title: A Tanács határozata (2015. június 8.) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és helyettesítéséről

text:
               9.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 191/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2015. június 8.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és helyettesítéséről
   (2015/C 191/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre és különösen annak 4. cikkére (1),
   tekintettel a görög kormány által benyújtott jelölésre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2012. július 16-i határozatával (2) a 2012. szeptember 18. és 2015. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Dimítriosz SZKIADÁSZ lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormányképviselők kategóriájába tartozó egyik görögországi tag helye megüresedett.

               (3)

               A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2015. szeptember 17-ig ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának új tagjait,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 17-ig a következő személyt nevezi ki az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává:
   KORMÁNYKÉPVISELŐK:

               GÖRÖGORSZÁG

               Dimítriosz HASZÁPISZ

      Kelt Luxembourgban, 2015. június 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 228., 2012.7.31., 3. o.


title: Az Európai Központi Bank alelnökének kinevezése Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő jelölésre irányuló tanácsi ajánlásról (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

text:
               7.1.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               CE 4/64

         2010. március 25., csütörtökAz Európai Központi Bank alelnökének kinevezése
   P7_TA(2010)0073
   Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő jelölésre irányuló tanácsi ajánlásról (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))
   2011/C 4 E/12
   (Konzultáció)

      Az Európai Parlament,

   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (1),
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésére, amellyel összhangban a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0044/2010),
   tekintettel eljárási szabályzata 109. cikkére,
   tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0059/2010),

               A.

               mivel 2010. február 24-i levelében a Tanács konzultált az Európai Parlamenttel Vítor Constânciónak az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő, 8 éves időszakra szóló kinevezéséről,

               B.

               mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezt követően értékelte a jelölt igazoló okiratait, különös tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésében foglalt követelményekre, és annak fényében, hogy a 130. cikk alapján az EKB-nak teljes mértékben függetlennek kell lennie, és mivel értékelése során a Bizottság megkapta a jelölt életrajzát, valamint a neki küldött kérdőívre adott válaszait,

               C.

               mivel ezt követően a bizottság 2010. március 23-án kétórás meghallgatás keretében találkozott a jelölttel, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire,

               1.

               kedvező véleményt nyilvánít az Európai Tanácsnak a Vítor Constânciónak az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak.

      (1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.


title: 2004/911/EK: A Tanács határozata (2004. június 2.) az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás és az ahhoz kapcsolódó szándéknyilatkozat aláírásáról és megkötéséről

text:
               29.12.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 385/28

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. június 2.)
   az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás és az ahhoz kapcsolódó szándéknyilatkozat aláírásáról és megkötéséről
   (2004/911/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 94. cikkére, annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésével, (3) bekezdése első albekezdésével, valamint (4) bekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               2001. október 16-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat a Svájci Államközösséggel egy olyan megállapodásról, amely alkalmas annak biztosítására, hogy a Svájci Államközösség a megtakarításokból származó kamatjövedelem tényleges megadóztatására a Közösségen belül alkalmazandó intézkedésekkel egyenértékű intézkedéseket fogadjon el.

               (2)

               A 2003/48/EK irányelv (2) rendelkezéseinek alkalmazása függ az ezen irányelv intézkedéseivel egyenértékű intézkedések Svájci Államközösség általi, a Svájci Államközösség és a Közösség által kötött megállapodással összhangban történő alkalmazásától.

               (3)

               A Közösség úgy határozott, hogy teljesíti a Svájci Államközösség arra irányuló kérelmét, hogy a különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EK tanácsi irányelv (3), valamint a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjkifizetések közös adózási rendszeréről szóló, 2003. június 3-i 2003/49/EK tanácsi irányelv (4) által biztosított rendszerekkel egyenértékű intézkedéseket eredeti változatukban foglalják a megállapodásba.

               (4)

               A megállapodást és a szándéknyilatkozatot a Közösség nevében alá kell írni és jóvá kell hagyni.

               (5)

               A megállapodás I. és II. mellékletének kiigazítása érdekében egy egyszerű és gyors eljárás megállapítása szükséges,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezéseket megállapító megállapodás és az ahhoz kapcsolódó szándéknyilatkozat az Európai Közösség nevében jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás és az ahhoz kapcsolódó szándéknyilatkozat ezen határozat mellékletét képezi.
   2. cikk
   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség nevében jóváhagyja a megállapodás mellékleteinek azon módosításait, amelyek biztosítják, hogy azok a 2003/48/EK irányelv 5. cikke a) pontjában hivatkozott bejelentés szerinti illetékes hatóságra vonatkozó adatoknak, valamint az irányelv mellékletében foglalt adatoknak megfeleljenek.
   3. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak, a kapcsolódó szándéknyilatkozatnak, valamint a megállapodás 22. cikke (2) bekezdésében és a szándéknyilatkozatban említett levélváltásnak az Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult személyeket.
   4. cikk
   A Közösség nevében a Tanács elnöke teszi meg a megállapodás 17. cikke (1) bekezdésében meghatározott értesítést (5).
   5. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2004. június 2-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. McCREEVY

      (1)  2004. március 30-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).

      (2)  HL L 157., 2003.6.26., 38. o.

      (3)  HL L 225., 1990.8.20., 6. o.

      (4)  HL L 157., 2003.6.26., 49. o.

      (5)  A megállapodás hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Tanács Főtitkársága teszi közzé.
   MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és a Svájci Államközösség között, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,
   és
   A SVÁJCI ÁLLAMKÖZÖSSÉG, a továbbiakban: Svájc,
   vagy: a Szerződő Felek,
   A KÖVETKEZŐ MEGÁLLAPODÁS MEGKÖTÉSÉBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   A forrásadó svájci kifizetők általi levonása
   (1)   Az Európai Unió valamely tagállamában (a továbbiakban: tagállam) illetőséggel bíró, 4. cikk szerinti haszonhúzó részére egy, a Svájc területén letelepedett kifizető által teljesített kamat, az alábbi (2) bekezdésre és 2. cikkre is figyelemmel, a kamat összegéből levonandó forrásadó („retention”) hatálya alá tartozik. A forrásadó mértéke a megállapodás alkalmazásának első három évében 15 %, a következő három évben 20 %, ezt követően pedig 35 %.
   (2)   A svájci illetőségű, vagy nem svájci illetőségű, de ott állandó telephellyel rendelkező, kötelezett által kibocsátott követelésre teljesített kamatra nem kell forrásadót kivetni. Ezen egyezmény alkalmazásában „az állandó telephely” kifejezés megegyezik a Svájc és a kötelezett illetősége szerinti állam közötti kettős adóztatási egyezmény szerinti jelentéssel. Ilyen egyezmény hiányában, „az állandó telephely” kifejezés az üzletvitel azon meghatározott helye, amelyen keresztül a kötelezett részben vagy egészben üzleti tevékenységét folytatja.
   (3)   Svájc köteles azonban a kamatkifizetésekre forrásadót kivetni, ha a tagállamokban illetőséggel bíró természetes személyek részére teljesített, svájci forrásokból származó kamatkifizetésekre vonatkozóan az előzetes adó mértékét 35 % alá csökkenti. Ebben az esetben a forrásadó mértéke az (1) bekezdésben megállapított adómérték és az előzetes adó új mértéke közötti különbözet. Ez nem haladhatja meg azonban az (1) bekezdésben megállapított mértéket.
   Amennyiben Svájc az előzetes adóról szóló törvénye alkalmazási körét a tagállamokban illetőséggel bíró természetes személyeknek teljesített kamatkifizetésekre korlátozza, bármely, az előzetes adó hatálya alól kizárt kamatkifizetés az (1) bekezdésben meghatározott mértékű forrásadó hatálya alá esik.
   (4)   A (2) bekezdést nem kell alkalmazni azon svájci befektetési alapok által fizetett kamatra, amelyek e megállapodás hatálybalépésének időpontjában vagy egy későbbi időpontban mentesülnek a valamely tagállamban illetőséggel bíró természetes személyek részére teljesített kifizetésekre vonatkozó svájci előzetes adó alól.
   (5)   Svájc megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a svájci illetőségű kifizetők teljesítsék a megállapodás végrehajtásához megkívánt feladatokat és különösen, hogy meghozza az eljárásokra és a szankciókra vonatkozó rendelkezéseket.
   2. cikk
   Önkéntes közzététel
   (1)   Svájc megállapítja a 4. cikkben meghatározott haszonhúzó számára az 1. cikk szerinti forrásadó elkerülését lehetővé tévő eljárást, amely alapján a haszonhúzó felhatalmazza a svájci kifizetőjét, hogy tájékoztassa a kamatkifizetésekről az adott állam illetékes hatóságát. Az ilyen felhatalmazás minden, a kifizető által a haszonhúzó részére teljesített kamatkifizetésre vonatkozik.
   (2)   A haszonhúzó kifejezett felhatalmazása esetén a kifizető által szolgáltatott adatok legalább a következőket tartalmazzák:

               a)

               a haszonhúzó 5. cikknek megfelelően megállapított személyazonosságát és illetőségét;

               b)

               a kifizető nevét és címét;

               c)

               a haszonhúzó bankszámlaszámát, vagy ennek hiányában a kamatot eredményező követelés meghatározását; és

               d)

               a 3. cikknek megfelelően kiszámított kamat összegét.

         (3)   Az illetékes svájci hatóság a (2) bekezdésben említett adatokat közli a haszonhúzó illetősége szerinti tagállam illetékes hatóságával. Az adott évben teljesített összes kamatkifizetésre vonatkozó adatokat évente legalább egyszer, a svájci adóév végét követő hat hónapon belül, automatikusan közölni kell.
   (4)   Amennyiben a haszonhúzó az önkéntes közzétételi eljárást választja, vagy a svájci kifizetőtől származó kamatjövedelmét más módon vallja be az illetősége szerinti tagállam adóhatóságának, ebben a tagállamban az érintett kamatjövedelmet ugyanolyan mértékben kell megadóztatni, mint az adott államból származó hasonló jövedelmeket.
   3. cikk
   A forrásadó megállapításának alapja
   (1)   A kifizető az 1. cikk (1) bekezdése szerinti forrásadót a következőknek megfelelően tartja vissza:

               a)

               a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti kamatkifizetés esetén: a kifizetett vagy jóváírt kamat bruttó összegére;

               b)

               a 7. cikk (1) bekezdésének b) vagy d) pontja szerinti kamatkifizetés esetén: az e pontokban említett kamat vagy jövedelem összegére;

               c)

               a 7. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti kamatkifizetés esetén: az e pontokban említett kamat összegére.

         (2)   E cikk (1) bekezdése alkalmazásában a forrásadót a haszonhúzó követelése fennállásának időtartamával arányosan kell kivetni. Ha a kifizető a rendelkezésére bocsátott adatok alapján nem tudja meghatározni a fennállás időtartamát, akkor úgy kell tekintenie a haszonhúzót, mintha az a követeléssel annak fennállása teljes időtartama alatt rendelkezett volna, kivéve ha a haszonhúzó bizonyítékot szolgáltat a követelés megszerzésének időpontjáról.
   (3)   Az e megállapodásban meghatározott forrásadón felül ugyanazon kamatot terhelő egyéb adók és forrásadók az e cikknek megfelelően kiszámított forrásadó összegét csökkentik.
   (4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés nem érinti az 1. cikk (2) bekezdését.
   4. cikk
   A haszonhúzó fogalmának meghatározása
   (1)   E megállapodás alkalmazásában „haszonhúzó”: bármely természetes személy, aki kamatot szerez, vagy bármely természetes személy, akinek a részére kamatot írnak jóvá, kivéve ha bizonyítja, hogy a kamatot nem az ő javára fizették ki vagy írták jóvá. A természetes személy nem tekinthető haszonhúzónak, amennyiben:

               a)

               a 6. cikkben meghatározott kifizetőként jár el; vagy

               b)

               egy jogi személy, egy befektetési alap, illetőleg egy értékpapírokkal foglalkozó, hasonló vagy azzal egyenértékű kollektív befektetési vállalkozás nevében jár el; vagy

               c)

               más természetes személy nevében jár el, aki a haszonhúzó és aki tájékoztatja a kifizetőt azonosítási adatairól, valamint az illetősége szerinti államról.

         (2)   Amennyiben a kifizető olyan információkkal rendelkezik, amelyek arra utalnak, hogy a kamatban részesülő természetes személy vagy akinek részére a kamatot jóváírják, esetleg nem a haszonhúzó, a kifizető köteles ésszerű lépéseket tenni a haszonhúzó személyazonosságának megállapítására. Amennyiben a kifizető nem tudja azonosítani a haszonhúzót, az érintett természetes személyt kell haszonhúzónak tekintenie.
   5. cikk
   A haszonhúzók személyazonossága és illetősége
   A 4. cikkben meghatározott haszonhúzó személyazonosságának és illetőségének megállapítására a kifizető nyilvántartást vezet, amely a pénzmosás elleni svájci jogi rendelkezésekkel összhangban tartalmazza a családi és utónevet, a címet és az illetőségre vonatkozó adatokat. A 2004. január 1-jén vagy azt követően létrejött szerződéses jogviszonyokra vagy szerződéses jogalap nélkül végrehajtott ügyletekre vonatkozóan, valamely tagállam által kibocsátott útlevelet vagy személyazonosító igazolványt bemutató olyan természetes személyekre vonatkozóan, akik kijelentik, hogy valamely, a tagállamoktól, illetőleg Svájctól különböző államban bírnak illetőséggel, az illetőséget azon állam illetékes adóhatósága által kibocsátott illetőségi igazolás alapján kell megállapítani, amelyben a természetes személy állítása szerint illetőséggel bír. Ilyen igazolás bemutatásának hiányában azon tagállamot kell az illetőség szerinti államnak tekinteni, amely az útlevelet vagy az egyéb hivatalos személyazonosító okmányt kiállította.
   6. cikk
   A kifizető fogalmának meghatározása
   E megállapodás alkalmazásában svájci „kifizető”: a svájci bankjog értelmében vett bank, az értékpapírtőzsde- és értékpapír-kereskedelemről szóló szövetségi törvény értelmében vett értékpapír-kereskedő, a Svájcban illetőséggel bíró vagy letelepedett természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet és olyan állandó telephelyű külföldi társaság, amely üzleti tevékenysége során harmadik személyek vagyoni eszközeit – akár alkalomszerűen is – elfogadja, birtokolja, befekteti vagy átruházza, illetve kizárólag kamatot fizet vagy kamatot ír jóvá.
   7. cikk
   A kamat fogalmának meghatározása
   (1)   E megállapodás alkalmazásában „kamat”:

               a)

               valamennyi, követeléshez kapcsolódó, számlára kifizetett vagy arra jóváírt kamat, beleértve a svájci kifizető által a 4. cikkben meghatározott haszonhúzó javára vagyonkezelői biztosítékként kifizetett kamatot, függetlenül attól, hogy az jelzáloggal biztosított-e, vagy jogot ad-e a kötelezett nyereségében való részesedésre, valamint különösen az állampapírokból, kötvényekből vagy adósságlevelekből származó jövedelem, beleértve az ilyen értékpapírokhoz, kötvényekhez vagy adósságlevelekhez kapcsolódó prémiumokat és jutalmakat, ugyanakkor bele nem értve a nem üzletvitelük keretében eljáró magánszemélyek közötti kölcsönügyletből származó kamatot; a késedelmes teljesítéshez kapcsolódó büntetőkamatok nem tekintendők kamatnak;

               b)

               az a) pontban említett követelések értékesítésekor, visszatérítésekor vagy visszaváltásakor felhalmozódott vagy tőkésített kamat;

               c)

               a kamatkifizetésekből közvetlenül vagy egy, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló, 2003. június 3-i 2003/48/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: irányelv) 4. cikke (2) bekezdésében említett szervezeten keresztül keletkező jövedelem, amelyet a következők osztanak szét:

                           i.

                           valamely tagállamban illetőséggel bíró kollektív befektetési vállalkozások;

                           ii.

                           valamely tagállamban illetőséggel bíró azon szervezetek, amelyek az irányelv 4. cikkének (3) bekezdése szerinti választási lehetőséget gyakorolnak, és amelyek e tényről tájékoztatják a kifizetőt;

                           iii.

                           a Szerződő Felek területén kívül illetőséggel bíró kollektív befektetési vállalkozások;

                           iv.

                           svájci befektetési alapok, amelyek e megállapodás hatálybalépésének időpontjában vagy egy későbbi időpontban mentesülnek a valamely tagállamban illetőséggel bíró természetes személy részére teljesített kifizetésekre vonatkozó svájci előzetes adó alól;

               d)

               a következő vállalkozások és szervezetek részvényeinek vagy üzletrészeinek értékesítésekor, visszatérítésekor vagy visszaváltásakor szerzett jövedelmek, amennyiben ezek közvetlenül vagy közvetve más kollektív befektetési vállalkozásokon vagy a következőkben említett szervezeteken keresztül az eszközeik több mint 40 %-át befektetik az a) pontban említett követelésekbe:

                           i.

                           valamely tagállamban illetőséggel bíró kollektív befektetési vállalkozások;

                           ii.

                           valamely tagállamban illetőséggel bíró azon szervezetek, amelyek az irányelv 4. cikkének (3) bekezdése szerinti választási lehetőséget gyakorolnak, és amelyek e tényről tájékoztatják a kifizetőt;

                           iii.

                           a Szerződő Felek területén kívül illetőséggel bíró kollektív befektetési vállalkozások;

                           iv.

                           svájci befektetési alapok, amelyek e megállapodás hatálybalépésének időpontjában vagy egy későbbi időpontban mentesülnek a valamely tagállamban illetőséggel bíró természetes személy részére teljesített kifizetésekre vonatkozó svájci előzetes adó alól.

         (2)   Amennyiben a kifizető az (1) bekezdés c) pontja tekintetében nem rendelkezik a kamatkifizetésekből eredő jövedelem arányára vonatkozó információval, a jövedelem teljes összegét kamatnak kell tekinteni.
   (3)   Amennyiben a kifizető az (1) bekezdés d) pontja tekintetében nem rendelkezik információval a követelésbe, illetve az említett bekezdés meghatározása szerinti részvényekbe vagy üzletrészekbe fektetett eszközök százalékos arányáról, e százalékos arányt 40 % felettinek kell tekinteni. Amennyiben a kifizető nem tudja meghatározni a haszonhúzó által szerzett jövedelem összegét, a jövedelmet úgy kell tekinteni, hogy az megfelel a részvények vagy üzletrészek értékesítéséből, visszatérítéséből vagy visszaváltásából eredő jövedelemnek.
   (4)   Nem tekinthető az (1) bekezdés c) és d) pontja értelmében vett kamatnak azon vállalkozások vagy szervezetek jövedelme, amelyek pénzeszközeik 15 %-áig terjedő mértékben az (1) bekezdés a) pontja szerinti követelésekbe fektettek.
   (5)   Az (1) bekezdés d) pontjában, valamint a (3) bekezdésben említett százalékos arány 2011. január 1-jétől 25 %.
   (6)   Az (1) bekezdés d) pontjában, valamint a (4) bekezdésben említett százalékos arányt az érintett vállalkozások vagy szervezetek alapszabályában vagy létesítő okiratában meghatározott befektetési politikájára, és ilyen szabályok hiányában az érintett vállalkozások vagy szervezetek eszközeinek tényleges összetételére való hivatkozással kell meghatározni.
   8. cikk
   A bevétel megosztása
   (1)   Svájc az e megállapodás alapján kivetett forrásadóból befolyó bevétel 25 %-át megtartja, 75 %-át pedig a haszonhúzó illetősége szerinti tagállamnak átutalja.
   (2)   Az ilyen átutalásokra minden évre vonatkozóan tagállamonként egy összegben kerül sor, legkésőbb a svájci adóév végétől számított hat hónapon belül.
   9. cikk
   A kettős adóztatás elkerülése
   (1)   Amennyiben a haszonhúzó által kapott kamat forrásadóját egy svájci kifizető levonja, akkor részére a haszonhúzó illetősége szerinti tagállam a forrásadó összegével megegyező beszámítást biztosít. Amennyiben ez az összeg meghaladja az illetőség szerinti tagállam nemzeti joga szerint a forrásadó hatálya alá tartozó kamat teljes összege után fizetendő adó összegét, az illetőség szerinti tagállam a levont adó többletként jelentkező összegét visszatéríti a haszonhúzónak.
   (2)   Amennyiben a haszonhúzó által kapott kamatot az e megállapodásban megállapítottakon felül egyéb adók és forrásadók terhelik, és az illetőség szerinti tagállam a nemzeti jogának vagy a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményeknek megfelelően az ilyen adókra és forrásadókra vonatkozóan beszámítást biztosít, akkor az ilyen egyéb adókat és forrásadókat az (1) bekezdés alkalmazását megelőzően be kell számítani. Az illetőség szerinti tagállam a svájci kifizető által kiadott igazolást az adóra és a forrásadóra vonatkozó megfelelő bizonyítéknak fogadja el, azzal a feltétellel, hogy az illetőség szerinti tagállam illetékes hatósága a svájci kifizető által kiadott igazolásban található információkat az illetékes svájci hatósággal leellenőriztetheti.
   (3)   A haszonhúzó illetősége szerinti tagállam az (1) és (2) bekezdésében említett beszámítási rendszert az 1. cikkben említett forrásadó visszatérítésével helyettesítheti.
   10. cikk
   Információcsere
   (1)   Az illetékes svájci hatóság és a tagállamok tájékoztatják egymást azokról a magatartásokról, amelyek az e megállapodás hatálya alá tartozó jövedelem tekintetében a megkeresett állam joga szerint adócsalásnak, illetőleg ahhoz hasonló cselekménynek minősülnek. A „hasonló cselekmény” kifejezés kizárólag azon bűncselekményeket foglalja magában, amelyek a megkeresett állam joga szerint az adócsalással azonos tárgyi súlyúnak minősülnek. Megalapozott megkeresés esetén a megkeresett állam tájékoztatást nyújt azon ügyre tekintettel, amelyben a megkereső állam közigazgatási, polgári vagy büntetőjogi eljárást folytat vagy folytathat. Az e bekezdésben meghatározott információcsere sérelme nélkül az információcserét a Svájc és a tagállamok közötti, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményekben lefektetett eljárásoknak megfelelően kell biztosítani, és az információt az azokban megállapított módon bizalmasan kell kezelni.
   (2)   A tájékoztatásra irányuló megkeresés teljesíthetőségének elbírálásakor nem a megkeresett, hanem a megkereső állam joga szerinti elévülési szabályokat kell alkalmazni.
   (3)   A megkeresett állam tájékoztatást nyújt, amennyiben a megkereső állam gyanúja megalapozott, hogy az adott magatartás adócsalásnak, illetőleg ahhoz hasonló cselekménynek minősülhet. Az adócsalásra, illetőleg hasonló cselekményre irányuló gyanúját a megkereső állam a következőkre alapíthatja:

               a)

               iratokra, függetlenül attól, hogy hitelesek-e vagy sem, beleértve az üzleti nyilvántartásokat, a számlakönyveket vagy a bankszámlára vonatkozó információkat;

               b)

               az adózó nyilatkozatára;

               c)

               adatközlőtől vagy más harmadik személytől származó, függetlenül megerősített, vagy más okból hitelesnek tekinthető információra; vagy

               d)

               közvetett bizonyítékra.

         (4)   Svájc kétoldalú tárgyalásokat kezd valamennyi tagállammal a „hasonló cselekmények” egyes típusainak a tagállamokban alkalmazott adóeljárásokkal összhangban történő meghatározása érdekében.
   11. cikk
   Illetékes hatóságok
   Ezen megállapodás alkalmazásában illetékes hatóságok az I. mellékletben felsorolt hatóságok.
   12. cikk
   Konzultáció
   Amennyiben e megállapodás értelmezését vagy alkalmazását illetően a svájci illetékes hatóság és egy vagy több, a 11. cikkben említett más hatóság között nézeteltérés merül fel, törekedni kell annak kölcsönös egyeztetéssel történő megoldására. Konzultációik eredményeiről haladéktalanul értesítik az Európai Közösségek Bizottságát és a többi tagállam illetékes hatóságait. Értelmezési kérdésekkel kapcsolatosan a Bizottság, az illetékes hatóságok bármelyikének kérésére, részt vehet a konzultációban.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   (1)   A Szerződő Felek bármely Szerződő Fél kérelmére, de legalább háromévente konzultációt folytatnak ezen megállapodás gyakorlati működésének felülvizsgálata és – amennyiben a Szerződő Felek azt szükségesnek ítélik – javítása, valamint a nemzetközi fejlemények értékelésének céljából. A konzultációt a kérelmet követő egy hónapon belül, vagy sürgős esetekben a lehető legkorábbi időpontban tartják meg.
   (2)   Az értékelés alapján a Szerződő Felek konzultálhatnak egymással, annak vizsgálata érdekében, hogy szükséges-e a nemzetközi fejlemények figyelembevétele mellett e megállapodáson változtatásokat eszközölni.
   (3)   Amint az 1. cikk (1) bekezdésének teljes körű végrehajtásáról megfelelő tapasztalat áll rendelkezésre, a Szerződő Felek konzultálnak egymással, hogy megvizsgálják, vajon szükséges-e a nemzetközi fejlemények figyelembevétele mellett e megállapodáson változtatásokat eszközölni.
   (4)   Az (1), (2) és (3) bekezdésben említett konzultáció alkalmazása céljából a Szerződő Felek értesítik egymást az e megállapodás megfelelő működését esetlegesen befolyásoló lehetséges fejleményekről. A Szerződő Felek továbbá értesítik egymást bármely, a Szerződő Fél és egy harmadik állam közötti vonatkozó megállapodásról.
   14. cikk
   A megállapodás és a kétoldalú, kettős adóztatásról szóló egyezmények viszonya
   A Svájc és a tagállamok közötti, kettős adóztatásról szóló egyezmények rendelkezései nem akadályozzák olyan forrásadó kivetését, amelyről ez a megállapodás rendelkezik.
   15. cikk
   Társaságok közötti osztalékok, kamat- és jogdíjkifizetések
   (1)   Svájcban és a tagállamokban a csalás és visszaélés megelőzésére irányuló hazai vagy nemzetközi megállapodáson alapuló rendelkezések alkalmazásának sérelme nélkül, a leányvállalatok által az anyavállalatoknak fizetett osztalékot nem terheli adó a forrásállamban, amennyiben:

               —

               az anyavállalat a leányvállalat tőkéjéből legalább két évig legkevesebb 25 %-os közvetlen részesedéssel rendelkezik, és

               —

               az egyik társaság valamely tagállamban, a másik társaság Svájcban bír illetőséggel, és

               —

               a harmadik államokkal kötött, kettős adózásról szóló megállapodások értelmében egyik társaság sem bír illetőséggel az adott harmadik államban, és

               —

               valamennyi társaság – mentesítés nélkül – társaságiadó-köteles, és korlátozott felelősségű társasági formában működik (1).

         Észtország azonban mindaddig, amíg a kiosztott nyereséget jövedelemadóval terheli, anélkül hogy a ki nem osztott nyereséget is adókötelessé tenné, de legkésőbb 2008. december 31-ig, továbbra is kivetheti az észt leányvállalatok Svájcban letelepedett anyavállalatai számára kiosztott nyereségére ezt az adót.
   (2)   Svájcban és a tagállamokban a csalás és visszaélés megelőzésére irányuló hazai vagy nemzetközi megállapodáson alapuló rendelkezések alkalmazásának sérelme nélkül a társult vállalkozások, illetve állandó telephelyeik közötti kamat- és jogdíjkifizetéseket nem terheli adó a forrásállamban, amennyiben:

               —

               az ilyen társaságok legalább két évig legkevesebb 25 %-os közvetlen részesedésű kapcsolt vállalkozások, vagy mindkettő egy harmadik társaság tulajdonában van, amelynek legalább két évig legkevesebb 25 %-os közvetlen részesedése van mind az első, mind a második társaság tőkéjében, és

               —

               amennyiben az egyik társaság valamely tagállamban és a másik társaság Svájcban bír illetőséggel vagy állandó telephellyel, és

               —

               a harmadik államokkal kötött, kettős adózásról szóló megállapodások értelmében egyik társaság sem bír illetőséggel vagy állandó telephellyel az adott harmadik államban, és

               —

               valamennyi kamat-és jogdíjkifizetésekre vonatkozó különleges mentesség nélkül köteles a társaság társaságiadó-fizetésre, és korlátozott felelősségű társasági formában működik (1).

         Amennyiben azonban a különböző tagállambeli társult vállalkozások közötti kamat- és jogdíjkifizetések közös adózási rendszeréről szóló, 2003. június 3-i 2003/49/EK tanácsi irányelv rendelkezik egy adott tagállamra vonatkozó átmeneti időszakról, annak az államnak csak az átmeneti időszak lejárta után kell a fenti, kamat- és jogdíjkifizetésekről szóló szabályokra vonatkozó rendelkezéseket biztosítania.
   (3)   Ezen megállapodás elfogadása a Svájc és a tagállamok között már meglévő, osztalék-, kamat- és jogdíjkifizetések kedvezőbb elbánású adóztatásáról rendelkező kettős adóztatási megállapodásokat nem érinti.
   16. cikk
   A hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírokra vonatkozó átmeneti rendelkezések (2)

   (1)   Ezen megállapodás alkalmazásának időpontjától mindaddig, amíg legalább egy tagállam hasonló rendelkezéseket alkalmaz, de legkésőbb 2010. december 31-ig, nem tekinthetők a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti követelésnek az olyan belföldi és nemzetközi kötvények és egyéb hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírok, amelyek először 2001. március 1-je előtt kerültek kibocsátásra, vagy amelyek eredeti kibocsátási tájékoztatóját a kibocsátó állam illetékes hatóságai ezen időpont előtt hagyták jóvá, feltéve hogy 2002. március 1-jén vagy azt követően nem bocsátanak ki további ilyen hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírokat.
   Mindaddig azonban, amíg legalább egy tagállam hasonló rendelkezéseket alkalmaz, e cikk rendelkezéseit 2010. december 31-e után is alkalmazni kell az olyan hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírok tekintetében:

               —

               amelyek bruttósítási és lejárat előtti visszaváltási záradékot tartalmaznak, és

               —

               amelyek esetében a 6. cikk meghatározása szerinti kifizető svájci illetőségű, és

               —

               amennyiben ez a kifizető közvetlenül az egyik tagállamban illetőséggel bíró haszonhúzó részére kamatot fizet ki vagy közvetlenül annak javára kamatot ír jóvá.

         Amennyiben az összes tagállam megszünteti a hasonló rendelkezések alkalmazását, e cikk rendelkezéseit csak a következő átruházható értékpapírokra vonatkozóan kell továbbra is alkalmazni:

               —

               amelyek bruttósítási és lejárat előtti visszaváltási záradékot tartalmaznak, és

               —

               amelyek esetében a kibocsátó kifizetője svájci illetőségű, és

               —

               amennyiben ez a kifizető közvetlenül az egyik tagállamban illetőséggel bíró haszonhúzó részére kamatot fizet ki vagy közvetlenül annak javára kamatot ír jóvá.

         Amennyiben egy kormány vagy ahhoz kapcsolódó, hatóságként eljáró vagy nemzetközi szerződés által elismert (e megállapodás II. mellékletében felsorolt) szervezet által kibocsátott, a korábbiakban említett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírból 2002. március 1-jén vagy azt követően további kibocsátást hajtanak végre, az ilyen értékpapír kibocsátásának teljes egészét – amely az eredeti kibocsátásból és bármely további kibocsátásból áll – e megállapodás 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint követelésnek kell tekinteni.
   Amennyiben a negyedik albekezdés által nem szabályozott kibocsátó által kibocsátott, a fent említett hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírokból 2002. március 1-jén vagy azt követően további kibocsátást hajtanak végre, az ilyen további kibocsátást a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint követelésnek kell tekinteni.
   (2)   E cikk nem akadályozza Svájcot és a tagállamokat abban, hogy az (1) bekezdésben említett, hitelviszonyt megtestesítő átruházható értékpapírokból eredő jövedelmeket a nemzeti joguknak megfelelően megadóztassák.
   17. cikk
   Aláírás, hatálybalépés és időbeli hatály
   (1)   Ezt a megállapodást a Szerződő Feleknek belső rendelkezéseikkel összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A Szerződő Felek értesítik egymást ezen eljárások befejezéséről. A megállapodás az utolsó értesítést követő második hónap első napján lép hatályba.
   (2)   A svájci alkotmányos követelmények és a nemzetközi megállapodások hatálybalépésére vonatkozó közösségi jogi követelmények teljesítésére is figyelemmel, valamint a 18. cikk sérelme nélkül, Svájc és – amennyiben alkalmazható – a Közösség 2005. január 1-jétől ténylegesen végrehajtja és alkalmazza ezt a megállapodást, és erről értesítik egymást.
   (3)   Ez a megállapodás mindaddig hatályban marad, amíg azt az egyik Szerződő Fél fel nem mondja.
   (4)   Bármely Szerződő Fél felmondhatja ezt a megállapodást a másik Szerződő Félhez intézett értesítés útján. Ebben az esetben a megállapodás az értesítés kézbesítésének napját követő tizenkét hónap elteltével hatályát veszti.
   18. cikk
   Az alkalmazás és az alkalmazás felfüggesztése
   (1)   E megállapodás alkalmazásának feltétele, hogy az Európai Unió tagállamainak – a Gazdasági és Pénzügyi Tanács által az Európai Tanács 2000. június 19–20-i, Santa Maria da Feira-i ülésére készített jelentésben említett – függő és társult területei, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Andorra, Liechtenstein, Monaco és San Marino valamennyien olyan rendelkezéseket fogadjanak el és hajtsanak végre, amelyek összhangban vannak vagy egyenértékűek az irányelvben vagy az e megállapodásban foglaltakkal, e megállapodás 15. cikke kivételével, valamint a végrehajtásra azonos időpontokat írnak elő.
   (2)   A Szerződő Felek a legalább hat hónappal a 17. cikk (2) bekezdésében említett időpontot megelőzően közös megegyezéssel megállapítják, hogy a vonatkozó szabályoknak az érintett harmadik országokban és az érintett függő vagy társult területeken történő hatálybalépésének az (1) bekezdésben meghatározott feltétele teljesült-e. Amennyiben a Szerződő Felek megállapítják, hogy a feltétel nem fog teljesülni, a 17. cikk (2) bekezdése céljából közös megegyezéssel új időpontot fogadnak el.
   (3)   Az (1) és (2) bekezdés ellenére, Spanyolországra vonatkozóan a 15. cikket a Spanyolország és Svájc közötti, a megkeresett állam joga szerint meghatározott adócsalással vagy hasonló cselekményekkel kapcsolatos közigazgatási, polgári vagy büntetőügyekre vonatkozó megkeresés alapján történő információcseréről szóló kétoldalú megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni az e megállapodás hatálya alá nem tartozó, de egy Spanyolország és Svájc közötti, a bevétel és tőke kettős adóztatásának eltörléséről szóló egyezmény vagy megállapodás által szabályozott jövedelmi tételek tekintetében.
   (4)   Bármely Szerződő Fél a másik Szerződő Félhez intézett értesítés útján azonnali hatállyal felfüggesztheti e megállapodás vagy a megállapodás bármely részének alkalmazását, amennyiben az irányelv, vagy az irányelv egy részének alkalmazása a közösségi joggal összhangban átmenetileg szünetel vagy véglegesen megszűnik, illetve ha valamely tagállam az irányelv végrehajtási jogszabályainak alkalmazását felfüggeszti.
   (5)   Bármely Szerződő Fél a másik Szerződő Félhez intézett értesítés útján felfüggesztheti e megállapodás alkalmazását, amennyiben az (1) bekezdésben említett harmadik államok vagy területek egyike a későbbiekben megszünteti az abban a bekezdésben említett intézkedések alkalmazását. Az alkalmazás felfüggesztésére legkorábban az értesítést követő két hónap elteltével kerülhet sor. Ezt a megállapodást újra alkalmazni kell, amint a szabályok ismét hatályossá válnak.
   19. cikk
   Követelések és végső elszámolás
   (1)   E megállapodás részleges vagy teljes megszűnése, vagy alkalmazásának felfüggesztése az egyéni követeléseket a 9. cikkel összhangban nem érinti.
   (2)   Ebben az esetben Svájc e megállapodás alkalmazhatóságának végén záróelszámolást készít, és a tagállamok részére zárókifizetést teljesít.
   20. cikk
   Területi hatály
   Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Svájc területén.
   21. cikk
   Mellékletek
   (1)   A mellékletek e megállapodás szerves részét képezik.
   (2)   Az I. mellékletben található illetékes hatóságok listáját az a) pontban említett hatóságokra vonatkozóan Svájc a másik Szerződő Fél értesítésével egyszerűen módosíthatja, a többi hatóságra vonatkozóan a Közösség módosíthatja a listát.
   A II. mellékletben felsorolt kapcsolódó szervezetek listája kölcsönös megegyezéssel módosítható.
   22. cikk
   Nyelvek
   (1)   Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
   (2)   A máltai nyelvi változatot a Szerződő Felek levélváltás útján hitelesítik. E nyelvi változat az (1) bekezdésben említettekkel megegyezően hiteles.

      EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
      NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.
      TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
      ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.
      SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.
      ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία.
      IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Plenipotentiaries have hereunto set their hands.
      EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.
      IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la propria firma in calce al presente accordo.
      TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.
      TAI PALIUDYDAMI, šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.
      FENTIEK HITELÉÜL e megállapodást az alulírott meghatalmazottak alább kézjegyükkel látták el.
      B'XIEHDA TA' DAN, il-Plenipotenzjari hawn taħt iffirmati ffirmaw dan il-Ftehim.
      TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben geplaatst.
      W DOWÓD CZEGO, niżej podpisani pełnomocnicy złożyli swoje podpisy.
      EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo assinados apuserem as suas assinaturas no final do presente Acordo.
      NA DÔKAZ ČOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.
      V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali ta sporazum.
      TÄMÄN VAKUUDEKSI allamainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
      TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.
      Hecho en Luxemburgo, el veintiseis de octubre del dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümme kuuendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussembourgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer negyedik év október huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu w dniu dwudziestym szóstym października roku dwutysięcznego czwartego.
      Feito em Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

      (1)  Svájcra vonatkozóan a „korlátozott felelősségű társaság” kifejezés a következőket jelenti:

               —

               részvénytársaság (société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima),

               —

               korlátolt felelősségű társaság (société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata),

               —

               betéti részvénytársaság (société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni).

      (2)  Az irányelv szerint ezek az átmeneti rendelkezések a beruházási alapokban tartott átruházható értékpapírokra is vonatkoznak.
   I. MELLÉKLET
   AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK LISTÁJA
   E megállapodás alkalmazásában „illetékes hatóságok” a következők:

               a)

               Svájcban: Le Directeur de l’Administration fédérale des contributions/Der Direktor der Eidgenössischen Steuerverwaltung/il direttore dell’Amministrazione federale delle contribuzioni, vagy annak meghatalmazottja, illetőleg képviselője;

               b)

               a Belga Királyságban: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő;

               c)

               a Cseh Köztársaságban: Ministr financí vagy egy meghatalmazott képviselő;

               d)

               a Dán Királyságban: Skatteministeren vagy egy meghatalmazott képviselő;

               e)

               a Németországi Szövetségi Köztársaságban: Der Bundesminister der Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő;

               f)

               az Észt Köztársaságban: Rahandusminister vagy egy meghatalmazott képviselő;

               g)

               a Görög Köztársaságban: Ο Υπουργός των Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő;

               h)

               a Spanyol Királyságban: El Ministro de Hacienda vagy egy meghatalmazott képviselő;

               i)

               a Francia Köztársaságban: Le Ministre chargé du budget vagy egy meghatalmazott képviselő;

               j)

               Írországban: The Revenue Commissioners vagy azok meghatalmazott képviselője;

               k)

               az Olasz Köztársaságban: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali vagy egy meghatalmazott képviselő;

               l)

               Cipruson: Υπουργός Οικονομικών vagy egy meghatalmazott képviselő;

               m)

               a Lett Köztársaságban: Finanšu ministrs vagy egy meghatalmazott képviselő;

               n)

               a Litván Köztársaságban: Finansų ministras vagy egy meghatalmazott képviselő;

               o)

               a Luxemburgi Nagyhercegségben: Le Ministre des Finances vagy egy meghatalmazott képviselő, a 10. cikk alkalmazásában azonban az illetékes hatóság a „le Procureur Général d’État luxemburgeois”;

               p)

               a Magyar Köztársaságban: a pénzügyminiszter vagy egy meghatalmazott képviselő;

               q)

               a Máltai Köztársaságban: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vagy egy meghatalmazott képviselő;

               r)

               a Holland Királyságban: De Minister van Financiën vagy egy meghatalmazott képviselő;

               s)

               az Osztrák Köztársaságban: Der Bundesminister für Finanzen vagy egy meghatalmazott képviselő;

               t)

               a Lengyel Köztársaságban: Minister Finansów vagy egy meghatalmazott képviselő;

               u)

               a Portugál Köztársaságban: O Ministro das Finanças vagy egy meghatalmazott képviselő;

               v)

               a Szlovén Köztársaságban: Minister za finance vagy egy meghatalmazott képviselő;

               w)

               a Szlovák Köztársaságban: Minister financií vagy egy meghatalmazott képviselő;

               x)

               a Finn Köztársaságban: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vagy egy meghatalmazott képviselő;

               y)

               a Svéd Királyságban: Finansdepartementet vagy egy meghatalmazott képviselő;

               z)

               Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában és azokon az európai területeken, amelyek külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős: a Commissioners of Inland Revenue vagy azok meghatalmazott képviselője, valamint az a gibraltári illetékes hatóság, amelyet az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállamainak és intézményeinek 2000. április 19-én megküldött értesítésben foglalt, a gibraltári hatóságoknak az EU és EK jogi eszközökkel és a vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatos jogköréről elfogadott szabályozással összhangban kijelöl, amely értesítés egy példányát az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága megküldi Svájcnak, és amelyet e megállapodásra alkalmazni kell.

         II. MELLÉKLET
   A KAPCSOLÓDÓ SZERVEZETEK LISTÁJA
   E megállapodás 16. cikkének alkalmazásában a következő szervezetek tekintendők „kapcsolódó, hatóságként eljáró vagy nemzetközi szerződés által elismert szervezet”-nek:
   AZ EURÓPAI UNIÓN BELÜLI SZERVEZETEK:

                  Belgium

               Vlaams Gewest (Flamand Régió)
               Région wallonne (Vallon Régió)
               Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsszel Régió)
               Communauté française (Francia Közösség)
               Vlaamse Gemeenschap (Flamand Közösség)
               Deutschsprachige Gemeinschaft (Német Ajkú Közösség)

                  Spanyolország

               Xunta de Galicia (Galícia regionális kormánya)
               Junta de Andalucía (Andalúzia regionális kormánya)
               Junta de Extremadura (Extremadura regionális kormánya)
               Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Mancha regionális kormánya)
               Junta de Castilla-León (Castilla-León regionális kormánya)
               Gobierno Foral de Navarra (Navarra regionális kormánya)
               Govern de les Illes Balears (a Baleár-szigetek kormánya)
               Generalitat de Catalunya (Katalónia autonóm kormánya)
               Generalitat de Valencia (Valencia autonóm kormánya)
               Diputación General de Aragón (Aragónia regionális tanácsa)
               Gobierno de las Islas Canarias (a Kanári-szigetek kormánya)
               Gobierno de Murcia (Murcia kormánya)
               Gobierno de Madrid (Madrid kormánya)
               Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (az autonóm baszkföldi közösség kormánya)
               Diputación General de Guipúzcoa (Guipúzcoa regionális tanácsa)
               Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcaya/Bizkaia regionális tanácsa)
               Diputación General de Alava (Alava regionális tanácsa)
               Ayuntamiento de Madrid (Madrid városi tanácsa)
               Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona városi tanácsa)
               Cabildo Insular de Gran Canaria (a Kanári-szigetek szigettanácsa)
               Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife szigettanácsa)
               Instituto de Crédito Oficial (Állami Hitelintézet)
               Instituto Catalán de Finanzas (Katalónia Pénzügyi Intézete)
               Instituto Valenciano de Finanzas (Valencia Pénzügyi Intézete)

                  Görögország

               Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (Nemzeti Távközlési Szervezet)
               Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Nemzeti Vasútszervezet)
               Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Állami Villamosenergia-vállalat)

                  Franciaország

               La Caisse d’amortissement de la dette sociale (CADES) (Társadalmi Adósságtörlesztési Pénztár)
               L’Agence française de développement (AFD) (Francia Fejlesztési Ügynökség)
               Réseau Ferré de France (RFF) (Francia Vasúthálózat)
               Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (Nemzeti Autópálya Pénztár)
               Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Párizsi Kórházak Köztámogatása)
               Charbonnages de France (CDF) (Franciaországi Széntanács)
               Entreprise minière et chimique (EMC) (Bányászati és Vegyészeti Vállalat)

                  Olaszország

               Régiók
               Megyék
               Járások
               Cassa Depositi e Prestiti (Betéti és Kölcsönpénztár)

                  Lettország

               Pašvaldības (helyi önkormányzatok)

                  Lengyelország

               gminy (falvak)
               powiaty (kerületek)
               województwa (megyék)
               związki gmin (falvak társulásai)
               związki powiatów (kerületek társulásai)
               związki województw (megyék társulásai)
               miasto stołeczne Warszawa (Varsó főváros)
               Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Mezőgazdasági Szerkezetátalakítási és Modernizációs Ügynökség)
               Agencja Nieruchomości Rolnych (Mezőgazdasági Tulajdon Ügynökség)

                  Portugália

               Região Autónoma da Madeira (Madeira autonóm régiója)
               Regiăo Autónoma dos Açores (Açores autonóm régiója)
               Törvényhatóságok

                  Szlovákia

               mestá a obce (törvényhatóságok)
               Železnice Slovenskej republiky (Szlovák Vasúttársaság)
               Štátny fond cestného hospodárstva (Állami Útkezelő Alap)
               Slovenské elektrárne (Szlovák Erőművek)
               Vodohospodárska výstavba (Vízgazdasági Építő Társaság)

         NEMZETKÖZI SZERVEZETEK:

               Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD)

               Európai Beruházási Bank

               Ázsiai Fejlesztési Bank

               Afrikai Fejlesztési Bank

               Világbank/IBRD/IMF

               Nemzetközi Pénzügyi Társaság

               Amerika-közi Fejlesztési Bank

               Európa Tanácsi Szociális Fejlesztési Alap

               Euratom

               Európai Közösség

               Corporación Andina de Fomento (CAF) (Andoki Fejlesztési Társaság)

               Eurofirma

               Európai Szén- és Acélközösség

               Északi Beruházási Bank

               Karibi Fejlesztési Bank

         A 16. cikk rendelkezései nem érintik a Szerződő Feleknek a fent említett nemzetközi szervezetek tekintetében esetlegesen fennálló nemzetközi kötelezettségvállalásait.
   HARMADIK ÁLLAMOKBELI SZERVEZETEK:
   Szervezetek, amelyek megfelelnek a következő kritériumoknak:

               1.

               A nemzeti kritériumok szerint a szervezet egyértelműen közjogi szervezetnek minősül.

               2.

               Az ilyen közjogi szervezet olyan nem piaci szereplő, amely elsősorban nem piaci javak és szolgáltatások biztosítása mellett a közjó érdekében kezeli és finanszírozza a tevékenységek egy olyan csoportját, amelyet ténylegesen az államháztartás ellenőriz.

               3.

               Az ilyen közjogi szervezet nagy és rendszeres állampapír-kibocsátó.

               4.

               Az érintett állam garantálni tudja, hogy az ilyen közjogi szervezet bruttósítási záradék esetén nem fog lejárat előtti visszaváltást eszközölni.

         SZÁNDÉKNYILATKOZAT
   az Európai Közösség, a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Svájci Államszövetség között
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
   A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
   A BELGA KIRÁLYSÁG,
   A DÁN KIRÁLYSÁG,
   A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
   A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
   A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   ÍRORSZÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
   A LETT KÖZTÁRSASÁG,
   A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
   A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
   A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
   A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
   A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
   A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
   A FINN KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÉD KIRÁLYSÁG,
   NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA
   és
   A SVÁJCI ÁLLAMKÖZÖSSÉG, a továbbiakban: Svájc,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1.   BEVEZETÉS
   Svájc és a Közösség, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló, 2003. június 3-i 2003/48/EK tanácsi irányelvben (a továbbiakban: az irányelv) meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezéseket megállapító megállapodást kötnek. E szándéknyilatkozat a megállapodást kiegészíti.
   2.   KÖZIGAZGATÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS ADÓCSALÁS ÉS AHHOZ HASONLÓ CSELEKMÉNYEK ESETÉN
   A megállapodás aláírását követően Svájc és az Európai Unió valamennyi tagállama kétoldalú tárgyalásokat kezd a következő céllal:

               —

               hogy a létező kettős adóztatási egyezményeik jövedelem- és vagyonadóra vonatkozó rendelkezéseibe belefoglaljanak minden, a megkeresett állam joga szerint közigazgatási, polgári vagy büntetőeljárást eredményező adócsalás vagy ahhoz hasonló cselekmények esetén megkeresésre, információcsere formájában megvalósuló közigazgatási segítségnyújtásról szóló rendelkezést is az e megállapodás hatálya alá nem tartozó, de adott egyezményeik által szabályozott jövedelemtételekre vonatkozóan,

               —

               hogy az érintett államok által alkalmazott adóeljárással összhangban meghatározzák a „hasonló cselekmények eseteinek” egyes típusait.

         3.   TÁRGYALÁSOK MÁS HARMADIK ÁLLAMOK SZABÁLYAIVAL EGYENÉRTÉKŰ RENDELKEZÉSEK MEGÁLLAPÍTÁSÁRÓL
   Az irányelvben meghatározott átmeneti időszakban a Közösség más fontos pénzügyi központokkal is tárgyalásokat kezd, annak előmozdítása céljával, hogy azok a joghatóságok is a Közösség által alkalmazott szabályokkal egyenértékű rendelkezéseket fogadjanak el.
   4.   SZÁNDÉKNYILATKOZAT
   E szándéknyilatkozat aláírói kijelentik, hogy az 1. pontban említett megállapodást és e szándéknyilatkozatot olyan elfogadható és kiegyensúlyozott szabályozásnak tekintik, amely biztosítja a Szerződő Felek érdekeit. Az elfogadott intézkedéseket ezért jóhiszeműen fogják végrehajtani, és kellő indok nélkül nem fognak egyoldalúan eltérni e szabályozástól.
   Amennyiben a 2003. június 3-án elfogadott irányelv és a megállapodás alkalmazási köre között bármely jelentős különbség merülne fel, különösen a megállapodás 1. cikke (2) bekezdésére és 6. cikkére tekintettel, a megállapodás 13. cikke (1) bekezdésének értelmében a Szerződő Felek haladéktalanul konzultálnak egymással, annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodásban megállapított rendelkezések egyenértékű jellegét fenntartsák.

      Aláírva Luxembourgban, 2004. október 26-án, két-két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
      A máltai nyelvi változatot a Szerződő Felek levélváltás útján hitelesítik. E nyelvi változat az előző bekezdésben említettekkel megegyezően hiteles.

         Pour le Royaume de Belgique
         Voor het Koninkrijk België
         Für das Königreich Belgien

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grand-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għar-Republikka ta' Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera


title: A Tanács 2009/1004/KKBP határozata ( 2009. december 22. ) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listájának naprakésszé tételéről

text:
               23.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 346/58

      A TANÁCS 2009/1004/KKBP HATÁROZATA

   (2009. december 22.)
   a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listájának naprakésszé tételéről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2001. december 27-én elfogadta a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspontot (1).

               (2)

               A Tanács 2009. június 15-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont naprakésszé tételéről szóló 2009/468/KKBP közös álláspontot (2).

               (3)

               A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (6) bekezdésével összhangban el kell végezni azon személyek, csoportok és szervezetek listájának a teljes körű felülvizsgálatát, akikre vagy amelyekre a 2009/468/KKBP közös álláspontot alkalmazni kell.

               (4)

               Ez a határozat tartalmazza annak a felülvizsgálatnak az eredményét, amelyet a Tanács azon személyek, csoportok és szervezetek tekintetében végzett, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell.

               (5)

               Az Elsőfokú Bíróság a T-341/07. sz. ügyben 2009. szeptember 30-án hozott ítélete alapján egy személy lekerült azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek a listájáról, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell.

               (6)

               A Tanács továbbá arra a következtetésre jutott, hogy módosítani kell a listán szereplő egyik csoporttal kapcsolatos bejegyzést.

               (7)

               A Tanács arra a következtetésre jutott, hogy azok a más személyek, csoportok és szervezetek – az (5) preambulumbekezdésben említett személy kivételével –, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményekben vettek részt, az említett közös álláspont 1. cikkének (4) bekezdése értelmében illetékes hatóság velük szemben határozatot hozott, és hogy ezeknek a továbbiakban is a közös álláspontban előírt korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk.

               (8)

               Ennek megfelelően az azon személyek, csoportok és szervezetek listáját, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, naprakésszé kell tenni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Azon személyek, csoportok és szervezetek listája, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   A 2009/468/KKBP közös álláspont azon személyek, csoportok és szervezetek tekintetében, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. december 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. CARLGREN

      (1)  HL L 344., 2001.12.28., 93. o.

      (2)  HL L 151., 2009.6.16., 45. o.

      MELLÉKLET

         AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT SZEMÉLYEK, CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK LISTÁJA

      1.   SZEMÉLYEK

                  1.

                  ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza, más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed, más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  2.

                  ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  3.

                  AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN, más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal,(Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár

                  4.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár

                  5.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár

                  6.

                  ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) - az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  7.

                  ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  8.

                  ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  9.

                  ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour, más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon, libanoni állampolgár

                  10.

                  BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu Zoubair), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja

                  11.

                  DARIB, Noureddine (más néven Carreto; más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  12.

                  DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  13.

                  EL FATMI, Nouredine (más néven Nouriddin EL FATMI, más néven Nouriddine ELFATMI, más néven Noureddine EL FATMI, más néven Abu AL KA'E KA'E, más néven Abu QAE QAE, más néven FOUAD, más néven FZAD, más néven Nabil EL FATMI, más néven Ben MOHAMMED, más néven Ben Mohand BEN LARBI, más néven Ben Driss Muhand IBN LARBI, más néven Abu TAHAR, más néven EGGIE), született: 1982.8.15., Midar (Marokkó) , útlevélszáma: N829139 (Marokkó) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja

                  14.

                  EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár

                  15.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  16.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár

                  17.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555

                  18.

                  MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  19.

                  NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  20.

                  RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  21.

                  SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  22.

                  SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) –az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  23.

                  SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  24.

                  TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  25.

                  WALTERS, Jason Theodore James (más néven Abdullah; más néven David), született: Amersfoort (Hollandia), 1985.3.6., útlevélszáma: NE8146378 (Hollandia) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja

            2.   CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

                  1.

                  „Abu Nidal Szervezet” – „ANO”, (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”)

                  2.

                  „Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”

                  3.

                  „Al-Aqsa e.V.”

                  4.

                  „Al-Takfir” és „al-Hidzsra”

                  5.

                  „Aum Shinrikyo” (más néven „AUM”, más néven „Aum Legfelsőbb Igazság”, más néven „Aleph”)

                  6.

                  „Babbar Khalsa”

                  7.

                  Az „Új Néphadsereget” – „NPA” is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek

                  8.

                  „Gama’a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama’a al-Islamiyya”) (Iszlám Csoport)

                  9.

                  „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi”— „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”)

                  10.

                  „Hamász”, ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”

                  11.

                  „Hezb-i-Mudzsahedin” – „HM”

                  12.

                  „Hofstadgroep”

                  13.

                  „Holy Land Foundation for Relief and Development” – („Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért”

                  14.

                  „International Sikh Youth Federation — ISYF” („Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége”)

                  15.

                  „Kahane Chai” – „Kach”

                  16.

                  „Khalistan Zindabad Force” – „KZF ” („Khaliszán Zindabad Erő”)

                  17.

                  „Kurd Munkáspárt” – „PKK”, (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA-GEL”)

                  18.

                  „A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei” –„LTTE”

                  19.

                  „Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”)

                  20.

                  „Palestine Liberation Front” – „PLF” („Palesztin Felszabadítási Front”)

                  21.

                  „Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”)

                  22.

                  „Népi Front Palesztina Felszabadításért” – „PFLP”

                  23.

                  „Népi Front Palesztina Felszabadításért Főparancsnokság” (más néven PFLP -Főparancsnokság)

                  24.

                  „Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”)

                  25.

                  „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” (Forradalmi Baloldal), más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”)

                  26.

                  „Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”)

                  27.

                  „Stichting Al Aqsa” (más néven „Stichting Al Aqsa Nederland”, más néven „Al Aqsa Nederland”)

                  28.

                  „Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai” vagy „Kurdisztáni Szabadság Héjái”)

                  29.

                  „Autodefensas Unidas de Colombia” – „AUC” („Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők”)


title: 2008/324/EK: A Bizottság határozata ( 2008. március 25. ) a súlyos bűncselekmények nyomozását, felderítését és üldözését szolgáló elektronikus adatmegőrzési platform elnevezésű szakértői csoport létrehozásáról

text:
               23.4.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 111/11

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. március 25.)
   „a súlyos bűncselekmények nyomozását, felderítését és üldözését szolgáló elektronikus adatmegőrzési platform” elnevezésű szakértői csoport létrehozásáról
   (2008/324/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: az adatmegőrzési irányelv) összehangolja azokat a tagállami rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatóira az általuk előállított vagy feldolgozott bizonyos adatok megőrzése tekintetében háruló kötelezettségeket annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen adatok rendelkezésre álljanak a súlyos bűncselekmények nyomozása, felderítése és üldözése céljából.

               (2)

               Az adatmegőrzési irányelv preambuluma megállapítja, hogy az elektronikus hírközlési technológiák gyorsan változnak, és ez maga után vonja az illetékes hatóságok adatmegőrzésre vonatkozó jogos igényeit. A tanácsadás, valamint a személyes adatok megőrzésével kapcsolatos bevált gyakorlati eljárások egymás közötti megosztásának előmozdítása érdekében a Bizottság olyan csoport létrehozását tervezi, amely összefogja a tagállamok bűnüldöző hatóságait, az elektronikus hírközlési ágazat szövetségeit, az Európai Parlamentet képviselő személyeket és az adatvédelmi hatóságokat, beleértve az európai adatvédelmi biztost is.

               (3)

               Az adatmegőrzési irányelv 14. cikke előírja, hogy a Bizottság – figyelembe véve az elektronikus hírközlési technológia további fejlődését és a Bizottságnak az adatmegőrzéssel kapcsolatban megküldött statisztikákat – legkésőbb 2010. szeptember 15-ig az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti az irányelv alkalmazásáról, valamint a gazdasági szereplőkre és fogyasztókra gyakorolt hatásáról készített értékelést. Az értékelés célja annak megállapítása, hogy szükséges-e az adatmegőrzési irányelv módosítása, különös tekintettel az irányelv 5. cikkében felsorolt adatokra és a 6. cikkben megállapított megőrzési időszakokra.

               (4)

               2006. február 10-én a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozatot adott ki az adatmegőrzési irányelv értékeléséről. Ebben kijelentették, hogy a Bizottság rendszeres áttekintő ülésezéseken való részvételre fogja felkérni az érintett feleket, amelyen információkat cserélhetnek a technológiai fejlődésről, valamint az irányelv alkalmazásának költségeiről és eredményességéről. E folyamat során – az együttes nyilatkozat szerint – a tagállamok felkérést kapnak majd, hogy tájékoztassák partnereiket az irányelv végrehajtásának során szerzett tapasztalataikról, és osszák meg egymással a legjobban bevált gyakorlatokat. A megbeszélések alapján „a Bizottság mérlegeli majd a szükséges javaslatok benyújtását, figyelemmel azokra a nehézségekre is, amelyek az irányelv technikai és gyakorlati végrehajtását illetően jelentkezhetnek a tagállamokban, különös tekintettel az irányelvnek az internetes e-maillel és az internetes telefóniával kapcsolatos adatokra vonatkozó alkalmazására”.

               (5)

               A fenti okokból az adatmegőrzési irányelv (14) preambulumbekezdésben felsorolt érdekelt felek részvételével létre kell hozni az adatmegőrzéssel foglalkozó szakértői csoportot.

               (6)

               A szakértői csoport tanácsadói csoportként fog működni. A szakértői csoport megkönnyíti a bevált gyakorlati tapasztalatok egymással való megosztását, és hozzájárul ahhoz, hogy a Bizottság értékelje az irányelv költségeit és eredményességét, valamint az irányelvet befolyásoló technológiai fejlődést.

               (7)

               A szakértői csoport tagjai a 2006/24/EK irányelv (14) preambulumbekezdésében említett érintett csoportokból kerülnek ki.

               (8)

               A csoport legfeljebb 25 tagból állhat, és az említett érintett csoportokat arányosan kell képviselnie.

               (9)

               Lehetővé kell tenni, hogy a szakértői csoport alcsoportokat hozzon létre, és egy-egy konkrét kérdésre összpontosítva megkönnyítse és felgyorsítsa saját munkáját. Az alcsoportok működésének feltételeiben a szakértői csoport egészének meg kell egyeznie, és ezeket a csoportnak világosan meg kell határoznia.

               (10)

               A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (2) mellékletében megállapított, a biztonságra vonatkozó bizottsági szabályok sérelme nélkül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek szerint a szakértői csoport tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra.

               (11)

               A csoport tagjaival kapcsolatos személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell feldolgozni.

               (12)

               A tagok megbízatása öt évre szól és megújítható.

               (13)

               E határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megfontolja, indokolt-e ezt az időtartamot meghosszabbítani,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   „A súlyos bűncselekmények nyomozását, felderítését és üldözését szolgáló elektronikus adatmegőrzési platform” elnevezésű szakértői csoport
   Létrejön „a súlyos bűncselekmények nyomozását, felderítését és üldözését szolgáló elektronikus adatmegőrzési platform” elnevezésű szakértői csoport (a továbbiakban: a szakértői csoport), amely a személyes adatoknak az elektronikus hírközlési ágazatban történő, bűnüldözési célú megőrzésével kapcsolatos ügyekkel foglalkozik.
   2. cikk
   Konzultáció és feladatok
   (1)   A Bizottság bármely olyan kérdésben konzultálhat a csoporttal, amely a súlyos bűncselekmények nyomozása, felderítése és üldözése szempontjából releváns adatok elektronikus megőrzéséhez kapcsolódik. A szakértői csoport bármely tagja jelezheti a Bizottságnak, ha egy meghatározott kérdésben kívánatos lenne a csoporttal konzultálni. A Bizottság rendszeresen összehívja a szakértői csoportot, és az ülések részletes napirendjét az e cikk hatálya alá tartozó kérdések alapján előre összeállítja.
   (2)   A szakértői csoport feladatai a következők:

               a)

               olyan fórumként szolgál, amely lehetővé teszi, hogy az e határozat 3. cikkében felsorolt szerveket képviselő szakértők és különösen a tagállamok illetékes hatóságai, illetve az elektronikus hírközlési ágazat képviselői párbeszédet folytassanak egymással, és átadhassák egymásnak tapasztalataikat, illetve bevált gyakorlati eljárásaikat azokban a kérdésekben, amelyek a személyes adatoknak a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatói által a súlyos bűncselekmények nyomozásának, felderítésének és üldözésének biztosítása céljából történő megőrzésével kapcsolatosak;

               b)

               ösztönzi és megkönnyíti a közös szemléletmód kialakítását az irányelv alkalmazásával kapcsolatban;

               c)

               lehetővé teszi a vonatkozó technológiai fejlődéssel, az irányelv alkalmazásának költségeivel és eredményességével kapcsolatos információk cseréjét;

               d)

               támogatja a Bizottságot annak megállapításában és meghatározásában, hogy milyen nehézségek jelentkeztek a tagállamokban az irányelv technikai és gyakorlati végrehajtását illetően, különös tekintettel az irányelvnek az internetes e-maillel és az internetes telefóniával kapcsolatos adatokra vonatkozó alkalmazására;

               e)

               támogatja a Bizottságot az adatmegőrzési irányelv alkalmazásáról, valamint a gazdasági szereplőkre és fogyasztókra gyakorolt hatásáról szóló értékelés elkészítésében.

         3. cikk
   Összetétel – Kinevezés
   (1)   A csoport legfeljebb 25 tagból áll, és összetétele a következő:

               a)

               a tagállamok bűnüldöző hatóságai (legfeljebb 10 tag);

               b)

               az Európai Parlament képviselői (legfeljebb 2 tag);

               c)

               az elektronikus hírközlési ágazat szövetségei (legfeljebb 8 tag);

               d)

               az adatvédelmi hatóságok képviselői (legfeljebb 4 tag);

               e)

               az európai adatvédelmi biztos (1 tag).

         (2)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett tagokat a megkeresett tagállamok, illetve az Európai Parlament javaslatára a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága nevezi ki. E tagokat személyükben nevezik ki. E tagok szakértőkkel képviseltethetik magukat a szakértői csoport értekezletein. Az (1) bekezdés c), d) és e) pontjában említett tagokat a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága kéri fel és nevezi ki. Az (1) bekezdés c), d) és e) pontjában említett érintett szövetségek és szerveket képviselő szakértők jelölésére maguk a szövetségek és szervek jogosultak.
   (3)   A szakértői csoport személyükben kinevezett tagjai helyettesítésükig vagy megbízatásuk lejártáig maradnak hivatalban. Megbízatásuk öt évre szól és megújítható.
   (4)   A szakértői csoport személyükben kinevezett azon tagjainak a helyére, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, akik lemondanak vagy nem felelnek meg az EK-Szerződés 287. cikkében foglalt feltételeknek, megbízatásuk hátralévő idejére új tag nevezhető ki.
   (5)   A szakértői csoport személyükben kinevezett tagjai évente írásban kötelezik magukat arra, hogy a közérdeknek megfelelően járnak el, valamint írásban nyilatkoznak arról is, hogy mentesek a pártatlanságukat veszélyeztető érdekektől.
   (6)   A személyükben kinevezett tagok nevét közzé kell tenni a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságának internetes honlapján, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában és a szakértői csoportok bizottsági jegyzékében. A tagok nevének összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK rendelettel összhangban kell végrehajtani.
   4. cikk
   Működés
   (1)   A szakértői csoport ülésein a Bizottság tölti be az elnöki tisztet.
   (2)   A csoport a Bizottság egyetértésével egyes konkrét kérdések megvizsgálására alcsoportokat hozhat létre, amelyek működésének feltételeit a csoport határozza meg. Az alcsoportokat megbízatásuk teljesítésével fel kell oszlatni.
   (3)   Amennyiben hasznosnak vagy szükségesnek mutatkozik, a Bizottság képviselője szakértői vagy megfigyelői minőségben bevonhat a csoport vagy az alcsoport működésébe olyan személyt, aki valamelyik napirendi kérdésben szakértelemmel rendelkezik.
   (4)   A csoport vagy alcsoport tanácskozásain való részvétel keretében szerzett információk nem terjeszthetők, amennyiben a Bizottság ezeket bizalmasnak tekinti.
   (5)   A csoport és az alcsoportok a Bizottság által megállapított módon és időben, rendes körülmények között a Bizottság hivatali helyiségeiben üléseznek. A titkársági szolgáltatásokat a Bizottság biztosítja. A csoport és az alcsoportok ülésein a Bizottság egyéb olyan tisztviselői is részt vehetnek, akiket a téma érint.
   (6)   A csoport a Bizottság által elfogadott egységes eljárási szabályzat alapján elfogadja eljárási szabályzatát.
   (7)   A Bizottság a kérdéses dokumentum eredeti nyelvén közzéteheti a csoport által készített összefoglalót, következtetést, részleges következtetést vagy munkadokumentumot.
   5. cikk
   További szakértők
   (1)   A Bizottság a csoport munkájába bevonhat a csoport tagjain kívül olyan szakértőket és megfigyelőket, akik a napirenden szereplő valamelyik kérdésben szakértelemmel rendelkeznek.
   (2)   A Bizottság meghívhatja értekezleteire a tagállamok, a tagjelölt országok vagy harmadik országok, illetve nemzetközi, kormányközi vagy nem kormányzati szervezetek hivatalos képviselőit.
   6. cikk
   Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
   (1)   A tagoknak, szakértőknek és megfigyelőknek a munkacsoport tevékenységei keretében felmerülő utazási, illetve adott esetben ellátási költségeit a Bizottság a külső szakértők költségtérítéséről szóló szabályainak megfelelően téríti.
   (2)   A tagok, szakértők és megfigyelők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
   (3)   Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat azon éves költségvetés keretein belül térítik meg, amelyet a Bizottság felelős szolgálatai utaltak ki a csoportnak.
   7. cikk
   Alkalmazhatóság
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ez a határozat 2012. december 31-ig alkalmazandó. A Bizottság ezen időtartam lejárta előtt határozhat esetleges meghosszabbításáról.

      Kelt Brüsszelben, 2008. március 25-én.

            a Bizottság részéről

         Franco FRATTINI

            alelnök

      (1)  HL L 105., 2006.4.13., 54. o.

      (2)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o. A legutóbb a 2006/548/EK, Euratom határozattal (HL L 215., 2006.8.5., 38. o.) módosított határozat.

      (3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUMM/1/2008 határozata ( 2008. szeptember 16. ) az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója, az (EUMM Georgia) misszióvezetőjének kinevezéséről

text:
               29.11.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 319/79

      A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUMM/1/2008 HATÁROZATA

   (2008. szeptember 16.)
   az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója, az (EUMM Georgia) misszióvezetőjének kinevezéséről
   (2008/894/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 25. cikke harmadik albekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió grúziai megfigyelő missziójának, az (EUMM Georgia) létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 15-i 2008/736/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1), és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2008/736/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a PBB a Szerződés 25. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy az EUMM Georgia politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a megfelelő határozatokat, többek között a misszióvezető kinevezésére vonatkozó határozatot.

               (2)

               A főtitkár/főképviselő azt javasolta, hogy Hansjörg HABER -t nevezzék ki az EUMM Georgia misszióvezetőjévé,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság Hansjörg HABER -t nevezi ki az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója, az EUMM Georgia misszióvezetőjévé.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2009. szeptember 15-ig kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 16-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         C. ROGER

      (1)  HL L 248., 2008.9.17., 26. o.