title: 2007/450/EK,Euratom: Az Európai Parlament határozata ( 2006. szeptember 26. ) az Európai Unió 2004-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, I. szakasz – Európai Parlament

text:
               6.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 177/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2006. szeptember 26.)
   az Európai Unió 2004-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, I. szakasz – Európai Parlament
   (2007/450/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2004-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási kimutatásra és mérlegre (C6-0357/2005),
   tekintettel a belső ellenőr éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszék éves jelentésére a költségvetés végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke szerint előterjesztett igazoló nyilatkozatra az elszámolás megbízhatóságáról és az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről (3),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére és 275. cikkére, valamint az Euratom-Szerződés 179a. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (4), és különösen annak 145., 146., és 147. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlamentnek a költségvetése végrehajtásáról szóló belső előírásai 13. cikkére (5),
   tekintettel a költségvetési rendelet 147. cikke (1) bekezdésére, amely alapján az intézmények minden célravezető intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az Európai Parlament mentesítő határozatában szereplő észrevételeknek eleget tegyenek,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és 74. cikkének (3) bekezdésére, és V. mellékletére,
   tekintettel eljárási szabályzata V. melléklete 5. cikke (1) bekezdése a) pontjának második albekezdésére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0119/2006),
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság fenti jelentéséről 2006. április 27-én a plenáris ülésen tartott szavazás eredményére, ami szerint a Parlament az előadó kérésére elsöprő többséggel (3 szavazat mellette, 591 ellene, 13 tartózkodással) elutasította a mentesítést, ami által a mentesítés az eljárási szabályzat V. melléklete 5. cikkének (1) bekezdése a) pontjának második albekezdése szerint elhalasztottnak tekintendő (6),
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második jelentésére (A6-0280/2006),

               A.

               mivel a Számvevőszék rámutatott felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek hiányosságaira (a Számvevőszék éves jelentésének 9.16. pontja), amelyek bár többnyire formai jellegűek voltak; a hibák azonban nem hatottak ki érdemileg a működési költségek alapjául szolgáló eljárások szabályszerűségére és jogszerűségére (a Számvevőszék éves jelentésének 9.27. pontja),

               B.

               mivel a költségvetési rendelet és a Parlament 2002. október 23-án módosított eljárási szabályzata (7) annak 2003. január 1-től hatályos változatában a mentesítési eljárás eljárási szabályzatai,

               C.

               mivel az Európai Parlament eljárási szabályzatát 2002. október 23-án annyiban módosították, hogy a mentesítést az elnöknek és nem a főtitkárnak adják meg,

               1.

               mentesítést ad elnöke számára a 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a csatolt állásfoglalásban foglalja;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, a Számvevőszéknek és az európai ombudsmannak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Josep BORRELL FONTELLES

            a főtitkár

         Julian PRIESTLEY

      (1)  HL C 105., 2004.4.30.

      (2)  HL C 301., 2005.11.30., 1. o.

      (3)  HL C 302., 2005.11.30., 100. o.

      (4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (5)  Bur/ann/fin – PE 349.540.

      (6)  HL L 340., 2006.12.6., 29. o.

      (7)  HL C 300. E, 2003.12.11., 303. o.

    ---documentbreak---

               6.7.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 177/3

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   az Európai Unió 2004-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, I. szakasz – Európai Parlament
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2004-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási kimutatásra és mérlegre (C6-0357/2005),
   tekintettel a belső ellenőr éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszék éves jelentésére a költségvetés végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt (2),
   tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke szerint előterjesztett igazoló nyilatkozatra az elszámolás megbízhatóságáról és az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről (3),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére és 275. cikkére, valamint az Euratom-Szerződés 179a. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (4), és különösen annak 145., 146., és 147. cikkére,
   tekintettel az Európai Parlamentnek a költségvetése végrehajtásáról szóló belső előírásai 13. cikkére (5),
   tekintettel a költségvetési rendelet 147. cikke (1) bekezdésére, amely alapján az intézmények minden célravezető intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az Európai Parlament mentesítő határozatában szereplő észrevételeknek eleget tegyenek,
   tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és 74. cikkének (3) bekezdésére, valamint V. mellékletére,
   tekintettel eljárási szabályzata V. melléklete 5. cikke (1) bekezdése a) pontjának második albekezdésére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0119/2006),
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság fenti jelentéséről 2006. április 27-én a plenáris ülésen tartott szavazás eredményére, ami szerint a Parlament az előadó kérésére elsöprő többséggel (3 szavazat mellette, 591 ellene, 13 tartózkodással) elutasította a mentesítést, ami által a mentesítés az eljárási szabályzat V. melléklete 5. cikkének (1) bekezdése a) pontjának második albekezdése szerint elhalasztottnak tekintendő (6),
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második jelentésére (A6-0000/2006),

               A.

               mivel a Számvevőszék rámutatott felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek hiányosságaira (a Számvevőszék éves jelentésének 9.16. pontja), amelyek bár nagyrészt formai jellegűek voltak; a hibák azonban nem hatottak ki érdemileg a működési költségek alapjául szolgáló eljárások szabályszerűségére és jogszerűségére (a Számvevőszék éves jelentésének 9.27. pontja),

               B.

               mivel a költségvetési rendelet és a Parlament 2002. október 23-án módosított eljárási szabályzata (7) annak 2003. január 1-jétől hatályos változatában a mentesítési eljárás eljárási szabályzatai,

               C.

               mivel az Európai Parlament eljárási szabályzatát 2002. október 23-án annyiban módosították, hogy a mentesítést az elnöknek és nem a főtitkárnak adják meg,

               D.

               mivel továbbra is követnie kell 2003-ra vonatkozó mentesítésről szóló, 2005. április 12-i állásfoglalását (8), és értékelni kell az ajánlásai végrehajtásában elért előrelépéseket,

               E.

               mivel az európai parlamenti képviselők 2005. szeptember 28-i statútuma (9) a Tanács 2005. július 19-i jóváhagyását követően a 2009-ben kezdődő parlamenti ciklus első napján hatályba lép,

               1.

               hangsúlyozza, hogy 2004 sok szempontból különleges év volt, mivel számos olyan esemény történt közel egy időben, amelyeknek a Parlament költségvetési gazdálkodására közvetlen kihatásai voltak: a tíz új tagállam csatlakozása, a parlamenti választások, az új személyzeti szabályzat hatályba lépése, az új költségvetési rendelet végrehajtása, valamint parlamenten belüli reformtörekvések („Raising the Game”) végrehajtása;

         Az Európai Parlament elszámolásai

               2.

               tudomásul veszi azokat az összegeket, amelyekkel a Parlament elszámolását a 2004-es költségvetési évben lezárták:

                              (EUR-ban)

                           Az előirányzatok felhasználása

                           2004-es pénzügyi év előirányzatai

                           A 2003-as pénzügyi évből átvitt előirányzatok

                           2004-es előirányzatok

                           Előirányzatok átvitt bevételekből

                           A költségvetési rendelet 9.1. és 9.4. cikke

                           Rendelkezésre álló előirányzatok

                           1 231 000 000

                           31 335 112

                           213 477 855

                           Vállalt kötelezettségek

                           1 203 370 074

                           31 328 642

                           —
                           —

                           Teljesített kifizetések

                           921 908 371

                           3 248 540

                           197 455 018

                           A 2005-ös pénzügyi évre átvitt előirányzatok

                                       —

                                       A költségvetési rendelet 9. cikke

                           281 461 343

                           —

                                       —

                                       A költségvetési rendelet 10. cikke

                           —

                           6 470

                           Megszüntetendő előirányzatok

                           27 629 926

                           —

                           16 022 837

                           A 2004. december 31-i mérleg: 1 451 967 061

               3.

               megállapítja, hogy 2004-ben a Parlament költségvetésébe beállított előirányzatok 97,76 %-át – 2,24 %-os törlési arány mellett – lekötötték, és az előző évekhez hasonlóan a költségvetés végrehajtása során nagyon magas szintet értek el;

               4.

               felhívja a felhatalmazott, engedélyezésre jogosult tisztviselőt, hogy éves jelentésében – mint ahogy az részben már meg is történt – ismertesse annak okait, hogy miért nem merítették ki a költségvetési előirányzatokat; úgy véli, hogy ezeket az okokat a következő évre vonatkozó költségvetési egyeztetések során figyelembe kell venni;

               5.

               megállapítja, hogy az Európai Parlament bevételei 2004-ben 117 409 824 EUR-t tettek ki (2003-ban 98 545 334 EUR-t);

         A Parlament ingatlanpolitikája, különös tekintettel a „Winston Churchill” (WIC) épületre és a „Salvador de Madariaga” (SDM) épületre
   Elszámolás

               6.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetés magas végrehajtási aránya részben az előirányzatok átcsoportosításának 1992 óta szokásos gyakorlatára vezethető vissza, amellyel valamennyi, év végén rendelkezésre álló előirányzatot az épületekre előirányzott költségvetési címekbe csoportosítják át, különösen tőke-előtörlesztésre a jövőbeni kamatkifizetések csökkentése érdekében: így a strasbourgi „Louise Weiss” épület (LOW) megvásárlására 2003 végén előirányzat-átcsoportosítással 70 000 000 EUR-t bocsátottak rendelkezésre; a brüsszeli D4 és D5 épület megvásárlására a 2004 végi előirányzat-átcsoportosítás 150 000 000 EUR-t bocsátott rendelkezésre; ez a költségvetési előirányzatok 12 %-át teszi ki;

               7.

               úgy véli, hogy az épületekre vonatkozó visszafizetések jelentős megtakarítást jelentenek az adófizető számára, ezért azokat a költségvetési stratégia keretén belül kell megállapítani;

               8.

               ismételten felhívja a költségvetési hatóságot, hogy a költségvetés tervezési folyamata olyan legyen, amely biztosítja, hogy a költségvetéstervezetbe beállított összegek a Parlament adott politikáinak tényleges szükségleteit tükrözzék, hogy ezáltal ne kerüljön sor rendszeres, nagy összegű előirányzat-átcsoportosításra az év végén az ingatlanpolitika javára;

               9.

               kéri, hogy a luxembourgi KAD épület bővítésére vonatkozó közbeszerzési eljárások átláthatók és korrektek legyenek, mivel ezek az első, építkezéssel kapcsolatos közbeszerzési eljárások, amelyeket maga a Parlament bonyolít le;

               10.

               üdvözli a főtitkárnak a 2004. évi mentesítéssel kapcsolatos kérdésekre adott válaszát a strasbourgi LOW épület Parlament általi használatára vonatkozóan, amely szerint a Parlament „egyedüli tulajdonosa a strasbourgi LOW épületnek és saját belátása szerint használhatja vagy eladhatja”;

         A WIC-épület és az SDM-épület

               11.

               emlékeztet arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság arra való reagálásként, hogy az általa készített jelentést elutasították, 2006 májusában egy informális munkacsoportot hozott létre, amelynek az volt a feladata, hogy az előadót tanácsaival segítse azokra az állításokra való tekintettel, amelyek a strasbourgi WIC és SDM épület fennálló szerződéses bérleti jogviszonyaival – beleértve az épületek Parlament általi esetleges megvásárlását is – kapcsolatban hangzottak el;

               12.

               rendkívüli sajnálatának ad hangot, amiért annak ellenére, hogy illetékes a költségvetés ellenőrzésében, az említett intézkedésekkel kapcsolatos állításokról csak a médiából és nem – ahogy az elvárható lett volna – az adminisztrációtól vagy az Európai Parlament Elnökségtől szerzett tudomást, noha mindkettő hetekkel korábban ismerte az állításokat;

               13.

               megállapítja, hogy az illetékes főigazgatóságai a munkacsoport számára az összes igényelt dokumentumot rendelkezésre bocsátották, köztük a rendkívüli külső könyvvizsgálatról és a belső ellenőrzésről szóló dokumentumot és egy jogi szakvéleményt; megállapítja továbbá, hogy Strasbourg városa – kérésre – szintén rendelkezésre bocsátott dokumentumokat, habár az ezekre a dokumentumokra vonatkozó néhány kérdésre még nem válaszoltak kellőképpen; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a SCI Erasme-hoz, az épületek magánbefektetőjéhez és tulajdonosához intézett, az összes a tárggyal kapcsolatos dokumentum átadására vonatkozó kéréseit még nem teljesítették; kéri, hogy Strasbourg városa és a SCI Erasme az összes megválaszolatlan és a jövőben felmerülő kérdést gyorsan és a lehető legnagyobb átláthatóság figyelembe vételével válaszolja meg annak érdekében, hogy ezeket az adatokat a 2005. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítési eljárás során figyelembe lehessen venni;

               14.

               megállapítja, hogy a teljes átláthatóság biztosítása érdekében az említett munkacsoport, kérésének megfelelően, azonnal teljes hozzáférést kapott a parlamenti adminisztrációnál lévő valamennyi, az épületekkel kapcsolatos dokumentumhoz;

               15.

               tudatában van annak, hogy a mentesítési jelentés a 2004. évi pénzügyi helyzetet tükrözi; hangsúlyozza azonban, hogy egy ilyen jelentésnek nemcsak a múltban elkövetett hibákat és tévedéseket kell felsorolnia, hanem javaslatokat is kell tennie ezek elkerülésére a jövőben;

               16.

               emlékeztet a SCI Erasme és Strasbourg városa között érvényben lévő bérleti megállapodásra, amely 2010-ben szűnik meg; határozott meggyőződése, hogy amennyiben a Parlament úgy dönt, hogy megvásárolja a WIC és/vagy SDM épületeket, a fenti megállapodás semmilyen pénzügyi következménnyel nem járhat a Parlamentre nézve; ezért úgy véli, hogy ebben az esetben a megállapodást érvényteleníteni kell;

               17.

               rámutat arra, hogy ha a Parlament meg akarja venni az épületet, azzal együtt a telket is meg kellene vásárolnia; hangsúlyozza, hogy ebben a fázisban egyértelműnek tűnik, hogy a Parlament csak a SCI Erasme-nál lévő hosszú távú bérleti jogot szerezheti meg; ezért úgy gondolja, hogy a telek végső megvásárlása a Parlament és Strasbourg városa, valamint ha szükséges, a francia nemzeti hatóságok közötti ügylet lesz;

               18.

               emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék nemrégiben ellenőrizte az épületekkel kapcsolatos politikát; rámutat, hogy a Számvevőszék véleményében kifejezte aggodalmát az árindex ráta használatával kapcsolatban, amelyet a kétéves bérlet teljes összegének kiszámításához használtak; úgy látja, az Európai Számvevőszék világossá tette, hogy az árindex valószínűleg kedvezőtlen a Parlament számára;

               19.

               tudomásul veszi a munkacsoport által a rendelkezésére álló információk alapján megállapított alábbi tényeket:

                           —

                           a bérleti megállapodás, amelynek értelmében a Parlament bérli a két említett épületet, három fél között jött létre, az egyik fél maga a Parlament, mint a WIC és a SDM épületek bérlője, a másik fél Strasbourg városa, mint bérbeadó és a harmadik fél a SCI Erasme, mint az épületek magánbefektetője és tulajdonosa,

                           —

                           a jelek szerint semmi nem utal arra, hogy a bérleti és kiegészítő szerződések megkötése és kezelése során törvénysértő cselekményeket követtek volna el, habár kétséges, hogy a költségvetési rendeletben rögzített „hatékony és eredményes pénzgazdálkodás” elvét teljes mértékben tiszteletben tartották-e,

                           —

                           a WIC és SDM épületek esetében egy méltányos bérleti díj megállapításának nincsen teljesen megbízható alapja, ha a Parlament – mint például Strasbourgban – az egyedüli potenciális ügyfél; ebben az esetben a különböző országokban vagy városokban lévő irodabérleti költségek egymással történő összehasonlítása sem vezet célra; éppen ezért a kérdéses bérlet esetében nehéz a méltányos bérleti díjnak és annak megállapítása, hogy a Parlament valóban méltányos összeget fizetett-e az elmúlt évek során,

                           —

                           az éveken át emelkedő bérleti díjak egyik lényeges oka abban rejlik, hogy a Parlament döntéshozó szervei 1985-ben hozzájárultak az éves bérleti díj indexálásához, és ennek során a quaestorok és a Költségvetési Bizottság 1980-ban meghozott elutasító véleményeit figyelmen kívül hagyták,

                           —

                           jelentős különbség áll fenn egyrészt a Strasbourg városának a WIC- és az SDM-épület használatáért a Parlament által fizetett bérleti díj, és másrészt a Strasbourg városa által a magánbefektetőnek fizetett havi visszafizetések között: az adminisztrációja által készített számítások szerint a többletfizetések a 25 éves szerződéses futamidő alatt a beruházási költségek és az elvégzett munkák költségeinek levonása után legalább 32 000 000 EUR-t tesznek ki; jelenleg, amikor Strasbourg városa és a SCI Erasme további információi még hiányoznak, nem lehet kizárni, hogy a többletfizetések esetleg a 46 000 000 EUR-t (belső ellenőrzés), sőt akár a 60 000 000 EUR-t (külső könyvvizsgálat) is elérhetik,

                           —

                           csak 2006 márciusában váltak ismertté arra utaló információk, hogy a Parlament által Strasbourg városának fizetett bérleti díjak a város által a magánbefektetőnek juttatott visszafizetéseket meghaladják; addig az időpontig a Parlament tévesen azt feltételezte, hogy az általa Strasbourg városának fizetett bérleti díjak teljes összegét továbbutalták a SCI Erasme-hoz, miközben valójában nem ez történt,

                           —

                           ezalatt a hosszú idő alatt a parlamenti adminisztráció soha nem kérdőjelezte meg, hogy a bérleti díjak „méltányosak-e” és soha nem ellenőrizte, hogy az általa fizetett díjak teljes összegét továbbutalják-e a SCI Erasme részére, továbbá erről soha semmilyen tájékoztatást nem kapott Strasbourg városától sem,

                           —

                           csak Strasbourg városa tudott a három fél között fennálló két eltérő szerződéses viszonyról, és 1981 óta csak Strasbourg városa ismerte a két összeg közötti különbséget,

                           —

                           Strasbourg városa a 2005. november 29-i levelében értesítette a parlamenti adminisztrációt arról, hogy a tárgyalások a magánbefektetővel még nem zárultak le; az adminisztrációnak legkésőbb ebből rá kellett volna jönnie arra, hogy Strasbourg városa tárgyalásokat folytatott a magánbefektetővel,

                           —

                           a bérleti díjnak, amelyet a Parlament a szolgálati épületeiért fizet, fedeznie kell az építés, a fenntartás és a használat költségeit, de semmiképpen nem szabad nyereségtöbbletet tartalmaznia a fogadó ország vagy a helyi vagy regionális területi szervek számára; ugyancsak megfelel a szokásoknak, hogy a fogadó tagállam bármely közterületet térítés- és tehermentesen biztosít valamely uniós intézmény számára; ugyanakkor el kell ismerni, hogy ezek egyikét sem rögzítették szerződésben a Strasbourg városával, mint feltételezhetően nem profitorientált köztestülettel való akkori jó viszony miatt; továbbá semmilyen rendelkezés nem tiltja egy államnak vagy helyi testületnek, hogy nyereséget érjen el; úgy véli azonban, hogy Strasbourg városának eljárása udvariatlan, mivel ellentétes a nemzetközi intézmények fogadásának megszokott szabályaival,

                           —

                           Strasbourg városa tudta, hogy a Parlamentet következetesen kihagyják a kompenzációs záradékokból az ingatlanszerződésekben, de tudatosan figyelmen kívül hagyta azt; ez a Strasbourg városa és a Parlament közötti bizalmi viszonyt megingatta,

                           —

                           helyteleníti Strasbourg városának visszalépését a Parlamenttel zajló háromoldalú tárgyalásoktól, amelynek során többször elhangzott, hogy a Strasbourg városa és a SCI Erasme közötti hosszú lejáratú bérleti viszony megszűnése miatti kompenzáció nyújtása kizárt; erről az álláspontról később nem vettek tudomást a Strasbourg városa és a SCI Erasme közötti soron következő kétoldalú tárgyalásokon;

               20.

               a megszerzett tapasztalatokból az alábbi következtetéseket vonja le:

                           —

                           mélységes sajnálatát fejezi ki a jóhiszeműség hiánya miatt, amelyet Strasbourg városa és a SCI Erasme magánbefektető tanúsított a Parlamenttel való viszonyában; ugyancsak sajnálja, hogy a parlamenti adminisztráció nem próbálta megoldani a helyzetet,

                           —

                           felhívja az Elnökséget, hogy a Strasbourg városával fennálló bérleti szerződést október 31-i hatállyal mondja fel annak érdekében, hogy – amennyiben az épület megvásárlása elhúzódik – egy új és méltányos bérleti díjról állapodjanak meg,

                           —

                           felhívja az Elnökséget annak megvizsgálására, hogy méltányos lenne-e, ha Strasbourg városának 2006 első félévére a teljes bérleti díj helyett először csak egy akkora bérleti díjat utalna át, amely a SCI Erasme-nek történő visszafizetéseket fedezné a város számára,

                           —

                           úgy véli, ésszerű lenne a WIC és az SDM épületek vásárlása érdekében további lépéseket tenni, ha ennek során a következő elemeket figyelembe veszik: egy méltányos bérleti díjat és ezért a jövőbeni vételár nagysága is bizonytalan marad; az épület életkorát; azt hogy, alapvetően nem lehet kártérítést fizetni; azt hogy, a Parlament által 25 éven át átutalt és nem indokolható többletfizetéseket be kell számítani a vételárba; és azt, hogy a területet és az épületet egyszerre kell megvásárolni,

                           —

                           úgy véli, hogy a jelen esetben fennálló, három félre épülő viszony nem kedvezett a teljes átláthatóságnak vagy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításának, úgy gondolja, hogy az ilyen helyzeteket kerülni kell az uniós intézmények és testületek épületekkel kapcsolatos politikájában,

                           —

                           felhívja illetékes szerveit, hogy az Európai Parlamentnek a költségvetése végrehajtásáról szóló belső előírásainak a 16. cikkét annyiban módosítsák, hogy a Költségvetési Bizottságnak hozzá kelljen járulnia a költségvetés tekintetében jelentős pénzügyi hatással járó ingatlanprojektekhez,

                           —

                           felhívja a parlamenti adminisztrációt a szükséges intézkedések meghozatalára a harmadik felekkel szembeni sokéves szerződéses kötelezettségek, mint például a bérleti vagy szolgáltatási szerződések rendszeres, legalább 5 évente történő ellenőrzése érdekében; ezen ellenőrzések eredményét fel kell tüntetni a főigazgatóságok tevékenységi jelentésében is; kéri, hogy az első ilyen jelentés a 2005. évi költségvetési mentesítési eljárásra való tekintettel jó időben készüljön el és ezután minden évben kerüljön bele az éves tevékenységről szóló jelentés ad hoc fejezetébe,

                           —

                           megbízza a parlamenti adminisztrációt, hogy az Unió többi intézményével egyeztetve állítsanak össze egy jelentést, amely megvizsgálja, hogy lehetséges lenne-e egy Európai Építési Hatóság létrehozása, amely az uniós intézmények és testületek birtokában lévő épületek felépítéséért és fenntartásáért lenne felelős; kéri, hogy a jelentést legkésőbb 2007. október 1-jén terjesszék a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság elé,

                           —

                           megállapítja, hogy Strasbourg városa és a SCI Erasme a Parlament tájékoztatásra irányuló kérései közül nem mindegyiket teljesítette; megjegyzi, hogy Strasbourg városa, pontosabban az SCI Erasme még nem tett eleget a Parlament tájékoztatási felszólításainak; ezért a 2005. évi mentesítési eljárás során újra meg fogja vizsgálni a kérdést,

                           —

                           felhívja a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot, hogy a 2005. évi költségvetési mentesítési eljárás során ismételten, és azt követően rendszeresen vizsgálja meg a Parlament ingatlanpolitikáját;

               21.

               elvárja, hogy a Parlament továbbra is vizsgálja a Strasbourg városa, a SCI Erasme és a Parlament között létrejött bérleti és szerződéses megállapodásokat és az ezekkel kapcsolatos dokumentumokat annak érdekében, hogy valamennyi tény megállapítható legyen;

               22.

               üdvözli az Európai Számvevőszék által végzett további ellenőrzésről szóló jelentést a WIC és a SDM épületek Parlament általi bérlése tárgyában és jóváhagyja a jelentés következtetéseit;

         A Számvevőszék megjegyzései a 2004-es pénzügyi évre vonatkozóan

               23.

               megállapítja, hogy a Számvevőszék rámutatott felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek hiányosságaira (a Számvevőszék éves jelentésének 9.16. pontja), amelyek azonban nagyrészt formai jellegűek voltak; megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék szerint a hibák nem hatottak ki érdemben az igazgatási költségek alapjául szolgáló eljárások szabályszerűségére és jogszerűségére (9.27. pont);

               24.

               tudomásul veszi, hogy 2004-ben hibák merültek fel az új személyzeti szabályzat és a tisztviselők bérének kiszámítására használt új bérszámfejtési számítógépes alkalmazás közel egy időben történő bevezetésekor, amelyek hibákat egyrészről a számítógépes rendszerek okozták, másrészről a személyzeti szabályzat értelmezési nehézségei; megjegyzi továbbá, hogy ezeket az utólagos ellenőrzések megerősítésével kezelték;

               25.

               tudomásul veszi továbbá, hogy 2005-ben az utazási költségek elszámolására új eljárást vezettek be a költségvetési rendeletnek való megfelelés érdekében;

               26.

               nagy jelentőséget tulajdonít a Számvevőszék megjegyzéseinek, amelyek részben fedik a belső ellenőr megállapításait: e szerint továbbra is hiányosságok vannak a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek terén; úgy véli, hogy e hiányosságok abszolút elsőbbséget élveznek, és kéri a Számvevőszéket és a belső ellenőrt, hogy következő éves jelentésükben kifejezetten térjenek ki a rendszer javításának lehetőségeire;

         A Parlament költségvetési gazdálkodása

               27.

               megállapítja, hogy a 2004-es bevételi és kiadási kimutatáshoz csatolt költségvetési gazdálkodási elemzés jó áttekintést nyújt a vizsgált évben pénzügyi fejleményeinek legfontosabb elemeiről, valamint rövid összefoglalást ad a tevékenységekről szóló főigazgatói jelentésekről; úgy véli, hogy ezt azonban a főigazgatóságok tevékenységének egységesebb leírásával tovább lehetne fejleszteni;

               28.

               felhívja a főtitkárt, hogy haladéktalanul dolgozzon ki egy – régen megígért – rövid, hozzáférhető és vonzó éves jelentést annak érdekében, hogy több információt kapjon a nyilvánosság a Parlament költségvetési gazdálkodásáról (10);

               29.

               rámutat arra, hogy az intézmény igazgatási tevékenységének egy része 2004-ben változatlanul az eljárási szabályzat új előírásaihoz való alkalmazkodásra irányult, méghozzá új ellenőrzési rendszerek, eljárásmódok és munkamódszerek bevezetése, továbbképzési programok elkészítése és új felelősségi körök meghatározása révén;

               30.

               megállapítja, hogy egy olyan intézményben, mint a Parlament, amelynek igazgatási költségvetést kell végrehajtania, az új költségvetési rendelet alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok arra mutatnak, hogy egyes esetekben túlságosan összetett rendszerek és pénzügyi körfolyamatok jöttek létre;

               31.

               felhívja a főtitkárt annak közlésére, hogy eddig hány munkatársat bíztak meg ellenőrzési feladatokkal (előzetes ellenőrzés, belső ellenőrzés) és ehhez viszonyítva a korábbi Pénzügyi Ellenőrzési Igazgatóságnak hány munkatársa volt; felhívja a főtitkárt ezzel összefüggésben – a korábbi pénzügyi ellenőrzés rendszerét szembeállítva az új rendszerrel – olyan elemzés és értékelés elkészítésére, ami lehetővé teszi annak megállapítását, hogy indokolt volt-e személyzeti többleterőforrások beállítása;

               32.

               ismételten megerősíti a fent említett 2005. április 12-i állásfoglalása 34. bekezdésében, és a fent említett 2004. április 21-i, valamint a 2003. április 8-i állásfoglalásában (11) is kifejezésre juttatott véleményét, miszerint „a mentesítési eljárás hatályának nemcsak a Parlament főtitkárának és adminisztrációjának irányítási tevékenységére kell kiterjednie, hanem az irányító szervei, azaz elnöke, az Elnöksége és az Elnökök Értekezlete által hozott határozatokra is”;

               33.

               bírálja Elnökségét és az illetékes bizottságot tétlensége miatt; felszólítja őket, hogy tegyenek eleget a fent említett, 2004. április 21-i állásfoglalásának 16. és 17. bekezdésében szereplő követelményeknek, dolgozzanak ki javaslatokat a parlamenti irányító szervek tagjai politikai felelősségi köreinek pontos gyakorlati meghatározására a hatáskörök gyakorlását és a jelentős pénzügyi hatást kiváltó határozatok meghozatalát illetően;

               34.

               felhívja az Elnökséget, hogy folytasson a döntése által érintett személyekkel átfogó előzetes konzultációkat, a döntéshozatal átláthatóvá tétele érdekében; felkéri az Elnökséget, hogy terjesszen elő éves tevékenységi jelentést, amelyet –a demokratikus beszámolási kötelezettség értelmében – be kell vonni a költségvetési mentesítési eljárásba;

               35.

               hangsúlyozza, hogy a Parlament nem a főtitkárnak, hanem az elnöknek adja meg a mentesítést; ezért elvárja, hogy az elnök a mentesítési eljárás keretében párbeszéd céljából a Költségvetési Ellenőrző Bizottság rendelkezésére álljon;

         A főigazgatók tevékenységről szóló jelentései

               36.

               rámutat arra, hogy a Parlament főtitkára 2005. április 21-én átadta a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak a főigazgatók 2004. évi jelentéseit; továbbá rámutat arra, hogy ebben az összefüggésben a főtitkár mint felhatalmazott, engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelentette, hogy elégséges garanciákkal rendelkezik, amelyek szerint a Parlament költségvetése a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelvei szerint került végrehajtásra, és a bevezetett ellenőrzési keretrendszer tartalmazza az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó szükséges garanciákat;

               37.

               megállapítja, hogy az egyes, tevékenységről szóló jelentések meglehetősen különböznek egymástól azok terjedelmében, hosszában, formájában és az illetékes szervezeti egységektől származó információk bevonásának mértékében; felkéri a főtitkárt, hogy – amint azt a Számvevőszék az elmúlt évben javasolta (2003-as éves jelentése 9.16. pontja), – a jövőben hangolja össze a tevékenységről szóló jelentések formáját és szerkezetét annak érdekében, hogy ezáltal javuljon a jelentések érthetősége és összehasonlíthatósága;

               38.

               felkéri a parlamenti adminisztrációt, hogy a jövőben adja át a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak a tevékenységről szóló jelentések végleges változatát és az engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilatkozatát valamennyi melléklettel együtt;

               39.

               üdvözli, hogy valamennyi főigazgató adott le megbízhatósági nyilatkozatot igazgatási egységének pénzügyi tranzakcióira vonatkozóan; csak egy esetben, a Tájékoztatási Főigazgatóság nyílt közbeszerzési eljárása során mutattak ki hiányosságokat, amelyek azonban nem adnak okot fenntartásokra;

               40.

               emlékeztet az említett 2005. április 12-i állásfoglalás 30. bekezdésében tett javaslatra, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők aláírt nyilatkozatai valódi értékének jobb megértése céljából a jövőben kívánatos lenne elfogadni egy szabványosított formátumot, amely egyértelműen megkülönbözteti egymástól a főigazgató „észrevételét” igénylő ügyeket (anélkül, hogy megkérdőjeleződne annak megbízhatósági nyilatkozata) és a „fenntartást” indokoló komolyabb ügyeket;

               41.

               megállapítja, hogy a tevékenységről szóló jelentések végkövetkeztetéseiből az alábbi általános kihívásokat lehet leszűrni:

                           —

                           a belső ellenőrzési keretrendszer végrehajtása az eredetileg vártnál hosszabb időt vesz igénybe,

                           —

                           nehézségek a nyílt közbeszerzési eljárásoknál,

                           —

                           továbbra is szükséges, hogy a főigazgatóságok pénzügyi osztályai számára képzett szakembereket keressenek, a jelenlegi alkalmazottak pedig részesüljenek továbbképzésben,

                           —

                           további nehézségek a főigazgatóságok költözése, illetve átszervezése esetén;

         A belső ellenőr éves jelentése

               42.

               kiemeli, hogy a belső ellenőr éves jelentése, valamint a főtitkár és a főigazgatók nyilatkozata és tevékenységről szóló jelentése fontos részét képezik a Számvevőszék és a mentesítő hatóság által készített értékelésnek;

               43.

               emlékeztet arra, hogy a belső ellenőrzés az alábbi ellenőrzési célokat vizsgálja felül: az érvényben lévő jogszabályoknak, szabályzatoknak és gyakorlatoknak való megfelelés; az igazgatási információk és a könyvelések megbízhatósága; valamint az eljárások gazdaságossága, hatásossága és hatékonysága;

               44.

               továbbá emlékeztet arra, hogy az ellenőrzési célok eléréséhez az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek 22 minimumkövetelményt kell teljesíteniük; megjegyzi, hogy ezeket a követelményeket öt ellenőrzési összetevő alapján lehet összefoglalni: ellenőrzési környezet, teljesítményirányítás és kockázatkezelés, tájékoztatás és kommunikáció, ellenőrzési tevékenységek, valamint nyomon követés (ellenőrzés és értékelés);

               45.

               megállapítja, hogy a belső ellenőrzési osztály 2004-ben 13 jelentést készített a főigazgatóságok belső nyomon követési és ellenőrzési keretrendszeréről, valamint megvizsgálta négy parlamenti tájékoztatási iroda pénzügyi irányítását;

               46.

               kiemeli, hogy az ellenőrzési jelentések alapján készített cselekvési tervek az alábbi következtetéseket teszik lehetővé:

                           —

                           a teljesítés terén a belső ellenőrzés jelentős előrelépéseket valósított meg, az új belső ellenőrzési keretrendszer teljes végrehajtása azonban hosszabb időt fog igénybe venni,

                           —

                           valamennyi igazgatási egységnek teljesen ki kell dolgoznia és dokumentálnia kell a belső ellenőrzési rendszereket; ezért minden igazgatási egységnek elegendő forrással kell rendelkeznie az eljárások bevezetésének funkciójára és az ellenőrzési funkcióra;

                           —

                           általános igény van a megfelelő pénzügyi igazgatási és pénzügyi ellenőrzési szakismerettel rendelkező személyzet iránt, amely szükséglet kielégítését kiemelt fontossággal kell kezelni,

                           —

                           ezen túlmenően a tervezésre, a programok készítésére, a célok meghatározására alkalmas mechanizmusokat kell kifejleszteni, valamint kockázatértékelő eszközöket és optimális igazgatási információs rendszereket (12);

               47.

               úgy véli, hogy az illetékes, a felhatalmazás útján engedélyezésre jogosult tisztviselőknek az eddigi tapasztalatok alapján biztosítaniuk kell a következőket:

                           —

                           hogy a belső ellenőrzési rendszerek előírják a hosszú távú kötelező erejű jogügyletek rendszeres vizsgálatát, valamint

                           —

                           hogy biztosítják a belső ellenőrzési rendszerek azt, hogy a hosszú távú kötelező erejű jogügyletek rendszeresen tartalmazzanak egy záradékot a gazdaságilag indokolt kiigazítás lehetőségéről;

                     úgy véli, hogy a belső ellenőrnek a belső ellenőrzési keretrendszer felülvizsgálata során ellenőriznie kell a fenti intézkedések megfelelő végrehajtását.

               48.

               tudomásul veszi, hogy ezek a hangsúlyos területek a főtitkár cselekvési tervében is tükröződnek, a 47. pontban meghatározott következtetéseken keresztül;

               49.

               megállapítja, hogy a közbeszerzési eljárások lebonyolítása és a képviselők parlamenti asszisztensekkel kapcsolatos juttatásai folyamatban lévő ellenőrzések tárgyát képezik; úgy véli, hogy ezen ellenőrzési jelentések kiértékelésére a 2005-ös költségvetési mentesítésben kerül sor;

               50.

               felkéri a belső ellenőrt, hogy a kiadásokra vonatkozó eljárások szabályszerűségének és jogszerűségének ellenőrzése során vegye figyelembe az előirányzatokkal történő gazdálkodás gazdaságosságának és takarékosságának elvét is;

               51.

               kéri, hogy a belső ellenőr éves jelentéseit a Költségvetési Ellenőrzési Bizottsághoz ne csak eljuttassa, hanem azokat szóban is ismertesse;

         Szerződések odaítélése

               52.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet és a 2003. január 1-jén hatályba lépett végrehajtási rendelkezések (13) megváltoztatták a tervezésre, közzétételre és az odaítélésre vonatkozó eljárásokat; emlékeztet továbbá, hogy az intézmények a költségvetési hatóságoknak jelentéseket juttatnak el a tárgyalásos eljárásokról és azokról a szerződésekről, amelyek nem esnek a nyilvános szerződésekről szóló irányelvek hatálya alá; az 50 000 EUR fölötti, viszont a fenti irányelvek küszöbértéke alatti szerződések nyertes ajánlattevőinek listáját a Hivatalos Lapban, a 13 800 EUR és 50 000 EUR közötti értékű szerződések esetében pedig az intézmény internetes oldalain teszik közzé; megjegyzi továbbá, hogy emellett a Parlament 2003-ban felszólította a főtitkárát, hogy évente számoljon be a megkötött szerződésekről (14);

               53.

               megállapítja, hogy az éves beszámoló az alábbi információkat tartalmazza a 2004-ben megkötött szerződésekről:

                           Szerződés jellege

                           Szám

                           Százalék

                           Összeg EUR-ban

                           Százalék

                           Szolgáltatások

                           229

                           58 %

                           180 927 304

                           75 %

                           Szállítások

                           99

                           25 %

                           26 500 867

                           11 %

                           Munkák

                           60

                           15 %

                           18 876 271

                           8 %

                           Épületek

                           4

                           2 %

                           15 593 025

                           6 %

                           Összesen

                           392

                           100 %

                           241 897 467

                           100 %

                           Eljárás jellege

                           Szám

                           Százalék

                           Összeg EUR-ban

                           Százalék

                           Átlagösszeg

                           Nyílt eljárások

                           95

                           24 %

                           157 909 034

                           70 %

                           1 662 200

                           Meghívásos eljárások

                           110

                           28 %

                           39 897 441

                           18 %

                           362 704

                           Tárgyalásos eljárások

                           183

                           48 %

                           28 497 967

                           12 %

                           155 727

                           Összesen

                           388

                           100 %

                           226 304 442

                           100 %

                           585 259

               54.

               megállapítja, hogy a belső ellenőr jelenleg az odaítélési eljárások intézményekben történő felülvizsgálatát végzi; felszólítja a főtitkárt, hogy megfelelő módon tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot a jelentés tartalmáról;

               55.

               sajnálattal tölti el, hogy 2004-ben a nyílt eljárás útján odaítélt szerződések száma és nagysága erősen visszaesett; felszólítja a főtitkárt, hogy ezt indokolja meg;

               56.

               azt a kérdést teszi fel, hogy a szerződések odaítéléséről szóló adatbankot már létrehozták-e a költségvetési rendelet 95. cikke előírása szerint, és az készen áll-e a használatra;

               57.

               azt a kérdést teszi fel, hogy felkarolták-e a költségvetési rendelet (15) módosítására tett múlt évi javaslatait (odaítélés versenyeljárás során, alacsony szerződési értéknél, információcsere elektronikus módon történő pályázati felhívásoknál);

         A parlamenti bizottságok tevékenységei

               58.

               emlékeztet arra, hogy az EK-Szerződés 276. cikke szerint a Parlament feladata, hogy a Bizottságnak mentesítést adjon a költségvetés végrehajtásáról, ami valamennyi kiadási területet felölel; ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlamentnek a harmadik országokba történő küldöttségek szervezésére vonatkozó jelenlegi belső rendelkezései miatt a Költségvetési Ellenőrző Bizottság nem tudta időben lebonyolítani az Európai Újjáépítési Ügynökséghez (Koszovó) tervezett ad-hoc küldöttség látogatását;

               59.

               felhívja ezért a Parlament állandó bizottságait azon lehetőség biztosítására, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság a költségvetési mentesítési eljárás keretében fennálló parlamenti kötelezettségeinek teljesítése körében gyorsan és egyszerűen küldhessen kisméretű küldöttségeket tagállamokba vagy harmadik országokba, fontos helyszíni ellenőrzések elvégzése céljából;

         Képviselőcsoportok (a bevételi és kiadási kimutatások és az eljárások felülvizsgálata – 3701. költségvetési sor)

               60.

               emlékeztet arra, hogy a 3701. költségvetési sor előirányzatainak felhasználására vonatkozó szabályozás (16) 2.7.3. pontja szerint az Elnökségnek és a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak kell kezelnie a képviselőcsoportok könyvvizsgált éves elszámolásait a számukra a Parlament eljárási szabályzata által átruházott hatáskörökhöz mérten;

               61.

               megismétli, hogy a képviselőcsoportok maguk felelősek a nekik a Parlament költségvetése szerint járó előirányzatok kezeléséért és felhasználásáért és az intézmény belső ellenőrzési szolgálatának hatásköre nem terjed ki azokra a feltételekre, amelyek alapján a 3701. költségvetési sorba felvett előirányzatokat felhasználják (a Parlament teljes költségvetési előirányzatainak kb. 3,2 %-a);

               62.

               üdvözli, hogy a képviselőcsoportok kötelesek közzétenni a Parlament honlapján a belső pénzügyi előírásaikat és a 2004-es költségvetési gazdálkodásukat;

               63.

               azt a kérdést teszi fel, hogy a képviselők problémákba ütköztek-e az új költségvetési rendelet és végrehajtási rendelkezések elveinek alkalmazásakor;

               64.

               megállapítja, hogy a 2004-es évben az alábbiak szerint hajtották végre a 3701. költségvetési sor alatt szereplő előirányzatokat:

                              (1 000 EUR-ban)

                           Rendelkezésre álló teljes összeg a költségvetésben

                           43 250

                           Független képviselők

                           1 246

                           A képviselőcsoportok számára rendelkezésre álló összeg

                           42 004

                           képviselőcsoport

                           hozzárendelt előirányzat az EP költségvetés-ből

                           a képviselők saját és átvett előirányzatai

                           2004-es kiadások

                           felhasználási arány

                           az előirányzat átcsoportosítások felső határa (17)

                           előirányzat átcsoportosítások 2005 után

                           PPE

                           16 077

                           2 912

                           14 828

                           78 %

                           8 038

                           4 160

                           PSE

                           12 204

                           3 775

                           10 952

                           69 %

                           6 102

                           5 027

                           ELDR/
                           ALDE

                           4 525

                           1 192

                           3 612

                           63 %

                           2 263

                           2 106

                           Verts/ALE

                           2 785

                           998

                           3 156

                           83 %

                           1 393

                           628

                           GUE/NGL

                           2 976

                           1 217

                           3 018

                           72 %

                           1 488

                           1 175

                           UEN

                           1 687

                           426

                           1 840

                           87 %

                           844

                           273

                           EDD (18)

                           650

                           605

                           1 225

                           98 %

                           nem alkalmazandó

                           nem alkalmazandó

                           IND/DEM

                           1 100

                           4

                           452

                           41 %

                           550

                           653 (19)

                           Összesen

                           42 004

                           11 130

                           39 083

                           74 %

               65.

               megállapítja, hogy a képviselőcsoportok külső könyvvizsgálói megerősítették, hogy az elszámolást a hatályos szabályokkal és nemzetközi számviteli standardokkal összhangban végezték el;

               66.

               tudomásul veszi, hogy az Elnökség 2005. szeptember 29-én megvitatta és jóváhagyta a képviselőcsoportok költségvetési végrehajtásáról szóló jelentéseit, illetve a könyvvizsgálók beszámolóit;

               67.

               megállapítja, hogy a képviselőcsoportok általában nem merítették ki a számukra rendelkezésre bocsátott előirányzatokat;

               68.

               felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a költségvetési rendelet reformjára irányuló soron következő tárgyalások során véglegesen és átfogóan szabályozzák a képviselőcsoportok számára az Európai Parlament költségvetéséből biztosított előirányzatot, ahogy azt az Európai Parlament 2006. március 15-i álláspontjában kérte (20);

         A képviselők juttatásai

               69.

               üdvözli, hogy az Európai Parlament képviselői említett statútuma a Tanács 2005. július 19-i jóváhagyását követően a 2009-ben kezdődő parlamenti ciklus első napján hatályba lép;

               70.

               rámutat arra, hogy 2004 májusában a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó szabályzat (21) rendelkezéseit a költségvetési rendelethez igazították;

               71.

               emlékeztet az Elnökség 2003. május 28-i határozatára, amelyben az Elnökség a következőképpen határozott: „(...) az Európai Parlament képviselői statútumának plenáris ülésén történő elfogadását követően és a szabályzat hatályba lépésére vonatkozó menetrend meg kell kezdeni a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó új szabályzatnak az Elnökség általi elfogadására vonatkozó eljárást (...)”; felszólítja a főtitkárt, hogy a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot tájékoztassa arról, hogy az Elnökség eddig milyen intézkedéseket hozott;

               72.

               felhívja az Elnökséget, hogy hajtsa végre a képviselői statútumban már előírt és a Parlament által jóváhagyott terveket, hogy létrehoznak egy rendszert az arra igényt tartó képviselők részére, csak a ténylegesen felmerült utazási költségek megtérítésére;

         Titkársági juttatás

               73.

               tudomásul veszi, hogy az Elnökség a titkársági juttatásról szóló szabályzat (22) módosításait 2004. december 13-án elfogadta, amelyek révén többek között nagyobb összhangot kellene biztosítani a szabályozás és a költségvetési rendelet előírásai között;

               74.

               sajnálatát fejezi ki, amiért 2004 júliusáig a gyakornoki szerződéseket és az egyénekkel, vállalatokkal vagy alapítványokkal kötött szolgáltatási szerződéseket ugyanazzal a kóddal vezették be a Parlament számítógépes rendszerébe a szerződések típusától, illetve attól függetlenül, hogy a szerződést asszisztenssel vagy gyakornokkal kötötték;

               75.

               sajnálatát fejezi ki, amiért a főtitkárt nem tájékoztatták kellőképpen a szolgáltatókon keresztül alkalmazott nagyszámú asszisztensnek kifizetett összegekről; örömmel veszi a főtitkártól kapott tájékoztatást azokat az összegeket illetően, amelyeket a képviselők által közvetlenül alkalmazott asszisztenseknek fizettek ki, illetve amelyeket egy kifizető ügynökségen keresztül folyósítottak;

               76.

               sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2006. február 20-ig a képviselők 87,2 %-a még nem adta le a Parlamentnek a titkársági juttatás vonatkozásában a költségtérítési nyilatkozatot, ami 2005. november 1-jéig volt esedékes, amint azt a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó szabályzat 14. cikke (5) bekezdésének e) pontja, a 14. cikke (6) bekezdésének b) és c) pontja előírja, és amibe beletartoznak az asszisztenseik társadalombiztosítási rendszerhez való tartozásáról szóló nyilatkozatok, ha az asszisztens egy szolgáltatóval kötött szerződés hatálya alatt áll; továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament ez idáig nem kötött keretmegállapodásokat az alkalmazandó nemzeti jogszabályok szerint a munkaszerződések adó- és társadalombiztosítási jogi szempontok szerinti lebonyolítására specializálódott cégekkel, amint azt a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó szabályzat 14. cikke (5) bekezdésének f) pontja előírja, és amelyet legalábbis 2004 júliusa óta alkalmazni kell;

               77.

               ragaszkodik ahhoz, hogy a dokumentumokat még le nem adó képviselők számára az egyedi közlemény küldése lenne a leghatékonyabb módja a hiányzó, esedékes, a titkársági juttatásra vonatkozó képviselői dokumentumok problémájának megoldására;

               78.

               felszólítja az Elnökséget, hogy a közeljövőben zárja le a „parlamenti segítségnyújtás” elnevezésű parlamenti munkacsoport eredményeinek megvitatását; felszólítja a főtitkárt, hogy tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot a munkacsoport javaslatairól és az Elnökség döntéséről;

               79.

               felszólítja az Elnökséget, hogy alkosson szabályzatot a képviselők asszisztensei számára, amelyben többek között az alkalmazási-, munka-, társadalombiztosítási- és adózási feltételeket szabályozzák; nyomatékosan kéri ennek a lehető leggyorsabban történő hatálybalépését;

         Önkéntes nyugdíjszabályozás

               80.

               emlékeztet, hogy a Számvevőszék éves jelentéseiben rámutatott az utóbbi három évben, hogy a Parlament kiegészítő nyugdíjszabályozására kielégítő jogalapot kell teremteni; emlékeztet továbbá, hogy a Számvevőszék szerint egyértelmű szabályokat kell megállapítani az esetleges deficit fedezésére (23); megállapítja ugyanakkor, hogy a Parlament jogi szolgálatainak véleménye szerint már van „megfelelő jogalap a kiegészítő nyugdíjszabályozásra a EK-Szerződésnek a Parlament szabályozási autonómiáját rögzítő 199. cikkében (az EGK-Szerződés korábban 142. cikkében) foglaltak alapján, amely biztosítja a jogot az Európai Parlament számára, hogy belső szervezeti ügyekben bármilyen intézkedést hozzon”, továbbá „a képviselői szabályzat hatályba lépésétől kezdve a szabályzat 27. cikke lesz a nyugdíjalap jogalapja” (24);

               81.

               továbbá rámutat a pénzügyi főigazgatóság ezévi tevékenységi jelentésére, amely a 2004-es pénzügyi évre a kiegészítő nyugdíjszabályozás vonatkozásában a következőket sorolja fel:

                           —

                           a Parlament és a nyugdíjalapok közötti viszonyt szabályozó szerződéses alap hiánya,

                           —

                           az alapoknál előforduló többlet, illetve deficit esetére a szabályozás hiánya,

                           —

                           az alapok tagjai jogosultságának költségvetésben történő rögzítésére vonatkozó bizonytalanságok,

               82.

               megállapítja, hogy a kiegészítő nyugdíjalapoknak 2005 novemberében 475 tagjuk volt, akik 2004-ben az általános költségtérítésből havi 948 EUR hozzájárulást fizettek, amely az összeg egyharmadát tette ki; és, hogy a Parlament havonta 1 896 EUR-t fizetett, amely az összeg kétharmadát tette ki; megállapítja azt is, hogy az önkéntes nyugdíjszabályozásra 2004-ben a költségvetés 10 300 000 EUR összeget irányzott elő;

               83.

               megállapítja, hogy a nyugdíjalap 2004. december 31-én43 756 745 EUR összegben biztosításmatematikai deficitet és 76,8 %-os finanszírozási szintet jegyzett; és 2005. december 31-re a deficit jelentősen csökkent 28 875 417 EUR-ra, a finanszírozási szint pedig 86,1 %-ra nőtt (25);

               84.

               tudomásul veszi, hogy a nyugdíjalap tagjai 60. életévüktől és csupán öt év hozzájárulás-fizetéstől kezdődően havi 1 276 EUR nyugdíjban részesülhetnek 2005 januárjától;

               85.

               megállapítja, hogy az Elnökség 2002 és 2005 között nem vette figyelembe a Számvevőszék megjegyzéseit; megállapítja, hogy az Elnökség 2005. november 30-tól a következő intézkedéseket hagyta jóvá:

                           —

                           a havi hozzájárulás összegének a tagok részéről 1 094 EUR-ra, a Parlament részéről pedig 2 088 EUR-ra történő emelése 2006-tól,

                           —

                           a nyugdíjalapok pénzügyi helyzetéről egy munkacsoport által jelentés készítése;

               86.

               úgy véli, hogy az Európai Parlament és a nyugdíjalapok közötti viszonyt még ez év végéig szerződéses alapokra kell helyezni; felhívja a főtitkárt, hogy továbbítson jelentést az elért előrelépésekről a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak 2006 decemberéig;

               87.

               úgy véli továbbá, hogy a tagok önkéntes nyugdíjalapba fizetett tagdíját közvetlenül személyes jövedelemforrásukból, nem pedig a parlamenti juttatási rendszeren keresztül kell levonni; megállapítja azonban, hogy a jelenlegi befizetési rendszerrel kapcsolatban „a Számvevőszék 5/99. sz. véleményében arra a következtetésre jutott, hogy »A nyugdíjalapok és a tagok szempontjából a rendszer hatékonyan működött. Továbbá ez lehetővé teszi, hogy a Parlament saját fizetési kötelezettségét pontosan ki tudja számítani, mivel a szabályok szerint a Parlamentnek a tagok által ténylegesen befizetett összeg kétszeresét kell befizetnie.«; megállapítja, hogy a Számvevőszék nem látott problémát a rendszer fenntartásában, feltéve, hogy annak a meghatározása pontosabb lesz és működését egy formális dokumentumban rögzítik.”

               88.

               aggodalommal állapítja meg, hogy az a tény, hogy a nyugdíjalapba történő befizetéseket az általános költségtérítésből vonják le, a képviselőket olyan támadásoknak teszi ki, hogy a közpénzeket fel lehet használni magánnyugdíjrendszerbe való befizetésekre, ezért kéri az Elnökséget, hogy 2007. március 31-éig tegyen javaslatot olyan intézkedésekre, amelyek biztosítják, hogy az ilyen befizetéseket közvetlenül a nyugdíjalap tagjai intézik közvetlen terhelési megbízás adása révén;

               89.

               megállapítja, hogy az Európai Parlament képviselőinek jogállásáról szóló statútum 2009-es hatálybalépését követően a képviselőkre egyenlő elbánás vonatkozik, és a kiegészítő nyugdíjalap nem vehet fel újabb tagokat; továbbá úgy véli, hogy a statútum hatálybalépését követően:

                           —

                           az önkéntes nyugdíjszabályozási rendszert kizárólag követelések teljesítésére használják,

                           —

                           a képviselők nem válhatnak az önkéntes nyugdíjpénztár tagjaivá,

                           —

                           azonban a már korábban megszerzett jogosultságaik megmaradnak;

         Az európai szintű politikai pártok

               90.

               megállapítja, hogy az európai szintű politikai pártok elszámolása 2004-ben az alábbiak szerint alakult:

                           (EUR-ban)

                           A megállapodás keretében elfogadott 2004-es költségvetés

                           Párt

                           Támogatható költségek a pénzügyi támogatásra irányuló kérelemhez csatolt költségvetési tervezet szerint

                           Igényelt pénzügyi támogatás

                           Saját források

                           A pénzügyi támogatás végleges összege

                           Az igényelt pénzügyi támogatás százalékban

                           PPE

                           2 116 783,00

                           1 587 587,00

                           517 555,63

                           1 051 469,44

                           66 %

                           PSE

                           1 676 000,00

                           1 257 000,00

                           447 780,45

                           1 093 853,21

                           87 %

                           ELDR

                           825 194,00

                           618 896,00

                           156 156,24

                           462 661,31

                           75 %

                           EFGP

                           408 000,00

                           307 500,00

                           77 371,36

                           171 460,56

                           56 %

                           AEN

                           215 000,00

                           161 250,00

                           28 000,00

                           83 964,01

                           52 %

                           PDE

                           453 900,00

                           340 425,00

                           23 509,72

                           69 861,91

                           21 %

                           GE

                           280 366,00

                           210 275,00

                           69 800,00

                           120 895,22

                           58 %

                           EFA

                           222 024,00

                           165 724,00

                           54 407,34

                           163 222,02

                           99 %

                           Összesen

                           6 197 267,00

                           4 648 657,00

                           1 374 940,74

                           3 217 387,68

                           69 %

                           PPE: az Európai Néppárt képviselőcsoportja; PSE: az Európai Parlament Szocialista képviselőcsoportja; ELDR: a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoportja; EFGP: az Európai Zöld Pártok Szövetsége; AEN: a Nemzetek Európájáért Unió képviselőcsoportja; PDE: Európai Demokraták képviselőcsoportja; GE: az Egységes Európai Baloldal képviselőcsoportja; EFA: Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportja;

               91.

               aláhúzza, hogy a külső könyvvizsgálók a pártok számára megerősítették, hogy az elszámolást a hatályos jogszabályokkal és a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban végezték el;

               92.

               kiemeli, hogy az európai szintű pártok még nem tudták teljes mértékben kihasználni a számukra rendelkezésre bocsátott előirányzatokat;

               93.

               emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet reformjáról szóló, 2006. március 15-i álláspontjában (26) az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) értelmében javaslatot tett az európai szintű pártok saját forrásainak jogszerű kezelésére;

               94.

               emlékeztet arra, hogy az illetékes bizottság a közeljövőben a Parlament elé terjeszt egy jelentést a 2004/2003/EK rendelet alkalmazásáról, és hogy 2004-ben első alkalommal alkalmazták a rendeletet;

               95.

               felszólítja az Elnökséget, hogy a 2004/2003/EK rendelet még hatékonyabb alkalmazása érdekében az alábbi megfontolásokat vegye figyelembe:

                           —

                           a lekötött, de még ki nem fizetett pénzügyi támogatások 15 %-a esetében lehetségesnek kell lennie, hogy azokat a következő költségvetési évre átcsoportosítsák,

                           —

                           az európai szintű pártoknak engedélyezni kell, hogy a saját eszközeikből tartalékot képezzenek, amelyek számukra lehetővé teszi, hogy a párt feloszlása esetén eleget tehessenek az alkalmazottaikkal, illetve szerződéses partnereikkel szemben fennálló törvényes kötelezettségeiknek,

                           —

                           többéves pénzügyi keret létrehozása (pl. egy választási cikluson túl), amely a pártoknak nagyobb tervezési biztonságot tenne lehetővé;

         Az új tagállamokból érkező tisztviselők alkalmazása

               96.

               felszólítja a főtitkárt, hogy 2006. december végéig nyújtson tájékoztatást arról, hogy milyen előrelépések történtek az új tagállamokból származó tisztviselők felvétele kapcsán, kategóriánként lebontva (pl. tolmácsok, fordítók, adminisztrátorok, stb.);

         A tolmácsolási kiadások (a Számvevőszék 5/2005. sz. különjelentése)

               97.

               aláhúzza, hogy az Európai Unió egyik jellegzetessége a többnyelvűség; ez a kulturális és nyelvi sokszínűség kifejeződése és az Unió polgárainak egyenlő elbánását biztosítja; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a többnyelvűség garantálja a polgárok azon jogát, hogy az Unió szerveivel az Unió egyik hivatalos nyelvén kommunikáljanak, és ezáltal biztosítja a polgároknak a lehetőséget, hogy a demokratikus ellenőrzéshez való jogukat gyakorolják;

               98.

               utal arra, hogy egy külön állásfoglalásban részletesen tárgyalja a Számvevőszék 5/2005. sz. különjelentését;

               99.

               elismeri, hogy székhelyei között történő rendszeres utazások a tevékenységének számos területén – beleértve a tolmácsolást is – jelentősen magasabb költségeket okoznak, amint azt a Számvevőszék 5/2005. sz. különjelentése is megállapította;

         Intézményközi megállapodás a jobb jogalkotásról: hatástanulmány

               100.

               hivatkozik a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről szóló 2003. október 9-i határozatára (28) és tudomásul veszi a munkacsoport hatástanulmányról szóló végkövetkeztetéseit (29); ennek megfelelően a következő véleményen van:

                           —

                           minden intézménynek felelősséget kell vállalnia a saját javaslatai hatásának felmérése terén,

                           —

                           a következmények értékelésének valamennyi nagy politikai horderejű szövegre vonatkoznia kell és az alábbi területeket kell lefednie: szabályozási következmények (beleértve egy nem-szabályozás következményeit is), valamint a gazdasági, környezetvédelmi, politikai, szociális és költségvetési következmények,

                           —

                           a Parlament harmadik személyekkel kell, hogy elvégeztesse a hatástanulmányt és csak azok minőségét kell biztosítania,

                           —

                           a politikai koordinátorok és/vagy a szakbizottságok elnökeinek legyen a feladata arról dönteni, hogy beszereznek-e egy ilyen hatástanulmányt, illetve hogyan ítélik azt meg;

               101.

               úgy véli, hogy a hatástanulmány bevonása kockázatot hordoz magában, amely gátolhatja a parlamenti munkát, ennek megfelelően a következő véleményen van:

                           —

                           sérülhet, illetve politikai ellenőrzés alá kerülhet a képviselőknek a módosító indítványok benyújtásához való joga,

                           —

                           tovább nőhet az az időbeli nyomás, amelynek a parlamenti munka már most is ki van téve a benyújtási és fordítási határidők miatt,

                           —

                           túlságosan terhesnek bizonyulhat a szakértői vélemények harmadik oldalról történő bevonása, illetve ezek megítélése,

                           —

                           lehetetlenné válhat, hogy az utolsó percben lehessen kompromisszumokról tárgyalni;

               102.

               ezért felszólítja a főtitkárt és az illetékes parlamenti szerveket, hogy szolgáljanak magyarázattal arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet a jogalkotásról szóló intézményközi megállapodásnak ezen aspektusát végrehajtani;

         Az Európai Unió 2003-as pénzügyi évére vonatkozó költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítéséről szóló állásfoglalásának nyomonkövetése

               103.

               üdvözli, hogy a belső ellenőrzési szolgálat vizsgálati jelentései kifejezésre jutottak a főtitkár átdolgozott cselekvési tervében, amelyet a főtitkár a Parlament illetékes szerveinek a saját megbízhatósági nyilatkozatával együtt eljuttatott; emlékeztet arra, hogy az akcióterv 47 külön intézkedést tartalmaz; felszólítja a főtitkárt, hogy ismertesse, ezen intézkedések között milyen prioritásokat alakított ki;

               104.

               megállapítja, hogy a Parlament a független képviselőknek biztosítja a 3701. költségvetési sor végrehajtását, és hogy az ilyen végrehajtás megbízhatóságát megerősítette; emlékeztet arra, hogy az e költségvetési jogcímmel kapcsolatos dokumentumokat a Parlament honlapján teszik közzé;

               105.

               tudomásul veszi, hogy a főtitkár javaslatait egyrészt a képviselőcsoportok külső könyvvizsgálójának kiválasztásáról szóló mintalevél, másrészt a képviselőcsoportok elnökeinek pénzügyi jelentése kapcsán vitára és szavazásra az Elnökség elé bocsátották; megjegyzi, hogy még nem született döntés; felszólítja az Elnökséget, hogy tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot a tárgyalások eredményéről;

               106.

               tudomásul veszi, hogy a Parlament 2004-ben megkezdte - az Európai Parlament képviselői statútuma alkalmazásának előkészítésével együtt - az addig egymástól függetlenül működő, a parlamenti képviselők juttatásainak megtérítésére vonatkozó igazgatási rendszerek összekötését (PAM projekt: Members' Application Portal);

               107.

               tudomásul veszi, hogy a fegyelmi tanács befejezte munkáját a pénztári állomány és az érintett számlák közötti 4 136 125 BEF-nak megfelelő különbözetért fennálló felelősség megállapítása; azt várja, hogy a kamatokkal együtt az összeget behajtják;

               108.

               elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az Elnökség 2005. december 12-én elfogadta az EMAS nevű munkacsoport („Eco-Management and Audit System”) zárójelentését, és hogy a Parlament honlapján 2006. februárjától közzéteszik az intézményen belüli környezet-menedzsment rendszerről szóló jelentést;

               109.

               tudomásul veszi, hogy tovább javították a képviselőknek nyújtott információ-technológiai szolgáltatásait, különösen az alábbiak révén:

                           —

                           képviselői hivatal jobb információ-technológiai ellátottsága,

                           —

                           CyberLAN-hálózat beiktatása, amihez minden számítógép csatlakoztatható,

                           —

                           kísérleti projekt indítása az elektronikus aláírási rendszer bevezetéséhez,

                           —

                           jobb intézkedések a szerverek, munkaállomások és hálózati összetevők védelmére,

                           —

                           a Parlament vezeték-nélküli kommunikációs struktúrával való ellátása („hotspots”, „wireless fidelity”);

               110.

               ragaszkodik ahhoz, hogy fent említett, jelenleg a kísérleti projekt folyamatában lévő elektronikus aláírásokat a lehető legkorábban vezessék be, hogy a képviselők a papíralapú dokumentumok továbbításának igénybevétele nélkül írhassanak alá olyan dokumentumokat, mint például a módosítások és parlamenti kérdések, ami növelné a képviselők parlamenti munkájának hatékonyságát;

               111.

               megállapítja, hogy a quaestorok 2005. november 16-án úgy határoztak, hogy a bizottsági dokumentumok azok tagjai számára továbbra is rendelkezésre állnak, de a Strasbourgban elfogadott szövegeket és a sajtóközleményeket nyomtatott változatban többé nem terjesztik.

      (1)  HL C 105., 2004.4.30.

      (2)  HL C 301., 2005.11.30., 1. o.

      (3)  HL C 302., 2005.11.30., 100. o.

      (4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (5)  Bur/ann/fin – PE 349.540.

      (6)  HL L 340., 2006.12.6., 29. o.

      (7)  HL C 300. E, 2003.12.11., 303. o.

      (8)  HL L 196., 2005.7.27., 28. o.

      (9)  HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

      (10)  A főtitkár válasza a Parlamentnek a 2002-es évre vonatkozó mentesítésről szóló, 2004. április 21-i állásfoglalás 9. bekezdésére (HL L 330., 2004.11.4., 160. o.).

      (11)  HL L 148., 2003.6.16., 62. o.

      (12)  A fent említett 2005. április 12-i állásfoglalásának 40. bekezdése.

      (13)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.) végrehajtási rendelkezéseinek megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet. A 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201, 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.

      (14)  A fent említett 2003. április 8-i állásfoglalásának 90. bekezdése.

      (15)  A fenti, 2005. április 12-i állásfoglalásának 73. bekezdése.

      (16)  A 2003.6.30-i elnökségi határozat.

      (17)  A 3701. költségvetési sor végrehajtási rendelkezései szerint.

      (18)  Előirányzat-hozzárendelés csak 2004 első félévére.

      (19)  Az Elnökség 2005. szeptember 29-i határozata.

      (20)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0085, 63. módosítás.

      (21)  PE 113.116.

      (22)  A képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó szabályzat 14-16. cikke (PE 113.116).

      (23)  HL C 301., 2005.11.20., 9.2. táblázat; HL C 293., 2004.11.30., 9.3. táblázat; HL C 286., 2003.11.28., 9.15. bekezdés.

      (24)  A főtitkár feljegyzése a Parlament Elnöksége számára – A képviselők önkéntes kiegészítő nyugdíjrendszerének kezelése, 2005. november, PE 356.020/BUR./REV.

      (25)  Forrás: ASBL Nyugdíjalapok – 2005-ös éves mérleg.

      (26)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0085, 99. módosítás.

      (27)  HL L 297., 2003.11.15., 1. o.

      (28)  HL C 81. E, 2004.3.31., 84. o.

      (29)  Adonis: 03-DGIII(04)D/19596.


title: 2014/228/EU: A Tanács határozata ( 2013. november 25. ) az Európai Közösség és tagállamai, valamint Ukrajna között a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodás megkötéséről

text:
               26.4.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 125/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. november 25.)
   az Európai Közösség és tagállamai, valamint Ukrajna között a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodás megkötéséről

      (2014/228/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére, összefügésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               2004. október 8-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodással kapcsolatos tárgyalásokat kezdjen Ukrajnával.

               (2)

               A 2005. november 15-i tanácsi határozatnak megfelelően az Európai Közösség és tagállamai és Ukrajna közöttlétrejött polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2005. december 1-jén írták alá.

               (3)

               A megállapodás szorosabb együttműködést tesz lehetővé Ukrajnával a műholdas navigáció területén. A megállapodás az európai műholdas navigációs programok számos elemét hajtja végre.

               (4)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és tagállamai és Ukrajna között létrejött polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Európa Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A megállapodás (1) 17. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg és a következő értesítést teszi:

      „A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve gyakorolja az Európai Közösség jogait, és terhelik annak kötelezettségei. Ezért a megállapodás szövegében az »Európai Közösség«-re vagy »Közösség«-re való hivatkozásokat adott esetben »Európai Unió«-ként vagy »Unió«-ként kell értelmezni”.

   3. cikk
   A GNSS irányítóbizottságban, valamint a megállapodás 14. cikke (4) bekezdésében említett közös technikai munkacsoportokban képviselendő uniós álláspontot a Bizottság javaslata alapján a Tanács fogadja el.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. november 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. PAVALKIS

      (1)  A megállapodás hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Tanács Főtitkársága teszi közzé.


title: A Bizottság határozata ( 2011. október 14. ) a Nemzeti Szénipari Szakértők Csoportja (NCE) létrehozásáról

text:
               15.10.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 304/3

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. október 14.)
   a Nemzeti Szénipari Szakértők Csoportja (NCE) létrehozásáról
   2011/C 304/03
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),
   mivel:

               (1)

               Az EUMSZ 194. cikke szerint az Unió energiapolitikájának célja – a tagállamok közötti szolidaritás szellemében – az energiapiac működésének biztosítása és az energiaellátás biztonságának garantálása az Unión belül.

               (2)

               Az „Energia 2020: A versenyképes, fenntartható és biztonságos energiaellátás és -felhasználás stratégiája” című, 2010. november 10-én kelt bizottsági közlemény (1), miközben rámutat arra, hogy a tagállamoknak fokozatosan fel kell hagyniuk a környezeti szempontból káros tevékenységek támogatásával, elismeri, hogy az európai vállalkozások és fogyasztók energiával való biztonságos, biztos, fenntartható és versenypiaci áron történő ellátása szempontjából lehetőségek rejlenek az EU belső fosszilis tüzelőanyag-forrásainak további térnyerésében.

               (3)

               A 2010/787/EU tanácsi határozat értelmében 2018. december 31-ig meg kell szüntetni a versenyképtelen szénbányákra alapozott széntermelés támogatását.

               (4)

               A szénnek az európai energiaellátáson belüli részesedésére való tekintettel indokolt felállítani egy olyan szakértői csoportot, amely segíti a Bizottságot a szénpiacok figyelemmel kísérésében, és lehetővé teszi a tagállamok és az EU közötti folyamatos információcserét.

               (5)

               A harmadik országokból származó feketekőszén-behozatal közösségi ellenőrzéséről szóló, 2003. február 27-i 405/2003/EK tanácsi rendelet (2) 8. cikke alapján Nemzeti Szénipari Szakértők (National Coal Experts – NCE) elnevezéssel egy szénipari szakértői csoport 2003-tól 2010-ig rendszeresen üléseket tartott.

               (6)

               A 405/2003/EK rendelet 2010. december 31-én hatályát vesztette, helyébe új jogi aktus nem lépett.

               (7)

               A 405/2003/EK rendelet alapján felállított NCE keretében végzett eredményes együttműködés folytatása érdekében indokolt az új szénipari szakértői csoportot a régi elnevezés megtartásával létrehozni.

               (8)

               Az NCE-nek továbbra is elő kell segítenie a szénnel összefüggő energiapolitikai kérdésekért felelős tagállami hatóságok és a Bizottság között a szén értékláncának összes aspektusára kiterjedően folyó együttműködést és konzultációkat, működésének azonban nem szabad átfedésben lennie a Bizottság többi témaspecifikus konzultatív csoportjának munkájával.

               (9)

               Az NCE-nek ezen túlmenően – az érdekeltekkel az energiaügy területén folytatott szélesebb körű párbeszéddel összefüggésben, a versenyjog és az állami támogatások területén az EUMSZ 101–109. cikkében meghatározott szabályok és a 2010/787/EU tanácsi határozat maradéktalan tiszteletben tartásával – elő kell segítenie a széntermelés és a szénfelhasználás területén helyesnek tartott gyakorlati módszerek cseréjét, ilyen irányú tevékenységének azonban nem szabad átfedésben lennie a már létező szakértői és egyéb csoportok munkájával, ideértve a jogalkotási aktusok útján létrehozott ilyen jellegű csoportokat is.

               (10)

               Az NCE-t a szénnel összefüggő energiapolitikai kérdésekért felelős tagállami hatóságok képviselőinek kell alkotnia. Képviselőiket az érintett hatóságoknak maguknak kell kijelölniük.

               (11)

               Elsősorban a helyes gyakorlati megoldások cseréjével összefüggésben és az érintett tagállami műszaki és szabályozó hatóságok részvételének biztosítása érdekében szükség szerint lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az NCE-n kívüli szakértők – beleértve az említett hatóságok képviselőit is – eseti alapon részt vegyenek az NCE ülésein.

               (12)

               Meg kell határozni az információk másnak való átadása tekintetében az NCE tagjaira és képviselőikre irányadó szabályokat.

               (13)

               Az NCE tagjaival kapcsolatos személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell feldolgozni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Tárgy
   Létrejön a Nemzeti Szénipari Szakértők Csoportja (National Coal Experts Group, a továbbiakban: NCE).
   2. cikk
   Feladatok
   Az NCE feladatai a következők:

               a)

               segítséget nyújt a Bizottságnak a szénpiacok alakulásának figyelemmel kísérésében;

               b)

               együttműködést alakít ki és gondoskodik a rendszeres egyeztetésekről a szénnel összefüggő energiapolitikai kérdésekért felelős tagállami hatóságok és a Bizottság között a szén értékláncának különböző aspektusaihoz kapcsolódó kérdésekben, beleértve a bányabezárásokat is;

               c)

               elősegíti a széntermelés és a szénfelhasználás területén rendelkezésre álló tapasztalatok és helyes gyakorlati megoldások cseréjét.

         3. cikk
   Konzultáció
   A Bizottság a szén értékláncának bármely aspektusával kapcsolatos bármely kérdésben konzultálhat az NCE-vel.
   4. cikk
   Tagság, a tagok kinevezése
   (1)   Az NCE-t a szénnel összefüggő energiapolitikai kérdésekért felelős tagállami hatóságok képviselői alkotják.
   (2)   Képviselőiket a tagállami hatóságok maguk jelölik ki.
   (3)   A tagállami hatóságok nevének jegyzékét a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában (a továbbiakban: Nyilvántartás) közzé kell tenni.
   5. cikk
   Működés
   (1)   Az NCE elnöke a Bizottság képviselője.
   (2)   Az NCE a Bizottság szolgálatainak egyetértésével az általa elfogadott feladatmeghatározás alapján egyes konkrét kérdések tanulmányozására – különösen a helyes gyakorlati megoldások cseréje területén – alcsoportokat hozhat létre. Amint megbízatásukat teljesítették, az alcsoportokat fel kell oszlatni.
   (3)   A Bizottság képviselője az NCE vagy bármely alcsoport munkájában való részvételre eseti alapon olyan külső szakértőket is felkérhet, akik egy adott napirendi kérdésben különös jártassággal rendelkeznek. A Bizottság képviselője emellett megfigyelői státust adhat magánszemélyeknek, a szakértői csoportokra vonatkozó horizontális szabályok 8. szabályának 3. pontja szerinti szervezeteknek, valamint tagjelölt országoknak.
   (4)   A szakértői csoport tagjai és képviselőik, valamint a felkért szakértők és a megfigyelők kötelesek teljesíteni a Szerződésekben és az azok végrehajtási szabályaiban meghatározott szakmai titoktartási kötelezettségeket, valamint a Bizottság eljárási szabályzatában (4) meghatározott, az EU-minősített adatok védelme területén a Bizottságra irányadó biztonsági szabályokat. E kötelezettségek teljesítésének elmulasztása esetén a Bizottság meghozhat minden szükséges intézkedést.
   (5)   A szakértői csoportok és az alcsoportok a Bizottság helyiségeiben üléseznek. A titkársági feladatokat a Bizottság látja el. Az NCE és alcsoportjai ülésein részt vehetnek a Bizottság más olyan tisztviselői is, akik érdeklődnek az ülésen tárgyalt kérdések iránt.
   (6)   Az NCE a szakértői csoportokra vonatkozó egységes eljárási szabályzat alapján saját eljárási szabályzatot jogosult elfogadni.
   (7)   A Bizottság az NCE tevékenységére vonatkozó lényeges információkat a Nyilvántartásban való elhelyezés útján vagy a Nyilvántartásból az erre a célra szánt internetes oldalakra mutató hivatkozás formájában közzéteszi.
   6. cikk
   Az ülések költségei
   (1)   A NCE és az alcsoportok munkájában részt vevő személyek szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
   (2)   Az NCE és az alcsoportok munkájában részt vevő személyek utazási és tartózkodási költségeit a Bizottság saját hatályos belső szabályaival összhangban megtéríti.
   (3)   A költségeket az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított, rendelkezésre álló előirányzatok erejéig kell megtéríteni.

      Kelt Brüsszelben, 2011. október 14-én.

            a Bizottság részéről

         Günther OETTINGER

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2010) 639 végleges.

      (2)  HL L 62., 2003.3.6., 1. o.

      (3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

      (4)  HL L 308., 2000.12.8., 26. o., az eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i bizottsági határozattal (HL L 317., 2001.12.3., 1. o.) módosított változatában.