title: A tagállamok kormányai képviselőinek (EU, Euratom) 2019/164 határozata (2019. február 1.) a Bíróság egy bírájának és egy főtanácsnokának kinevezéséről

text:
                  4.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 32/7

         A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU, Euratom) 2019/164 HATÁROZATA
         (2019. február 1.)
         a Bíróság egy bírájának és egy főtanácsnokának kinevezéséről
         AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,
         tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 253. és 255. cikkére,
         tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikke (1) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A Bíróság tizennégy bírájának és öt főtanácsnokának hivatali ideje 2018. október 6-án lejárt. Ezért bírákat és főtanácsnokokat kell kinevezni a be nem töltött tisztségekre.

                     (2)

                     Christopher VAJDA kinevezését javasolták a Bíróság bírájává. Priit PIKAMÄE kinevezését javasolták a Bíróság főtanácsnokává.

                     (3)

                     Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által a tisztségre javasolt Christopher VAJDA hivatali ideje a 2024. október 6-i vagy az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő kilépésének dátuma időpontok a közül a korábban bekövetkező időpontban a jár le. A főtanácsnok hivatali ideje 2024. október 6-án jár le.

                     (4)

                     Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 5. és 7. cikke alapján, valamint Allan ROSAS 2019. október 7-i hatállyal való lemondását követően Allan ROSAS hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2021. október 6-ig a Bírósághoz ki kell nevezni egy bírát.

                     (5)

                     A megüresedett hely betöltésére javasolt személy Niilo JÄÄSKINEN.

                     (6)

                     Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkével létrehozott bizottság véleményt nyilvánított az említett jelölteknek a bírói, illetve főtanácsnoki feladatok Bíróságnál történő ellátására való alkalmasságáról,

               ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk

               (1)   A tagállamok kormányainak képviselői Christopher VAJDA-t az e határozat hatálybalépésétől a 2024. október 6-ig vagy az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból történő kilépésének dátumáig tartó időszak közül a rövidebb a időszakra a Bíróság bírájává nevezik ki

               (2)   A tagállamok kormányainak képviselői Priit PIKAMÄE-t az e határozat hatálybalépésétől a 2024. október 6-ig tartó időszakra a Bíróság főtanácsnokává nevezik ki.

               (3)   A tagállamok kormányainak képviselői Niilo JÄÄSKINEN-t a 2019. október 7. és 2021. október 6. közötti időszakra a Bíróság bírájává nevezik ki.

            2. cikk
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2019. február 1-jén.

                  az elnök

               L. ODOBESCU


title: A Bizottság (EU) 2019/165 határozata (2019. február 1.) az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások tekintetében az érintettek Bizottság általi tájékoztatására és egyes adatvédelmi jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

text:
                  4.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 32/9

         A BIZOTTSÁG (EU) 2019/165 HATÁROZATA
         (2019. február 1.)
         az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások tekintetében az érintettek Bizottság általi tájékoztatására és egyes adatvédelmi jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról
         AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikke (1) bekezdésére,
         mivel:

                     (1)

                     A Bizottság igazgatási vizsgálatokat, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokat folytat az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (1) 86. cikke alapján és annak IX. mellékletével, valamint a C (2004) 1588 bizottsági határozattal (2) összhangban. E feladatok elsősorban a Bizottság Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságához tartozó igazgatóság, a Vizsgálati és Fegyelmi Hivatal (a továbbiakban: IDOC) felelősségi körébe tartoznak. A fegyelmi eljárás magában foglalhatja a Bizottság fegyelmi tanácsa által a személyzeti szabályzat IX. mellékletének 17. cikke szerinti vizsgálatokat.

                     (2)

                     A Bizottság illetékes szolgálatai releváns információkat gyűjtenek össze és dolgoznak fel e tevékenységekkel összefüggésben. Ezek az információk személyes adatokat, ezen belül azonosító, kapcsolattartási és magatartásra vonatkozó adatokat foglalnak magukban. Az illetékes bizottsági szolgálatok a személyes adatokat a szükséges ismeret elve alapján továbbítják a Bizottság egyéb szervezeti egységeinek.

                     (3)

                     A személyes adatokat biztonságos fizikai és elektronikus környezetben tárolják, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását olyan személyek számára, akiknek nem szükséges azokról tudniuk. Az adatkezelés befejezését követően az adatokat a Bizottság a vonatkozó szabályainak megfelelően őrzi meg (3).

                     (4)

                     Feladatainak ellátása során a Bizottságnak tiszteletben kell tartania a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, személyesadat-kezeléssel kapcsolatos jogait, valamint a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) felváltó (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) előírt jogokat. Ugyanakkor a Bizottság köteles szigorú titoktartási és szakmai titoktartási szabályoknak megfelelni, valamint tiszteletben tartani az érintett személyek és a tanúk eljárási jogait, különösen az érintett személy ártatlanságának vélelmét.

                     (5)

                     Bizonyos körülmények esetén össze kell egyeztetni az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások hatékonyságának szükségességével, valamint a más érintettek alapvető jogainak és szabadságainak teljes körű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy a Bizottság korlátozza a 14–17., 19., 20. és 35. cikk alkalmazását, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek.

                     (6)

                     Ilyen eset lehet például az érintett személy tájékoztatása személyes adatainak feldolgozásáról az igazgatási vizsgálatok kezdetén. Az ilyen tájékoztatás befolyásolhatja a Bizottság igazgatási vizsgálat lefolytatására vonatkozó képességét, például azért, mert az érintett személy a Bizottság általi vizsgálat előtt bizonyítékokat semmisíthet meg vagy pedig tanúkat befolyásolhat a meghallgatásuk előtt. Hasonlóképpen, a személyes adatokhoz való hozzáférés biztosítása az eljárás azon szakaszai során, amelyekben az érintett személy nem fér hozzá az aktához, például az előzetes értékelés vagy az igazgatási vizsgálat során, olyan információkat fedhet fel, amelyek hátrányosan befolyásolhatják az igazgatási vizsgálat lefolytatását. Mindkét esetben szükség lehet az érintett személy jogainak korlátozására abban az esetben, ha az érintett személy jogait a közhatalom gyakorlásához kapcsolódó ellenőrzési, felügyeleti vagy szabályozási funkció megóvása érdekében el kell végezni olyan esetben, amikor az Unió közérdeket szolgáló fontos célkitűzése forog kockán, nevezetesen annak biztosítása, hogy a Bizottság személyzete betartsa a törvényben előírt kötelezettségeit, és etikus módon viselkedjék.

                     (7)

                     Az érintett személy személyes adatokhoz való hozzáférési jogának korlátozása válhat szükségessé akkor is, ha az ilyen hozzáférés a személyazonossága eltitkolását kérő tanúval vagy a visszaélést bejelentő személlyel kapcsolatos információkat fedne fel. Ilyen esetben a Bizottság dönthet úgy, hogy korlátozza az érintett személyre vonatkozó nyilatkozathoz való hozzáférést, hogy megvédje e tanú vagy visszaélést bejelentő személy jogait és szabadságait.

                     (8)

                     A Hivatal által végzett igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások bizalmas jellegének és hatékonyságának biztosítása érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság korlátozhatja az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban.

                     (9)

                     A belső szabályokat a Bizottság által a feladatai ellátása során végzett valamennyi feldolgozási műveletre alkalmazni kell, többek között az igazgatási vizsgálat megkezdése előtt, valamint a Bizottság által a nemzeti hatóságoknak és a nemzetközi szervezeteknek a saját tevékenységein kívül nyújtott segítség és együttműködés során végzett adatfeldolgozási műveletekre is.

                     (10)

                     Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítés formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell minden magánszemélyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. A Bizottság emellett köteles megfelelő formában, egyénileg tájékoztatni az igazgatási vizsgálatban vagy fegyelmi előeljárásokban, fegyelmi vagy felfüggesztési eljárásban részt vevő érintetteket.

                     (11)

                     Emellett a hatékony együttműködés fenntartása érdekében szükséges lehet, hogy a Bizottság más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek vagy a tagállami hatóságok és harmadik országbeli hatóságok és nemzetközi szervezetek adatkezelési műveleteinek védelme érdekében korlátozza az érintettek jogainak alkalmazását. Ennek érdekében a Bizottságnak konzultálnia kell ezen intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal, ügynökségekkel és hatóságokkal és nemzetközi szervezetekkel a korlátozások bevezetésének releváns okairól, valamint a korlátozások szükségességéről és arányosságáról, kivéve ha ez veszélyeztetné a Bizottság tevékenységeit.

                     (12)

                     Előfordulhat az is, hogy a Bizottságnak harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatokkal kapcsolatban kell korlátoznia az érintettek tájékoztatását és egyéb jogainak alkalmazását az érintett országokkal vagy szervezetekkel való együttműködési kötelezettségének teljesítése és ezáltal az Unió egy fontos közérdekű céljának védelme érdekében. Bizonyos körülmények között azonban az érintett érdeke vagy alapvető jogai fontosabbnak minősülhetnek a nemzetközi együttműködés érdekeinél.

                     (13)

                     A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben a korlátozások minden alkalmazását nyilvántartásba kell vennie.

                     (14)

                     Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon veszélyeztetné a korlátozás célját. Ez különösen az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikkében meghatározott jogok korlátozásának az esetében áll fenn.

                     (15)

                     A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia a korlátozásokat, hogy az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikke szerinti jogai csak addig legyenek korlátozva, ameddig ilyen korlátozások szükségesek ahhoz, hogy a Bizottság lefolytathassa igazgatási vizsgálatait, fegyelmi előeljárásait, fegyelmi és felfüggesztési eljárásait.

                     (16)

                     Amennyiben az érintettek egyéb jogait korlátozzák, az adatkezelőnek eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról szóló értesítés veszélyeztetné-e a korlátozás célját.

                     (17)

                     Az e határozatnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát.

                     (18)

                     Az európai adatvédelmi biztos 2018. december 5-én nyilvánított véleményt.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Tárgy és hatály

               (1)   Ez a határozat meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket a Bizottságnak az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások során az érintettek adatkezelésről való tájékoztatása tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének megfelelően követnie kell.

               (2)   E határozat megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a Bizottság korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának, 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását ugyanezen rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontjával összhangban.

               (3)   Ez a határozat a személyes adatok Bizottság általi – a személyzeti szabályzat 86. cikke és IX. melléklete, valamint a C (2004) 1588 határozat szerint történő – feldolgozására vonatkozik.

               (4)   Ez a határozat a személyes adatok Bizottság általi feldolgozására vonatkozik, amennyiben igazgatási vizsgálatokkal, fegyelmi előeljárásokkal, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokkal kapcsolatos személyes adatokat dolgoz fel.

               (5)   Az e határozat hatálya alá tartozó személyes adatok kategóriái között azonosító, kapcsolattartási és magatartásra vonatkozó adatok szerepelnek.

            2. cikk
            Alkalmazandó kivételek és korlátozások

               (1)   Amennyiben a Bizottság feladatait az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően az érintettek jogaira vonatkozóan gyakorolja, mérlegelnie kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben megállapított kivételek valamelyike.

               (2)   E határozat 3–7. cikkére is figyelemmel a Bizottság korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását, továbbá az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, ha annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében foglalt jogoknak és kötelezettségeknek, amennyiben e jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetné a Bizottság igazgatási vizsgálatainak, fegyelmi előeljárásainak, fegyelmi és felfüggesztési eljárásainak célját, vagy hátrányosan érintené más érintettek jogait és szabadságait.

               (3)   A 3–7. cikkre is figyelemmel, a Bizottság más uniós intézményektől, szervektől, ügynökségektől és hivataloktól, illetékes tagállami vagy harmadik országbeli hatóságoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott személyes adatok vonatkozásában korlátozhatja az e cikk (2) bekezdésében említett jogokat és kötelezettségeket az alábbi körülmények fennállása esetén:

                           a)

                           amennyiben e jogok gyakorlását és kötelezettségek teljesítését más uniós intézmények, szervek, ügynökségek és hivatalok korlátozhatják az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkében meghatározott vagy az említett rendelet IX. fejezetével, az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) vagy az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (7) összhangban meghatározott egyéb jogi aktusok alapján;

                           b)

                           ha e jogok és kötelezettségek gyakorlását a tagállamok illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 23. cikkében említett jogi aktusok vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják;

                           c)

                           amennyiben e jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése veszélyeztetheti a Bizottságnak az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások lefolytatása terén harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését.

                     Az első albekezdés a) és b) pontjában említett körülmények fennállása esetén a Bizottság a korlátozások alkalmazását megelőzően konzultál az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, ügynökségekkel, hivatalokkal vagy illetékes tagállami hatóságokkal kivéve, ha a Bizottság számára egyértelmű, hogy az említett pontokban hivatkozott jogi aktusok valamelyike előírja a korlátozás alkalmazását, vagy az ilyen konzultáció veszélyeztetné a Bizottság tevékenységét.
               Az első albekezdés c) pontja nem alkalmazandó abban az esetben, ha a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való együttműködésre vonatkozó bizottsági érdeknél nagyobb súlyt képviselnek az érintettek érdekei vagy alapvető jogai és szabadsága.

            3. cikk
            Az érintettek tájékoztatása

               (1)   A Bizottság saját honlapján közzéteszi azon adatvédelmi értesítéseket, amelyek az összes érintettet tájékoztatják a személyes adataik kezelésével járó bizottsági tevékenységekről.

               (2)   A Bizottság köteles megfelelő formában, egyénileg tájékoztatni az igazgatási vizsgálatban, fegyelmi előeljárásban, fegyelmi vagy felfüggesztési eljárásban érintett személyt, valamint az ezen eljárásokkal kapcsolatban információk szolgáltatására kért tanúkat a személyes adataik feldolgozásáról.

               (3)   Amennyiben a Bizottság e határozat 2. cikkével összhangban részben vagy egészben korlátozza a (2) bekezdésben említett tájékoztatás nyújtását, a 6. cikkel összhangban nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

            4. cikk
            Az érintettek hozzáféréshez, törléshez és az adatkezelés korlátozásához való joga

               (1)   Amennyiben a Bizottság részben vagy egészben korlátozza az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 17., 19. és 20. cikkében említett hozzáférési, törlési vagy adatkezelés-korlátozási jogát, a hozzáférés, törlés vagy adatkezelés-korlátozás iránti kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól, valamint arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

               (2)   Az (1) bekezdésben említett korlátozás okairól szóló tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, amennyiben az meghiúsítaná a korlátozás célját.

               (3)   A Bizottság e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

               (4)   Amennyiben a hozzáférés jogát részben vagy egészben korlátozták, az érintett az európai adatvédelmi biztos közvetítésével gyakorolja hozzáférési jogát az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (6), (7) és (8) bekezdésével összhangban.

            5. cikk
            Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről
            Amennyiben a Bizottság korlátozza az érintettnek az adatvédelmi incidensről való, az (EU) 2018/1725 rendelet 35. cikke szerinti tájékoztatását, e határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

            6. cikk
            A korlátozások feljegyzése és nyilvántartásba vétele

               (1)   A Bizottság feljegyzi az e határozat alapján alkalmazott korlátozások okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának esetenkénti értékelését.
               Ebből a célból a feljegyzésben szerepeltetni kell, hogy a jog gyakorlása milyen módon veszélyeztetné a Bizottság az igazgatási vizsgálatok, fegyelmi előeljárások, fegyelmi és felfüggesztési eljárások célját vagy a 2. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján alkalmazott korlátozásokat, vagy hogyan érintené hátrányosan más érintettek jogait és szabadságait.

               (2)   A feljegyzést és – adott esetben – az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat nyilvántartásba kell venni. Ezeket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

            7. cikk
            A korlátozások időtartama

               (1)   A 3., 4. és 5. cikkben említett korlátozások mindaddig alkalmazandók, amíg azok okai fennállnak.

               (2)   Amennyiben a 3. vagy 5. cikkben említett korlátozás okai már nem állnak fenn, a Bizottság feloldja a korlátozást, és az érintettet tájékoztatja a korlátozás okairól. Ezzel egyidejűleg a Bizottság tájékoztatja az érintettet arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

               (3)   A Bizottság a 3. és az 5. cikkben említett korlátozások alkalmazását az elfogadásuktól számított hat hónapban, de az igazgatási vizsgálat, a fegyelmi előeljárás, fegyelmi vagy felfüggesztési eljárás befejezése után minden esetben felülvizsgálja. Ezt követően a Bizottság évente felülvizsgálja a halasztás fenntartásának szükségességét.

            8. cikk
            Az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselője által végzett felülvizsgálat

               (1)   Az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell minden olyan esetben, amikor az érintettek jogait e határozattal összhangban korlátozzák. Kérésre az adatvédelmi tisztviselő számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.

               (2)   Az adatvédelmi tisztviselő kérheti a korlátozás felülvizsgálatát. Az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről írásban tájékoztatják.

            9. cikk
            Hatálybalépés
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

            Kelt Brüsszelben, 2019. február 1-jén.

                  a Bizottság részéről

                  az elnök

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről és a Bizottság alkalmazottaira ideiglenesen alkalmazandó különös rendelkezések megállapításáról (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

            (2)  A Bizottság C (2004) 1588 határozata az igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások lefolytatására vonatkozó általános végrehajtási rendelkezések megállapításáról.

            (3)  Az Európai Bizottság aktáinak közös megőrzési listája – SEC(2012) 713.

            (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

            (5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

            (6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

            (7)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

            (8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

            (9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2019/166 határozata (2019. január 25.) a Piaci Infrastruktúra Testületről és a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2019/3)

text:
                  4.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 32/14

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2019/166 HATÁROZATA
         (2019. január 25.)
         a Piaci Infrastruktúra Testületről és a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2019/3)
         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
         tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.3. cikkére,
         tekintettel a TARGET2-Securitiesről szóló, 2012. július 18-i EKB/2012/13 iránymutatásra (1),
         mivel:

                     (1)

                     Az eurorendszer piaci infrastruktúrákat, platformokat, alkalmazásokat és kapcsolódó szolgáltatásokat kínál a készpénz-kiegyenlítés értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén, ezek a TARGET szolgáltatások, ideértve a TARGET2, a T2S és a TIPS szolgáltatást.

                     (2)

                     2016. március 16-án a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra Testület létrehozását, amely a piaci infrastruktúra és platformok területén a technikai és operatív üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokért felelős irányító testület.

                     (3)

                     A Piaci Infrastruktúra Testület üléseire korábban különböző speciális alakzatokban került sor, a hatáskörébe tartozó különböző piaci infrastruktúráknak, platformoknak és projekteknek megfelelően. A Piaci Infrastruktúra Testület létrehozatala óta az eredetileg az EKB/2012/6 határozattal (2) létrehozott T2S Tanács a Piaci Infrastruktúra Testület egyik ilyen speciális alakzataként működött, az (EU) 2017/1403 európai központi banki határozatnak (EKB/2017/20) (3) megfelelően.

                     (4)

                     A T2S Tanácsot nem kizárólag az EKB/2012/6 határozat hozta létre, hanem alapját képezi az eurorendszerbeli központi bankok által aláírt T2S-jegyzőkönyv is.

                     (5)

                     A Piaci Infrastruktúra Testület működésének felülvizsgálata rámutatott, hogy hatékony működéséhez nincs szükség speciális alakzatokra. Az EKB/2012/6 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, és a Piaci Infrastruktúra Testület alakzatát felül kell vizsgálni úgy, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület szerkezete és működése összhangban álljon e határozattal.

                     (6)

                     A Piaci Infrastruktúra Testület felülvizsgált alakzatában a Kormányzótanácsot támogatja annak biztosításában, hogy fenntartsák és továbbfejlesszék a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén az eurorendszer piaci infrastruktúráit, platformjait, alkalmazásait és kapcsolódó szolgáltatásait, valamint hogy a hivatkozott területek projektjeit a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, a KBER üzleti igényeivel, a technológiai fejlődéssel, valamint a mindenkori szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban fejlesszék.

                     (7)

                     Az e határozat III. mellékletének (magatartási kódex) joghatása a III. melléklet 1. és 2. függelékében szereplő nyilatkozatok Piaci Infrastruktúra Testület tagjai általi aláírásától függ,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk
            Fogalommeghatározások
            A T2S Tanácsra történő valamennyi hivatkozást az EKB/2012/13 iránymutatásban, az EKB/2011/20 (4) és EKB/2011/5 határozatokban (5) a Piaci Infrastruktúra Testületre történő hivatkozásként kell értelmezni. Az ebben a határozatban használt minden más fogalom az EKB/2012/27 (6) és EKB/2012/13 iránymutatásokban meghatározott jelentéssel bír.

            2. cikk
            A Piaci Infrastruktúra Testület

               (1)   A Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározását – beleértve célkitűzéseit, felelősségeit és feladatait – e határozat I. melléklete tartalmazza.

               (2)   A Piaci Infrastruktúra Testület eljárási szabályzatát – beleértve összetételét és munkafolyamatait – e határozat II. melléklete határozza meg.

               (3)   A Piaci Infrastruktúra Testület tagjainak e határozat III. mellékletében meghatározott magatartási kódexét a Kormányzótanács hagyja jóvá.

               (4)   A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjainak kiválasztására, kinevezésére és helyettesítésére vonatkozó eljárásokat és követelményeket e határozat IV. melléklete határozza meg.

               (5)   Ez a határozat nem hoz létre arra vonatkozó vélelmet, hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra projekt e határozat szerinti fogalommeghatározásának hatálya alá tartozó valamennyi új piaci infrastruktúra projekttel automatikusan a Piaci Infrastruktúra Testületet bízzák meg. A Piaci Infrastruktúra Testület kizárólag a Kormányzótanács által kifejezetten a Piaci Infrastruktúra Testületre bízott projekteket irányítja.

            3. cikk
            Hatályon kívül helyezés
            Az EKB/2012/6 határozat hatályát veszti.

            4. cikk
            Átmeneti rendelkezések
            Az e határozattal összhangban kialakított Piaci Infrastruktúra Testületre való zökkenőmentes és rendezett átállás biztosítása érdekében, ideértve tagjainak kijelölését is, a Piaci Infrastruktúra Testület e határozat hatálybalépésének időpontjában hivatalban lévő tagjainak hivatali ideje négy hónappal meghosszabbítottnak tekintendő.

            5. cikk
            Záró rendelkezések
            Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

            Kelt Frankfurt am Mainban, 2019. január 25-én.

                  az EKB elnöke

               Mario DRAGHI

            (1)  HL L 215., 2012.8.11., 19. o.

            (2)  EKB/2012/6 határozat (2012. március 29.) a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról és az EKB/2009/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2012.5.1., 13. o.).

            (3)  Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1403 határozata (2017. június 23.) a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat módosításáról (EKB/2017/20) (HL L 199., 2017.7.29., 24. o.).

            (4)  EKB/2011/20 határozat (2011. november 16.) a központi értéktárak TARGET2-Securities szolgáltatásokhoz való csatlakozásának jogosultsági feltételei végrehajtására szolgáló részletes szabályok és eljárások megállapításáról (HL L 319., 2011.12.2., 117. o.).

            (5)  EKB/2011/5 határozat (2011. április 20.) a TARGET2-Securities telekommunikációs szolgáltatóinak kiválasztásáról (HL L 134., 2011.5.21., 22. o.).

            (6)  EKB/2012/27 iránymutatás (2012. december 5.) a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) (HL L 30., 2013.1.30., 1. o.).

            I. MELLÉKLET

               A PIACI INFRASTRUKTÚRA TESTÜLET

            FELADATMEGMEGHATÁROZÁSA
            BEVEZETÉS
            Az eurorendszer piaci infrastruktúrákat, platformokat, alkalmazásokat és kapcsolódó szolgáltatásokat kínál a készpénz-kiegyenlítés értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén, ezek a TARGET szolgáltatások, ideértve a TARGET2, a T2S és a TIPS szolgáltatást, valamint a jövőben az ECMS-t (eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások).
            A Piaci Infrastruktúra Testület az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsát (Kormányzótanács) annak biztosításában támogató irányító testület, hogy fenntartsák és továbbfejlesszék az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat, valamint hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat érintő projekteket (eurorendszerbeli infrastruktúra projektek vagy projektek) a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, az üzleti igényekkel, a technológiai fejlődéssel, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre alkalmazandó jogi kerettel, valamint a vonatkozó szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban kezeljék, teljes mértékben tiszteletben tartva az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározását. A Piaci Infrastruktúra Testület az EKB döntéshozó szerveinek számol be.
            Ez a határozat nem hoz létre arra vonatkozó vélelmet, hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra projekt e határozat szerinti fogalommeghatározásának hatálya alá tartozó valamennyi új piaci infrastruktúra projekttel automatikusan a Piaci Infrastruktúra Testületet bízzák meg. A Piaci Infrastruktúra Testület kizárólag a Kormányzótanács által kifejezetten a Piaci Infrastruktúra Testületre bízott projekteket irányítja.
            1.   A Piaci Infrastruktúra Testület szerepe

            A Kormányzótanács ezúton megbízza a Piaci Infrastruktúra Testületet az e feladatmeghatározásban meghatározott feladatok elvégzésével.
            A Kormányzótanács végső döntés meghozatalára vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül a Kormányzótanács a Piaci Infrastruktúra Testületet azzal a feladattal bízta meg, hogy végezzen el az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások működéséhez és az eurorendszerbeli infrastruktúra projektekhez kapcsolódó, egyértelműen meghatározott feladatokat. A Kormányzótanács az NKB-k Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya szerinti hatásköreinek sérelme nélkül további olyan, egyértelműen meghatározott feladatokat bízhat a Piaci Infrastruktúra Testületre a 2. pontban meghatározottakon túlmenően, amelyek egyébként a Kormányzótanács hatáskörébe tartoznak. A Kormányzótanács eurorendszerbeli infrastruktúrákkal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó végső hatáskörére figyelemmel a Piaci Infrastruktúra Testületre ruházott feladatait a Kormányzótanács továbbra is átveheti és elláthatja.
            2.   A Piaci Infrastruktúra Testület felelősségei és feladatai

            2.1.   Javaslatok előkészítése a Kormányzótanács általi döntéshozatalra az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek tekintetében

            Az Igazgatóság Kormányzótanács üléseinek előkészítésére vonatkozó, és az EKB folyó ügyeinek intézésére vonatkozó felelősségének sérelme nélkül annyiban, amennyiben a Kormányzótanács különös projektet/infrastruktúrát bízott a Piaci Infrastruktúra Testületre, és az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározásának teljes tiszteletben tartása mellett a Piaci Infrastruktúra Testület javaslatokat készít elő a Kormányzótanács általi döntéshozatalra a következő kérdések tekintetében:

                        a)

                        az átfogó stratégia, ideértve a szolgáltatások hatályának meghatározását és a szolgáltatások leírását;

                        b)

                        projektirányítási kérdések;

                        c)

                        pénzügyek, beleértve az alábbiakat:

                                    i.

                                    a pénzügyi rendszer fő jellemzőinek kidolgozása (különösen a költségvetés, az összeg, a lefedett időtartam, a finanszírozás);

                                    ii.

                                    azon pénzügyi kockázatok rendszeres elemzése, amelyeknek az eurorendszer ki van téve;

                                    iii.

                                    az EKB könyveiben az eurorendszer számára vezetett és a Piaci Infrastruktúra Testület által kezelt számlákra vonatkozó gazdálkodási szabályok;

                                    iv.

                                    költségmódszertan;

                                    v.

                                    díjpolitika;

                                    vi.

                                    a felelősségi rendszer elemzése;

                        d)

                        átfogó tervezés;

                        e)

                        az eurorendszernek piaci infrastruktúra szolgáltatásokat nyújtó vagy annak eurorendszerbeli infrastruktúra projekteket végrehajtó nemzeti központi bankokra (NKB-k) és ügyfelekre vonatkozó jogi keret, valamint az eurorendszer és a külső érdekeltek között aláírandó minden szerződés vagy feltétel;

                        f)

                        kockázatkezelési keretrendszer;

                        g)

                        az érintett felekkel kötendő szolgáltatási szintről szóló megállapodások;

                        h)

                        módosítási kérelmek és tesztelési/áttérési stratégiák engedélyezése és rangsorolása;

                        i)

                        telekommunikációs csatlakoztatási stratégiák;

                        j)

                        válságkezelési stratégiák;

                        k)

                        kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség és információbiztonsági stratégia és keretek;

                        l)

                        kötelezettségek és egyéb követelések; és

                        m)

                        a vonatkozó jogosultsági kritériumok eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások szereplői általi betartása.

                  2.2.   Az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokhoz és projektekhez kapcsolódó irányítási tevékenység

            2.2.1.   Irányítás és kormányzás

            A Piaci Infrastruktúra Testület elvégzi az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek átfogó irányítását, amennyiben a Kormányzótanács különös projektet/infrastruktúrát bízott a Piaci Infrastruktúra Testületre, és az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározásának teljes tiszteletben tartása mellett. Ezzel összefüggésben a Piaci Infrastruktúra Testület:

                        a)

                        biztosítja, hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek megfeleljenek a piaci szükségleteknek;

                        b)

                        végrehajtja és/vagy irányítja az átfogó stratégiákat, ideértve a szolgáltatás vagy szolgáltatások hatályának meghatározását és/vagy a szolgáltatások leírását;

                        c)

                        végrehajtja és/vagy kezeli az irányítási szabályzatokat;

                        d)

                        végrehajtja és/vagy kezeli a pénzügyi szabályzatokat és stratégiákat;

                        e)

                        irányítja a vonatkozó változás- és kiadáskezelési tevékenységeket;

                        f)

                        a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül irányítja a szimulátor eszközök fejlesztését, működését és üzemeltetését, valamint az eurorendszer Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottságával (MIPC) és adott esetben más érintett KBER-bizottságokkal konzultálva a Kormányzótanács döntésétől függően irányítja a megvalósíthatósági tanulmányokat;

                        g)

                        koordinálja a változáskezelési eljárásokat és rangsorolja az új kiadásokhoz kapcsolódó engedélyezett módosításokat, tesztforgatókönyveket alakít ki az eurorendszerbeli elfogadási tesztekhez, koordinálja az érdekeltek különböző típusainak részvételével zajló teszteket, és koordinálja a felhasználói tesztelési eljárásokat;

                        h)

                        a Kormányzótanács által elfogadott átfogó programtervek alapján részletes tervet határoz meg az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek vonatkozásában;

                        i)

                        végrehajtja és/vagy irányítja az érintett kockázatkezelési keretrendszereket a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül;

                        j)

                        végrehajtja és/vagy irányítja az érintett áttérési stratégiákat a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül;

                        k)

                        végrehajtja és/vagy irányítja az érintett működési keretrendszereket, beleértve a váratlan események és a válsághelyzet kezelésére szolgáló stratégiát, a Kormányzótanács által meghatározott paramétereken belül;

                        l)

                        biztosítja az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások megfelelő működését és minőségét;

                        m)

                        végrehajtja és/vagy irányítja a telekommunikációs csatlakoztatási stratégiákat;

                        n)

                        végrehajtja és/vagy irányítja a válságkezelési stratégiákat;

                        o)

                        végrehajtja és/vagy irányítja a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség és információbiztonsági stratégiát és kereteket; és

                        p)

                        biztosítja a szabályozási és felügyeleti követelményeknek való megfelelőséget.

                  2.2.2.   Pénzügyi rendszer

            A Piaci Infrastruktúra Testület jóváhagyja és/vagy kezdeményezi a következőket:

                        a)

                        az elvárt eredmények Piaci Infrastruktúra Testület általi elfogadását követően a szolgáltató NKB-k részére a Kormányzótanács által jóváhagyott, egyeztetett ütemtervnek megfelelően teljesítendő részletfizetések;

                        b)

                        a szolgáltató NKB-k részéről az eurorendszerbeli központi bankok számára a vonatkozó 2. szint–3. szint közötti megállapodásnak és egyéb kapcsolódó megállapodásnak megfelelően nyújtott pótlólagos támogatással kapcsolatos költségek megtérítése;

                        c)

                        az EKB-nak történő részletfizetések, az EKB eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokkal és projektekkel kapcsolatos költségei alapján; és

                        d)

                        adott esetben a díjbeszedés az ügyfelektől, illetve e díjaknak az eurorendszerbeli központi bankoknak szóló visszatérítése. Az EKB megadja a szükséges mértékű támogatást a Piaci Infrastruktúra Testület részére.

                  2.2.3.   Kapcsolat a szolgáltató NKB-kkal

            A Piaci Infrastruktúra Testület:

                        a)

                        biztosítja a szolgáltató NKB-k részvételét minden lényeges kérdésben;

                        b)

                        lefolytatja a vonatkozó 2. szint–3. szint közötti megállapodás és a szolgáltató NKB-k és az eurorendszerbeli központi bankok más kapcsolódó megállapodásainak módosítására irányuló tárgyalásokat, és benyújtja a módosításokat a Kormányzótanács elé jóváhagyásra;

                        c)

                        rendszeres kapcsolatot épít ki és tart fenn a szolgáltató NKB-kkal a feladatainak az ilyen megállapodásoknak megfelelő ellátásához szükséges összes információ beszerzése érdekében;

                        d)

                        validálja a szolgáltató NKB-k javaslatait és jóváhagyja az eredményeket a műszaki és funkcionális kialakítással kapcsolatban (amelyet a szolgáltató NKB-k fejlesztettek ki); és

                        e)

                        segíti a Kormányzótanácsot a telekommunikációs csatlakoztatási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókkal való kapcsolat fenntartásában, ahol utóbbiak az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatás részét képezik.

                  2.2.4.   Kapcsolat az eurorendszerbeli irányító testületekkel és külső érdekeltekkel

            A Piaci Infrastruktúra Testület:

                        a)

                        megfelelően kapcsolatot tart a KBER-bizottságokkal, a szabályozó és felügyeleti hatóságokkal, valamint más érintett hatóságokkal az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek tekintetében;

                        b)

                        együttműködik az ügyfelekkel és a KBER központi bankokkal áttérésük megkönnyítése érdekében, és megvitatja és koordinálja a felmerülő jogvitákat, és törekszik azokra megoldást találni az alkalmazandó jogi keret és a feladatmeghatározásának kerete között, a hatáskörrel rendelkező testületek jóváhagyása céljából;

                        c)

                        tárgyalásokat folytat (adott esetben az eurorendszerbeli központi bankokkal együttesen) részvételi megállapodások tervezeteiről az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek résztvevőivel, valamint részvételi megállapodást aláíró nem euroövezeti központi bankokkal, ideértve e megállapodások minden módosítását;

                        d)

                        koordinál a többi eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatás és projekt irányító testületeivel;

                        e)

                        adott esetben kijelöli a technikai csoportok elnökét – a kapcsolódó irányító testületekkel való konzultációt követően – és végül fogadja a technikai csoportok jelentéseit;

                        f)

                        együttműködik a telekommunikációs csatlakoztatási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókkal, amennyiben az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások részét képezik;

                        g)

                        meghatározza a műszaki kommunikációs politikát az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek vonatkozásában; és

                        h)

                        biztosítja az átláthatóságot az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre vonatkozó műszaki dokumentáció időszerű és következetes közzétételével, a magatartási kódexben szereplő titoktartási szabályoknak megfelelően.

            II. MELLÉKLET

               A PIACI INFRASTRUKTÚRA TESTÜLET

            ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA
            I. FEJEZET

               Kinevezés és tagság

            BEVEZETÉS
            Az eurorendszer piaci infrastruktúrákat, platformokat, alkalmazásokat és kapcsolódó szolgáltatásokat kínál a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén, ezek a TARGET szolgáltatások, ideértve a TARGET2, a T2S és a TIPS szolgáltatást, valamint a jövőben az ECMS-t (eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások).
            A Piaci Infrastruktúra Testület az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsát (Kormányzótanács) annak biztosításában támogató irányító testület, hogy fenntartsák és továbbfejlesszék az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat, valamint hogy a meglévő vagy új eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat érintő projekteket (eurorendszerbeli infrastruktúra projektek vagy projektek) a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, az üzleti igényekkel, a technológiai fejlődéssel, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre alkalmazandó jogi kerettel, valamint a vonatkozó szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban kezeljék, teljes mértékben tiszteletben tartva az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározását. A Piaci Infrastruktúra Testület az EKB döntéshozó szerveinek számol be.
            Ez a határozat nem hoz létre arra vonatkozó vélelmet, hogy az eurorendszerbeli infrastruktúra projekt e határozat szerinti fogalommeghatározásának hatálya alá tartozó valamennyi új piaci infrastruktúra projekttel automatikusan a Piaci Infrastruktúra Testületet bízzák meg. A Piaci Infrastruktúra Testület kizárólag a Kormányzótanács által kifejezetten a Piaci Infrastruktúra Testületre bízott projekteket irányítja.
            1.   Kijelölés és kinevezés

            A Piaci Infrastruktúra Testület tagjait a Kormányzótanács nevezi ki az EKB Igazgatóságának (Igazgatóság) javaslata alapján.
            A jelentkezéseket az érintett nemzeti központi bank (NKB) elnöke terjeszti az Igazgatóság elé. A Kormányzótanács elé terjesztendő javaslatában az Igazgatóság előnyben részesíti azokat a jelölteket, akik a központi bankon belül közvetlenül a legfelső irányító szervnek számolnak be. Az Igazgatóság javaslatában biztosítja a jelen II. melléklet 3. szakaszában meghatározott elvek teljesülését.
            A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaira irányuló javaslatokat az Igazgatóság az ilyen tagok kiválasztására az e határozat IV. melléklete szerint vonatkozó eljárásnak megfelelően gyűjti össze.
            2.   Tagság és hivatali idő – Megfigyelők részvétele

            Kinevezésüket követően a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai függetlenül és az eurorendszer érdekeinek szem előtt tartásával járnak el. Közjogi vagy magánjogi szervezet nem utasíthatja őket. A Piaci Infrastruktúra Testület tagjai – amennyiben a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaként járnak el – testületileg számolnak be, és kizárólag az EKB döntéshozó szerveinek. A Piaci Infrastruktúra Testület központi banki tagjai adott esetben saját kezdeményezésükre és mérlegelésük alapján kikérhetik központi bankjuk más alkalmazottainak tanácsát, de nem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat központi bankjuktól, és nem vállalhatnak kötelezettséget a Piaci Infrastruktúra Testületben folyó tanácskozások és szavazás során egy adott álláspont képviseletére.
            A Piaci Infrastruktúra Testület elnöke az EKB valamely felső vezetője.
            A Piaci Infrastruktúra Testület tizenhárom (13) tagból áll, a következők szerint:

                        a)

                        kilenc tag eurorendszerbeli NKB-kból, beleértve egy tagot minden olyan NKB-ból, amely piaci infrastruktúra szolgáltatásokat nyújt az eurorendszer számára vagy amely eurorendszerbeli infrastruktúra projekteket hajt végre az eurorendszerben (szolgáltató NKB);

                        b)

                        két tag az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokban részt vevő nem eurorendszerbeli NKB-kból (például, amelyek aláírták a T2S fizetőeszköz-részvételi megállapodást vagy részt vesznek a TARGET2-ben);

                        c)

                        két nem központi banki tag (szavazati jog nélkül), akik közül az egyik felső vezetői szakértelemmel rendelkezik a pénzforgalmi ágazatban, a másik pedig felső vezetői szakértelemmel rendelkezik az értékpapír ágazatban.

                  Az elnököt a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai közül a Kormányzótanács által kinevezett alelnök támogatja. Az alelnök kizárólagos feladata a Piaci Infrastruktúra Testület üléseinek levezetése az elnök ülésről való ideiglenes távollétében, a Piaci Infrastruktúra Testület szóban forgó ülésének előre meghatározott napirendjével összhangban.
            A Piaci Infrastruktúra Testület tagjainak megbízása 36 hónapra szól, és megújítható. A Kormányzótanács meghatározhat rövidebb megbízatást, többek között akkor, ha a tag megbízatásának lejárta előtt lemond vagy nyugdíjba vonul.
            Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi NKB-nak (eurorendszerbeli és az érintett eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokban és projektekben részt vevő NKB-k) lehetősége legyen képviselőt küldeni a Piaci Infrastruktúra Testületbe, a nem szolgáltató NKB tagok vonatkozásában rotációt kell biztosítani, rendszerint a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai eredeti 36 hónapos hivatali idejének lejártakor. A fenti rotációs rendszer nem eredményezheti ugyanazon nem szolgáltató NKB kettőnél több rotációs időszakból való kizárását.
            Megfelelő egyensúlyt kell fenntartani a projektkezelési tapasztalattal, az eurorendszerbeli piaci infrastruktúra működésében szerzett tapasztalattal és az IT tapasztalattal rendelkező tagok között.
            Az elnök szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőket hív meg érintett KBER-bizottságokból a hatáskörükbe tartozó eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások vagy projektek megvitatása érdekében. A Piaci Infrastruktúra Testület tagjaitól elvárt, hogy munkájuk legalább 30 %-át a Piaci Infrastruktúra Testületben felmerülő kérdéseknek szenteljék.
            A Piaci Infrastruktúra Testület tagjai nem vehetnek részt közvetlenül az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások felvigyázásában vagy a fentiekben részt vevő szervezetek (például azon központi értéktárak, amelyek kiegyenlítési műveleteiket a T2S-hez kiszervezik) felvigyázásában, amennyiben e részvétel a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaként betöltött feladataikkal való tényleges vagy lehetséges összeütközéshez vezethet. Az ilyen összeütközések azonosítására és elkerülésére megfelelő intézkedéseket kell kialakítani. A tagok nem vehetnek részt az eurorendszerbeli Belső Könyvvizsgálói Bizottságban (IAC), és nem vehetnek részt a mindennapos 3. szintű tevékenységekben sem.
            2. FEJEZET

               Munkafolyamatok

            1.   Döntéshozatal

            A felelősségteljes irányítás elveivel összhangban a tagok rendszeresen részt vesznek a Piaci Infrastruktúra Testület ülésein. A részvétel szigorúan személyesen történik, a tagok helyettesítésének nincs helye.
            A Piaci Infrastruktúra Testület határozatképességéhez legalább hét szavazati joggal rendelkező tag jelenléte szükséges. Határozatképtelenség esetén az elnök rendkívüli ülést hívhat össze, amelyen határozatképességre való tekintet nélkül lehet határozatot hozni.
            A Piaci Infrastruktúra Testület döntéseit lehetőség szerint konszenzussal hozza. Ennek hiányában és az elnök kérésére a Piaci Infrastruktúra Testület egyszerű többséggel határozhat. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
            A Piaci Infrastruktúra Testület az elnök kérésére szavaz. Az elnök a Piaci Infrastruktúra Testület legalább 3 szavazati joggal rendelkező tagjának kérésére is megkezdi a szavazási eljárást. A tag tartózkodik a szavazástól, ha a magatartási kódex szerinti összeférhetetlenség áll fenn tekintetében. A szavazati joggal rendelkező tagok távollétük esetére szavazati jogukat egy másik tagra ruházhatják egy adott szavazási eljárás vonatkozásában azzal, hogy egyik tag sem adhat le kettőnél több szavazatot egyetlen kérdésben sem.
            A határozathozatal írásbeli eljárással is történhet, kivéve, ha ez ellen legalább három szavazati joggal rendelkező tag tiltakozik. Írásbeli eljárás esetén szükséges, hogy: a) legalább két nappal korábban történjen meg az értesítés (a Piaci Infrastruktúra Testület elnöke által megállapított kivételes körülményektől eltekintve); és b) az ilyen határozatot fel kell venni a Piaci Infrastruktúra Testület következő ülésének jegyzőkönyvébe.
            A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjait személyes minőségükben nevezik ki. Nem rendelkeznek szavazati joggal és feladataikkal nem bízhatják meg a Piaci Infrastruktúra Testület másik tagját vagy harmadik felet.
            2.   A Piaci Infrastruktúra Testület üléseinek lebonyolítása

            A Piaci Infrastruktúra Testület az elnök javaslata alapján dönt üléseinek dátumáról. A Piaci Infrastruktúra Testületnek rendszeresen, az év kezdete előtt megfelelő idővel általa meghatározott menetrend alapján kell üléseket tartania.
            Az elnök bármikor összehívhatja a Piaci Infrastruktúra Testület rendkívüli ülését, amikor azt szükségesnek tartják. Az elnök rendkívüli ülést hív össze, ha legalább három tag erre irányuló kérést nyújt be.
            A Piaci Infrastruktúra Testület üléseit rendszerint az EKB helyiségeiben tartja.
            Az ülések megtarthatóak telekonferencia útján is, kivéve, ha ez ellen legalább három tag tiltakozik.
            A Piaci Infrastruktúra Testület minden egyes ülés tekintetében elfogadja a napirendet.
            A Piaci Infrastruktúra Testület ülésein kizárólag a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai és az elnök által meghívott más személyek vehetnek részt.
            3.   Beszámolás az EKB döntéshozó szerveinek

            A Piaci Infrastruktúra Testület rendszeresen beszámol az EKB döntéshozó szerveinek. E tekintetben szükség szerint készít jelentéseket az EKB döntéshozó szervei számára.
            4.   Belső információáramlás és átláthatóság

            A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjai szigorú titoktartási feltételek mellett kapják meg a Kormányzótanácsnak benyújtott valamennyi, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre vonatkozó dokumentációt.
            A Piaci Infrastruktúra Testületben képviselettel nem rendelkező eurorendszerbeli NKB-k automatikus hozzáféréssel rendelkeznek a Piaci Infrastruktúra Testület valamennyi dokumentumához, ideértve a Piaci Infrastruktúra Testület napirendjeit és jegyzőkönyveit, a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaival egy időben, és írásban megjegyzéseket fűzhetnek azokhoz a Piaci Infrastruktúra Testület üléseit megelőzően, így a Piaci Infrastruktúra Testület megfelelően figyelembe veheti álláspontjukat. Kérelmet is benyújthatnak az elnökhöz a Piaci Infrastruktúra Testületben való részvétel iránt, ha egy témakör különösen érdekli őket. Az elnök felelőssége lesz az ilyen eurorendszerbeli NKB-k tájékoztatása, ha úgy tekintik, hogy egy adott téma különösen érdekelheti őket, és az ilyen eurorendszerbeli NKB által felvetett bármely kérdést a Piaci Infrastruktúra Testület elé terjesztheti.
            Annak biztosítása érdekében, hogy az eurorendszerbeli Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság (MIPC) értesüljön a Piaci Infrastruktúra Testület munkájáról, a MIPC valamennyi napirendjében szerepelni fog a Piaci Infrastruktúra Testület előtt felmerült kérdésekre vonatkozó rendszeres beszámoló. Amennyiben megfelelőnek tekintik, sor kerülhet a MIPC és a Piaci Infrastruktúra Testület közös üléseire.
            A Piaci Infrastruktúra Testület és más KBER-bizottságok közötti interakcióra írásbeli konzultáció útján kerül sor.
            A Piaci Infrastruktúra Testület tevékenységeit a Belső Könyvvizsgáló Bizottság (IAC) ellenőrzi.
            5.   Külső információáramlás, átláthatóság és képviselet

            Az elnök rendszeresen tájékoztatja az érintett érdekelteket a Piaci Infrastruktúra Testület hatáskörébe tartozó, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat és projekteket érintő valamennyi vonatkozó kérdésről. Az elnök biztosítja az átláthatóságot az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre vonatkozó műszaki dokumentáció időszerű és következetes hozzáférhetővé tételével az EKB honlapjának Piaci Infrastruktúra Testülettel foglalkozó részén.
            A tagoknak előzetesen tájékoztatniuk kell az elnököt a Piaci Infrastruktúra Testület felelőségeivel és feladataival kapcsolatos minden releváns és jelentős külső tevékenység/kommunikáció elvállalásáról, például konferenciákon vagy az érdekeltekkel való találkozókon a Piaci Infrastruktúra Testület hatáskörébe tartozó eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokról és projektekről szóló előadás tartásáról, és erről az eseményt követő öt munkanapon belül írásbeli összefoglalót kell a Piaci Infrastruktúra Testület rendelkezésére bocsátaniuk. Minden jelentős külső tevékenységnek/kommunikációnak az eurorendszer érdekét kell szolgálnia, és tiszteletben kell tartania a Kormányzótanács politikai határozatait.
            6.   Támogatás

            A Piaci Infrastruktúra Testület szervezési támogatást kap az EKB-tól többek között a Piaci Infrastruktúra Testület üléseinek előkészítéséhez, ideértve az ülés dokumentációját.
            Főszabályként az EKB az ülés előtt öt munkanappal megküldi a dokumentumokat a tagoknak megvitatásra. Rövid dokumentumokat azonban az ülés előtt egy munkanappal is meg lehet küldeni. A két munkanapon belül megküldött dokumentumok olyan beterjesztett dokumentumnak minősülnek, amelyek alapján a Piaci Infrastruktúra Testület csak az összes tag egyetértésével hozhat határozatot.
            A Piaci Infrastruktúra Testület egyes ülései után az EKB elkészíti a jegyzőkönyv tervezetét, amelyben rögzíti a megvitatott témákat és a vita eredményét, valamint az elfogadott nyomon követést. A jegyzőkönyv tervezete kérésre tartalmazza az egyes tagok által az ülésen kifejezésre juttatott álláspontot. A jegyzőkönyv tervezetét az üléstől számított öt munkanapon belül megküldik a tagoknak.
            Az EKB továbbá a Piaci Infrastruktúra Testület minden ülése után elkészíti az intézkedési lista tervezetét, amely tartalmazza az ülésen meghatározott intézkedéseket és azok határidejét, és a listát az üléstől számított öt munkanapon belül megküldi a tagoknak.
            A jegyzőkönyv és az intézkedési lista tervezete a következő ülésen (szükség szerint korábban, írásbeli eljárás útján) kerül benyújtásra a Piaci Infrastruktúra Testülethez jóváhagyásra, és azokat az elnök írja alá.
            A Piaci Infrastruktúra Testület programellenőrt nevez ki, és tőle kap információkat; a programellenőr lehet a tagok egyike.
            A Piaci Infrastruktúra Testület – az EKB-val egyetértésben – alcsoportokat hozhat létre. Alcsoport létrehozható a Piaci Infrastruktúra Testület összetételétől eltérően, és abban részt vehet valamennyi eurorendszerbeli NKB és adott esetben nem eurorendszerbeli NKB.
            7.   A feladatmeghatározás felülvizsgálata

            A Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározása ötévente felülvizsgálható a megszerzett tapasztalatok ismeretében.

            III. MELLÉKLET

               A PIACI INFRASTRUKTÚRA TESTÜLET

            MAGATARTÁSI KÓDEXE
            BEVEZETÉS
            A Piaci Infrastruktúra Testület az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa (Kormányzótanács) által kijelölt tagokból áll. A tagok kizárólag az eurorendszer érdekeinek szem előtt tartásával járnak el és megfelelő időt kell fordítaniuk a Piaci Infrastruktúra Testület munkájában való aktív részvételre.
            A Piaci Infrastruktúra Testület a Kormányzótanácsot annak biztosításában támogató irányító testület, hogy fenntartsák és továbbfejlesszék a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén az eurorendszer piaci infrastruktúráit, platformjait, alkalmazásait és kapcsolódó szolgáltatásait (eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások), valamint hogy a meglévő vagy új eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokat érintő projekteket (eurorendszerbeli infrastruktúra projektek vagy projektek) a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, az üzleti igényekkel, a technológiai fejlődéssel, az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatásokra és projektekre alkalmazandó jogi kerettel, valamint a szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban kezeljék, teljes mértékben tiszteletben tartva az EKB eljárási szabályzatának 9. cikke alapján létrehozott KBER-bizottságok feladatmeghatározását. A Piaci Infrastruktúra Testület az EKB döntéshozó szerveinek számol be.
            A Kormányzótanács tájékozott és független döntéshozatalához elengedhetetlen, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület munkáját ne befolyásolják olyan körülmények, amelyek bármely tag esetében összeférhetetlenséget eredményezhetnek. Az eurorendszer és a KBER jó hírnevének és hitelességének megőrzéséhez és az eurorendszerbeli infrastruktúra szolgáltatások és projektek jogi megalapozottságához ugyancsak elengedhetetlen, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület tagjait az eurorendszer általános érdeke vezérelje, és ezen érdek által vezéreltnek tekintsék őket. A tagoknak ezért: a) kerülniük kell minden olyan helyzetet, amelyben tényleges vagy látszólagos összeférhetetlenség áll fenn; b) a hatóságokkal, központi bankokkal, az ágazat képviselőivel és az eurorendszer által kínált piaci infrastruktúrák, platformok, alkalmazások és kapcsolódó szolgáltatások kialakításában kifejlesztésében és üzemeltetésében részt vevő más külső érdekeltekkel kizárólag az eurorendszer érdekeinek szem előtt tartásával kell eljárniuk; és c) biztosítaniuk kell az eurorendszer által kínált piaci infrastruktúrák, platformok, alkalmazások és kapcsolódó szolgáltatások tekintetében érdekelt szállítók közötti tárgyilagos, semleges és tisztességes versenyt.
            A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 37.1. cikkében szereplő szakmai titoktartási kötelezettség egyaránt vonatkozik az EKB alkalmazottaira és a nemzeti központi bankok (NKB-k) KBER-feladatokat ellátó alkalmazottaira, és kiterjed többek között a kereskedelmi titokra vonatkozó bizalmas információra és bármely más kereskedelmi értékkel bíró információra. Egyenértékű kötelezettség vonatkozik a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaira is. A nem központi banki tagoknak is be kell tartaniuk a kinevezési okmányukban és az EKB-val kötött munkaszerződésükben esetlegesen szereplő további magatartási szabályokat is.
            Helyénvaló és a jó igazgatási gyakorlatnak megfelelő az, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület elnökére vonatkozó alkalmazási feltételek, és a Piaci Infrastruktúra Testület NKB-alkalmazott tagjaira vonatkozó rendelkezések jogorvoslatot tartalmazzanak e magatartási kódex (kódex) megszegésére. Egyenértékű kötelezettség vonatkozik a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaira is, a IV. mellékletnek megfelelően.
            Ez a kódex nem érinti a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaira az EKB vagy valamely NKB alkalmazottjaként betöltött funkciójuk miatt vonatkozó más etikai rendelkezésekből eredő követelményeket.
            1.   Fogalommeghatározások

            E kódex alkalmazásában:
            a)   „elnök”: a Kormányzótanács által a Piaci Infrastruktúra Testület elnökeként kijelölt személy;
            b)   „alelnök”: a Kormányzótanács által az elnök támogatására a Piaci Infrastruktúra Testület tagjai közül kijelölt személy; Az alelnök kizárólagos feladata a Piaci Infrastruktúra Testület üléseinek levezetése az elnök ülésről való ideiglenes távollétében, a Piaci Infrastruktúra Testület szóban forgó ülésének előre meghatározott napirendjével összhangban.
            c)   „bizalmas információ”: a KBER Alapokmányának 37.1. cikkében szereplő szakmai titoktartási kötelezettség vagy a Piaci Infrastruktúra Testület minden egyes tagjának megadott EKB titoktartási rendnek megfelelően minősített dokumentumok sérelme nélkül: i. az eurorendszer vagy harmadik személyek kereskedelmi titkai és harmadik személyek nem Piaci Infrastruktúra Testület munkájához kapcsolódó, kereskedelmi értékkel bíró információi; ii. minden olyan információ, amelynek engedély nélküli közzététele káros lehet az eurorendszer alapvető érdekeire; és iii. minden olyan információ, amelyet egy észszerűen eljáró személy titkosnak tekintene; a „bizalmas információk” körébe nem tartozik bele az olyan információ: i. amely közismert vagy a kódex megszegése nélkül azzá válik; vagy ii. amelyet a bizalmas információhoz hozzáféréssel nem rendelkező harmadik személy függetlenül alakít ki; vagy iii. a 3. szakasz esetében, amelynek felfedésére törvény kötelez;
            d)   „nem központi banki tag”: a Piaci Infrastruktúra Testület olyan tagja, aki nem az EKB vagy valamelyik NKB alkalmazottja;
            e)   „feladatmeghatározás”: az I. mellékletben szereplő feladatmeghatározás;
            f)   „tag”: a Piaci Infrastruktúra Testület tagja, beleértve az elnököt;
            g)   „beszállítók”: az eurorendszer által kínált piaci infrastruktúrák, platformok, alkalmazások és kapcsolódó szolgáltatások tekintetében jelenleg árukat kínáló, illetve szolgáltatásokat nyújtó, vagy azok kínálásában és nyújtásában érdekelt kereskedelmi jogalanyok és kereskedelmi szervezetek.
            2.   Az összeférhetetlenség megelőzése

                        a)

                        A Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározása tekintetében jelentőséggel bíró áruk kínálása és/vagy szolgáltatások nyújtása tekintetében úgy kell tekinteni, hogy összeférhetetlenség lép fel az EKB személyzeti szabályzatának 0.2.1.2. pontjában meghatározott körülmények között és különösen, amennyiben a tag tulajdonviszony, ellenőrzés, befektetés, személyes kötődés révén vagy egyéb, a tagi feladatainak pártatlan és objektív ellátását ténylegesen vagy potenciálisan befolyásoló módon kereskedelmi vagy szakmai érdekeltséggel vagy részesedéssel rendelkezik egy szállítóban.

                        b)

                        A tagok általánosságban az eurorendszer érdekében és a Piaci Infrastruktúra Testület felelősségeinek és feladatainak megvalósítása érdekében járnak el. Ajánlott kerülniük az olyan helyzeteket, amelyek valószínűleg összeférhetetlenséget eredményeznek.

                        c)

                        Ha a Piaci Infrastruktúra Testület feladataival kapcsolatos összeférhetetlenség lép fel, vagy annak fellépése valószínű, az érintett tag a központi bankja megfelelési hatóságának (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodájának) tudomására hozza a tényleges vagy potenciális összeférhetetlenséget a 2. függelékben szereplő formanyomtatvány használatával, és egyidejűleg arról az elnököt is értesíti. Ha a megfelelési hatóság (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodája) az összeférhetetlenség fennállását állapítja meg, az érintett központi bank elnöke (vagy nem központi banki tag esetében az EKB elnöke) számára ajánlást ad a szóban forgó összeférhetetlenség megfelelő kezeléséről.

                        d)

                        Ha a Piaci Infrastruktúra Testület ülése közben valamely tag okkal feltételezheti, hogy egy másik tagnak a Piaci Infrastruktúra Testületben folyó vitában, szavazásban vagy írásbeli eljárásban való részvétele összeférhetetlenséget eredményezne, erről haladéktalanul tájékoztatja az elnököt.

                        e)

                        Az elnök felkéri azt a tagot, akivel kapcsolatban a c) és d) alpont szerinti összeférhetetlenség felvetődött, hogy nyilatkozzon a tényleges vagy potenciális összeférhetetlenség fennállásáról. Az elnök késedelem nélkül tájékoztatja minden ilyen esetről az érintett központi bank megfelelési hatóságát (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját), és szükség esetén a Kormányzótanácsot.

                        f)

                        Ha az elnök a c), d) vagy e) alpont szerint érintett tag, az elnök értesíti az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját.

                        g)

                        A tagok késedelem nélkül tartózkodnak minden olyan kérdésre irányuló vitában, tanácskozáson vagy szavazáson való részvételtől, amely tekintetében velük kapcsolatban összeférhetetlenség merül fel, és nem bocsátják rendelkezésükre a kapcsolódó dokumentumokat.

                  3.   A bizalmas információk megfelelő felhasználása

                        a)

                        A tagok a bizalmas információkat kizárólag az eurorendszer céljaira és érdekében, a Piaci Infrastruktúra Testület céljaira, valamint a Piaci Infrastruktúra Testület feladatmeghatározásával összhangban használják fel.

                        b)

                        A tagok semmilyen körülmények között nem fedhetnek fel feladatmeghatározásukon túlmenően bizalmas információt harmadik felek és/vagy szervezetek előtt az eurorendszeren belül és kívül. A Piaci Infrastruktúra Testület elnöke és az NKB-k alkalmazottai bizalmas információkat központi bankjuk alkalmazottai előtt csak az egy adott kérdésben való véleményformáláshoz szükséges tanácsadás érdekében fedhetnek fel, szigorúan csak a szükséges mértékig. A „csak tagoknak” jelzetű bizalmas információkat a tagok főszabály szerint nem fedik fel saját központi bankjuk alkalmazottai előtt, kivéve, ha a Piaci Infrastruktúra Testülettel ettől eltérően állapodtak meg.

                        c)

                        A tagok megtesznek minden szükséges intézkedést a bizalmas információk véletlenszerű felfedésének vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférésnek a megelőzésére.

                        d)

                        A tagok a bizalmas információkat nem használhatják fel saját javukra vagy bármely más személy javára az EKB etikai keretrendszerének 4.1.3. pontjával, valamint az eurorendszer etikai keretrendszere alapelveinek meghatározásáról szóló (EU) 2015/855 európai központi banki iránymutatás (1) 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Különösen nem használhatják fel a bizalmas információkat semmilyen magánjellegű pénzügyi ügylethez vagy ilyen ügylet ajánlásához vagy az attól való tartózkodás ajánlásához.

                        e)

                        Amennyiben a tagot bíróság vagy szabályozó, felügyeleti vagy a tag felett joghatósággal rendelkező más hatóság arra kötelezi, hogy hozzon nyilvánosságra vagy tegyen elérhetővé bizalmas információt, a tag a következőképpen jár el:

                                    i.

                                    ha jogszabály megengedi, az ilyen rendelvényről a lehető legtöbb részlet megadásával azonnal írásban értesíti az elnököt és a központi bankja megfelelési hatóságát (vagy nem központi banki tag esetében az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját);

                                    ii.

                                    kikéri jogi szakértő tanácsát a rendelvény jogszerűsége és végrehajthatósága vonatkozásában, ha ezt az elnök szükségesnek tekinti;

                                    iii.

                                    együttműködik az összes érintett központi bankkal, és megadja az elnöknek az ahhoz esetlegesen szükséges segítséget, hogy a Piaci Infrastruktúra Testület vagy az érintett tag központi bankja jogorvoslatot kérhessen a bizalmas információ védelmére;

                                    iv.

                                    értesíti az érintett bíróságot vagy hatóságot az információ bizalmas jellegéről, és kéri, hogy a bíróság vagy hatóság a jogszabályban megengedett mértékig tartsa fenn az információk bizalmas jellegét.

                  Ha az elnök az e szakasz szerint érintett tag, akkor az elnök értesíti az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodáját.
            4.   A külső felekkel folytatott kommunikáció elvei

                        a)

                        A tagok – a bizalmas információkra vonatkozó követelmények mellett – a beszállítókkal vagy a beszállítókat képviselő kereskedelmi szervezetekkel való kapcsolataik során törekednek a tisztességes verseny megőrzésére, és arra, hogy összehangolt és megkülönböztetésmentes formában tárgyilagos és aktuális tájékoztatást nyújtsanak az összes beszállítónak és képviselőnek. A megadandó tájékoztatástól függően ez a cél elérhető azzal, hogy konstruktív párbeszédbe vonják be őket, és tanácsadó csoportokon belül osztják meg velük a dokumentációt.

                        b)

                        A tagok kellő figyelmet fordítanak a szállítótól vagy szállítókat képviselő kereskedelmi szervezettől hozzájuk intézett írásbeli kommunikációra. A tagok az ilyen kommunikációt bizalmasan kezelik, kivéve, ha a beszállító vagy képviselő kifejezetten az ellenkezőjét kérte.

                        c)

                        A 4. pont a) és b) alpontja nem értelmezhető úgy, hogy az gátolja a Piaci Infrastruktúra Testület és a szállítók vagy a szállítókat képviselő kereskedelmi szervezetek közötti kapcsolatokat.

                  5.   Tanácsadás etikai kérdésekben

            Ha a tagnak kérdése van a kódex alkalmazásával kapcsolatban, ki kell kérnie az EKB Jogkövetési és Szervezetirányítási Irodájának tanácsát.
            6.   Szankciók és záró rendelkezések

                        a)

                        A foglalkoztatási feltételeikben szereplő fegyelmi eljárásra vonatkozó szabályok sérelme, vagy a vonatkozó büntetőjogi, fegyelmi, közigazgatási bírság vagy szerződéses kötbér sérelme nélkül a kódexet megsértő tag felmenthető a Piaci Infrastruktúra Testületből, és helyére új tag jelölhető.

                        b)

                        A 2. és 3. szakasz a Piaci Infrastruktúra Testületben tagként ellátott feladatai befejezését követően is köti a tagot.

                        c)

                        A volt tag nem használhatja fel a bizalmas információkat annak érdekében, hogy alkalmazzák a beszállítónál, illetve a beszállító alkalmazottjaként nem tárhatja vagy használhatja fel a Piaci Infrastruktúra Testületben való részvételénél fogva tudomására jutott bizalmas információkat.

                        d)

                        A feladataik befejezését követő egy év során a tagoknak továbbra is kerülni kell az új szakmai tevékenységükből vagy kinevezésükből eredő esetleges összeférhetetlenséget. Írásban tájékoztatniuk kell az elnököt különösen, ha szakmai tevékenységet kívánnak végezni vagy kinevezést kívánnak elfogadni, és ki kell kérniük a Piaci Infrastruktúra Testület véleményét, mielőtt elköteleznék magukat. A Piaci Infrastruktúra Testület adott esetben a Jogkövetési és Szervezetirányítási Iroda elé utalhatja az ügyeket.

                        e)

                        Ha egy korábbi tag nem tartja tiszteletben a c) és d) pontban foglalt követelményeket, a Piaci Infrastruktúra Testület tájékoztathatja a korábbi tag munkaadóját a korábbi tag új állása és korábbi állása közötti összeférhetetlenség fennállásáról vagy annak lehetőségéről.

                  7.   Címzettek és terjesztés

            E kódex címzettjei a tagok. A kódex egy példányát kézhez kapja az összes hivatalban lévő tag, az új tagok pedig kinevezésükkor. A tagoknak a Piaci Infrastruktúra Testület ülésén való első részvétel előtt alá kell írniuk az 1. és 2. függeléket.

               (1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/855 iránymutatása (2015. március 12.) az eurorendszer etikai keretrendszere alapelveinek meghatározásáról és a monetáris politika keretébe tartozó műveletek és az EKB devizatartalékaival folytatott devizaügyletek végzése és az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközei kezelése tekintetében az Európai Központi Bankra és a nemzeti központi bankokra vonatkozó minimumszabályokról szóló EKB/2002/6 iránymutatás hatályon kívül helyezéséről (EKB/2015/11) (HL L 135., 2015.6.2., 23. o.)

               1. függelék

                  NYILATKOZAT A MAGATARTÁSI KÓDEX BETARTÁSÁRÓL

               E nyilatkozattal elfogadom a csatolt magatartási kódexet, és tudomásul veszem az abból eredő kötelezettségeimet, különösen a következők tekintetében: a) a tudomásomra jutott bizalmas információk legszigorúbb titokban tartása és fel nem fedése, az EKB titoktartási szabályaival is összhangban; b) a Piaci Infrastruktúra Testület tagjaként a Piaci Infrastruktúra Testülettel kapcsolatos feladataim ellátásával összeférhetetlen helyzetek kerülése és bejelentése; és c) bizalmas információk saját vagy más személy javára történő felhasználásának tilalma; különösen nem használom fel a bizalmas információkat előnyszerzés érdekében semmilyen magánjellegű pénzügyi tranzakcióhoz vagy ilyen tranzakcióhoz kapcsolódó ajánlás vagy tanács vonatkozásában.
               …
               (aláírás és keltezés)
               …
               (teljes név)
               …
               (cím)
               …

               2. függelék

                  ÉRDEKELTSÉGI NYILATKOZAT (1)

               …
               (teljes név)
               …
               (cím)
               …
               (foglalkozás)
               A Piaci Infrastruktúra Testület hatáskörét közvetlenül vagy közvetve (pl. családtag vonatkozásában) a következő pénzbeli és/vagy nem pénzbeli érdekeltségek érintik, amelyek a magatartási kódex értelmében vett összeférhetetlenséget eredményezhetnek (2):

                  Befektetés (pl. kereskedelmi jogalanyba történő közvetlen vagy közvetett befektetés, ideértve a leányvállalatokat vagy azonos vállalati csoporthoz tartozó más olyan jogalanyokat, amelyek beszállítóként érdekeltek, a befektetési vagy nyugdíjalapokon vagy hasonlókon keresztül tartott befektetések kivételével):
               …
               …
               …
               …

                  Állás (pl. aktuális vagy korábbi, fizetett vagy fizetés nélküli, olyan kereskedelmi jogalanynál, amely beszállítóként érdekelt):
               …
               …
               …
               …
               …

                  Jövedelem vagy ajándék (pl. aktuális, korábbi vagy várható díjazás – beleértve a halasztott kifizetéseket, a később gyakorolható opciókat és a nyugdíjjogosultságok átruházását –, vagy ajándékok olyan kereskedelmi jogalanytól, amely beszállítóként érdekelt):
               …
               …
               …
               …
               Egyéb:
               …
               …
               …
               …
               …
               Ezennel becsületszavamra kijelentem, hogy az általam közölt információk valósak, és legjobb tudomásom szerint teljeskörűek.
               …
               (aláírás és keltezés)
               …
               (teljes név)

                  (1)  Ha a tag jelentőséggel bíró érdekeltséggel nem rendelkezik, ezt a vonatkozó mező(k)ben a „nincsen” szóval kell jelölni.

                  (2)  Az érdekeltséggel rendelkező tagnak valamennyi jelentős tényt és körülményt ismertetnie kell, szükség esetén további lapok igénybevételével.

            IV. MELLÉKLET

               A PIACI INFRASTRUKTÚRA TESTÜLET NEM KÖZPONTI BANKI TAGJAINAK KIVÁLASZTÁSÁRA, KINEVEZÉSÉRE ÉS HELYETTESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK ÉS KÖVETELMÉNYEK

            1.   Pályázati felhívás

                        1.1.

                        Az Európai Központi Bank (EKB) pályázati felhívást tesz közzé a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaivá kinevezendő szakértők kiválasztása és tartaléklista létrehozása érdekében. A pályázati felhívást az (EU) 2016/245 európai központi banki határozatnak (EKB/2016/2) (1) megfelelően kell lebonyolítani. A felhívás mindazonáltal eltér az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) 22. cikkétől. A pályázati felhívásnak összhangban kell állnia legalább a közbeszerzés fő elveivel, és biztosítania kell a megfelelő és átlátható versenyt.

                        1.2.

                        A pályázati felhívás tartalma többek között: a) a Piaci Infrastruktúra Testület szerepe; b) a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjainak szerepe; c) a kiválasztási kritériumok; d) a kapcsolódó pénzügyi szempontok; és e) a jelentkezési eljárás, beleértve a jelentkezési határidőt.

                        1.3.

                        A pályázati felhívás az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az EKB honlapján egyidejűleg jelenik meg. Az EKB adott esetben további eszközöket vehet igénybe a pályázat nyilvánosságra hozatalára. Eltérés esetén az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent változat élvez elsőbbséget a többi változattal szemben.

                        1.4.

                        A jelöltek pályázata benyújtási határidejének az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő megjelenést követő legalább 35 napnak kell lennie.

                  2.   Kiválasztási eljárás

                        2.1.

                        Az EKB Kormányzótanácsa (Kormányzótanács) nevezi ki a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjait az EKB Igazgatóságának javaslata alapján, a vonatkozó ajánlattételi eljárás befejezését követően.

                        2.2.

                        Az Igazgatóság a jelen IV. melléklet 3. szakaszában meghatározott kiválasztási kritériumok szerint értékeli a jelölteket.

                        2.3.

                        A Piaci Infrastruktúra Testület elnöke, az eurorendszer nemzeti központi bankjainak képviselői és az EKB alkalmazottai segíthetik az Igazgatóságot a jelöltértékelési formanyomtatványok kitöltésében, amelyeknek része a megbízatási kiválasztási kritériumokhoz képest a jelöltre vonatkozó előnyök és hiányosságok összegzése, és a jelölt alkalmasságát illetően a kinevezésre történő ajánlattétel.

                        2.4.

                        Az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) 22. cikkének (6) bekezdésétől eltérve két jelöltet neveznek ki azonnal, és tartaléklistát alakítanak ki a jelöltekből a jövőbeni üresedések betöltésére.

                  3.   A kiválasztásra vonatkozó kritériumok

            A kiválasztás kritériumai a következők:

                        a)

                        felső vezetői szakértelem a pénzforgalmi ágazatban vagy szakértelem az értékpapír üzletágban, a területen szolgáltatóként vagy szolgáltatások igénybe vevőjeként, illetőleg szakértelem a tágabb uniós pénzügyi szektorban;

                        b)

                        legalább 10 éves gyakorlat az uniós pénzügyi piacok fő piaci szereplőivel;

                        c)

                        vonatkozó, elsősorban projektirányítási tapasztalat;

                        d)

                        hatékony angol nyelvű kommunikáció.

                  4.   Tartaléklista

                        4.1.

                        Az EKB célja folyamatos tartaléklista fenntartása a jelöltekről a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagi pozícióinak betöltése érdekében.

                        4.2.

                        Ha a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjai tekintetében üresedés merül fel, az Igazgatóság a tartaléklistáról választhat jelöltet a rangsor alapján, és javasolhatja a Kormányzótanácsnak 36 hónapos vagy rövidebb időtartamra történő kinevezését a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjaként. A megbízatás megújítható további legfeljebb 36 hónapos időtartamra, a teljes időtartam nem haladja meg a nem központi banki tagok esetében megengedett legfeljebb [hat] évet.

                        4.3.

                        A tartaléklista a Kormányzótanács általi jóváhagyástól számított 36 hónapig érvényes. A Kormányzótanács, amennyiben szükségesnek tartja, további 36 hónappal meghosszabbíthatja a tartaléklista érvényességét.

                        4.4.

                        Az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) határozat 22. cikkének (7) bekezdésétől eltérve a tartaléklistára új jelöltek nem vehetőek fel.

                        4.5.

                        Az (EU) 2016/245 határozat (EKB/2016/2) 22. cikkének (8) bekezdésétől eltérve a jelöltek hozzáférhetnek adataikhoz, frissíthetik vagy javíthatják azokat, azonban a pályázat záró határidejét követően nem frissíthetik vagy javíthatják az alkalmassági kritériumok teljesítése tekintetében lényeges adatokat.

                  5.   Kinevezés

                        5.1.

                        A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjait személyes minőségükben nevezik ki. Feladataikkal másik tagot vagy harmadik személyeket nem bízhatnak meg.

                        5.2.

                        Valamennyi kinevezésnek feltétele, hogy a kinevezett aláírja a Piaci Infrastruktúra Testület elnöke által aláírt kinevezési szerződést, valamint az alkalmazandó térítésekről és a költségtérítéshez való jogról szóló szerződést az EKB-val és a 6.1. szakaszban említett nyilatkozatokat.

                        5.3.

                        A Kormányzótanács a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjait további legfeljebb 36 hónapra megújítható, legfeljebb 36 hónapos időtartamra nevezi ki a Piaci Infrastruktúra Testület szavazati joggal nem rendelkező tagjaként, így a teljes időtartam nem haladhatja meg a nem központi banki tagok esetében megengedett legfeljebb hat évet.

                  6.   Nyilatkozatok

                        6.1.

                        A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjai vállalják a Piaci Infrastruktúra Testület magatartási kódexének betartását. Ennek megfelelően ki kell tölteniük és alá kell írniuk a III. melléklet 1. függelékében szereplő „Nyilatkozat a magatartási kódex betartásáról” című dokumentumot, és a III. melléklet 2. függelékében szereplő „Érdekeltségi nyilatkozatot”.

                        6.2.

                        A Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjainak alá kell írniuk a pályázati felhívásban szereplő nyilatkozatokat is.

                  7.   Megszűnés és helyettesítés

                        7.1.

                        A Kormányzótanács megszüntetheti a Piaci Infrastruktúra Testület nem központi banki tagjainak megbízatását, ha a nem központi banki tag vonatkozásában a következők bármelyike fennáll: összeférhetetlenség, kötelezettségszegés, a feladatok ellátására való képtelenség, a magatartási kódex megsértése és/vagy súlyos kötelezettségszegés.

                        7.2.

                        A nem központi banki tag megbízatása megszüntetettnek tekintendő, ha a nem központi banki tag lemond vagy megbízatása megújítás nélkül lejár.

                        7.3.

                        Ha a megbízatást a 36 hónapos időszak lejárta előtt megszüntetik, a 4.2. és 4.3. szakaszt kell alkalmazni.

               (1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/245 határozata (2016. február 9.) a beszerzési szabályok meghatározásáról (EKB/2016/2) (HL L 45., 2016.2.20., 15. o.).


title: A Tanács (EU) 2019/305 határozata (2019. február 18.) Ausztriának, Ciprusnak, Horvátországnak, Luxemburgnak, Portugáliának, Romániának és az Egyesült Királyságnak a Dominikai Köztársaság a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

text:
                  22.2.2019

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 51/9

         A TANÁCS (EU) 2019/305 HATÁROZATA
         (2019. február 18.)
         Ausztriának, Ciprusnak, Horvátországnak, Luxemburgnak, Portugáliának, Romániának és az Egyesült Királyságnak a Dominikai Köztársaság a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról
         AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
         tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjával,
         tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
         tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
         mivel:

                     (1)

                     Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekek jogellenes elvitellel vagy visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

                     (2)

                     A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet (2) (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint garantálja a kapcsolattartási jogok és a felügyeleti jogok védelmét.

                     (3)

                     A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

                     (4)

                     Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

                     (5)

                     Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

                     (6)

                     Az uniós tagállamok és a harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

                     (7)

                     Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

                     (8)

                     Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat ehhez az Egyezményhez, és nem helyezheti letétbe egy állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

                     (9)

                     Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye (3) értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

                     (10)

                     A Dominikai Köztársaság 2004. augusztus 11-én letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. A Hágai Egyezmény a Dominikai Köztársaságban 2004. november 1-jén lépett hatályba.

                     (11)

                     Ausztriát, Ciprust, Horvátországot, Dániát, Luxemburgot, Portugáliát, Romániát és az Egyesült Királyságot kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta a Dominikai Köztársaság 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. A Dominikai Köztársaságban fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Ausztria, Ciprus, Horvátország, Luxemburg, Portugália, Románia és az Egyesült Királyság az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni a Dominikai Köztársaság csatlakozását.

                     (12)

                     Ausztriát, Ciprust, Horvátországot, Luxemburgot, Portugáliát, Romániát és az Egyesült Királyságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezze a Dominikai Köztársaság 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatait. A Dominikai Köztársaságnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását már korábban elfogadó többi uniós tagállamnak nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyeznie, mivel a nemzetközi közjog értelmében a már megtett nyilatkozatok továbbra is érvényesek.

                     (13)

                     A Brüsszel IIa. rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, és részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                     (14)

                     Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

            1. cikk

               (1)   Ausztria, Ciprus, Horvátország, Luxemburg, Portugália, Románia és az Egyesült Királyság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió érdekében elfogadja a Dominikai Köztársaság csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               (2)   Az (1) bekezdésben említett tagállamok legkésőbb 2020. február 19-ig nyilatkozatot helyeznek letétbe az alábbi formában arról, hogy az Európai Unió érdekében elfogadják a Dominikai Köztársaság csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

                  „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2019/305 tanácsi határozattal összhangban elfogadja a Dominikai Köztársaság csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

               (3)   Az (1) bekezdésben említett tagállamok tájékoztatják a Tanácsot és a Bizottságot a Dominikai Köztársaságnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatai letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közlik a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.

            2. cikk
            Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

            3. cikk
            Ennek a határozatnak Ausztria, Ciprus, Horvátország, Luxemburg, Portugália, Románia és az Egyesült Királyság a címzettje.

            Kelt Brüsszelben, 2019. február 18-án.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

               N. BĂDĂLĂU

            (1)  A 2019. január 31-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

            (2)  A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).

            (3)  ECLI:EU:C:2014:2303.