title: A Tanács határozata ( 1999. június 28. ) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (1999/468/EK) ( HL L 184., 1999.7.17. A 2006/512/EK határozattal ( HL L 200., 2006.7.22., 11. o. ) módosított határozat) (Konszolidált változat)

text:
               21.10.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 255/4

         Ez a dokumentum információs célból készült, és tartalmáért az intézmények nem vállalnak felelősséget

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (1999. június 28.)
   a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (1999/468/EK)
   (HL L 184., 1999.7.17. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat)
   (Konszolidált változat)
   (2006/C 255/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 202. cikke harmadik francia bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács az általa elfogadott jogi aktusokban hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot az általa megállapított szabályok végrehajtására; a Tanács meghatározhatja e hatáskörök gyakorlásának egyes feltételeit; egyedi és indokolt esetekben fenntarthatja magának a végrehajtási hatáskörök közvetlen gyakorlásának jogát is.

               (2)

               A Tanács elfogadta a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1987. július 13-i 87/373/EGK határozatot; az említett határozat ezen hatáskörök gyakorlására korlátozott számú eljárásról rendelkezik.

               (3)

               Az Amszterdami Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 31. nyilatkozat felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtsa be a Tanácshoz a 87/373/EGK határozat módosítására irányuló javaslatát.

               (4)

               Az egyértelműség érdekében a 87/373/EGK határozat módosítása helyett célszerűbbnek tűnik a határozat felváltása egy új határozattal, és ennek megfelelően a 87/373/EGK határozat hatályon kívül helyezése.

               (5)

               Ennek a határozatnak először is az a célja, hogy a bizottságtípus megválasztásának következetesebbé és kiszámíthatóbbá tétele érdekében meghatározza a bizottsági eljárások megválasztásának kritériumait, leszögezve, hogy ezek a kritériumok nem kötelező jellegűek, kivéve az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást.

               (6)

               Tehát az irányítóbizottsági eljáráshoz kell folyamodni például a közös agrárpolitika és a közös halászati politika alkalmazásánál, illetve a jelentős költségvetési vonzatú programok végrehajtásával összefüggő irányítási intézkedéseknél; ezeket az irányítási intézkedéseket a Bizottság hozza meg a megfelelő határidőn belüli határozathozatalt biztosító eljárással; abban az esetben azonban, ha nem sürgős intézkedéseket terjesztenek a Tanács elé, a Bizottságnak mérlegelési jogkörében határoznia kell az intézkedések alkalmazásának elhalasztásáról.

               (7)

               A szabályozási bizottsági eljáráshoz kell folyamodni az alap jogi aktusok alapvető fontosságú rendelkezéseinek alkalmazására szolgáló általános hatályú intézkedéseknél, beleértve az emberek, állatok, illetve növények egészségének és biztonságának védelmére vonatkozó intézkedéseket is, valamint az alap jogi aktusok egyes nem alapvető fontosságú rendelkezéseinek módosítására, illetve naprakésszé tételére szolgáló intézkedéseknél; ezen végrehajtási intézkedéseket olyan hatékony eljárással kell elfogadni, amely a legkevésbé sem sérti a Bizottság kezdeményezési jogát a jogalkotási kérdésekben.

               (7a)

               Azon általános hatályú intézkedések esetében, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott jogi aktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz kell folyamodni. Ezen eljárásnak lehetővé kell tennie a jogalkotási hatóság két ága számára, hogy az ilyen intézkedések elfogadása előtt előzetes ellenőrzést végezzenek. Egy jogalkotási aktus alapvető fontosságú elemeit kizárólag maga a jogalkotó módosíthatja a Szerződés alapján.

               (8)

               Minden olyan esetben a tanácsadó bizottsági eljáráshoz kell folyamodni, amikor ennek alkalmazását tekintik a legcélszerűbbnek; a tanácsadó bizottsági eljárást továbbra is alkalmazni fogják azokban az esetekben, amelyekben azt jelenleg már alkalmazzák.

               (9)

               Ennek a határozatnak a célja másodszor a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó szabályok egyszerűsítése, valamint az Európai Parlament fokozottabb bevonása azokban az esetekben, amikor a Bizottságra végrehajtási hatásköröket ruházó alap jogi aktust a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően fogadták el; ennek megfelelően célszerű az eljárások számának csökkentése, valamint azok összhangba hozatala az érintett intézmények hatáskörével és különösen az, hogy az Európai Parlamentnek lehetőséget biztosítsanak arra, hogy nézeteit a Tanácsnak, illetve a Bizottságnak figyelembe kelljen vennie olyan esetekben, amikor úgy találja, hogy a valamely bizottsághoz benyújtott intézkedés, illetve a szabályozási bizottsági eljárás keretében a Tanácshoz benyújtott javaslat túllépi az alap jogi aktusban meghatározott végrehajtási hatásköröket.

               (10)

               Ennek a határozatnak a célja harmadszor az, hogy javítsa az Európai Parlament tájékoztatását azáltal, hogy előírja, hogy a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a bizottságok munkájáról, hogy a Bizottságnak rendszeresen el kell juttatnia hozzá a bizottságok tevékenységével kapcsolatos dokumentumokat, és tájékoztatnia kell minden olyan esetben, amikor a Bizottság intézkedéseket vagy a meghozandó intézkedésekre vonatkozó javaslatokat terjeszt a Tanács elé; különös figyelmet kell fordítani az Európai Parlamentnek a bizottságok munkájával kapcsolatos tájékoztatására az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Parlament az előírt határidőn belül határozatot hozhasson.

               (11)

               Ennek a határozatnak a célja negyedszer az, hogy javítsa a közvélemény tájékoztatását a bizottsági eljárásokkal kapcsolatban, és ennek megfelelően a bizottságokra is alkalmazandóvá tegye a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó, a Bizottságra alkalmazandó elveket és feltételeket, rendelkezzen a végrehajtási hatáskörök gyakorlásában a Bizottságot segítő valamennyi bizottság listájának összeállításáról, valamint a bizottságok munkájáról szóló éves jelentés közzétételéről, továbbá hogy rendelkezzen a bizottságokkal kapcsolatos, az Európai Parlamenthez továbbított dokumentumokra történő valamennyi hivatkozás jegyzékben történő közzétételéről.

               (12)

               Ez a határozat semmilyen módon nem érinti a közös kereskedelempolitika végrehajtásának és a szerződésekben megállapított versenyszabályok alkalmazásának keretében létrehozott, jelenleg nem a 87/373/EGK határozaton alapuló különleges bizottsági eljárásokat,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Egyedi és indokolt eseteket kivéve, amikor az alap jogi aktus egyes végrehajtási hatáskörök közvetlen gyakorlásának jogát a Tanács számára tartja fenn, az említett hatásköröket az alap jogi aktusban szereplő vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően át kell ruházni a Bizottságra. Ezekben a rendelkezésekben meg kell határozni az ilyen módon átruházott hatáskörök legfontosabb elemeit.
   Abban az esetben, ha az alap jogi aktus meghatározott eljárási szabályokat ír elő a végrehajtási intézkedések meghozatalára, ezeknek a szabályoknak összhangban kell állniuk a 3., 4., 5., 5a. és 6. cikkben meghatározott rendelkezésekkel.
   2. cikk
   (1)   A (2) bekezdés sérelme nélkül a végrehajtási intézkedések meghozatalára irányuló eljárási szabályok kiválasztására az alábbi kritériumok vonatkoznak:

               a)

               a közös agrárpolitika és a közös halászati politika alkalmazásával, illetve a jelentős költségvetési vonzatú programok végrehajtásával kapcsolatos irányítási intézkedéseket az irányítóbizottsági eljárás szerint kell meghozni;

               b)

               az alap jogi aktusok alapvető fontosságú rendelkezéseinek alkalmazására szolgáló általános hatályú intézkedéseket, beleértve az emberek, állatok, illetve növények egészségének és biztonságának védelmére vonatkozó intézkedéseket, a szabályozási bizottsági eljárás szerint kell meghozni.
               Amennyiben valamely alap jogi aktus azt írja elő, hogy a jogi aktus egyes nem alapvető fontosságú rendelkezéseit végrehajtási eljárások révén lehet módosítani, illetve frissíteni, akkor ezeket az intézkedéseket a szabályozási bizottsági eljárás szerint kell meghozni;

               c)

               az a) és b) pont sérelme nélkül a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni minden olyan esetben, amikor ezt tekintik a legmegfelelőbbnek.

         (2)   Amennyiben egy – a Szerződés 251. cikkében foglalt eljárás szerint elfogadott – alap jogi aktus olyan általános hatályú intézkedések elfogadásáról rendelkezik, amelyek e jogi aktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is, ezen intézkedéseket az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint kell elfogadni.
   3. cikk
   Tanácsadó bizottsági eljárás
   (1)   A Bizottságot tanácsadó bizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.
   (2)   A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, szükség esetén szavazással, véleményt nyilvánít a tervezetről.
   (3)   A véleményt a bizottság üléséről készített jegyzőkönyvében kell rögzíteni; emellett minden tagállamnak jogában áll, hogy álláspontjának a jegyzőkönyvbe történő felvételét kérje.
   (4)   A Bizottság a lehető legteljesebb mértékben figyelembe veszi a bizottság véleményét. Tájékoztatja a bizottságot arról, hogy véleményét milyen módon vette figyelembe.
   4. cikk
   Irányítóbizottsági eljárás
   (1)   A Bizottságot irányítóbizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.
   (2)   A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) és (4) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell kialakítani. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.
   (3)   A Bizottság, a 8. cikk sérelme nélkül, elfogadja az azonnal alkalmazandó intézkedéseket. Ha azonban ezek nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság ezeket az intézkedéseket haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben a Bizottság azoknak az intézkedéseknek az alkalmazását, amelyekről határozott, az egyes alap jogi aktusokban meghatározott ideig elhalaszthatja, amely határidő azonban az említett közléstől számított három hónapot semmiképpen nem haladhatja meg.
   (4)   A Tanács a (3) bekezdés szerinti időtartamon belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.
   5. cikk
   Szabályozási bizottsági eljárás
   (1)   A Bizottságot szabályozási bizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.
   (2)   A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) és (4) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell kialakítani. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.
   (3)   A Bizottság, a 8. cikk sérelme nélkül, a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.
   (4)   Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet.
   (5)   Ha az Európai Parlament úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően elfogadott alap jogi aktus alapján előterjesztett javaslat túllépi az említett alap jogi aktusban megállapított végrehajtási hatásköröket, álláspontjáról tájékoztatja a Tanácsot.
   (6)   A Tanács – adott esetben egy esetleges ilyen álláspont fényében – az egyes alap jogi aktusokban megállapított határidőn belül minősített többséggel határozhat a javaslatról, amely határidő azonban a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapot semmiképpen nem haladhatja meg.
   Ha e a határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia. A Bizottság a Tanácsnak módosított javaslatot nyújthat be, eredeti javaslatát ismételten előterjesztheti, vagy a Szerződés alapján jogalkotási javaslatot terjeszthet elő.
   Ha az említett határidőn belül a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktusokat nem fogadta el, vagy nem jelezte, hogy a végrehajtási intézkedésekre vonatkozó javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el.
   5a. cikk
   Ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás
   (1)   A Bizottságot ellenőrzéssel történő szabályozási bizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.
   (2)   A Bizottság képviselője a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) és (4) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell kialakítani. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.
   (3)   Amennyiben a Bizottság által tervezett intézkedések összhangban vannak a bizottság véleményével, az alábbi eljárást kell alkalmazni:

               a)

               a Bizottság ellenőrzés céljából haladéktalanul benyújtja az intézkedések tervezetét az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak;

               b)

               képviselőinek többségével az Európai Parlament, vagy minősített többséggel a Tanács ellenezheti az említett tervezet Bizottság általi elfogadását, megindokolva tiltakozását annak jelzésével, hogy a Bizottság által javasolt intézkedések tervezete túllépi az alap jogi aktusban meghatározott végrehajtási hatásköröket, vagy e tervezet nem egyeztethető össze az alap jogi aktus céljával vagy tartalmával, vagy pedig nem tartja tiszteletben a szubszidiaritás, illetve az arányosság elvét;

               c)

               ha az előterjesztéstől számított három hónapon belül az Európai Parlament vagy a Tanács ellenzi az intézkedések tervezetét, az intézkedéseket a Bizottság nem fogadja el. Ebben az esetben a Bizottság benyújthatja az intézkedések módosított tervezetét a bizottságnak, vagy – a Szerződés alapján – jogalkotási javaslatot terjeszthet elő;

               d)

               ha az említett határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenzi az intézkedések tervezetét, az intézkedéseket a Bizottság elfogadja.

         (4)   Amennyiben a Bizottság által tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, az alábbi eljárást kell alkalmazni:

               a)

               a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé, és azt egyidejűleg továbbítja az Európai Parlament részére;

               b)

               a Tanács e javaslatról minősített többséggel határoz a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított két hónapon belül;

               c)

               ha e határidőn belül a Tanács minősített többséggel ellenzi a javasolt intézkedéseket, az intézkedéseket nem fogadják el. Ebben az esetben a Bizottság a Tanácsnak módosított javaslatot nyújthat be vagy a Szerződés alapján jogalkotási javaslatot terjeszthet elő;

               d)

               ha a Tanács el kívánja fogadni a javasolt intézkedéseket, azokat haladéktalanul benyújtja az Európai Parlamentnek. Ha a Tanács az említett két hónapon belül nem határoz, a Bizottság az intézkedéseket haladéktalanul benyújtja az Európai Parlamentnek;

               e)

               képviselőinek többségével az Európai Parlament a javaslat a) pontnak megfelelő továbbításától számított négy hónapon belül ellenezheti a kérdéses intézkedések elfogadását, megindokolva tiltakozását annak jelzésével, hogy a javasolt intézkedések túllépik az alap jogi aktusban meghatározott végrehajtási hatásköröket, vagy ezek az intézkedések nem egyeztethetők össze az alap jogi aktus céljával vagy tartalmával, vagy pedig nem tartják tiszteletben a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

               f)

               ha e határidőn belül az Európai Parlament ellenzi a javasolt intézkedéseket, az intézkedéseket nem fogadják el. Ebben az esetben a Bizottság benyújthatja az intézkedések módosított tervezetét a bizottságnak, vagy – a Szerződés alapján – jogalkotási javaslatot terjeszthet elő;

               g)

               ha az említett határidőn belül az Európai Parlament nem ellenezte a javasolt intézkedéseket, az intézkedéseket a Tanács, illetve a Bizottság elfogadja.

         (5)   A (3) és (4) bekezdéstől eltérve egy alap jogi aktus kivételes esetben és megfelelő indokolással rendelkezhet arról, hogy:

               a)

               az e cikk (3) bekezdésének c) pontjában, (4) bekezdésének b) és e) pontjában említett határidőket további egy hónappal meghosszabbítsák, amennyiben az intézkedések összetettsége ezt indokolja; vagy

               b)

               az e cikk (3) bekezdésének c) pontjában, (4) bekezdésének b) és e) pontjában említett határidőket lerövidítsék, amennyiben a hatékonyság érdekében ez indokolt.

         (6)   Egy alap jogi aktus – abban a rendkívül sürgős esetben, ha az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó, a (3), (4) és (5) bekezdésben említett határidők nem tarthatók be – rendelkezhet arról, hogy az alábbi eljárást alkalmazzák:

               a)

               Amennyiben a Bizottság által tervezett intézkedések összhangban vannak a bizottság véleményével, a Bizottság elfogadja az intézkedéseket, amelyeket haladéktalanul végrehajtanak. A Bizottság az intézkedéseket haladéktalanul közli az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.

               b)

               Az említett közléstől számított egy hónapon belül képviselőinek többségével az Európai Parlament, vagy minősített többséggel a Tanács ellenezheti a Bizottság által elfogadott intézkedéseket, megindokolva tiltakozását annak jelzésével, hogy az intézkedések túllépik az alap jogi aktusban meghatározott végrehajtási hatásköröket, vagy az intézkedések nem egyeztethetők össze az alap jogi aktus céljával vagy tartalmával, vagy pedig nem tartják tiszteletben a szubszidiaritás vagy az arányosság elvét.

               c)

               Az Európai Parlament vagy a Tanács ellenzése esetén a Bizottság visszavonja az intézkedéseket. A Bizottság azonban ideiglenesen hatályban tarthatja az intézkedéseket, amennyiben egészségvédelmi, biztonsági vagy környezetvédelmi okok azt indokolják. Ez esetben a Bizottság haladéktalanul benyújtja a bizottságnak az intézkedések módosított tervezetét vagy a Szerződés alapján készült jogalkotási javaslatot. Az átmeneti intézkedések a végleges jogi aktus elfogadásáig hatályban maradnak.

         6. cikk
   Védintézkedési eljárás
   A következő eljárást azokban az esetekben lehet alkalmazni, amikor az alap jogi aktus a Bizottságra ruházza a védintézkedésekkel kapcsolatos döntéshozatali jogkört:

               a)

               A Bizottság értesíti a Tanácsot és a tagállamokat bármely, a védintézkedésekkel kapcsolatos határozatáról. Elő lehet írni, hogy mielőtt a Bizottság meghozza határozatát, az egyes esetekben meghatározandó eljárásoknak megfelelően konzultálnia kell a tagállamokkal.

               b)

               Az adott alap jogi aktusban meghatározandó határidőn belül bármely tagállam a Tanács elé utalhatja a Bizottság határozatát.

               c)

               A Tanács az adott alap jogi aktusban meghatározandó határidőn belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat. Az alap jogi aktusban azt is elő lehet írni, hogy a Tanács minősített többséggel megerősítheti, módosíthatja, illetve hatályon kívül helyezheti a Bizottság által hozott határozatot, illetve hogy amennyiben a Tanács a fent említett határidőn belül nem hozott határozatot, a Bizottság határozatát visszavontnak kell tekinteni.

         7. cikk
   (1)   Minden bizottság, elnökének javaslatára, elfogadja saját eljárási szabályzatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetésre kerülő eljárásiszabályzat-minta alapján.
   Amennyiben szükséges, a már működő bizottságok eljárási szabályzatukat hozzáigazítják az eljárásiszabályzat-mintához.
   (2)   A dokumentumok nyilvános hozzáférhetőségére vonatkozó, a Bizottságra alkalmazott elveket és feltételeket a bizottságokra is alkalmazni kell.
   (3)   A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a bizottságok munkájáról, az előterjesztési rendszer átláthatóságát és az átadott információnak, valamint az eljárás különböző szakaszainak azonosítását biztosító módon. Ebből a célból kézhez kell kapnia a bizottsági ülések napirendjét, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással elfogadott jogi aktusok végrehajtására a bizottságokhoz beterjesztett intézkedések tervezetét, a szavazások eredményét, az ülésekről készült kivonatos jegyzőkönyveket, illetve azoknak a hatóságoknak és szervezeteknek a listáját, amelyekhez a tagállamok által a képviseletükre kinevezett személyek tartoznak.
   Az Európai Parlamentet minden olyan esetben is tájékoztatni kell, amikor a Bizottság intézkedéseket vagy a meghozandó intézkedésekre vonatkozó javaslatokat terjeszt a Tanács elé.
   (4)   A Bizottság ennek a határozatnak a hatályba lépését követő hat hónapon belül az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszi a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlását segítő valamennyi bizottságot tartalmazó listát. Ennek a listának az egyes bizottságok vonatkozásában fel kell tüntetnie a bizottság létrehozásának alapjául szolgáló jogi aktust vagy aktusokat. A 2000. évtől a Bizottságnak a bizottságok munkájáról éves jelentést is közzé kell tennie.
   (5)   A (3) bekezdésnek megfelelően az Európai Parlament részére elküldött valamennyi dokumentum hivatkozási adatait a Bizottságnak egy 2001-ben létrehozandó jegyzékben kell nyilvánosságra hoznia.
   8. cikk
   Amennyiben az Európai Parlament indokolt állásfoglalásban jelzi, hogy azok a tervezett végrehajtási intézkedések, amelyeket a Szerződés 251. cikkének megfelelően elfogadott valamely alap jogi aktus alapján valamelyik bizottság elé benyújtottak, túllépnék az alap jogi aktusban meghatározott végrehajtási hatásköröket, a Bizottságnak újra meg kell vizsgálnia a tervezett intézkedéseket. A Bizottság – az állásfoglalást figyelembe véve és a folyamatban lévő eljárás határidőinek betartásával – új intézkedések tervezetét terjesztheti a bizottság elé, folytathatja az eljárást, illetve a Szerződés alapján javaslatot nyújthat be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.
   A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket az Európai Parlament állásfoglalása alapján el kíván fogadni, és eljárásának indokairól.
   9. cikk
   A 87/373/EGK határozat hatályát veszti.
   10. cikk
   Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      NB.

   Tájékoztatjuk az olvasót, hogy a Tanács jegyzőkönyvében rögzített, e két határozatra vonatkozó nyilatkozatok a következőkben találhatók: HL C 203., 1999.7.17., 1. o. és HL C 171., 2006.7.22., 21. o.

   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozatát a 2006. július 17-i határozatról a Hivatalos Lapnak ez a száma (HL C 255., 2006.10.21., 1. o.) tartalmazza.


title: 2012/598/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/281

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2012/598/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 21. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0122/2012),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatója számára az ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 9. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
   MELLÉKLET

      AZ EURÓPAI PARLAMENT UTÓBBI ÉVEKBEN TETT AJÁNLÁSA

               Alapjogi Ügynökség

               2006

               2007

               2008

               2009

               Teljesítmény

               tárgytalan

                           —

                           Az ügynökségnek szinergiák kiépítésére kellene törekednie az emberi jogok terén tevékenykedő egyéb intézményekkel

                           —

                           SMART célkitűzéseket és RACER mutatókat kell bevezetni az eredmények értékelése érdekében

               tárgytalan

               Költségvetési és pénzgazdálkodás: közbeszerzési eljárások

                           —

                           Az ügynökség nem tartotta tiszteletben a költségvetés bemutatására vonatkozó szabályokat.

                           —

                           Problémák a költségvetési gazdálkodás terén

                           —

                           A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét fenyegeti a közzétett értékelési módszer; az „ár” kritérium relatív fontosságának csökkentése (új értékelési módszerre várakozás)

                           —

                           Majdnem az összes előirányzatot lekötötték (14 200 000 EUR-ból 13 900 000 EUR-t)

                           —

                           A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét fenyegeti a közzétett értékelési módszer; az „ár” kritérium relatív fontosságának csökkentése

                           —

                           Sürgeti az ügynökséget, hogy javítsa költségvetési és munkaerő-felvételi tervezését a költségvetési és személyzeti előrejelzés közötti összhang hiányának kezelése érdekében

                           —

                           Felszólítja az ügynökséget, hogy tegyen előrelépést a pályázatok realisztikus értékelésének biztosítása terén

               Humánerőforrás

               tárgytalan

               tárgytalan

               tárgytalan

               tárgytalan

               Belső ellenőrzés

               tárgytalan

               tárgytalan

                           —

                           Az ügynökség a Belső Ellenőrzési Szolgálat összes ajánlását végrehajtotta

                           —

                           A Belső Ellenőrzési Szolgálat kilenc ajánlásából négy továbbra is megvalósításra vár az ügynökség által

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/282

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2012. május 10.)
   az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 21. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0122/2012),

               A.

               mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (a továbbiakban: az ügynökség) 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

               B.

               mivel 2011. május 10-án a Parlament megadta a mentesítést az ügynökség igazgatója számára az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban többek között:

                           —

                           sürgette az ügynökséget, hogy javítsa költségvetési és munkaerő-felvételi tervezését a költségvetési és személyzeti előrejelzés közötti összhang hiányának kezelése érdekében,

                           —

                           felszólította az ügynökséget, hogy tegyen előrelépést a pályázatok realisztikus értékelésének biztosítása terén,

                           —

                           felszólította az ügynökséget, hogy foglalkozzon a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) elintézésre váró négy ajánlásával;

               C.

               mivel az ügynökség teljes költségvetése a 2010. pénzügyi évben 20 200 000 EUR volt, ami 2009-hez képest 17,44 %-os növekedést jelent;

               D.

               mivel az Unió kezdeti hozzájárulása az ügynökség költségvetéséhez 2010-ben 19 100 000 EUR-t tett ki – szemben a 2009-es 17 000 000 EUR-val (6) – ami 12,35 %-os növekedést jelent;

      Költségvetési és pénzgazdálkodás

               1.

               emlékeztet rá, hogy az Unió kezdeti hozzájárulása az ügynökség költségvetéséhez 2010-ben 19 100 000 EUR-t tett ki; megállapítja ugyanakkor, hogy ezt az összeget kiegészítette a többlet visszafizetéséből befolyó 900 000 EUR, így az Unió teljes hozzájárulása elérte a 20 000 000 EUR-t;

               2.

               az ügynökség költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentése alapján tudomásul veszi, hogy a 2010-es pénzügyi évben két költségvetés-módosításra került sor, összesen 212 010 EUR összegben; megállapítja, hogy a költségvetés-módosítások kettős célt szolgáltak:

                           —

                           Horvátország ügynökség munkájában való részvételének figyelembevétele,

                           —

                           annak elismerése, hogy az ügynökség a 2010. január és június közötti időszakra esedékes havi bérleti díj egyharmadát megkapta az osztrák hatóságoktól;

               3.

               a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés alapján tudomásul veszi, hogy 13 830 000 EUR-t fordítottak igazgatási kiadásokra, és 6 170 000 EUR-t biztosítottak operatív kiadásokra; megállapítja, hogy ez az összeg az igazgatási kiadások tekintetében 13 %-os, az operatív kiadások tekintetében pedig 26 %-os növekedést jelent a 2009-es végleges költségvetéshez képest;

               4.

               az ügynökség tájékoztatása alapján megállapítja, hogy az uniós hozzájárulás végrehajtási aránya az előző évi trendet követve 100 %-os maradt, és hogy a költségvetés végrehajtási aránya a kifizetések tekintetében 61,65 %-ot ért el 2010-ben, szemben a 2009-es 60,64 %-kal; aggodalommal jegyzi meg, hogy a III. cím alatti kifizetések (operatív kiadások) tekintetében a költségvetés végrehajtási aránya csak 28,08 %-ot ért el; ezért felhívja az ügynökséget, hogy tegyen további erőfeszítéseket, és tegye meg a megfelelő lépéseket a költségvetés végrehajtása magasabb szintjének biztosítása érdekében a kifizetések tekintetében, különösen a III. cím alatt;

               5.

               üdvözli az ügynökség projektkezelő ikt-szoftverének (MATRIX) kifejlesztését, amely hatékony számítógépes eszköz a projekttervek kidolgozásához és egységes dokumentálásához, illetve a projektek végrehajtásához és kezeléséhez, és amelyet a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2011 márciusában a tervezésről és a nyomon követésről végzett ellenőrzése alapján a legjobb gyakorlatként és erősségként jellemeztek; szintén üdvözli az ügynökség arra irányuló kezdeményezését, hogy a MATRIX-ot összeköti az eredményszemléletű elszámolással, azaz a költségvetési rendszerrel, annak érdekében, hogy információkat szolgáltasson a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok végrehajtásának szintjéről;

      Átvitt előirányzatok és átcsoportosítások

               6.

               sürgeti az ügynökséget, hogy az átvitt előirányzatok jelentős arányának (6 900 000 EUR) csökkentése érdekében javítsa a költségvetésvégrehajtás-tervezését; a számvevőszéki jelentés alapján kiemeli különösen azt, hogy az ügynökség 2010 decemberében vette kötelezettségvállalásba a III. cím (operatív kiadások) éves keretének 48 %-át, azaz 4 600 000 EUR-t; véleménye szerint a kiadásoknak az év utolsó heteire összpontosuló efféle megoszlása jelentősen befolyásolja az átvitt előirányzatok szintjét, és azt jelzi, hogy az ügynökség költségvetésvégrehajtás-tervezését egyértelműen javítani kell; az ügynökség tájékoztatása alapján megállapítja, hogy az ügynökség nemrégiben elfogadott egy költségvetési modult, amely lehetővé teszi számára az átvitelek szintjének éves tervezését;

               7.

               nyugtázza ugyanakkor az ügynökség kijelentését, miszerint az ügynökség megtette a szükséges intézkedéseket (pl. két évre előre tervezés) annak érdekében, hogy a költségvetést az év során arányosabban valósítsák meg, és elkerülhető legyen, hogy az utolsó hónapra összpontosuljanak a kiadások;

               8.

               az ügynökség tájékoztatása alapján megállapítja, hogy a 2009-ről 2010-re automatikusan átvitt előirányzatok végrehajtási szintje 2010-ben elérte a 94 %-ot, ami azt jelenti, hogy 441 633 EUR nem került felhasználásra;

               9.

               a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés alapján nyugtázza, hogy az igazgatótanács két költségvetési átcsoportosítást hagyott jóvá, összesen 2 791 055 EUR értékben; tudomásul veszi, hogy ezek az átcsoportosítások az 1. címben (Személyzeti kiadások) a felvételi eljárások késedelméből adódóan keletkezett többlet elosztásához kötődnek;

               10.

               a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés alapján nyugtázza, hogy az ügynökség igazgatója 14 költségvetési átcsoportosítást hagyott jóvá, összesen 228 111 EUR értékben; az ügynökség tájékoztatása alapján megállapítja, hogy ezek az átcsoportosítások főként az éves munkaprogramja hatékony megvalósításához szükséges, illetve az igazgatási kiadásokra vonatkozó kiigazító intézkedésekkel függenek össze;

               11.

               aggodalommal veszi tudomásul a Számvevőszék észrevételét az operatív kiadások 48 %-ának 2010. decemberi kötelezettségvállalásba vételéről és ennek következtében az átvitelek magas szintjéről; támogatja az ügynökség e helyzet jövőbeli elkerülésére tett erőfeszítéseit, nevezetesen azáltal, hogy tevékenységeit két évre előre megtervezi és célkitűzéseket állít fel az év folyamán a költségvetés végrehajtására; felhívja az ügynökséget annak biztosítására, hogy költségvetési tervezése tegye lehetővé a Parlamenttől érkező eseti kéréseket; megjegyzi, hogy majdnem teljes egészében felhasználásra kerültek a 2011-re átvitt összegek, így a 2010. évi eredménykimutatás 98,55 %-os lett;

               12.

               felkéri az ügynökséget, hogy hatékony pénzgazdálkodásának biztosítása érdekében tegye meg a szükséges lépéseket a költségvetési kiadásokkal, a projektfinanszírozással, a munkaerő-felvétellel, illetve a jogi és adminisztratív korlátozásokkal kapcsolatos akadályok meghatározására és felszámolására;

      Humánerőforrás

               13.

               a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés alapján nyugtázza, hogy az ügynökség nehézségekbe ütközött, amikor a kihelyezett nemzeti szakértőkre vonatkozó szándéknyilatkozati felhívása nyomán jelölteket kívánt az ügynökségbe csábítani; csalódottan veszi tudomásul, hogy két sikeres jelölt visszavonta érdeklődését az ügynökségnél végzett kihelyezett munka iránt;

               14.

               megállapítja, hogy az ügynökség költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést továbbra is az évközben nyújtott teljesítményére kell alapozni;

               15.

               aggodalommal veszi tudomásul a felvételi eljárások befejezésében történt késedelmet, amelynek eredményeképpen a 72 álláshelyből csak 59-et tudtak betölteni 2010 során; felszólítja az ügynökségek, hogy tegye meg a szükséges lépéseket egy ilyen helyzet újbóli kialakulásának megakadályozására; aggodalommal veszi tudomásul a személyzet körében előfordult zaklatásról szóló állításokat és a benyújtott keresetet; elvárja az ügynökségtől, hogy megfelelő módon kezelje ezen állításokat; felhívja az ügynökséget, hogy tisztázza a visszaéléseket bejelentő személyekkel való bánásmódot, és nyújtson be írásbeli jelentést a Parlamentnek a visszaéléseket bejelentő személyek védelméről szóló jelenlegi szabályok alkalmazásáról;

               16.

               aggodalommal veszi tudomásul, hogy a 2009. évi mentesítési eljárás során a Számvevőszék már észrevételezte, hogy az ügynökségnek javítani kellene költségvetési és felvételi tervezését, nevezetesen a betöltetlen állások magas száma (21 %) és a nagy összegű átvitt előirányzatok tekintetében; megismétli, hogy az ügynökségnek minden szükséges lépést meg kell tennie a helyzet javítása érdekében;

      Teljesítmény

               17.

               az éves tevékenységi jelentés alapján tudomásul veszi, hogy az ügynökség elfogadta a helyes hivatali magatartás kódexét, amelynek az eljárási szabályzattal együtt az a célja, hogy biztosítsa az etikus magatartást, az összeférhetetlenségek elkerülését, a csalások megelőzését és a szabálytalanságok jelentésének ösztönzését; megállapítja továbbá, hogy a felvételi eljárások során és a közbeszerzési választótestületekben különleges intézkedéseket tesznek a figyelemfelkeltésre és az összeférhetetlenségek elkerülésére (nyilatkozatok);

               18.

               elégedetten állapítja meg, hogy belső ellenőrzésének megerősítése érdekében az ügynökség a visszaélések jelentésére vonatkozó szabályainak és a visszaéléseket bejelentő személyek védelmének javítását tűzi ki célul, amit a tervek szerint 2012 során valósít meg; felhívja az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e tekintetben elfogadott és végrehajtott intézkedésekről;

      Belső ellenőrzés

               19.

               nyugtázza, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat nyomon követte a 2010-ben tett ajánlásainak megvalósítását; megállapítja, hogy valamennyi ajánlás lezárásra került;

               20.

               az ügynökség tájékoztatása alapján megállapítja, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2011 márciusában ellenőrzést végzett a tervezésről és a nyomon követésről, és 11 ajánlást fogalmazott meg, amelyek közül egy „nagyon fontos”, hét „fontos” és három „kívánatos” minősítést kapott; tudomásul veszi az ügynökség nyilatkozatát, miszerint a Belső Ellenőrzési Szolgálat a 11 ajánlásból 10-et végrehajtottnak, a fennmaradó „fontos” ajánlást folyamatban lévőnek tekintette;

               21.

               felhívja a figyelmet a mentesítésről szóló korábbi jelentéseiben tett, jelen állásfoglaláshoz mellékelt ajánlásaira;

               22.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2012. május 10-i állásfoglalására (7).

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 9. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 250., 2011.9.27., 220. o.

      (6)  HL L 64., 2010.3.12., 1037. o.

      (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0164 (lásd e Hivatalos Lap 388. oldalát).


title: Az Európai Parlament határozata (2009. április 23.) az Európai Gyógyszerügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               26.9.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 255/117

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2009. április 23.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2009/645/EK)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Gyógyszerügynökség 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2009. február 10-i ajánlására (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 68. cikkére,

               —

               tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0162/2009),

               1.

               mentesítést ad az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatója számára az Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek és gondoskodjon közzétételükről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).

            az elnök

         Hans-Gert PÖTTERING

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 278., 2008.10.31., 10. o.

      (2)  HL C 311., 2008.12.5., 27. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2009. április 23.)
   az Európai Gyógyszerügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Gyógyszerügynökségnek a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára (1),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Gyógyszerügynökség 2007-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (2),

               —

               tekintettel a Tanács 2009. február 10-i ajánlására (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen 68. cikkére,

               —

               tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 71. cikkére és V. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0162/2009),

               A.

               mivel az Európai Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2007-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

               B.

               mivel 2008. április 22-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatójának az Ügynökség 2006-os pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között:

                           —

                           tudomásul vette a Számvevőszéknek a 2006-os jelentésében foglalt kijelentését, miszerint az igazgatási kiadások esetében a kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználása alacsonyabb volt, mint 60 %,

                           —

                           megjegyezte, hogy a 2006. évi költségvetési előirányzatok jelentős részét átvitték 2007-re a projektek jellege miatt, amelyekkel az Ügynökség foglalkozik,

                           —

                           megjegyezte, hogy 2006 decemberében az Ügynökség igazgatótanácsa úgy határozott, hogy az illetékes nemzeti hatóságokkal konzultálva felülvizsgálja díjtételeit;

               1.

               hangsúlyozza, hogy az Ügynökség költségvetését mind az EU költségvetéséből, mind pedig főként a gyógyszeripar által a közösségi forgalomba hozatali engedély megszerzése vagy fenntartása érdekében fizetett díjakból finanszírozzák. Megállapítja azonban, hogy az Európai Közösség általános hozzájárulása 2007-ben 24,48 %-kal nőtt 2006-hoz képest, ami 2007-ben a teljes bevétel 24,13 %-át tette ki; tisztában van ezzel összefüggésben a gyógyszerkészítmények gyermekgyógyászati felhasználásáról szóló, 2006. december 12-i 1901/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletből (7) adódó, újonnan kijelölt feladatokkal és a ritka betegségek elleni gyógyszerekre vonatkozó költségvetési tétel növelésének;

               2.

               üdvözli az Ügynökség erőfeszítéseit, hogy fokozza a tudományos tanácsadást az új gyógyszerek kifejlesztésének kezdeti szakaszaiban, továbbá üdvözli a közegészségügy szempontjából döntő fontosságú gyógyszerek értékelésének, valamint a telematika programok fejlesztésének és végrehajtásának felgyorsítását célzó intézkedések bevezetését;

               3.

               az Ügynökséget fontos tudományos tanácsadás, tudományosan megalapozott ajánlások, a gyógyszerek értékelésével és felügyeletével kapcsolatos legjobb gyakorlatok forrásának tekinti Európában, és üdvözli a Bizottságnak és a tagállamoknak nyújtott hozzájárulást a nemzetközi szintű szabályozási normák harmonizálásához;

               4.

               ösztönzi az Ügynökséget, hogy folytassa munkáját a ritka betegségek elleni gyógyszerek terén; ellenzi azonban a ritka betegségek elleni gyógyszerekhez nyújtott hozzájárulás csökkentését, ami elsősorban az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökségnek fizetendő díjakról szóló, 1995. február 10-i 297/95/EK tanácsi rendelet (8) rugalmasságából adódóan a vonatkozó díjcsökkentési politika megváltozásának az eredménye, és ami 2007-ben 26,25 %-os csökkenést okoz 2006-hoz képest;

               5.

               hangsúlyozza az Ügynökség szerepét a gyógyszer-biztonság felügyeletében, a farmako-vigilancia hálózat segítségével; felhív azonban a felügyeleti szint folyamatos növelésére;

         A telematika programra vonatkozó költségvetési gazdálkodás hiányosságai

               6.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék bírálata alapján 2006-ban az igazgatási kiadásoknál a nagy mennyiségű átvitelekre elsősorban a telematika program miatt került sor; megjegyzi, hogy a Számvevőszék szerint ez a helyzet sérti az évenkéntiség (annualitás) elvét, és hogy az Ügynökségnek gondoskodnia kell a programvégrehajtás jobb tervezéséről és monitoringjáról;

               7.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék ajánlása szerint az Ügynökségnek meg kellene fontolnia a differenciált előirányzatok rendszerének alkalmazását a telematika program kapcsán, az ugyanis alkalmasabb az ilyen programok költségvetési kezelésére;

               8.

               felhívja az Ügynökséget, hogy haladéktalanul hajtsa végre a Számvevőszéknek a differenciált előirányzatok felhasználásra vonatkozó ajánlását a telematika program vonatkozásában; követeli, hogy az Ügynökség számoljon be a megtett intézkedésekről a 2008-ra szóló éves tevékenységi jelentésében;

         Hiányosságok a közbeszerzési eljárásokban

               9.

               tudomásul veszi a Számvevőszék közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos megállapítását, amely szerint:

                           —

                           két esetben a választott eljárás nem volt kellően indokolt,

                           —

                           három esetben nem megfelelő értékelési módszert alkalmaztak az árkritériumok vonatkozásában,

                           —

                           egy közös közbeszerzési eljárás esetében, amelyre öt másik ügynökséggel együtt került sor, a beszerzendő szolgáltatások mennyiségét nem határozták meg megfelelően;

               10.

               tudomásul veszi az Ügynökség válaszát, amely szerint:

                           —

                           2008. március 17-i hatállyal elfogadta az ár mint odaítélési kritérium objektív értékelését szolgáló képletet,

                           —

                           a közös közbeszerzési eljárás esetében az eredeti becslést újra kellett értékelni a beszerzendő szolgáltatások meghatározása és a közbeszerzési eljárás megindítása között bekövetkezett technológiai előrelépések miatt;

               11.

               kéri az Ügynökséget, hogy foglalkozzon a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban fent említett hiányosságokkal, és számoljon be a megtett intézkedésekről 2008-as éves tevékenységi jelentésében;

         A díjszabályozásnak való megfelelés biztosítása irányában tett előrelépés

               12.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék 2006-os éves jelentésében rámutatott arra, hogy az Ügynökség gyakorlata sérti a díjszabályozást a következők miatt: az Ügynökség ügyfelei olyan összegről kaptak számlát, amelyet két részre osztottak: az Ügynökség költségeire és egy olyan összegre, amelyet visszafizettek a tagállamok előadóinak saját költségeik fedezésére; a tagállamok előadói azonban sosem nyújtottak be bizonylatot tényleges költségeikről;

               13.

               megjegyzi, hogy a Számvevőszék 2007-es éves jelentésében nyomon követte ezeket az észrevételeit, és megállapította, hogy az Ügynökség igazgatótanácsa létrehozott egy költségszámítási csoportot, amely alternatív megoldást javasolt a tagállami előadók díjazására 2007 végén;

               14.

               a Számvevőszék ajánlásaival összhangban ragaszkodik ahhoz, hogy az Ügynökség tegyen további előrelépést e kérdés megoldása terén, és számoljon be a megtett lépésekről 2008-as éves tevékenységi jelentésében;

               15.

               a mentesítési határozatot kísérő egyéb, horizontális jellegű észrevételek tekintetében utal az uniós ügynökségek pénzügyi gazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2009. április 23-i állásfoglalására (9).

      (1)  HL C 278., 2008.10.31., 10. o.

      (2)  HL C 311., 2008.12.5., 27. o.

      (3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (4)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 88., 2009.3.31., 175. o.

      (7)  HL L 378., 2006.12.27., 1. o.

      (8)  HL L 35., 1995.2.15., 1. o.

      (9)  Lásd e Hivatalos Lap 206 oldalát.


title: 2012/751/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EULEX KOSOVO/3/2012 határozata ( 2012. december 4. ) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének kinevezéséről

text:
               6.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 334/46

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EULEX KOSOVO/3/2012 HATÁROZATA
   (2012. december 4.)
   az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének kinevezéséről
   (2012/751/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) (1) szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépésre és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               2008. február 4-én a Tanács elfogadta az Európai Unió koszovói EULEX KOSOVO jogállamiság-misszióját létrehozó 2008/124/KKBP együttes fellépést.

               (2)

               A Tanács 2012. június 5-én elfogadta a 2012/291/KKBP határozatot (2), amellyel módosította a 2008/124/KKBP együttes fellépést és 2014. június 14-ig meghosszabbította az EULEX KOSOVO időtartamát.

               (3)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság a 2008/124/KKBP együttes fellépés 12. cikkének (2) bekezdése értelmében és a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik, hogy meghozza az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

               (4)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2012. november 20-án javasolta, hogy 2013. február 1-jei hatállyal Bernd BORCHARDT nagykövetet nevezzék ki az EULEX KOSOVO misszióvezetőjévé.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének Bernd BORCHARDT nagykövetet nevezik ki 2013. február 1-jei hatállyal.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ez a határozat 2014. június 14-ig alkalmazandó.

      Kelt Brüsszelben, 2012. december 4-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         O. SKOOG

      (1)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

      (2)  HL L 146., 2012.6.6., 46. o.


title: Európai környezetvédelmi ügynökség 1997. március 21-i határozat az Európai Környezetvédelmi Ügynökség dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (97/C 282/04)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997Y0918(01)

Hivatalos Lap C 282 , 18/09/1997 o. 0005 - 0007

		Európai környezetvédelmi ügynökség1997. március 21-i határozat az Európai Környezetvédelmi Ügynökség dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről(97/C 282/04)Indokolás1. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendelet [1] alapján az Ügynökség egyik feladata "a közvélemény megfelelő tájékoztatásának biztosítása a környezet állapotáról" (1. cikk (2) bekezdés). Ezen általános feladattal összhangban az Ügynökség felelős "a környezetre vonatkozó, megbízható információk széles körű terjesztéséért" (2. cikk vi. pont).2. Tekintettel arra, hogy a tagállamok hatóságainak birtokában lévő, a környezettel kapcsolatosan rendelkezésre álló információkhoz való szabad hozzáférés hozzájárul a környezetvédelem javításához, a környezeti információkhoz való hozzáférés szabadságáról szóló, 1990. június 7-i 90/313/EGK tanácsi irányelv [2] biztosítja a tagállamok birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférést.3. 1993. december 6-án a Tanács és a Bizottság magatartási szabályzatot fogadott el a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozóan [3]. Röviddel ezt követően a magatartási szabályzat végrehajtására mindkét intézmény határozatot fogadott el a saját dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről. [4]4. Az Ügynökség eddig a bizottsági határozatot alkalmazta analógia útján. Mivel azonban jogi személlyé nyilvánították és jogi autonómiát kapott, már nem kötik a fenti határozatok, ezért meg kell alkotnia saját szabályzatát az Európai Környezetvédelmi Ügynökség dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozóan.Mindenképpen kívánatos, hogy ezek a szabályok szorosan kövessék a Tanács és a Bizottság által elfogadott szabályokat. A jogi autonómia elvének megfelelően a határozat nem utal a fent említett magatartási szabályzatra, hanem önállóan alkalmazandó.5. A határozat tartalmi kiindulópontja, hogy az Ügynökség eltökélt szándéka, hogy a rendelkezésre álló dokumentumokhoz a lehető legszélesebb körben biztosítsa a hozzáférést. A határozat célja olyan szabályok megállapítása, amelyek alapján a nagyközönség az érdekeltség bizonyítása nélkül igényelheti a rendelkezésre álló dokumentumokat. Hangsúlyozandó, hogy a kérelmezők kizárólag a meglévő dokumentumok átvételére vagy tanulmányozására jogosultak. Az Ügynökség nem kötelezhető arra, hogy a nyilvánosság kérésére kutatómunkát végezzen vagy új dokumentumokat hozzon létre.6. A dokumentumokhoz való (bármilyen formában történő) hozzáférés általában az Ügynökségtől származó dokumentumokra korlátozódik. Bármely más dokumentum igénylése esetében a kérelmezőt a dokumentumok származása szerinti hatósághoz kell irányítani.7. Bár az Ügynökség dokumentumainak az Ügynökség helyiségeiben történő tanulmányozása általában ingyenes, a 30 oldalt meghaladó fénymásolt dokumentumok esetében az Ügynökségnek módjában áll kisebb összegű díjat felszámítani.8. Az Ügynökség dokumentumaihoz való hozzáférést bizonyos körülmények között meg kell tagadni, különösen azokban az esetekben, amikor a közérdek, az egyén és a magánélet védelme, a kereskedelmi és az ipari titok védelme így kívánja. A következetesség érdekében kívánatos volt ezeket a kivételeket (5. cikk) a Tanács és a Bizottság által elfogadott magatartási szabályzat szövegezésével megegyezően megfogalmazni.9. A határozat a következő eljárást alakítja ki:- Valamennyi kérelmet az ügyvezető igazgató irodájához kell címezni. A kérelmek elbírálása az ügyvezető igazgató felelősségi körébe tartozik.- Ha az Ügynökség meg kívánja tagadni a dokumentumokhoz való hozzáférést, a kérelmezőt írásban tájékoztatnia kell e szándék okairól. E határozattal szemben a kérelmező fellebbezést nyújthat be az igazgatótanács elnökéhez. Várhatóan azonban erre csak nagyon kivételes esetekben kerül sor.- Ha az igazgatótanács elnöke úgy határoz, hogy elutasítja a fellebbezést, határozatát köteles indokolni, továbbá tájékoztatnia kell a kérelmezőt, hogy az EK-Szerződés 138e. cikkében foglaltak értelmében módjában áll az ombudsmanhoz fordulni.10. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség igazgatótanácsának határozata elfogadásra került és ugyanez a testület két év múlva köteles azt felülvizsgálni. A határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ("C" sorozat) közzé kell tenni és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.A határozat szövegeI. A közvélemény – az ebben a határozatban megállapított feltételek mellett – a lehető legszélesebb körű hozzáféréssel rendelkezik az Ügynökség dokumentumaihoz.Az "Ügynökség dokumentuma" az adathordozótól függetlenül bármely, meglévő adatokat tartalmazó és az Európai Környezetvédelmi Ügynökségtől származó, meglévő írott szöveg. Ez a határozat nem vonatkozik a már közzétett dokumentumokra.II. Az Ügynökség dokumentumához való hozzáférésre irányuló kérelmet írásban kell benyújtani az Ügynökség ügyvezető igazgatójához [5]. A kérelmezőknek nem kell bizonyítaniuk érdekeltségüket.A kérelmet kellő pontossággal kell megfogalmazni, és tartalmaznia kell a kért dokumentum azonosításához szükséges adatokat. Szükség esetén a kérelmezőtől további adatok kérhetők.III. A kérelmező az Ügynökség dokumentumaihoz helyszíni tanulmányozás vagy saját költségre történő másolat megküldése útján férhet hozzá. A 30 lapot meghaladó terjedelmű fénymásolatok esetében az Ügynökség 10 ECU, továbbá laponként 0,036 ECU összegű díjat számíthat fel. A más formában rendelkezésre álló információkért eseti alapon kell megállapítani a díjat, amely azonban az indokolt mértéket nem haladhatja meg.A dokumentumokat a rendelkezésre álló nyelven kell rendelkezésre bocsátani, figyelembe véve a kérelmező preferenciáját.Az Ügynökség dokumentumához hozzáférést nyert személy előzetes engedély nélkül a dokumentumot kereskedelmi céllal nem értékesítheti vagy terjesztheti. A nyilvánosan közzétett dokumentumokról a forrás feltüntetésével készíthető másolat.IV. A kérelmek lehető leggyorsabb elbírálásáért az igazgató felel.A kérelmezőt egy hónapon belül írásban kell értesíteni a kérelem elfogadásáról vagy tervezett visszautasításáról. Az utóbbi esetben a kérelmezőt tájékoztatni kell a visszautasítás okairól. A kérelmezőt arról is tájékoztatni kell, hogy egy hónapon belül kérelmezheti a hozzáférés visszautasítására irányuló szándék felülvizsgálatát az igazgatótanács elnökétől, amelynek elmulasztása esetén kérelmét visszavontnak kell tekinteni.Visszautasításnak minősül, ha a benyújtástól számított egy hónapon belül nem érkezik válasz a kérelemre. Ebben az esetben a kérelmező az igazgatótanács elnökéhez fordulhat; amennyiben erre nem kerül sor, kérelmét visszavontnak kell tekinteni.A felülvizsgálatra irányuló kérelemre a lehető leggyorsabban, de legkésőbb a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül választ kell adni. A kérelem visszautasítása esetén a határozatban közölni kell a visszautasítás okait. Egyidejűleg a kérelmezőt tájékoztatni kell, hogy az EK-Szerződés 138e. cikke rendelkezései értelmében módjában áll az ombudsmanhoz fordulni.V. Az Ügynökség dokumentumához való hozzáférést meg kell tagadni, ha annak közzététele veszélyeztetné az alábbiakat:- a közérdek védelme (közbiztonság, nemzetközi kapcsolatok, monetáris stabilitás, bírósági eljárások, vizsgálatok és nyomozati cselekmények),- az egyén és a magánélet védelme,- kereskedelmi és ipari titok védelme,- a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme,- az információk bármelyikét szolgáltató természetes vagy jogi személy által előírt, illetve az információk bármelyikét szolgáltató tagország joga szerinti titokvédelem.Az Ügynökség dokumentumához való hozzáférés az Ügynökség tanácskozásainak titkossága érdekében megtagadható.VI. A határozatot hatálybalépése után két évvel felül kell vizsgálni. E felülvizsgálat előkészítéséhez az ügyvezető igazgatónak megfelelő időben jelentést kell benyújtania az igazgatótanács számára e határozat végrehajtásáról.VII. Ez a határozat 1997. június 1-jén lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzé kell tenni és nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.[1] HL L 120., 1990.5.11., 1. o.[2] HL L 158., 1990.6.23., 56. o.[3] HL L 340., 1993.12.31., 41. o.[4] Az 1996. szeptember 19-i határozattal (HL L 247., 1996.9.28., 45. o.) módosított, a Tanács dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 1993.12.20-i tanácsi határozat (HL L 340., 1993.12.31., 43. o.), a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 1994.2.8-i bizottsági határozat (HL L 46., 1994.2.18., 58. o.).[5] Európai Környezetvédelmi Ügynökség, Kongens Nytorv 6, DK-1050 Copenhague, Fax (45 33) 367199.--------------------------------------------------


title: 2010/577/EU: A Bizottság határozata ( 2010. szeptember 28. ) az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról

text:
               29.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 254/40

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. szeptember 28.)
   az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről és az ideiglenes vámok által biztosított összegek felszabadításáról
   (2010/577/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

   1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               2009. szeptember 3-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indított az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes polietilén-tereftalátok (a továbbiakban: PET) Unióba történő behozatalára vonatkozóan. 2010. június 1-jén a Bizottság 472/2010/EU rendeletével (3) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.

               (2)

               Az eljárást azt követően indították meg, hogy 2009. július 20-án a Plastics Europe polietilén-tereftaláttal foglalkozó bizottsága (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyek termelése egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2008. július 1-jétől2009. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

               (4)

               Egy párhuzamosan folytatott szubvencióellenes vizsgálat során a Bizottság a 473/2010/EK rendelettel (4) ideiglenes kiegyenlítő vámot is kivetett az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára.

         2.   Az eljárás további menete

               (5)

               Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik szóbeli előterjesztésére is.

               (6)

               A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Sor került az érdekelt felek által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

               (7)

               Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a dömpingellenes eljárás megszüntetésére és a kivetett ideiglenes vámokkal biztosított összegek felszabadítására vonatkozó javaslat megszületett (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.

               (8)

               Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.

         3.   Az eljárásban érintett felek

               (9)

               Néhány érintett fél azt állította, hogy az uniós gyártók mintája következetlen és nem reprezentatív, ennélfogva a kárelemzés hiányos volt. Különösen arra hivatkoztak, hogy a termelők kis száma miatt a mintavétel szükségtelen volt. Emellett úgy vélték, hogy a vállaltcsoportok önálló jogi egységekre történő „mesterséges” szétbontása miatt a minta egyes piavezetőket (Artenius, M&G Polimeri) nem tartalmazott, továbbá a mintavétel módszere következetlen volt, mivel a minta két vállalatcsoportot mégis tartalmazott. Hivatkoztak továbbá arra, hogy a minta nem volt reprezentatív, mivel nem foglalt magában olyan gyártót, amely kapcsolt PET-feldolgozó részére elégséges mennyiségben értékesít. Következésképpen az intézmények állítólag nem tudták felmérni az uniós gazdasági ágazat valódi kínálati kapacitását, és nem vették figyelembe az uniós gazdasági ágazat érdekellentétét. Ezen túlmenően, mivel egy vállalat nem bocsátott rendelkezésre minden szükséges információt, és kizárták a mintából, a reprezentativitás állítólag az uniós gyártás 28 %-ára csökkent. Ugyanezek az érdekelt felek azt állították, hogy a kiválasztott minta statisztikailag sem volt érvényes.

               (10)

               Azt az érvet illetően, miszerint a minta a gyártók kis száma miatt szükségtelen volt, emlékeztetni kell arra, hogy a mintavételre 14 uniós gyártó jelentkezett, akik nyolc vállalatcsoporthoz tartoznak. Tekintve az együttműködő uniós gyártók objektíve nagy számát (14 uniós gyártó), a mintavételt az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható legnagyobb reprezentatív értékesítési volumen alapján végezték. A kiválasztott minta öt vállalatot foglalt magában (hat gyártó telephellyel).

               (11)

               A minta reprezentativitására vonatkozó első állítást illetően megjegyzendő, hogy az intézmények a mintába felvehetnek egy vállalatcsoporthoz tartozó egyedi vállalatokat, amennyiben azok reprezentatívak és külön számviteli nyilvántartással rendelkeznek. A nyolc vállalatcsoporthoz tartozó mind a tizennégy vállalat megvizsgálása akadályozta volna a vizsgálat időben történő befejezését. Azonban az, hogy két vállalatcsoportot vettek fel a mintába, nem összeegyeztethetetlen a jelen esetben alkalmazott mintavételi módszerrel, azaz az uniós ügyfeleknek teljesített legnagyobb értékesítési volumen módszerével.

               (12)

               Az Indorama esetében a csoport a vizsgálati időszakon belül két különböző gyártó telephellyel rendelkezett, eggyel Hollandiában, eggyel pedig az Egyesült Királyságban. E csoport szerepeltetése a mintában megfelel az alkalmazott mintavételi módszernek, mivel jogi és pénzügyi szempontból a telephelyek egy személyt képeztek. A vizsgálati időszak alatt a két különálló (egy Olaszországban, egy másik Németországban) PET-gyártó egységgel rendelkező Equipolymers esetében a társaság mindkét helyszínre vonatkozóan konszolidált adatokat szolgáltatott. Tekintve, hogy a társaság központjánál tett látogatás alkalmával lehetőség nyílt e konszolidált adatok ellenőrzésére, az a döntés született, hogy a jelen eljárás szempontjából az Equipolymers PET-gyártó társaságait egy szervezetként kezelik. Arra a hivatkozásra nézve, amely szerint az Arteniusnak és az M&G Polimerinek piacvezető volta miatt szerepelnie kellett volna a mintában, meg kell jegyezni, hogy ezek egységei közül egy sem tartozott azon vállalatokhoz, amelyek az uniós ügyfeleknek a legnagyobb volumenű értékesítést teljesítették.

               (13)

               Azon állításra nézve, miszerint a minta azért nem reprezentatív, mert nem tartalmaz egy olyan gyártót, amely főleg belső felhasználásra termel, meg kell jegyezni, hogy ilyen állítás esetén a kínálati kapacitást az uniós érdekek elemzésének keretében lehet vizsgálni, és e célból a saját felhasználás a termelési volumenből levonható. Így egyes károkozási tényezők vizsgálatához nincs szükség ilyen termelő szerepeltetésére a mintában. Másodszor, az adott vállalat uniós termelői és ugyanakkor feldolgozói pozíciójából fakadó esetleges kettős érdeket szintén vizsgálni lehet az uniós érdekek elemzése során. Az, hogy egy vállalat uniós gyártó és feldolgozó is, nem kapcsolódik az uniós gazdasági ágazat teljesítményéhez, ahol a független uniós vevőknek teljesített értékesítés minősül referenciaértéknek. Ennélfogva az állítást elutasították.

               (14)

               A minta átfogó reprezentatív voltára vonatkozó állítás tekintetében megismétlendő, hogy a minta négy vállalatra csökkentése az összes együttműködő gyártó értékesítésének reprezentativitását 65 %-ról 47 %-ra csökkentette. Ugyanez a négy vállalat tette ki az uniós termelés 52 %-át. Ez az Unión belüli független vevőknek teljesített értékesítés szempontjából az uniós termelők reprezentatív mintájának minősül.

               (15)

               Azon állítást tekintve, amely szerint a kiválasztott minta statisztikailag nem érvényes, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése a „statisztikailag érvényes” minta alternatívájaként egyértelműen lehetővé teszi, hogy a minta a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen vizsgálható értékesítések legnagyobb reprezentatív volumenén alapuljon.

               (16)

               A megállapításokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (3)–(10) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

               (17)

               Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdése az érintett terméket az érintett országokból származó, jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási értékű polietilén-tereftalátként határozta meg.

               (18)

               Továbbá az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében szerepelt, hogy a vizsgálat szerint az Európai Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és eladott PET, valamint az érintett országok hazai piacain gyártott és eladott, valamint az Európai Unióba exportált PET hasonló termékek.

               (19)

               Mivel a vizsgálat tárgyát képező termék homogén terméknek minősült, azt a dömping- és kárkülönbözet számítása céljából nem osztották további terméktípusokra.

               (20)

               Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a PET-et a különböző viszkozitási értékek szerint különböző terméktípusokra kellene osztani, mivel a termelt PET-típus különböző lehetséges alkalmazásainak meghatározása szempontjából lényeges a viszkozitási érték. Az állítást elfogadandóként értékelték, ennek megfelelően kiigazították a dömping- és a kárkülönbözet számításának módszerét.

         C.   DÖMPING

               (21)

               A (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a dömpingkülönbözet számításának módszerét kiigazították; ennek megfelelően a dömpingkülönbözetet minden érintett ország tekintetében terméktípusonként külön számítják ki.

         1.   Irán

   1.1.   Rendes érték

               (22)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)–(18) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

         1.2.   Exportár

               (23)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

         1.3.   Összehasonlítás

               (24)

               Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az iráni exportőr nem volt képes bizonyítékokkal alátámasztható módon számszerűsíteni az Irán elleni szankciók állítólagos hatását. Az ideiglenes rendelettel kapcsolatban a vállalat azt az észrevételt tette, hogy a tisztességes összehasonlítás biztosítása nem az exportőr, hanem a vizsgálatot végző hatóság feladata. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerint kiigazítást lehet végezni egyéb tényezőkben mutatkozó különbségek esetében, ha bizonyítást nyer, hogy azok befolyásolják az ár-összehasonlíthatóságot, különös tekintettel arra, hogy a fogyasztók a hazai piacon tartósan más árat fizetnek az e tényezőkben mutatkozó eltérések miatt. Mivel az egyéb tényezők meglétének bizonyítása az exportőr feladata, az állítást elutasították, és az ideiglenes rendelet (20)–(23) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

         1.4.   Dömpingkülönbözet

               (25)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)–(25) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

               (26)

               Az Iránra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet 26,8 %.

         2.   Pakisztán

   2.1.   Rendes érték

               (27)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)–(29) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

         2.2.   Exportár

               (28)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

         2.3.   Összehasonlítás

               (29)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (31)–(32) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

         2.4.   Dömpingkülönbözet

               (30)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

               (31)

               Az egyetlen pakisztáni exportáló gyártóra, a Novatex Limited vállalatra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet 0,6 %, vagyis az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a de minimis érték alatt van.

               (32)

               Mivel az érintett terméknek nincsenek más gyártói Pakisztánban, végleges intézkedéseket nem kell elrendelni.

         3.   Egyesült Arab Emírségek

   3.1.   Rendes érték

               (33)

               A módszer (20) és (21) preambulumbekezdésben kifejtett megváltoztatása következtében egyes terméktípusok tekintetében a (37) és (38) preambulumbekezdésben vizsgált kérdésre – azaz hogy az értékesítés rendes kereskedelmi forgalom keretében történtek-e – kapott válaszok eredményei is megváltoztak. Tehát ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.

               (34)

               Amennyiben egy bizonyos terméktípus esetében nem volt nyereséges értékesítés, úgy tekintették, hogy a szóban forgó típus értékesített mennyisége nem elegendő ahhoz, hogy a belföldi ár megfelelő alapként szolgáljon a rendes érték meghatározásához.

               (35)

               Ha az exportáló gyártók által értékesített érintett termék belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerint kellett a rendes értéket kiszámítani.

               (36)

               Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a vizsgált exportáló gyártó hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.

         3.2.   Exportár

               (37)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

         3.3.   Összehasonlítás

               (38)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (40)–(41) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

         3.4.   Dömpingkülönbözet

               (39)

               A fenti (20) és (21) preambulumbekezdésben már említetteken kívüli észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében kifejtett módszert megerősítik.

               (40)

               Az Egyesült Arab Emírségek egyetlen exportáló gyártóra, a JBF RAK LLC vállalatra vonatkozó, vámfizetés előtti, a CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet 0,6 %, vagyis az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésének értelmében a de minimis érték alatt van.

               (41)

               Mivel az Egyesült Arab Emírségekben az érintett terméknek nincs más gyártója, végleges intézkedéseket nem kell elrendelni.

         D.   A KÁR

   1.   Uniós gyártás, uniós gazdasági ágazat és uniós felhasználás

               (42)

               Az uniós gyártásra, uniós gazdasági ágazatra és uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek nem érkeztek. Az ideiglenes rendelet (45)–(50) preambulumbekezdésének megállapításait ezért megerősítik.

         2.   Az érintett országokból érkező import

   2.1.   Az érintett import hatásainak halmozott figyelembevétele

               (43)

               Ismételten emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében úgy ítélték, hogy mivel a Pakisztán esetében megállapított dömpingkülönbözet a de minimis küszöbértéken van, az említett import hatása nem vizsgálható az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ideiglenes vizsgálat alapján dömpingeltnek ítélt behozatallal együtt.

               (44)

               Mivel a további vizsgálat rámutatott, hogy az Egyesült Arab Emírségek esetében megállapított dömpingkülönbözet szintén a de minimis küszöbértéken van, az említett import hatása nem vizsgálható az Iránból származó dömpingelt behozatallal együtt. Következésképp a behozatalok összesített értékelésére nem került sor.

         2.2.   Az érintett import volumene

               (45)

               Az érintett termék Unióba irányuló dömpingelt behozatalainak volumene viszonylag alacsony szintről indult 2006-ban, azonban a VI-ig fokozatosan emelkedett, a VI során elérve az 55 500 tonnát. Pontosabban az Iránból származó import több mint duplájára emelkedett 2006 és 2007 között, mielőtt 2008-ban több mint 100 százalékponttal, majd 2008 és a VI között ismételten közel 130 százalékponttal nőtt.

                  1.   táblázat

                           2006

                           2007

                           2008

                           VI

                           Az Iránból származó dömpingelt import volumene (tonna)

                           11 752

                           26 624

                           40 101

                           55 500

                           Index (2006 = 100)

                           100

                           227

                           341

                           472

                           Az Iránból származó dömpingelt import piaci részesedése

                           0,4 %

                           0,9 %

                           1,4 %

                           1,9 %

                              Forrás: Eurostat.

         2.3.   Az érintett import piaci részesedése

               (46)

               Az Iránból származó import piaci részesedése 2006-ban 0,4 % volt, és a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összességében 1,5 százalékponttal nőtt. Pontosabban 2006 és 2007 között 0,5 százalékponttal emelkedett, további 0,5 százalékponttal 2007 és 2008 között, valamint 0,5 százalékponttal nőtt 2008 és a VI között. A VI során az Iránból származó dömpingelt import piaci részesedése 1,9 % volt.

         2.4.   Árak

   i.   Az árak alakulása

               (47)

               Az átlagos importár 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a legnagyobb árzuhanásra 2008 és a VI között került sor. Pontosabban az átlagár 2007-ben stabil maradt, 2008-ban 2 százalékponttal csökkent, mielőtt további 9 százalékponttal esett vissza a VI-ban.

                  2.   táblázat

                           2006

                           2007

                           2008

                           VI

                           Az Iránból származó importár (EUR/tonna)

                           1 033

                           1 034

                           1 008

                           920

                           Index

                           100

                           100

                           98

                           89

                              Forrás: Eurostat.

         ii.   Áralákínálás

               (48)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az iráni exportőr észrevételt tett, miszerint kárkülönbözetét túl magasan állapították meg, mivel a kereskedelmi szintkülönbségek kiigazításának összegét helytelenül számították ki, és emiatt a súlyozott átlagos eladási egységárat túlságosan alacsonyan állapították meg. A kereskedelmi szintkülönbségek kiigazításának számszerűsítésére azonban nem érkezett alternatív javaslat. Valójában az ideiglenes számításban a kereskedelem szintjére vonatkozó összeg fix tonnánkénti összeg volt, amely az együttműködő importáló ügynök által felszámított jutalék, és az átlagos CIF árnak mintegy 1 %-át teszi ki. E kiigazításra nézve más információ nem áll rendelkezésre, ezért az állítást elutasították. Ugyanez a fél arra is hivatkozott, hogy a behozatalt követő költségekre számított 2 %-os arány túlságosan alacsonynak tűnik. E tekintetben meg kell ismételni, hogy e vizsgálatban nem működött együtt importőr, és nem volt lehetőség a behozatalt követő tényleges költségek ellenőrzésére. Így egyéb rendelkezésre álló információ hiányában a korábbi eljárásokban használt rátát alkalmazták.

               (49)

               A fentieket tekintve véglegesen megerősítést nyert, hogy az Iránból származó és az Unióban értékesített dömpingelt termékeket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 3,2 % alákínálással értékesítették.

         3.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

               (50)

               Néhány érintett fél azt állította, hogy károkozás nem is történt, mivel az állítólagosan rosszul megválasztott minta miatt nem lehetett az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkoztatni az eredményeket. Állításuk szerint, mivel egy (a mintában nem szereplő) vállalat jelezte, hogy kapacitásának több mint 100 %-át kihasználja, ez egyértelműen jelzi a károkozás hiányát. Meg kell jegyezni, hogy a benyújtott információ a szóban forgó vállalat által egy harmadik ország tőzsdehatósághoz benyújtott dokumentációjának kivonata, és ezeket az információkat nem ellenőrizték. Ez az információ továbbá az eljárás során nyilvántartott információknak sem felel meg. Ezen túlmenően egyetlen uniós gyártó kapacitáskihasználása önmagában semmiképp sem változtathatja meg a mintában szereplő és a többi uniós gyártó számára megállapított, csaknem az összes többi kármutatót illető, kárra vonatkozó megállapításokat.

               (51)

               További észrevétel vagy lényeges megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (63)–(82) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

         4.   A károkozásra vonatkozó következtetések

               (52)

               További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83)–(85) preambulumbekezdésének a kárra vonatkozó következtetéseit megerősítik.

         E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   1.   A dömpingelt import hatása

               (53)

               2006 és a VI között az Iránból származó dömpingelt behozatal mennyiségének közel ötszörös, és az uniós piaci részesedésének ennek megfelelő, azaz 1,5 százalékpontos növekedése, valamint a megállapított (a VI alatt 3,2 %-os) alákínálás általában egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlásával. Ebből levonható az a következetés, hogy az Iránból származó dömpingelt import hatással volt az uniós gazdasági ágazatot ért kárra.

               (54)

               Fontos hangsúlyozni, hogy egy párhuzamosan folytatott szubvencióellenes eljárás során megállapítást nyert, hogy a Pakisztánból, az Egyesült Arab Emírségekből és Iránból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

               (55)

               Másrészről, a Koreából és Pakisztánból származó import jelentős volumenét és alacsony árait tekintve, az is megerősítést nyert, hogy a (94) és (96) preambulumbekezdésben említettek szerint bizonyos mértékig ezek a behozatalok is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

               (56)

               Ebben az eljárásban megállapították továbbá, hogy az Egyesült Arab Emírségekből származó jelentős mennyiségű (körülbelül 150 000 tonna) import szintén alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.

               (57)

               Ugyanakkor az iráni import piaci részesedése 2006-ban 1 % alatt volt, 2007-ben és a VI során pedig 55 000 tonnával csupán a 2 %-hoz közelített.

               (58)

               Azt is meg kell jegyezni, hogy az iráni gyártó esetében megállapított áralákínálás kisebb mértékű volt, mint az Egyesült Arab Emírségekből származó nem dömpingelt behozatal esetében.

         2.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (59)

               Következésképp, bár a fenti elemzés rámutatott, hogy az Iránból származó dömpingelt behozatal gyakorolt némi kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, ez a hatás önmagában véve nem volt olyan mértékű, hogy az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése előírásainak értelmében jelentősnek minősüljön.

         F.   AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

               (60)

               A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó importját nem dömpingelt árakon értékesítették. Következésképp a Pakisztán és az Egyesült Arab Emírségek vonatkozásában folytatott eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.

               (61)

               A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termék Iránból származó importját dömpingelt árakon értékesítették, és ezek a behozatalok bizonyos mértékig hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

               (62)

               Azonban az (59) preambulumbekezdésben jelzettek szerint megállapítást nyert, hogy az iráni behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatása nem volt olyan mértékű, hogy jelentősnek lehessen minősíteni.

               (63)

               A fentiekre tekintettel, és figyelembe véve, hogy az Iránból származó dömpingelt behozatal által jelentős károkozás nem történt, azt a következtetést vonták le, hogy az Iránnal szemben folytatott eljárást intézkedések elrendelése nélkül meg kell szüntetni.

               (64)

               A 472/2010/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket fel kell szabadítani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási értékű polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást megszüntetik.
   2. cikk
   A 472/2010/EU rendelet hatályát veszti. Az Iránból és az Egyesült Arab Emírségekből származó, a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási értékű polietilén-tereftalát behozatalára a 472/2010/EU rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket felszabadítják.
   3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 28-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL C 208., 2009.9.3., 12. o.

      (3)  HL L 134., 2010.6.1., 4. o.

      (4)  HL L 134., 2010.6.1., 25. o.