértéke Dániában, amelyek esetében az 1333/2008/EK rendelet alkalmazása a dán lakosság nitrit-, és ennek következtében nitrózamin-expozíciójának növekedéséhez vezethetne.

               (58)

               Dániának továbbra is figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása eléri-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében. Az összegyűjtött adatoknak különösen a botulizmus ellenőrzésére kell koncentrálniuk. Ezenfelül Dániának a továbbiakban is adatokat kell gyűjtenie a más tagállamokból származó húsipari termékek importjára vonatkozóan. Dániának a jelen határozat elfogadásának időpontjától számított két éven belül jelentenie kell a Bizottságnak a begyűjtött adatokat. Ezenkívül a Bizottságnak meg kell fontolnia a nitritek EFSA általi – a 257/2010/EU rendelet szerinti – újraértékelésének és a nitritek különböző húskészítményekben történő ipari felhasználására vonatkozó ad hoc tanulmánynak a következtetéseit.

               (59)

               E körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a nemzeti intézkedések a fent kifejtett mértékben egy korlátozott hároméves időszakra jóváhagyhatók.

         III.   KÖVETKEZTETÉS

               (60)

               A fenti megfontolások fényében, és figyelembe véve a dán hatóságok által benyújtott értesítéshez fűzött tagállami észrevételeket, a Bizottság úgy véli, hogy a Dánia által benyújtott, a Bizottsághoz 2014. november 25-én beérkezett kérelem, amely arra irányult, hogy a nitritek hozzáadásáról szóló, a 1333/2008/EK irányelvben foglaltaknál szigorúbb nemzeti rendelkezéseit fenntarthassa, e határozat elfogadásának időpontjától számított 3 évre jóváhagyható. Dániának továbbra is figyelemmel kell kísérnie a helyzetet, és adatokat kell gyűjtenie arról, hogy az 1333/2008/EK rendeletben megállapított szintek alkalmazása eléri-e a kívánt védelmi szintet, és amennyiben nem, úgy elfogadhatatlan kockázathoz vezethet-e az emberi egészség tekintetében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Bizottság jóváhagyja az élelmiszerekben található élelmiszer-adalékanyagokról stb. szóló 2013. május 27-i 542. sz. dán rendeletben (BEK nr 542 af 2013.5.27. (tilsætningbekendtgørelsen), Offentliggørelsedato: 2013.5.31., Fødevarerministeriet) foglalt, a nitritek egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatos azon nemzeti rendelkezéseket, amelyekről a Dán Királyság a 2014. november 25-én kelt levelében értesítette a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (4) bekezdésének értelmében.
   2. cikk
   Ez a határozat 2018. május 22-én hatályát veszti.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak a címzettje a Dán Királyság.

      Kelt Brüsszelben, 2015. május 22-én.

            a Bizottság részéről

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            a Bizottság tagja

      (1)  A Bizottság 2010. május 25-i 2010/561/EU határozata a nitrit egyes húskészítményekhez történő hozzáadásával kapcsolatban Dánia által bejelentett nemzeti rendelkezésekről (HL L 247., 2010.9.21., 55. o.).

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 2006/52/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK irányelv és az élelmiszerekben felhasználandó édesítőszerekről szóló 94/35/EK irányelv módosításáról (HL L 204., 2006.7.26., 10. o.).

      (3)  A Bizottság 2011. november 11-i 1129/2011/EU rendelete az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról (HL L 295., 2011.11.12., 1. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1333/2008/EK rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

      (5)  A nitrátokról és nitritekről szóló, 1990. október 19-én kifejtett vélemény, Európai Bizottság – Az élelmiszerügyi tudományos bizottság jelentései (huszonhatodik sorozat), 21. o.

      (6)  A nitrátokról és nitritekről szóló, 1995. szeptember 22-én kifejtett vélemény, Európai Bizottság – Az élelmiszerügyi tudományos bizottság jelentései (harmincnyolcadik sorozat), 1. o.

      (7)  A biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság kérelmére adott véleménye a nitritek/nitrátok által a húskészítmények mikrobiológiai biztonságára gyakorolt hatásról, The EFSA Journal (2003) 14, 1. o.

      (8)  HL C 93., 2015.3.20., 18. o.

      (9)  A Bizottság 2010. március 25-i 257/2010/EU rendelete az élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok újraértékelésére kidolgozott program létrehozásáról (HL L 80., 2010.3.26., 19. o.).

      (10)  https://webgate.ec.europa.eu/sanco_foods/main/index.cfm?event=document.edit&identifier=5924&documentTypeIdentifier=57


title: 2006/454/EK: A Tanács határozata ( 2004. április 29. ) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Grúz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült jegyzőkönyv aláírásáról és átmeneti alkalmazásáról

text:
               6.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 185/9

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. április 29.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Grúz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült jegyzőkönyv aláírásáról és átmeneti alkalmazásáról
   (2006/454/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. cikke (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára, 55. cikkére, 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, 93., 94., 133. és 181a. cikkére, összefüggésben a 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a 2003. április 16-i csatlakozási szerződésre és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a csatlakozási szerződéshez csatolt okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2003. december 8-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közösség és tagállamai nevében tárgyalásokat folytasson Grúziával a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel és az Európai Unión belül végbement intézményi és jogi változásokhoz kapcsolódó egyes technikai kiigazítások biztosítása érdekében készülő jegyzőkönyvről.

               (2)

               A jegyzőkönyv egy későbbi időpontban történő, lehetséges megkötésére is figyelemmel, a felek a jegyzőkönyvre vonatkozóan tárgyalásokat folytattak, és azt most az Európai Közösség és tagállamai nevében aláírják.

               (3)

               A jegyzőkönyvet a csatlakozás időpontjától kezdődően átmeneti jelleggel, annak alakszerű megkötéséhez szükséges eljárások lefolytatásáig kell alkalmazni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Grúz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült jegyzőkönyvnek az Európai Közösség és tagállamai nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket, a jegyzőkönyv egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére is figyelemmel.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (1).
   2. cikk
   A jegyzőkönyvet a csatlakozás időpontjától kezdődően a hatálybalépés időpontjáig átmeneti jelleggel kell alkalmazni.

      Kelt Luxembourgban, 2004. április 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         U. PLASSNIK

      (1)  Lásd e Hivatalos Lap 10. oldalát.
    ---documentbreak---

               6.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 185/10

         JEGYZŐKÖNYV
   az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából
   Egyrészről
   A BELGA KIRÁLYSÁG,
   A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
   A DÁN KIRÁLYSÁG,
   A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
   A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
   A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   ÍRORSZÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
   A LETT KÖZTÁRSASÁG,
   A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
   A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
   A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
   A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
   A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
   A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A FINN KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÉD KIRÁLYSÁG,
   NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
   a továbbiakban: „tagállamok”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa képvisel, valamint
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
   a továbbiakban: „Közösségek”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság képvisel,
   másrészről
   GRÚZIA,
   TEKINTETTEL a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz történő csatlakozására,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerség létrehozásáról szóló, 1996. április 22-én, Luxembourgban aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”) részesei, így a Közösség többi tagállamához hasonlóan elfogadják és figyelembe veszik a megállapodás, valamint az ahhoz csatolt dokumentumok szövegét.
   2. cikk
   Tekintettel az Európai Unión belül a közelmúltban történt intézményi változásokra, a részes államok megállapodnak abban, hogy az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően a megállapodásnak az Európai Szén- és Acélközösségre hivatkozó rendelkezései az Európai Közösségre hivatkozó rendelkezéseknek minősülnek, amelyre az Európai Szén- és Acélközösség által vállalt minden jog és kötelezettség átszállt.
   3. cikk
   E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
   4. cikk
   (1)   E jegyzőkönyvet a Közösségek, továbbá a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint Grúzia saját eljárásának megfelelően hagyja jóvá.
   (2)   A részes államok értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások teljesítéséről. A jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
   5. cikk
   (1)   E jegyzőkönyv a 2003-as csatlakozási szerződés hatálybalépésének napján lép hatályba, feltéve hogy addig az időpontig az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe helyeztek.
   (2)   Amennyiben eddig az időpontig nem helyeztek minden, az e jegyzőkönyvet jóváhagyó okiratot letétbe, e jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének időpontját követő első hónap első napján lép hatályba.
   (3)   Amennyiben 2004. május 1-jéig nem helyeznek az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe, e jegyzőkönyv átmenetileg 2004. május 1-jétől kezdődő hatállyal alkalmazandó.
   6. cikk
   A megállapodás, a záróokmány és minden ahhoz csatolt dokumentum cseh, észt, magyar, lett, litván, máltai, lengyel, szlovén és szlovák nyelven készült.
   Ezek e jegyzőkönyv mellékleteit (1) képezik, és a megállapodás, a záróokmány és minden ahhoz csatolt dokumentum más nyelven készült szövegeivel egyformán hitelesek.
   7. cikk
   E jegyzőkönyv másolatban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és grúz nyelven készült, amelyek mindegyike egyformán hiteles.

      Hecho en Bruselas, el treinta de abril del dos mil cuatro.
      V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.
      Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizend vier.
      Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.
      Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.
      V Bruseli dňa tridsiateho apríla dvetisícštyri.
      V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.

         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalībvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar
         wevr saxelmwifoTa saxeliT

         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På Europeiska gemenskapernas vägnar
         evrogaerTianebaTa saxeliT

         Por Georgia
         Za Gruzii
         For Georgien
         Für Georgien
         Gruusia nimel
         Για τη Γεωργία
         For Georgia
         Pour la Géorgie
         Per la Georgia
         Gruzijas vārdā
         Gruzijos vardu
         Grúzia részéről
         Għall-Ġorġja
         Voor Georgië
         W imieniu Gruzji
         Pela Geórgia
         Za Gruzínsko
         Za Gruzijo
         Georgian puolesta
         På Georgiens vägnar

      (1)  A megállapodás cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák és szlovén nyelvi változatát a Hivatalos Lapban egy későbbi időpontban teszik közzé.


title: 2005/126/EK: A Bizottság határozata (2005. február 11.) az egyes dísznövényfajok szaporítóanyagain a 98/56/EK tanácsi irányelv alapján 2003-ban megkezdett közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok 2005-ben való folytatásáról

text:
               12.2.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 42/30

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2005. február 11.)
   az egyes dísznövényfajok szaporítóanyagain a 98/56/EK tanácsi irányelv alapján 2003-ban megkezdett közösségi összehasonlító kísérletek és vizsgálatok 2005-ben való folytatásáról
   (2005/126/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról szóló, 1998. július 20-i 98/56/EK tanácsi irányelvre (1),
   tekintettel a 98/56/EK tanácsi irányelv alapján a dísznövények szaporítóanyagán végzett közösségi összehasonlító vizsgálatok és kísérletek előkészületeinek megállapításáról szóló, 2002. szeptember 5-i 2002/744/EK bizottsági határozatra (2), és különösen annak 3. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2002/744/EK határozat rögzíti a 98/56/EK irányelv alapján végzett közösségi összehasonlító kísérletekre és vizsgálatokra vonatkozó szabályokat a Chamaecyparis, Ligustrum vulgare és az Euphorbia fulgens tekintetében a 2003-tól 2005-ig terjedő időszakra.

               (2)

               A 2003-ban és 2004-ben elvégzett kísérleteket és vizsgálatokat 2005-ben is folytatni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Chamaecyparis, a Ligustrum vulgare és az Euphorbia fulgens szaporítóanyagain 2003-ban megkezdett közösségi összehasonlító kísérleteket és vizsgálatokat a 2002/744/EK határozattal összhangban, 2005-ben is folytatni kell.

      Kelt Brüsszelben, 2005. február 11-én.

            a Bizottság részéről

         Markos KYPRIANOU

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 226., 1998.8.13., 16. o. A legutóbb a 2003/61/EK irányelvvel (HL L 165., 2003.7.3., 23. o.) módosított irányelv.

      (2)  HL L 240., 2002.9.7., 63. o.


title: 2009/947/EK: A Tanács határozata ( 2009. november 30. ) az európai közösség és az azerbajdzsán köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

text:
               15.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 328/39

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. november 30.)
   az európai közösség és az azerbajdzsán köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről
   (2009/947/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 300. cikkének (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott egy, az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: „megállapodás”) megkötéséről, összhangban a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással való felváltása céljából harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel.

               (3)

               A megállapodást 2009. július 7-én aláírták, figyelemmel egy későbbi időpontban történő megkötésére, a 2009/741/EK tanácsi határozattal (3) összhangban.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és az Azerbajdzsán Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 8. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítés megtételére jogosult személy(eke)t.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  A 2005. október 25-i vélemény (HL C 272. E, 2006.11.9., 56. o.).

      (2)  HL L 265., 2009.10.9., 25. o.

      (3)  HL L 265., 2009.10.9., 24. o.


title: 2010/497/EU, Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2010. május 5. ) az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/35

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2010/497/EU, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (SEC(2009) 1089 – C7-0172/2009) (2),
   tekintettel az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Bizottságnak a 2007-es mentesítési határozatok nyomon követéséről szóló, az Európai Parlament számára készített éves jelentésére (COM(2009) 526) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009) 1427),
   tekintettel „A Bizottság 2008. évi igazgatási eredményeinek összefoglalása” című bizottsági közleményre (COM(2009) 256),
   tekintettel a Bizottságnak a 2008-ban elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére (COM(2009) 419) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2009) 1102),
   tekintettel a Számvevőszéknek az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az elfogadható hibakockázat fogalmának egységes értelmezéséről szóló, 2008. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2008) 866) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008) 3054),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására a 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan a végrehajtó ügynökségeknek adandó mentesítésről (5828/2010 – C7-0055/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 274., 275. és 276. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317., 318. és 319. cikkére, valamint az Euratom-Szerződés 179a. és 180b. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 55., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályzásáról szóló, 2004. szeptember 21-i 1653/2004/EK bizottsági rendeletre (7) és különösen annak 66. cikke első és második bekezdésére,
   tekintettel az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a közegészségügy területén tett közösségi fellépés igazgatására Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatala néven végrehajtó hivatal létrehozásáról szóló, 2004. december 15-i 2004/858/EK bizottsági határozatra (8),
   tekintettel a 2004/858/EK határozatnak a Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatala Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökséggé történő átalakítása céljából történő módosításáról szóló, 2008. június 20-i 2008/544/EK bizottsági határozatra (9),
   tekintettel eljárási szabályzatának 76. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A7-0099/2010),

               A.

               mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikke szerint a Bizottság a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával és a tagállamokkal együttműködve, saját felelősségi körében hajtja végre a költségvetést,

               1.

               mentesítést ad az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség igazgatója számára az Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatok szerves részét képező állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására (III. szakasz – Bizottság és végrehajtó ügynökségek) vonatkozó mentesítésről szóló határozatot és az e határozatok szerves részét képező állásfoglalást az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 304., 2009.12.15., 83. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

      (7)  HL L 297., 2004.9.22., 6. o.

      (8)  HL L 369., 2004.12.16., 73. o.

      (9)  HL L 173., 2008.7.3., 27. o.


|

32011D0820(04)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata ( 2011. július 19. ) a dokumentumokhoz való hozzáférhetőségre vonatkozó szabályokról

Hivatalos Lap C 243 , 20/08/2011 o. 0016 - 0018

		Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata( 2011. július 19.)a dokumentumokhoz való hozzáférhetőségre vonatkozó szabályokról2011/C 243/08AZ UNIÓ KÜLÜGYI ÉS BIZTONSÁGPOLITIKAI FŐKÉPVISELŐJE,tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló 2010. július 26-i tanácsi határozatra (2010/427/EU) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAlkalmazási kör(1) Valamennyi uniós polgár, valamint az Unió bármely tagállamában lakó, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy számára jogot kell biztosítani arra, hogy az EKSZ dokumentumaihoz az Európai Parlament a Tanács 1049/2001/EK rendeletben [1] (a továbbiakban: a rendelet) foglalt elveknek, feltételeknek és korlátoknak, illetve az ezen szabályokban meghatározott különleges rendelkezéseknek megfelelően hozzáférjen. Ez a betekintési jog az EKSZ rendelkezésére álló dokumentumokra – azaz az EKSZ által kiállított vagy átvett, illetve az EKSZ tulajdonában lévő dokumentumokra – terjed ki.(2) A rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a nem uniós tagállamban lakó, illetve ott létesítő okirat szerinti székhellyel nem rendelkező természetes vagy jogi személyek ugyanezen elveknek, feltételeknek és korlátoknak megfelelően jogosultak az EKSZ dokumentumaihoz való hozzáférésre, az Európai Ombudsmanhoz történő panaszbenyújtás jogának kivételével.2. cikkA kérelem benyújtása(1) Az EKSZ valamely dokumentumába való betekintésre irányuló kérelmek benyújthatók postai úton a következő címen: Access to Documents Co-ordinator (a dokumentumokhoz való hozzáférésért felelős koordinátor), CHAR 15/11, European External Action Service (Európai Külügyi Szolgálat), Rue de la Loi 170, Brussels 1046, Belgium, valamint e-mailben az EKSZ honlapján található formanyomtatvány kitöltésével, vagy faxon a +32 22979893 faxszámon.(2) A kérelem iktatását követően az EKSZ átvételi elismervényt küld a kérelmezőnek (amennyiben a kérelemre ugyanazon időkereten belül nem adható lényegi válasz).3. cikkHatáridők(1) Az EKSZ a kérelem iktatásától számított tizenöt munkanapon belül válaszol a hozzáférés iránti első és megerősítő kérelmekre.(2) Amennyiben egy kérelem a rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említettek értelmében nem kellően pontos, az EKSZ felszólítja a kérelmezőt olyan kiegészítő információk benyújtására, amelyek lehetővé teszik a kért dokumentumok azonosítását; a válaszadásra előírt határidőt csak attól az időponttól számítják, amikor az EKSZ ezt az információt megkapta.(3) Kivételes esetekben – a rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében vagy 8. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint – a határidő 15 munkanappal meghosszabbítható, különösen:a) összetett vagy jelentős terjedelmű anyag iránti kérelmek esetén;b) amennyiben a kérelem teljesítése egy uniós küldöttséggel folytatott konzultációt tesz szükségessé; vagyc) ha harmadik féllel folytatott konzultációra van szükség.A kérelmezőt a határidő meghosszabbításáról értesíteni kell, a hosszabbítást kellően megindokolva.4. cikkA válaszok kezelése(1) Az első kérelmek megválaszolását a dokumentumokhoz való hozzáférésért felelős koordinátor végzi.(2) A megerősítő kérelmek elbírálása az operatív igazgató hatáskörébe tartozik, aki döntését a dokumentumokhoz való hozzáférésért felelős koordinátor javaslata alapján hozza meg.5. cikkNegatív válaszAmennyiben a kérelemre adott válasz – akár csak részlegesen is – negatív, az elutasítást meg kell indokolni a rendeletben felsorolt kivételek valamelyike alapján, és a kérelmezőt tájékoztatni kell azon jogáról, hogy megerősítő kérelmet nyújtson be (amennyiben első kérelemről van szó) vagy a rendelkezésére álló egyéb jogorvoslati lehetőségekkel éljen (megerősítő kérelemre adott negatív válasz esetén).6. cikkHarmadik felektől származó, az EKSZ birtokában lévő dokumentumok(1) Amennyiben az EKSZ olyan dokumentumra vonatkozó kérelmet kap, amely a birtokában van, de az harmadik féltől származik, az érintett harmadik féllel egyeztetni kell, kivéve, ha a rendeletben felsorolt kivételek fényében egyértelműen megállapítható, hogy a kért dokumentum hozzáférhető-e vagy sem.(2) A kérelemnek a harmadik féllel történő konzultáció nélkül eleget lehet tenni abban az esetben, ha az adott dokumentumot a szerzője korábban már nyilvánosságra hozta, vagy azt a rendelet vagy hasonló rendelkezések értelmében már közzétették.(3) A harmadik féllel minden esetben konzultálni kell, amennyiben a rendelet 9. cikkében említett dokumentumról van szó, vagy ha a dokumentum valamely tagállamtól származik, és e tagállam felkérte az EKSZ-t, hogy a kérdéses dokumentumot – a rendelet 4. cikke (5) bekezdésének megfelelően – az előzetes beleegyezése nélkül ne tegye közzé. Erre irányuló kérelmét a tagállamnak írásban kell benyújtania.(4) A harmadik féllel írásban kell konzultálni (ideértve az e-mailt is), olyan ésszerű időkeretet biztosítva részére a válaszadásra, amely figyelembe veszi a fenti 3. cikkben foglaltak szerint az EKSZ számára a válaszadásra rendelkezésre álló határidőt. A harmadik fél írásban (ideértve az e-mailt is) nyilváníthat véleményt.(5) Amennyiben a harmadik féltől az előírt határidőn belül nem érkezik válasz, illetve a harmadik fél nem azonosítható vagy nem lelhető fel, a rendeletben említett kivételekre vonatkozó szabályokkal összhangban az EKSZ hoz döntést, a rendelkezésére álló információk alapján a harmadik fél jogos érdekeit figyelembe véve.(6) Ha az EKSZ a harmadik fél kifejezett véleménye ellenére hozzáférést kíván biztosítani egy dokumentumhoz, értesíti a harmadik felet arról a szándékáról, hogy a rendelet értelmében alkalmazandó határidő elteltével nyilvánosságra hozza a dokumentumot, és felhívja annak figyelmét a nyilvánosságra hozatal megakadályozására rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekre.7. cikkKonzultáció az EKSZ-szel(1) Amennyiben valamely tagállam vagy egy olyan másik uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség, amely a birtokában lévő, de az EKSZ-től származó dokumentum közzétételére irányuló kérelmet kapott, az EKSZ-szel konzultálni kíván, ezzel kapcsolatos kérelmét postai úton a következő címen: Access to Documents Co-ordinator (a dokumentumokhoz való hozzáférésért felelős koordinátor), CHAR 15/11, European External Action Service (Európai Külügyi Szolgálat), Rue de la Loi 170, Brussels 1046, Belgium, e-mailben az EEAS-ACCESS-TO-DOCUMENTS@eeas.europa.eu e-mail címen vagy faxon a +32 22979893 faxszámon nyújthatja be.(2) Az EKSZ a lehető legrövidebb időn belül – a válaszadásra biztosított határidő figyelembevételével, és legkésőbb öt munkanapon belül – véleményt nyilvánít az adott ügyben.8. cikkMinősített dokumentumok(1) Amennyiben a dokumentumhoz való hozzáférésre irányuló kérelem a rendelet 9. cikkében említett dokumentumra, vagy egyéb, az EKSZ biztonsági szabályzata értelmében minősített dokumentumra irányul, a kérelmet a dokumentum megismerésére jogosult tisztviselők intézik.(2) A minősített dokumentumhoz való hozzáférés részben vagy egészben történő megtagadásáról szóló döntést a rendelet 4. cikkében felsorolt kivételek alapján indokolni kell. Amenynyiben a kért dokumentumhoz való hozzáférés a kivételek alapján nem utasítható el, a kérelmet intéző tisztviselő gondoskodik a dokumentum átminősítéséről, mielőtt azt a kérelmezőnek megküldik.9. cikkA hozzáférés módjai(1) A hozzáférhető dokumentumok megküldése postai úton, faxon vagy e-mailben történik. Ha az igényelt dokumentumok terjedelmesek vagy nehezen kezelhetők, a kérelmezőt fel lehet kérni arra, hogy azokat a tárolási helyükön tekintse meg. Az ilyen iratbetekintés költségmentes.(2) Amennyiben a dokumentumot korábban már közzétették, a hozzáférésre irányuló kérelem a közzététel referenciáinak megadásával – ideértve a dokumentumot tartalmazó internetes oldal elérhetőségeit – is teljesíthető.(3) Ha a dokumentum terjedelme meghaladja a 20 oldalt, a kérelmezőnek oldalanként 0,10 EUR díj és a szállítási költség számítható fel. Az egyéb adathordozók költségét esetenként kell meghatározni, de az nem haladhatja meg az ésszerű összeghatárt.10. cikkA dokumentumok nyilvántartása(1) Az EKSZ a dokumentumokat a rendelet 11. cikkében foglaltak szerint tartja nyilván, és e nyilvántartáshoz az EKSZ honlapján keresztül hozzáférést biztosít.(2) A rendelet 9. cikkével összhangban az e rendelkezés alá tartozó dokumentumok csak a kibocsátó hozzájárulásával vehetők fel a nyilvántartásba.11. cikkHatálybalépésEz a határozat az elfogadása napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2011. július 19-én.A főképviselőC. Ashton[1] HL L 145., 2001.5.31., 43. o.--------------------------------------------------


title: Az Európai Beruházási Bank kormányzótanácsának határozata (1977. december 30.) az Európai Beruházási Bank alapokmányának a bank elszámolási egysége új meghatározásának bevezetésével összefüggő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31978D0724(01)

Hivatalos Lap L 199 , 24/07/1978 o. 0001 - 0002 spanyol különkiadás fejezet 10 kötet 1 o. 0067  portugál különkiadás fejezet 10 kötet 1 o. 0067

		Az európai beruházási bank kormányzótanácsának határozata(1977. december 30.)az Európai Beruházási Bank alapokmányának a bank elszámolási egysége új meghatározásának bevezetésével összefüggő módosításárólAZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,mivel 1977. október 1-jén hatályba lépett az Európai Beruházási Bank alapokmányáról szóló, 1975. július 10-én aláírt jegyzőkönyv különböző rendelkezéseit módosító megállapodás;mivel a 4. cikk (1) bekezdése és a 7. cikk (4) bekezdése új rendelkezéseinek megfelelően a Kormányzótanács az Igazgatótanács javaslata alapján meghozott egyhangú határozatával módosíthatja az elszámolási egység meghatározását és az elszámolási egységekben kifejezett összegek nemzeti valutára történő átszámítási alapját;tekintettel az Igazgatótanács 1977. november 10-i javaslatára,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:(1) Az elszámolási egység meghatározása a bank alapokmánya 4. cikke (1) bekezdése második albekezdésében a következőképpen módosul:"Az elszámolási egység értéke megegyezik az egyes tagállamok nemzeti valutájában kifejezett következő összeggel:német márka | 0,828 |font sterling | 0,0885 |francia frank | 1,15 |olasz líra | 109 |holland forint | 0,286 |belga frank | 3,66 |luxemburgi frank | 0,14 |dán korona | 0,217 |ír font | 0,00759" |(2) Az alapokmány 7. cikkének (3) bekezdése, amely a bank elszámolási egységének a nemzeti valutára történő átszámításának módszerét határozza meg, a következőképpen módosul:"E cikk alkalmazásában valamely tagállam nemzeti valutájának a 4. cikkben meghatározott elszámolási egységhez viszonyított paritása azonos az elszámolási egység e valutára történő átváltásakor megfigyelt piaci árfolyamával."A bank alapokmánya új, 7. cikk (3) bekezdésével összhangban, a következőről is határoztak:"a bank elszámolási egységének kiszámítására alkalmazott módszer megegyezik az európai elszámolási egység meghatározásáról és átszámításáról szóló, az Európai Közösségek Tanácsa által 1975. április 21-i határozatában elfogadott módszerrel."a kormányzótanács részérőlK. Heinesenaz elnökH. Lenaerta titkár--------------------------------------------------


title: 2013/547/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/126

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
   (2013/547/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0229/2012) (2),

               —

               tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165. és 166. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0076/2013),

               1.

               mentesítést ad az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkára számára az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak, és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 68., 2011.3.15.

      (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

      (4)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolójára (COM(2012) 436 – C7-0229/2012) (2),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

                  —

                  tekintettel a Számvevőszék 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti megbízhatósági nyilatkozatára (4),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 164., 165. és 166. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0076/2013),

                  1.

                  örül annak, hogy a Számvevőszék ellenőrzési munkája alapján úgy vélte, hogy a 2011. december 31-i fordulónappal záruló pénzügyi évet illetően az intézmények és szervek igazgatási és egyéb kiadásokkal kapcsolatos kifizetései összességükben lényegi hibától mentesek;

                  2.

                  rámutat arra, hogy a 2011-es éves jelentésben a Számvevőszék észrevételeket tett az ideiglenes és a szerződéses alkalmazottak szerződéseire vonatkozóan, rámutatva néhány következetlenségre a munkatársak besorolásával és felvételével kapcsolatos iránymutatásokban; felszólítja az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot (EGSZB) annak biztosítására, hogy ezek a következetlenségek ne ismétlődjenek meg;

                  3.

                  tudomásul veszi a Számvevőszék megállapításaira adott válaszokat és a munkatársak besorolásával és felvételével kapcsolatos iránymutatások módosításáról nyújtott információt;

                  4.

                  megállapítja, hogy 2011-ben az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 128 600 000 EUR (2010-ben 123 173 749 EUR) összegű kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett, melyek végrehajtási aránya 95,4 %-volt, azaz alacsonyabb a 2010-es 98 %-nál; megjegyzi, hogy ez főleg a Tanács azon határozatának eredménye, amely elutasította a Bizottság 2011-es bérkorrekciókra vonatkozó javaslatát; hangsúlyozza, hogy az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság költségvetése kizárólag igazgatási jellegű, költségvetésének nagy részét az intézményben dolgozókra költi, a fennmaradó részt pedig ingatlanokra, ingóságokra, berendezésekre és egyéb működési kiadásokra;

                  5.

                  támogatja az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a 2013-as költségvetés oly módon történő korlátozására tett erőfeszítését, hogy az a 2012-es szinten maradjon, ezáltal biztosítva az átalányalapú növekedést;

                  6.

                  nyugtázza a 2010. évi mentesítésről szóló parlamenti állásfoglaláshoz kapcsolódó észrevételek nyomon követését, amelyet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság éves jelentéséhez csatoltak; kéri, hogy tájékoztassák az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által a kiadások felülvizsgálata érdekében tett lépésekről és e felülvizsgálat eredményéről;

                  7.

                  az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló 2011. májusi és 2012. májusi állásfoglalásaiban a Parlament felkérte az európai ombudsmant, hogy tájékoztassa a Parlamentet az EGSZB-nél felmerült hivatali visszásságokról; aggodalmának ad hangot az európai ombudsman 2012. november 6-i, „nagyon súlyos hivatali visszásságra” vonatkozó határozatával – 2744/2009(MF)JF sz. panasz – kapcsolatban, amelyben kinyilvánítja, hogy az említett határozatot továbbítani szándékozik a Parlament elnöke számára annak mérlegelése céljából, hogy azt az illetékes parlamenti bizottság elé terjesszék-e; megjegyzi, hogy az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság ígéretet tett arra és lépéseket tett annak érdekében, hogy a jövőben ne fordulhassanak elő hasonló esetek;

                  8.

                  gratulál az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a tagjaira vonatkozó költségtérítési szabályok reformjáért, beleértve a menetjegyek kizárólag valós költségek alapján történő visszatérítését, és elvárja, hogy a Tanács késlekedés nélkül elfogadja azt; emlékeztet arra, hogy a rendszernek az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság következő ciklusának elejére teljesen működőképesnek kell lennie;

                  9.

                  elégedetten nyugtázza, hogy 2012-ben végrehajtásra került az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai vagyonnyilatkozatainak közzétételéről szóló határozat;

                  10.

                  üdvözli az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjai és a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága közti együttműködés szorosabbá tételét, különösen a mentesítési eljárással kapcsolatban;

                  11.

                  elégedetten veszi tudomásul, hogy az EGSZB–Régiók Bizottsága együttműködési megállapodás becsült megtakarításai/szinergiái 40 millió EUR körüliek; úgy véli, hogy érdemes volna egy újabb értékelést készíteni a megállapodás előnyeiről, mivel a fenti adatok 2005-ből származnak, és nem vették figyelembe a 27 tagú Unió helyzetét;

                  12.

                  gratulál mind az EGSZB-nek, mind a Régiók Bizottságának az EMAS és az ISO-14001 tanúsítványok megszerzéséért;

                  13.

                  felhívja a figyelmet az energiafogyasztásra és a megújuló forrásokból származó energia arányára vonatkozó adatok közzétételének kötelezettségére; kéri, hogy az éves tevékenységi jelentésekben tájékoztassák a megújuló forrásokból származó energia felhasználásáról;

                  14.

                  elégedett az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága megújított együttműködési megállapodásának köszönhetően a fordítás területén elért eredményekkel; megjegyzi azonban, hogy 2011-ben nagyobb volt a külső fordítók munkája iránti igény, mint a megelőző években; arra bátorítja az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a fordítások csúcsidőszakainak jobb tervezésére;

                  15.

                  egyetért az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága adminisztratív együttműködési megállapodása félidős értékelésének következtetéseivel; úgy véli, hogy még inkább racionalizálni kellene az emberi erőforrásokat a közös szolgálatoknál és a fordítás terén;

                  16.

                  javasolja új rendelkezések meghozatalát a közös szolgálatok irányítása terén való együttműködés szorosabbá tétele érdekében;

                  17.

                  kéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy éves jelentésében tüntesse fel részletesen az adminisztratív tevékenységekre irányuló közös megállapodás végrehajtásával elért konkrét megtakarításokat;

                  18.

                  tájékoztatást kér az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága közti videokonferenciák számára lefoglalt termek használatának költségvetési hatásáról, amint ezek a konferenciák megkezdődnek;

                  19.

                  méltányolja az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által az Európai Közigazgatási Intézet segítségével tett lépéseket tevékenysége önértékelési rendszerének kidolgozására;

                  20.

                  pozitív fejleménynek tartja a kért tolmácsolási szolgáltatások fel nem használása arányának csökkenését, a 2010-es 12,3 %-ról a 2011-es 8,9 %-ra; köszöni, hogy az EGSZB közölte vele ezt az igen hasznos információt; megjegyzi azonban, hogy továbbra is túl magas a fel nem használt szolgáltatások aránya, és kéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a kihasználatlanság csökkentése érdekében; kéri az EGSZB-t, hogy ellenőrizze a végrehajtott változtatásokat, és nyújtson részletes tájékoztatást a probléma kezelésének módjáról;

                  21.

                  ajánlja egy közös beszerzési rendszer létrehozását a fordítói szolgálatok számára, amely lehetővé tenné a szolgálatok intézmények közötti megosztását, és elősegítené a teljes kihasználtságuk biztosítását;

                  22.

                  kéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy csatoljon részletes adatokat a kommunikációs költségekről és az ezekből levont következtetésekről;

                  23.

                  tudomásul veszi a kommunikációs költségvetés nagyon magas végrehajtási arányát, amely költségvetés 2011-ben 1 712 535 EUR-t tett ki; üdvözli, hogy a költségvetés 1 597 200 EUR-ra csökkent; a 2012. és 2013. évek vonatkozásában gratulál az EGSZB-nek a munkáját népszerűsítő és a civil társadalom és az uniós intézmények között hidat építő nagyszámú kezdeményezéshez és eseményhez; úgy véli, hogy az EGSZB, ahogy a többi intézmény is, hatékonyan képes kommunikálni kevesebb eszköz igénybevételével;

                  24.

                  sajnálja, hogy 2011-ben helytelen módon kapcsolat állt fent az EGSZB intézményi weboldala és főtitkárának személyes blogja között, amely csak egy incidens után szűnt meg, melynek során az érdeklődés előterébe kerültek a kommentárok; hangsúlyozza az intézményi tájékoztatás és a tisztviselők személyes véleménye elválasztásának fontosságát;

                  25.

                  információ feltüntetését kéri az éves jelentésben arról, miként vehetik igénybe az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság alkalmazottai az óvodai szolgáltatásokat; tudomásul veszi a Tanáccsal kötött azon megállapodás váratlan megszakítását, amely alapján az EGSZB munkatársai igénybe vehették a tanácsi óvodát, és felkéri az EGSZB-t, hogy vizsgálja meg a lehetséges megoldásokat;

                  26.

                  részletesebb információkat igényel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság éves jelentésében a külső, együttműködő civil szervezetek által rendezett ülések számára történő helyiségbiztosításra vonatkozóan; üdvözli, hogy több információt nyújtanak az e szervezetek számára felmerülő költségekre és haszonra, valamint kiválasztásuk módjára vonatkozóan; üdvözli a szervezetek és rendezvények kiválasztására vonatkozó pontos feltételek meghatározását, amelyek szerint azoknak az Unióhoz kell kapcsolódniuk, nem lehet kereskedelmi céljuk és nem rendelkezhetnek politikai célkitűzésekkel, továbbá ki kell emelniük az EGSZB szerepét;

                  27.

                  méltányolja a Belső Ellenőrzési Szolgálatnak az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság éves tevékenységi jelentése B. függelékében feltüntetett ajánlásait;

                  28.

                  elismeri a dokumentumkezelés és az információtechnológiai (IT) infrastruktúra modernizálása értekében kidolgozott projekteket; úgy véli, hogy a dokumentumkezelés reformja megfelelően halad, és hozzá fog járulni az EGSZB teljesítményének javításához; reméli, hogy az információtechnológiai reform ugyanezekkel az eredményekkel fog járni; kéri ezen projektek nyomon követését a 2012. évi tevékenységi jelentésben.

         (1)  HL L 68., 2011.3.15.

         (2)  HL C 348., 2012.11.14., 1. o.

         (3)  HL C 344., 2012.11.12., 1. o.

         (4)  HL C 348., 2012.11.14., 130. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.


title: A Tanács (EU) 2016/272 határozata (2016. február 12.) az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               27.2.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 52/11

         A TANÁCS (EU) 2016/272 HATÁROZATA
   (2016. február 12.)
   az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytatott a Vanuatui Köztársasággal a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (2)

               Az (EU) 2015/1035 tanácsi határozattal (2) összhangban e megállapodást 2015. május 28-án aláírták és azóta ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)

               A megállapodás szakértői vegyes bizottságot hoz létre a megállapodás igazgatása céljából. Az Uniót e vegyes bizottságban a Bizottság képviseli, amelyet a tagállamok képviselőinek kell támogatniuk.

               (4)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A megállapodás 8. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (5).
   3. cikk
   A megállapodás 6. cikke szerint létrehozott szakértői vegyes bizottságban a tagállamok képviselőinek támogatásával a Bizottság látja el az Unió képviseletét.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt 2016. február 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  2015. december 15-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács (EU) 2015/1035 határozata (2015. május 7.) az Európai Unió és a Vanuatui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L 173., 2015.7.3., 46. o.).

      (3)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

      (4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

      (5)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás aláírása napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.