title: S2. határozat ( 2009. június 12. ) az európai egészségbiztosítási kártyára vonatkozó technikai előírásokról (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

text:
               24.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 106/26

         S2. HATÁROZAT
   (2009. június 12.)
   az európai egészségbiztosítási kártyára vonatkozó technikai előírásokról
   (EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)
   2010/C 106/09
   A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,
   tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,
   tekintettel az európai egészségbiztosítási kártyáról szóló, 2009. június 12-i S1 számú igazgatási bizottsági határozatra (3),
   mivel:

               (1)

               Az európai egészségbiztosítási kártya alapján nyújtott természetbeni ellátások költségei elfogadásának és visszatérítésének megkönnyítése érdekében szükséges, hogy a három legfőbb érintett fél – mégpedig a biztosított személy, az egészségügyi szolgáltatók és az intézmények – nehézségek nélkül elismerjék és elfogadják az egységes mintának és egységes előírásoknak megfelelő európai egészségbiztosítási kártyát.

               (2)

               Az európai egészségbiztosítási kártyán láthatóan feltüntetendő információkat a S1. határozat 7. pontja határozza meg. A látható adatokat tartalmazó európai egészségbiztosítási kártya bevezetése annak a folyamatnak az első szakasza, amelynek eredménye egy olyan elektronikus adathordozó használata lesz, amely az illetékes tagállamtól vagy a lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban való ideiglenes tartózkodás alatti természetbeni ellátásokra való jogosultságot igazolja. Következésképpen a tagállamok az ebben a preambulumbekezdésben említett adatokat saját döntésük szerint már a kezdeti szakaszban elektronikus adathordozóra, például mikrocsipre vagy mágneses sávra rögzíthetik.

               (3)

               Amennyiben az európai egészségbiztosítási kártya kibocsátását rendkívüli körülmények akadályozzák, egy egységes mintának megfelelő ideiglenes helyettesítő igazolás kiállítására kerül sor.
               A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1.

               Az európai egészségbiztosítási kártya kialakítását és az erre vonatkozó előírásokat e határozat 1. mellékletével összhangban kell meghatározni.

               2.

               Az ideiglenes helyettesítő igazolás mintáját e határozat 2. mellékletével összhangban kell meghatározni.

               3.

               Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

            az igazgatási bizottság elnöke

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

      (2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

      (3)  Lásd e Hivatalos Lap 23. oldalát.

      I. MELLÉKLET

         Az európai egészségbiztosítási kártya kialakítására vonatkozó technikai előírások

      1.   BEVEZETÉS
      A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság kapcsolódó határozataival összhangban az európai egészségbiztosítási kártya azoknak a „szemmel olvasható” adatoknak egy minimális készletét tartalmazza, amelyeket a biztosítás vagy a lakóhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamban a következő célokra kell használni:

                  —

                  A biztosított személy, az illetékes intézmény és a kártya azonosítása;

                  —

                  Más tagállamban való ideiglenes tartózkodás során ellátás igénybevételére való jogosultság feltüntetése.

            Az alábbiakban bemutatott minták az e dokumentumban meghatározott technikai előírásokon alapulnak, ám csak illusztrációs célokat szolgálnak.

      Míg a szemmel olvasható adatok sorrendje mindkét minta esetében azonos, azaz az európai egészségbiztosítási kártya használt oldalától független, az előlap és a hátlap esetében eltérő szerkezetet határoztak meg. Ez az európai kártya előírt egységes mintája és a kártya mindkét oldalának szerkezeti eltérései közötti kompromisszum eredménye, ugyanakkor viszont a kártya elő- és hátlapjának stílusa továbbra is megegyező.
      2.   NORMATÍV HIVATKOZÁSOK

                  Hivatkozás

                  Dokumentum típusa/leírása

                  Kibocsátás időpontja

                  ISO 3166-1

                  Országok és igazgatási egységeik nevének kódjai – 1. rész: Országkódok

                  1997

                  ISO/IEC 7810

                  Azonosító kártyák – Fizikai jellemzők

                  1995

                  ISO/IEC 7816

                  Azonosító kártyák – Érintkezős, integrált áramkörös kártyák

                              1. rész:

                              Fizikai jellemzők

                  1998

                              2. rész:

                              Az érintkezők méretei és elhelyezése

                  1999

                  ISO 8859 sorozat

                  8 bites, egyetlen bájtos kódolt grafikus karakterkészletek
                  1–4. rész: Latin ábécé, 1–4. kiadás

                  1998

                  EN 1867

                  Géppel olvasható kártyák – Egészségügyi alkalmazások – A kibocsátóazonosítók számozási rendszere és nyilvántartása

                  1997

            3.   ELŐÍRÁSOK
      3.1.   Fogalommeghatározások

      Az előlap az az oldal, amelyre a mikroprocesszort (ha van ilyen) illesztették. A hátlap az az oldal, amelyre a mágneses sávot (ha van ilyen) illesztették. Ha mikroprocesszor és mágneses sáv sincs, a kártya előlapja az az oldal, amelyen az ebben a dokumentumban felvázolt információkat feltüntetik.
      3.2.   Általános felépítés

      Az európai egészségbiztosítási kártya formátuma megfelel az ID-1 formátumnak (53,98 mm magas, 85,60 mm széles és 0,76 mm vastag). Ha azonban az európai egészségbiztosítási kártya nemzeti kártya hátoldalára ragasztandó matrica formáját ölti, az ID-1 szerinti vastagsági kritérium nem alkalmazandó.
      3.2.1.   Európai egészségbiztosítási kártya: a kártya előlapja

      A háttér a kártyaterületet függőlegesen megosztó tengely mentén két részre oszlik: baloldalon az (53 mm széles) 1. részre, jobboldalon pedig a 2. részre.
      Több jelzővonal segítségével 4 helyzetmegjelölőt helyeztek el:

                  —

                  3 függőleges jelzővonal

                              a)

                              a kártya bal szélétől 5 mm-re;

                              b)

                              a kártya bal szélétől 21,5 mm-re;

                              c)

                              a kártya jobb szélétől 1 mm-re,

                  —

                  3 vízszintes jelzővonal

                              d)

                              a kártya felső szélétől 2 mm-re;

                              e)

                              a kártya felső szélétől 17 mm-re;

                              f)

                              a kártya alsó szélétől 5 mm-re,

            a)   Csip nélküli kártya

      b)   Csipkártya

      3.2.2.   Európai egészségbiztosítási kártya: a kártya hátlapja

      A háttér a kártyaterületet vízszintesen két egyenlő részre osztó tengely mentén két részre oszlik. Az 1. rész a felső rész és a 2. rész az alsó rész.
      Több jelzővonal segítségével 5 helyzetmegjelölőt helyeztek el:

                  —

                  szimmetrikusan

                              g)

                              a kártya bal szélétől 9 mm-re;

                              h)

                              a kártya közepén;

                              i)

                              a kártya jobb szélétől 9 mm-re,

                  —

                  függőlegesen

                              j)

                              a kártya bal szélétől 3 mm-re;

                              k)

                              a kártya jobb szélétől 3 mm-re,

                  —

                  vízszintesen

                              l)

                              a kártya közepén;

                              m)

                              a kártya felső szélétől 2 mm-re.

            c)   Mágneses sávval

      d)   Mágneses sáv nélkül

      3.3.   Háttér és grafikai elemek

      3.3.1.   A háttér színei

      A háttér színsémája a következő (1):

                  —

                  az 1. rész lilás sötétkék (2),

                  —

                  a 2. rész szürkéskék árnyalatú (3), és ez a kártya közepétől annak széléig enyhén sötétedik,

                  —

                  az adatmező az egyes adatsorokhoz tartozó háttérként alkalmazandó fehér sávokból áll (lásd alább).

            A 2. részen árnyalási effektus, valamint olyan adatmező használatára került sor, amely a kártya bal felső sarkából kiinduló fénnyel domború illúziót kelt.
      A szabad terület ugyanolyan színű, mint a 2. rész (az árnyékolási effektus nélkül) vagy az adatmező.
      3.3.2.   Európai embléma

      Az európai embléma fehér színű európai csillagokból áll:

                  —

                  Amikor a kártya előlapján szerepel, 15 mm átmérőjű, és függőlegesen van elhelyezve a „d” jelzővonal alatt, vízszintesen pedig a háttér 2. részének közepén helyezkedik el;

                  —

                  Amikor a kártya hátlapján szerepel, 10 mm átmérőjű, és az „i” függőleges tengely mentén szimmetrikusan van elhelyezve, a szabad mezőhöz képest pedig középre van igazítva.

            Fakultatív jelölést kell használni olyan országok esetében, amelyekben európai kártyát kell kibocsátani, de amelyek nem tagjai az Európai Uniónak.
      3.3.3.   Adatmező

      Az adatmező 4 mm magas és 2 mm-es sorközökkel ellátott fehér adatsávokból áll (5 sávból, ha az előlapon szerepel, és 4 sávból, ha a hátlapon szerepel).

                  —

                  Amikor a kártya előlapján szerepel, az adatmező középen helyezkedik el a „b” és a „c” függőleges jelzővonal, valamint az „e” és az „f” vízszintes vonal között.

                  —

                  Amikor a kártya hátlapján szerepel, az adatmező szimmetrikusan helyezkedik el a „h” függőleges tengely mentén, valamint a „j” és a „k” függőleges jelzővonal között és az „m” vízszintes fonal fölött.

            3.3.4.   Szabad terület

      A szabad terület az európai kártya hátlapján található terület, és nemzeti célokra áll rendelkezésre. Használható például aláírási sávként vagy bármely szöveg, logó vagy más jelölés megadására. E terület tartalmának azonban jogi értéke nincs, csak informatív értékkel bír.
      E terület elhelyezése a következő:

                  —

                  Amikor az európai kártyát a kártya előlapjára helyezik, a hátlap szabad terület, amelyre nem vonatkozik semmiféle előírás.

                  —

                  Amikor az európai kártyát egy másik kártya hátlapjára helyezik, a szabad terület, amelyre a méretein kívül egyéb előírás nem vonatkozik, továbbra is a kártya hátlapján marad hozzáférhető (10 mm magas és 52 mm széles). A szabad terület szimmetrikusan helyezkedik el a „h” függőleges tengely mentén, és a mágneses sáv és az adatmező közötti terület közepén található. A kártyakibocsátó hitelesítő aláírást tartalmazó sáv vagy szöveg elhelyezésére használhatja.

                  —

                  Mágneses sáv hiányában a szabad terület 10 mm helyett 20 mm magas.

            3.4.   Előre meghatározott adatelemek

      3.4.1.   Kártyanév

                  Mezőnév

                  Kártyanév

                  Leírás

                  A kártyának a 190. igazgatási bizottsági határozat szerint eldöntött általános elnevezése.

                  Elhelyezkedés

                  Amikor az előlapon szerepel, a „d” vízszintes jelzővonal alatt és az „a” függőleges jelzővonaltól jobbra található.
                  Amikor a hátlapon szerepel, szimmetrikusan helyezkedik el a „h” függőleges tengely mentén, és a mágneses sáv és a kártya felső széle közötti terület közepén található.

                  Értékek

                  Az „európai egészségbiztosítási kártya” érték az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén van feltüntetve.

                  Formátum

                  Amikor az előlapon szerepel, „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs vagy normál stílusú, 7 pontos méretű betűtípus, amikor pedig a hátlapon szerepel, 6 pontos méretű, fehér színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

                  Hosszúság

                  40 karakter

                  Megjegyzés

                  A kibocsátó tagállam nyelvén megadott név pontos leírása kizárólag tagállami hatáskörbe tartozik.

            3.4.2.   Felirat

                  Mezőnév

                  Felirat

                  Leírás

                  A felirat egy adatmező jelentését azonosítja.

                  Elhelyezkedés

                  Minden egyes személyes adatmező tetején.
                  A kártya bal oldalán lévő feliratok esetében balra zárt, és a kártya jobb oldalán lévő feliratok esetében jobbra zárt.

                  Értékek

                  Az értékek az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén vannak feltüntetve, és a következőképpen vannak meghatározva (alapszövegként az angolt használva):

                              1.

                              (a formanyomtatvány azonosítója esetében nincs felirat)

                              2.

                              (a kibocsátó tagállam azonosító kódszáma esetében nincs felirat)

                              3.

                              Családi név

                              4.

                              Utónevek

                              5.

                              Születési idő

                              6.

                              Személyi azonosító szám

                              7.

                              Az intézmény azonosító száma

                              8.

                              A kártya azonosító száma

                              9.

                              A lejárat időpontja

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 5 pontos méretű, fehér színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
                  Sorköz: 2 pont + a karakterméret.

                  Hosszúság

                  A fent megállapított egyes értékek által megkövetelt hosszúság.

                  Megjegyzés

                  Mindegyik feliratot egyértelműen egy szám azonosít, annak érdekében, hogy a különböző nyelvű kártyákat egymás fölé lehessen helyezni.
                  A kibocsátó tagállam nyelvén megadott feliratértékek pontos szövegezése kizárólag tagállami hatáskörbe tartozik.

            3.4.3.   Kibocsátó állam

                  Mezőnév

                  Kibocsátó állam azonosító száma

                  Leírás

                  A kártya kibocsátója szerinti állam azonosító kódja.

                  Elhelyezkedés

                  2. mező: az európai jelölésen belül középen helyezkedik el egy 4 mm magas és 4 mm széles fehér négyzet közepén.

                  Értékek

                  A kétszámjegyű ISO-országkód (ISO 3166-1)

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

                  Hosszúság

                  2 karakter.

                  Megjegyzés

                  A „GB” helyett az „UK” kódot, az Egyesült Királyság standard ISO-kódját kell használni.
                  Minden egyes tagállamhoz egy kódot kell használni.

            3.5.   Személyes adatelemek

      A személyes adatelemek a következő közös jellemzőkkel rendelkeznek:

                  —

                  A karakterkészlet (1–4. latin karakterkészlet [ISO 8859 1–4] tekintetében megfelelnek az EN 1387 szabványnak.

                  —

                  Ha korlátozott számú karakterhely miatt elemek rövidítésére van szükség, azt ponttal kell jelölni.

            Az adatok megjelenítése lézer- vagy hőnyomtatással, gravírozással, de nem dombornyomással történik.
      Az egyes adatelemeket az alábbi sémáknak megfelelően kell az adatmezőben elhelyezni.

      3.5.1.   Üres szóköz (korábbi formanyomtatvány-azonosító)

                  Mezőnév

                  Üres szóköz

                  Leírás

                  Elhelyezkedés

                  1. mező:

                              —

                              Amikor az előlapon szerepel, a „d” vízszintes jelzővonal alatt, és a „c” függőleges jelzővonaltól balra található.

                              —

                              Amikor a hátlapon szerepel, a „g” függőleges tengely mentén szimmetrikusan helyezkedik el, és a szabad területhez képest középre van igazítva.

                        Mindkét esetben egy 4 mm magas és 10 mm széles téglalapon belül helyezkedik el.

            3.5.2.   A kártyabirtokosra vonatkozó adatelemek

      Emlékeztetni kell arra, hogy a kártyabirtokos nem feltétlenül a biztosított személy, hanem a kedvezményezett, mivel a kártya személyhez kötött.

                  Mezőnév

                  A kártyabirtokos neve

                  Leírás

                  A kártyabirtokos kibocsátó tagállamban használtak szerinti családi neve

                  Elhelyezkedés

                  3. mező

                  Értékek

                  —

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
                  A bal szélre van igazítva.
                  Sorköz: 3 pont + a karakterméret

                  Hosszúság

                  Legfeljebb 40 karakter.

                  Megjegyzés

                  A családi nevet tartalmazó mező tartalmazhat címeket, előtagot, illetve bármely más névkiegészítőt vagy előtagot.

                  Mezőnév

                  A kártyabirtokos utóneve(i) vagy köztes neve(i)

                  Leírás

                  A kártyabirtokos kibocsátó tagállamban használtak szerinti utó- (és köztes) neve(i).

                  Elhelyezkedés

                  4. mező

                  Értékek

                  —

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
                  A bal oldalra igazítva.
                  Sorköz: 3 pont + a karakterméret

                  Hosszúság

                  Legfeljebb 35 karakter.

                  Megjegyzés

                  Az utónevet tartalmazó mező tartalmazhat kezdőbetű(ke)t.

                  Mezőnév

                  Születési idő

                  Leírás

                  A kártyabirtokos kibocsátó tagállamban használtak szerinti születési ideje

                  Elhelyezkedés

                  5. mező

                  Értékek

                  NN/HH/ÉÉÉÉ, ahol N a napot, H a hónapot, É pedig az évet jelöli.

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
                  Bal szélre van igazítva, amikor a kártya előlapján szerepel, de amikor a hátlapon szerepel, jobbra van igazítva.
                  Sorköz: 3 pont + a karakterméret

                  Hosszúság

                  10 karakter, beleértve az egyes csoportok közötti dőltvonalat is.

                  Megjegyzés

                  —

                  Mezőnév

                  A kártyabirtokos személyi azonosító száma

                  Leírás

                  A kibocsátó tagállam által használt személyi azonosító szám.

                  Elhelyezkedés

                  6. mező

                  Értékek

                  Lásd az alkalmazandó személyi azonosító számot.

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
                  A jobb szélre van igazítva, amikor a kártya előlapján szerepel, de amikor a hátlapon szerepel, balra van igazítva.
                  Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

                  Hosszúság

                  Legfeljebb 20 karakter az azonosító kód esetében.

                  Megjegyzés

                  A kártyabirtokos személyi azonosító száma, illetve amikor nem létezik ilyen szám, annak a biztosított személynek a száma, akitől a kártyabirtokosi jogok származnak.
                  Személyes jellemzők – például nem, családtagi jogállás – nem rendelhetők a kártyán erre kijelölt mezőhöz. Ezek azonban belefoglalhatók a személyi azonosító számba.

            3.5.3.   Az illetékes intézményre vonatkozó adatelemek

                  Mezőnév

                  Az intézmény neve

                  Leírás

                  Az „intézmény” az illetékes biztosítási intézmény.

                  Elhelyezkedés

                  7. mező, 1. rész

                  Értékek

                  A teljes név helyett az intézmény betűszava szerepel.

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
                  A 7. mező a jobb szélre van igazítva, az 1. rész pedig a 2. résztől jobbra.
                  Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

                  Hosszúság

                  Legfeljebb 15 karakter.
                  Az 1. részt a 2. résztől két szóköz és egy kötőjel választja el.
                  Ennek a résznek a hosszúsága bővíthető, feltéve, hogy a 2. rész hosszúsága csökkenthető.

                  Megjegyzés

                  Az intézmény azonosító kódjában (7. mező, 2. rész) felmerülő esetleges adatdigitalizálási probléma megállapítására és ezáltal az intézmény azonosító száma minőség-ellenőrzésének biztosítására szolgáló eszközként betűszó szerepel.
                  Az intézmény teljes neve az intézmény betűszava vagy azonosító kódja alapján, például az interneten elérhető online eszköz révén szerepel.
                  A betűszóban a pont használatát mellőzni kell.

                  Mezőnév

                  Az intézmény azonosító száma

                  Leírás

                  Az „intézmény”-nek, azaz az illetékes biztosítási intézménynek nemzeti szinten kiosztott azonosító kód.

                  Elhelyezkedés

                  7. mező, 2. rész

                  Értékek

                  Lásd az illetékes intézmények nemzeti kódlistáját.

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
                  A 7. mező a jobb szélre van igazítva, a 2. rész pedig az 1. résztől jobbra.
                  Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

                  Hosszúság

                  4–10 karakter.

                  Megjegyzés

                  Az intézménnyel való kommunikációhoz esetlegesen szükséges kiegészítő, naprakész és korábbi információk egy tudásközponteszköznek köszönhetően az interneten keresztül rendelkezésre bocsáthatók.
                  Az illetékes intézmény eltérhet a kapcsolattartó szervtől vagy a határokon átnyúló visszatérítésért felelős szervezettől, valamint az európai egészségbiztosítási kártyát technikai kibocsátásáért felelős szervezettől. Ezt az információt egy tudásközponteszköznek köszönhetően az interneten is hozzáférhetővé lehet tenni.

            3.5.4.   Kártyával kapcsolatos adatelemek

                  Mezőnév

                  A kártya logikai azonosító száma

                  Leírás

                  A kártya egyedi azonosítását célzó és a kártyakibocsátó által minden egyes kártyabirtokoshoz rendelt egyéni logikai szám. Két részből: a kibocsátó azonosító számából és a kártya sorozatszámából áll.

                  Elhelyezkedés

                  8. mező

                  Értékek

                  Az első 10 karakter az 1997. évi EN 1867 szabványnak megfelelően a kártyakibocsátót azonosítja.
                  Az utolsó 10 számjegy az egyedi sorozatszám.

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
                  Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

                  Hosszúság

                  20 karakter (a kezdő számjegy 0 a kártya egyedi azonosító számához használt 10 számjegyben szükségesnek megfelelően).

                  Megjegyzés

                  A kibocsátó azonosító számának kiosztásához az EN 1867 szabványban meghatározott hivatalos eljárás helyett ad hoc regisztrációs eljárás alkalmazható azokban a tagállamokban, amelyek elektronikus alkotóelem nélküli biztosítási kártyákat bocsátanak ki.
                  Ennek a logikai kártyaazonosítónak lehetővé kell tennie, hogy a kártya információtartalma összevethető legyen az ugyanazon logikai szám esetében a kibocsátó szervezet birtokában lévő információkkal, például a csalás kockázatának csökkentése érdekében, vagy a kártyán szereplő információk visszatérítési célokra történő feldolgozása során felmerülő adatbeviteli hibák feltárása érdekében.

                  Mezőnév

                  Lejárat napja

                  Leírás

                  A biztosító tagállamtól eltérő tagállambeli ideiglenes tartózkodás során egészségügyi ellátás igénybevételére való jogosultság zárónapja.

                  Elhelyezkedés

                  9. mező

                  Értékek

                  NN/HH/ÉÉÉÉ, ahol N a napot, H a hónapot, É pedig az évet jelöli.

                  Formátum

                  „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
                  A jobb szélre van igazítva.
                  Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

                  Hosszúság

                  10 karakter, beleértve az egyes csoportok közötti dőlt vonalat is.

                  Megjegyzés

                  Egy-egy tagállam jogosult a kártya érvényességi időtartamán belül nyújtott egészségügyi ellátási költségek visszatérítését igényelni, bár a jogosultsági időszak eltérhet a kártya érvényességi időtartamától.

            3.6.   Biztonsági követelmények

      Valamennyi biztonsági intézkedés továbbra is a kártyakibocsátó teljes felelőssége, mivel helyzetéből adódóan leginkább ez utóbbi képes a fenyegetések értékelésére és a megfelelő ellenintézkedések végrehajtására.
      A nemzeti kártya hátlapjára helyezett európai kártyára a nemzeti kártyára alkalmazott valamennyi biztonsági intézkedés érvényes. Kiegészítő biztonsági intézkedésként azonban javasolt, hogy egyes adatok a kártya mindkét oldalán ugyanazon értékekkel rendelkezzenek.
      Amennyiben a fent meghatározottaktól eltérő elemeket is kötelező biztonsági intézkedésnek tekintenek (például a kártyabirtokos arcképe), azokat a kártya másik oldalán helyezik el.

         (1)  A színséma technikai adatai az igazgatási bizottság titkárságához benyújtott kérésre hozzáférhetőek. A részleteket a nyomdászati szakágazatbeli legjobb gyakorlatok szerint a megfelelő formátumban biztosítják (pl. Quark Xpress állományként. A színséma 4 CMYK-színből áll, és minden kép TIFF formátumú).

         (2)  Ehhez a színhez a CMYK-referenciák: C78 M65 Y21 K7.

         (3)  A szürkéhez tartozó CMYK-referencia C33 M21 Y13 K1, a kékhez tartozó pedig C64 M46 Y16 K2.

      II. MELLÉKLET

         Az európai egészségbiztosítási kártyát pótló ideiglenes helyettesítő igazolás mintája

      1.   BEVEZETÉS
      Az ideiglenes helyettesítő igazolás (a továbbiakban: az igazolás) a biztosított személy részére csak kérésre és az európai kártya helyettesítőjeként biztosítható.
      Az igazolás formátuma valamennyi tagállamban azonos, és ugyanabban a sorrendben tartalmazza ugyanazokat az adatokat, mint az európai kártya (1–9. mező), valamint az igazolás eredetét és érvényességét tanúsító adatokat (a–d mező).
      2.   IGAZOLÁSMINTA
      Lásd a következő oldalt.


title: A Tanács határozata (2003. június 2.) a levélváltás formájában létrejött megállapodással módosított, az Európai Közösség és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött, a textil- és ruházati termékek kereskedelméről és egyéb piacnyitási intézkedésekről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásra való felhatalmazásáról

text:
64                   HU                              Az Európai Unió Hivatalos Lapja                                             11/47. kötet
32003D0453
2003.6.20.                                      AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA                                                     L 152/41
                                                      A TANÁCS HATÁROZATA
                                                            (2003. június 2.)
             a levélváltás formájában létrejött megállapodással módosított, az Európai Közösség és a Vietnami
             Szocialista Köztársaság között létrejött, a textil- és ruházati termékek kereskedelméről és egyéb
             piacnyitási intézkedésekről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és
                                            ideiglenes alkalmazásra való felhatalmazásáról
                                                             (2003/453/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,                                                                                2. cikk
                                                                       A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö-
                                                                       megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult
nösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekez-
                                                                       személy(eke)t, figyelemmel annak megkötése feltételére is.
désének első mondatával,
tekintettel a Bizottság javaslatára,                                                                      3. cikk
                                                                       Viszonossági alapon, a megállapodást ideiglenesen 2003. április
mivel:                                                                 15-étől kell alkalmazni a hivatalos megkötéséhez szükséges
                                                                       eljárások befejezéséig.
(1)     A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott
        Vietnámmal egy textiltermékek kereskedelmére vonat-                                               4. cikk
        kozó, levélváltás formájában létrejött megállapodásról (a
        továbbiakban: megállapodás).                                   (1) A kontingenseknek a megállapodás 2. mellékletében megje-
                                                                       lölt szintekre történő növelése minden évben Vietnámnak az
(2)     A megállapodást 2003. február 15-én parafálták.                Európai Közösség és a Vietnámi Szocialista Köztársaság között
                                                                       létrejött, a textil- és ruházati termékek szóló megállapodás 3. cik-
                                                                       kének (3), (4), (8) és (10) bekezdése szerinti kötelezettségeinek
(3)     Annak érdekében, hogy mindkét fél a vonatkozó értesíté-
                                                                       teljesítésétől függ.
        seket követően közvetlenül részesülhessen a megállapodás
        előnyeiből, helyénvaló a megállapodást – viszonossági ala-     (2) Abban az esetben, ha az említett megállapodás 3. cikkének
        pon – ideiglenesen 2003. április 15-étől alkalmazni a          (3), (4), (8), (9) és (10) bekezdése szerinti kötelezettségeit Vietnám
        megkötéséhez szükséges hivatalos eljárások befejezéséig.       2003-ban nem teljesíti, a kontingenseket a 2. melléklet 3. oszlo-
                                                                       pában megjelölt szintre csökkentik. Abban az esetben, ha Viet-
(4)     A megállapodást a Közösség nevében alá kell írni,              nám 2004-ben vagy 2005-ben nem teljesíti kötelezettségeit, eze-
                                                                       ket a szinteket évente 3 %-os növekedési ütemben emelik. Ilyen
                                                                       esetekben, a már feladott azon mennyiségek, amelyek az újonnan
                                                                       megállapított kontingensszinteket túllépik, a következő év kon-
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
                                                                       tingenséből levonásra kerülnek.
                                                                       (3) A (2) bekezdés végrehajtásáról szóló határozatot a meghatá-
                               1. cikk                                 rozott textiltermékek harmadik országokból történő behozatalá-
                                                                       nak közös szabályairól szóló, 1993. október 12-i 3030/93/EGK
A levélváltás formájában létrejött megállapodással módosított, az      tanácsi rendelet (2) 17. cikkében említett eljárásokkal összhang-
Európai Közösség és a Vietnami Szocialista Köztársaság között          ban hozzák meg.
létrejött, a textil- és ruházati termékek kereskedelméről (1) és
egyéb piacnyitási intézkedésekről szóló megállapodás aláírásáról
és ideiglenes alkalmazásra való felhatalmazásáról szóló                Kelt Luxembourgban, 2003. június 2-án
megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja,
figyelemmel az említett megállapodás megkötésére vonatkozó                                                    a Tanács részéről
tanácsi határozatra.                                                                                az elnök
A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.                                                               K. STEFANIS
                                                                       (2) HL L 275., 1993.11.8., 1. o. A legutóbb a 138/2003/EK rendelettel
(1) HL L 410., 1992.12.31., 279. o.                                          (HL L 23., 2003.1.28., 1. o.) módosított rendelet.


title: 2011/772/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2011. november 16. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Írország „EGF/2010/019 IE/Construction 41” referenciaszámú kérelme)

text:
               30.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 317/30

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. november 16.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Írország „EGF/2010/019 IE/Construction 41” referenciaszámú kérelme)
   (2011/772/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

               (2)

               A 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

               (3)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (4)

               Írország 2010. június 9-én a Border, Midland and Western (IE01) és a Southern and Eastern (IE02) NUTS II. szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 41. ágazatban („Épületek építése”) működő 1 482 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2011. június 17-ig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 12 689 838 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.

               (5)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni az Írország által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy a 12 689 838 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2011. november 16-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         W. SZCZUKA

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.


title: A Bizottság (EU) 2017/97 határozata (2016. július 4.) a Hollandia által a Willem II (Tilburg) hivatásos labdarúgó-egyesület javára végrehajtott SA.40168. – 2015/C (korábbi SA.33584. – 2013/C (korábbi 2011/NN.)) állami támogatásról (az értesítés a C(2016) 4061. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg. )

text:
               20.1.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 16/28

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/97 HATÁROZATA
   (2016. július 4.)
   a Hollandia által a Willem II (Tilburg) hivatásos labdarúgó-egyesület javára végrehajtott SA.40168. – 2015/C (korábbi SA.33584. – 2013/C (korábbi 2011/NN.)) állami támogatásról

         (az értesítés a C(2016) 4061. számú dokumentummal történt)

   (Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, és
   miután a Szerződés 108. cikke (2) bekezdésének megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1) és ezen észrevételek figyelembevételével,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               2010-ben a Bizottságot egy állampolgár arról tájékoztatta, hogy Hollandia támogatási intézkedést hajtott végre a tilburgi Williem II hivatásos labdarúgó-egyesület javára. Ez a panasz SA.31122. ügyszámon került iktatásra. A Bizottsághoz 2010 és 2011 során panaszokat nyújtottak be egyéb hivatásos holland labdarúgó-egyesületek is, nevezetesen az MVV (Maastricht), az FC Den Bosch ('s-Hertogenbosch), a PSV (Eindhoven) és a NEC (Nijmegen) javára tett intézkedésekkel kapcsolatban. 2011. szeptember 2-án kelt levelében Hollandia további tájékoztatást adott a Bizottságnak a Willem II-t érintő intézkedésről.

               (2)

               2013. március 6-án kelt levelével a Bizottság értesítette Hollandiát arról, hogy a Willem II, az NEC, az MVV, a PSV és az FC Den Bosch javára tett intézkedések tekintetében megindítja a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást.

               (3)

               Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik benyújtására.

               (4)

               Hollandia a Willem II javára tett intézkedést érintő eljárás keretében észrevételeket nyújtott be 2013. május 31-én és 2013. november 12-én kelt leveleiben. Hollandia továbbá 2014. február 11-i levelében válaszolt egy kiegészítő tájékoztatás iránti kérelemre.

               (5)

               A Bizottság megkapta Tilburg önkormányzatának (a továbbiakban: az önkormányzat), mint a Willem II javára hozott intézkedésben érdekelt fél észrevételeit. Azokat továbbította Hollandiának, amely lehetőséget kapott, hogy reagáljon azokra; észrevételeit a Bizottság a 2013. november 12-i keltezésű levélben, valamint a 2014. március 20-án megtartott megbeszélésen kapta meg.

               (6)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően és Hollandiával egyetértésben a különböző egyesületek ügyében külön vizsgálat indult. A Willem II egyesületet érintő vizsgálat SA.40168. ügyszámon került iktatásra.

         2.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES ISMERTETÉSE

   2.1.   Az intézkedés és hasznai

               (7)

               A nemzeti labdarúgó szövetség, a Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (a továbbiakban: „KNVB”) a hivatásos és amatőr labdarúgó-bajnokságok ernyőszervezete. Hollandiában a hivatásos labdarúgást kétszintű rendszerben szervezik. A 2014/2015-ös idényben 38 egyesület vett részt, amelyek közül 18 az első osztályban (eredivisie), 20 pedig a másodosztályban (eerste divisie) játszott.

               (8)

               A Willem II egyesületet 1898-ban alapították, és a hivatásos labdarúgás 1954-es hollandiai bevezetése óta hivatásos labdarúgó-egyesületként működik. A Willem II hazai mérkőzéseit a tilburgi Koning Willem II Stadionban (a továbbiakban: a stadion) játssza. A Willem II-t a 2010/2011-es idényben az első osztályból a másodosztályba sorolták át. Az egyesületet 2012-ben ismét felminősítették, majd 2013-ben ismét visszaminősítették. 2014-ben ismét bekerült az első osztályba. A 2005/2006-os idény volt az utolsó, amelyben a Willem II európai bajnokságon (UEFA kupa) játszott.

               (9)

               A Willem II jelenlegi jogi formája Willem II Tilburg B.V. Az intézkedés kedvezményezettje a Willem II Tilburg B.V. (a továbbiakban: Willem II) gazdálkodó szervezet. A szervezet tulajdonosa a Stichting Beheer Betaald Voetbalorganisatie Willem II Tilburg alapítvány. Létezik egy külön Willem II egyesület (Vereniging). A Willem II egy középvállkozás, amelynek 2012-ben 53 alkalmazottja volt. Éves forgalma a 2008/2009-es gazdasági évben 11,4 millió EUR, a 2009/2010-es gazdasági évben pedig 9,9 millió EUR volt.

               (10)

               2004-ben az önkormányzat és a Willem II szerződést kötött, amely révén az önkormányzat a stadion 100 %-os tulajdonosává vált (3), és a Willem II. bérleti jogot szerzett a stadion használatára. A bérleti szerződés kikötötte, hogy az önkormányzat bérbe adja a stadiont a Willem II-nek, amelyért ez utóbbi évi 1 001 731 EUR plusz héa plusz változó költségek bérleti díjat fizet. A bérleti díj a beruházási költségen, egy 30 éves értékcsökkenési időszakon és a szerződéskötéskor az önkormányzat által alkalmazott 5,5 %-os kamatlábon alapult. A 30 éves bérlet feltételei úgy lettek kialakítva, hogy biztosítsák a stadion oly módon történő kiaknázását, hogy az az önkormányzat költségvetésére nézve semleges legyen. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat 51. pontjában leszögezte, hogy az akkor megállapított paraméterek garantálták, hogy a Willem II az összes költséget fedező bérleti díjat fizessen, elkerülve ezzel a labdarúgó-egyesült működési támogatását. A bérleti díj a mások által fizetett bérleti díjak tartományában volt, jóllehet az átlag felett. A 2004-2008 közötti időszakban a Willem II tudta fizetni a bérleti díjat.

               (11)

               A 2009/2010-es labdarúgó idényben a Willem II pénzügyi nehézségekkel szembesült, és 2010 májusában bejelentette, hogy a csőd szélén áll. Az önkormányzat, amely előzőleg már felfüggesztette a 2009-es bérleti díj fizetését, 2010. május 31-én úgy döntött, hogy 2004-ig visszamenőleg csökkenti a fizetendő bérleti díj és egyéb költségek összegét. E döntés hatására a labdarúgó-egyesület által fizetendő éves díj egy hatéves időszak alatt évi 0,4 millió euróval csökkent, amelynek eredményeképp – kettő részletben – a Willem II 2,4 millió EUR-t kapott, amely összegből levonták a 2009-es bérletidíj-elmaradást. 2011. október 31-én a 2004-es bérleti szerződés helyébe lépő új bérleti szerződést kötöttek.

               (12)

               Az önkormányzat 2010. május 31-i döntésének az volt a feltétele, hogy a Willem II teljesíti a szerkezetátalakítási tervben szereplő kötelezettségeit, amelynek célja a Willem II hosszú távú életképességének helyreállítása volt. E terv feltételei között szerepelt a negyedéves pénzügyi adatszolgáltatási kötelezettség, kiegyensúlyozott költségvetés a következő labdarúgó idényre, mérlege megtisztítása, a játékosok fizetésére vonatkozó nemzeti labdarúgó-szövetségi normák betartása, új vezetési és felügyeleti struktúra bevezetése. A Willem II e feltételek teljesítése érdekében tett intézkedéseit később az önkormányzat kielégítőnek minősítette, és ezért engedélyezte a 2,4 millió EUR második részletének kifizetését.

               (13)

               Hollandia nem értesítette a Bizottságot a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének értelmében arról, hogy a Willem II-nek 2,4 millió EUR-t tervez juttatni. A Bizottságot az éves bérleti díj 2009/2010-es idényre szóló felfüggesztésére vonatkozó 2009-es döntéséről sem tájékoztatta.

         2.2.   A támogatás lehetséges hatása

               (14)

               Hollandia megkérdőjelezte, hogy a lehetséges támogatás hatással van-e a nem európai szinten játszó labdarúgó-egyesületek belső piacára. Azonban a hivatásos labdarúgó-egyesületek vállalkozásoknak minősülnek, és az állami támogatások ellenőrzése alá tartoznak. A labdarúgás a keresőtevékenység egyik formája, amelynek során díjazás ellenében szolgáltatást nyújtanak. A játékban nagy fokú professzionalizmus alakult ki, és ezzel gazdasági hatása megnövekedett (4).

               (15)

               A hivatásos labdarúgó-egyesületek a labdarúgó mérkőzéseken való részvételen kívül számos nemzetközi vonatkozással is bíró piacon folytatnak gazdasági tevékenységet, például a hivatásos játékosok átigazolása, a publicitás, a szponzorálás, az áruforgalmazás vagy a médiaközvetítés piacán. Valamely hivatásos labdarúgó-egyesületnek adott támogatás erősíti annak pozícióját e piacok mindegyikén, amelyek legtöbbje számos tagállamot magában foglal. Ezért, ha az állami forrásokat arra használják, hogy egy hivatásos labdarúgó-egyesületet szelektív előnyhöz jutassanak, függetlenül attól, hogy az melyik szövetségben játszik, a támogatás torzíthatja a versenyt és befolyásolhatja a tagországok közötti kereskedelmet a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében (5).

         2.3.   Az eljárás megindításának indokai

               (16)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az önkormányzat szelektív előnyhöz juttatta a Willem II-t az állami források használatával, következésképpen a labdarúgó-egyesültnek támogatást nyújtott. A Bizottság továbbá azon a véleményen volt, hogy a hivatásos labdarúgó-egyesületek támogatása torzíthatja a versenyt és befolyásolhatja a tagországok közötti kereskedelmet a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében.

               (17)

               Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megjegyezte, hogy a Willem II a támogatás megítélésének idején pénzügyi nehézségekkel küzdött. Annak érdekében, hogy a Bizottság megvizsgálja, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (6) (a továbbiakban: az iránymutatás), tájékoztatást kért az iránymutatásban szereplő összes követelménynek való megfelelésre vonatkozóan.

               (18)

               A Bizottság nevezetesen nem volt képes ellenőrizni, hogy a szerkezetátalakítási terv jellegére és megvalósítására vonatkozóan az iránymutatás 34–37. pontjaiban szereplő feltételek teljesültek-e. A Bizottság továbbá nem tudta ellenőrizni, hogy tettek-e a 38–42. pontok értelmében vett megfelelő kompenzációs intézkedéseket. Továbbá be kellett bizonyítani, hogy a támogatás a szükséges minimálisra korlátozódott, hogy maga a kedvezményezett a szerkezetátalakításához megfelelő mértékű saját erőt fizetett, és hogy betartották az „először és utoljára” elvet.

         3.   HOLLANDIA ÉSZREVÉTELEI

               (19)

               Hollandia vitatta, hogy a stadionbérleti szerződés átalakítása állami támogatást jelentett volna. Hollandia véleménye szerint az önkormányzat, mint a stadion tulajdonosa, piaci feltételeket alkalmazott, és a piacgazdasági befektetői, illetve hitelezői elvvel összhangban járt el azzal, hogy 2009-ben felfüggesztette a stadion fő hasznosítójának bérleti díját, és visszamenőleges hatállyal 2010-ben csökkentette a bérleti díjat, illetve könnyített az egyéb szerződéses feltételeken. A Willem II csődje esetén az egyesület elvesztette volna hivatásos labdarúgási engedélyét. Az önkormányzat kezén maradt volna egy olyan futballstadion, amelyet csak jelentős beruházással lehetne egyéb tevékenységekre hasznosítani. Hollandia azt állította, hogy az alacsonyabb bérleti díj összhangban van az országban más stadionokért fizetett bérleti díjjal, és hogy ezért ez megfelel a piaci feltételeknek.

               (20)

               Ugyanakkor Hollandia azzal is érvelt, hogy még ha az intézkedés támogatást is jelentene, az összeegyeztethető lenne a belső piaccal. Ezek az érvek egyrészt a Bizottság Hollandiának a sportinfrastruktúrára vonatkozóan 2002. július 11-én küldött levelén alapultak. Ebben a levélben a Bizottság ismertetett bizonyos feltételeket, amelyek mellett a sportinfrastruktúra finanszírozását nem minősíti állami támogatásnak. Az érvek másrészt az iránymutatáson és a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapultak.

               (21)

               A Willem II szerkezetátalakítását illetően Hollandia ismertette az egyesület pénzügyi helyzetét. A 2008/2009-es gazdasági évben (7) a Willem II 11,4 millió EUR-s forgalom mellett 3,9 millió EUR-s veszteséget termelt, és saját tőkéje [eigen vermogen] 4,1 millió EUR-ról 0,2 millió EUR-ra csökkent. A 2009/2010-es gazdasági évben (8) a Willem II 9,9 millió EUR-s forgalom mellett 4,4 millió EUR-s veszteséget termelt. A 2,4 millió EUR-s önkormányzati juttatás ellenére saját tőkéje 0,2 millió EUR-ról tovább csökkent, mínusz 2,1 millió EUR-ra.

               (22)

               Mindegyik hivatásos holland labdarúgó-egyesületnek szüksége van a KNVB engedélyére, amit csak akkor kap meg, ha eleget tesz különféle kötelezettségeknek. A rendszer értelmében az egyik kötelezettség az egyesület pénzügyi józanságához kapcsolódik. Az egyesületek kötelesek minden egyes idényben november 1-jéig, március 1-jéig és június 15-ig pénzügyi jelentést benyújtani, amely többek között ismerteti aktuális pénzügyi helyzetüket, valamint a következő idényre vonatkozó pénzügyi tervüket. E jelentések alapján az egyesületeket három kategóriába sorolják (1: elégtelen, 2: kielégítő, 3: jó). Az 1. kategóriába tartozó egyesületek kötelezhetők arra, hogy fejlesztési tervet nyújtsanak be annak érdekében, hogy elérjék a 2-es vagy 3-as kategóriát. Ha az egyesület nem teljesíti a tervet, a KNVB szankciókat vethet ki, ideértve a hivatalos figyelmeztetést, a versenypontok csökkentését, és – végső szankcióként – az engedély visszavonását. A csődbe jutottnak nyilvánított hivatásos labdarúgó-egyesületek Hollandiában elveszítik az engedélyüket. Ha jogutód egyesületet alapítanak, azt közvetlenül nem engedik be a hivatásos labdarúgó ligába, hanem a második legmagasabb osztályú amatőr ligában kell kezdenie. Nehézségeivel a Willem II azt kockáztatta, hogy elveszíti engedélyét arra, hogy hivatásos mérkőzéseken játsszon. 2010-ben az 1. kategóriába sorolták.

               (23)

               Hollandia tájékoztatása szerint figyelemmel ezekre a nehézségekre, az önkormányzat döntése, hogy a Willem II-t 2,4 millió EUR-s juttatásban részesítse, a Willem II által készített szerkezetátalakítási tervben meghatározott számos feltételhez volt kötve (9). A terv célja az volt, hogy egy 3 éves időszak alatt egészséges pénzügyi helyzetet eredményezzen. A tervnek továbbá az is célja volt, hogy a 2012/2013-as pénzügyi év végéig eleget tegyen a KNVB 2. kategória (kielégítő) elérésére vonatkozó előírásainak. A KNVB már 2011 decemberében meg is adta a 2. kategóriás státust.

               (24)

               A szerkezetátalakítási tervben szerepelt egy új vezetőség, a létszám és a játékosok csoportjának csökkentése. A terv előrevetítette a szerződéses játékosok számának csökkentését is. Számos játékost átigazolnak, a meglévő szerződéseket alacsonyabb fizetés mellett újítják meg, új szerződéseket vagy átigazolási díj nélkül kötnek, vagy a játékosokat más egyesületektől bérlik. A terv célja az volt, hogy a személyzet és játékosok költségeit 77 %-ról 55 %-ra csökkentsék.

               (25)

               Kilenc magánszervezet egyezett bele, hogy összesen 2,25 millió EUR-s kölcsönt nyújtson a Willem II-nek 2009-ben, amikor kialakultak a pénzügyi problémák. 2010-ben sikerült őket meggyőzni arról, hogy hosszabbítsák meg a kölcsönök futamidejét, hogy ne érvényesítsék követeléseiket a Willem II megfelelő likviditásának helyreállításáig, és hogy alacsonyabb kamatokat fogadjanak el e követelések után. Hatan közülük tovább mentek, és követeléseik 10 %-át elengedték. A szerkezetátalakítási terv célja az volt, hogy a Willem II három éven belül szerény működési nyereséget érhessen el. A terv reálisnak bizonyult. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es idényben a Willem II mintegy 0,3 millió EUR-s nyereséget ért el, a 2012/2013-as idényben pedig egy alacsonyabb összegűt; sajáttőke-helyzete a 2012. június 30-i állapot szerint mínusz 1,4 millió EUR-ra, 2013. június 30-ára pedig mínusz 1,3 millió EUR-ra javult, majd a 2013/2014 gazdasági évben pozitívba fordult.

         4.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

               (26)

               Az önkormányzat az eljárás keretében észrevételeket nyújtott be, amelyek nagyban azonosak voltak a Hollandia által benyújtott észrevételekkel. Az önkormányzat 2009-ben konkrét tájékoztatást is adott a Willem II pénzügyi helyzetére vonatkozóan, és egy a Deloitte Financial Advisory Services által 2013 novemberében elkészített tanulmányt is benyújtott az önkormányzat előtt 2010-ben nyitva álló különböző lehetőségek költségeiről azon véleményének alátámasztására, hogy a 2009-ben és 2010-ben meghozott intézkedések racionálisak voltak.

         5.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

   5.1.   Állami támogatás jelenléte a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében

               (27)

               A Szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében az állami támogatás olyan, a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott támogatás, amely azáltal, hogy bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének gazdasági előnyt biztosít, torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében lefektetett feltételek halmazati feltételek, és ezért ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, az összes feltételt teljesítenie kell.

               (28)

               Az eljárás megindításáról szóló határozat alapján a Bizottság a támogatás jelenléte szempontjából megvizsgálja az önkormányzat arra vonatkozó 2009-es határozatát, amellyel felfüggesztette a Willem II stadionhasználata utáni bérletidíj-fizetést, valamint az önkormányzat 2010 májusában visszamenőleges hatállyal meghozott döntését a bérleti díj és a stadionhasználat egyéb költségeinek csökkentéséről. A Bizottság megjegyzi, hogy mindkét intézkedés időrendiségét, célját és a Willem II akkori helyzetét tekintve szorosan kapcsolódik egymáshoz, ezért ezeket együtt kell megvizsgálni.

         5.1.1.   Finanszírozás állami forrásokkal

               (29)

               Mindkét intézkedésről az önkormányzat döntött, és azok költségvetésére közvetlen pénzügyi következményekkel jártak; így ezek állami források felhasználását érintették. Az állami források átruházása bármilyen formában történhet, például közvetlen támogatás, kölcsön, garancia, közvetlen befektetés a vállalkozások tőkéjébe, illetve természetbeni juttatás. Az olyan bevételekről való lemondás, amelyeket egyébként az államnak megfizettek volna, szintén az állami források átruházását jelenti.

         5.1.2.   Gazdasági előny

               (30)

               Az intézkedésnek a Willem II-t olyan gazdasági előnyhöz kell juttatnia, amelyet szokásos piaci körülmények között nem érhetett volna el. Hollandia és az önkormányzat azt állítja, hogy az önkormányzat a piacgazdasági befektetői elvnek és a piacgazdasági hitelezői elvnek megfelelően járt el, és ezért nem biztosított előnyt a Willem II számára. A Bizottság a következő okok miatt nem ért egyet ezzel a nézettel.

               (31)

               Amikor egy vállalkozás pénzügyi helyzete állami beavatkozás hatására javul, feltételezhető az előny jelenléte. Ennek vizsgálatához össze kell hasonlítani a vállalkozás intézkedést követő pénzügyi helyzetét azzal a pénzügyi helyzettel, amely akkor állt volna fenn, ha az intézkedést nem hajtották volna végre. A beavatkozás nélkül az egyesület pénzügyileg nehéz helyzetben maradt volna, fennmaradt volna a csőd és az alacsonyabb osztályba minősítés kockázata. Vitathatatlan, hogy a Willem II pénzügyi helyzete jelentősen javult a vizsgálat tárgyát képező beavatkozás hatására.

               (32)

               Ez nem jelentene megengedhetetlen előnyt, ha az önkormányzat igazolni tudja, hogy a piacgazdasági befektetői elvnek és a piacgazdasági hitelezői elvnek megfelelően járt el. A Bizottság megjegyzi, hogy 2004-ben az önkormányzat megszerezte a stadion 100 %-os tulajdonjogát. Ennek ellenértékeként a stadion gazdasági értékét fizette, amelyet egy külső értékbecslés alapján állapítottak meg. 2004-ben a bérleti szerződést az önkormányzat a Willem II-vel annak teljes ismeretében kötötte, hogy a stadion nem egy többfunkciós aréna, hanem a Willem II, mint „fogoly” ügyfél labdarúgó stadionja, és a labdarúgáson kívül hasznosítási lehetőségei korlátozottak. Az önkormányzat ezért tudta, hogy a stadion hasznosítása függ attól, hogy a Willem II képes-e továbbra is fizetni a bérleti díjat és a szerződésben meghatározott egyéb költségeket. Egy piacgazdasági befektető ezt a kockázatot vagy egyáltalán nem vállalta volna fel, vagy csak egy megfelelő haszonkulcs és a „fogoly” ügyfél lehetséges fizetésképtelensége elleni biztosítás ellenében vállalta volna.

               (33)

               Amikor az önkormányzat 2010-ben tájékoztatta az önkormányzat tanácsát arról, hogy a Willem II a csőd szélén áll, azt is megállapította, hogy a stadion 2004 óta tartó hasznosítása a költségvetésére pusztán semleges hatással volt. Ha azonban a 2004-es bérleti szerződés nem termelt észszerű nyereséget, a bérleti szerződési feltételek 2010. évi visszamenőleges hatályú módosítása annak ismeretében történt, hogy az a 2004 óta tartó hasznosítást veszteségessé teszi. Ez kizárja, hogy a bérleti díj csökkentésére irányuló 2010-es döntés megfelelne a piacgazdasági befektető elvének. Egyetlen kereskedelmi szereplő sem egyezne bele egy bérlet olyan visszamenőleges módosításába, amely semmilyen perspektívát nem szolgáltat arra, hogy a befektetés után hozamot biztosítson.

               (34)

               Hollandia és az önkormányzat azonban azt is állítják, hogy az önkormányzat döntése, amely könnyített az egyesület adósságterhein, megfelelt a piacgazdasági hitelezői elvnek. Ezzel összefüggésben arra hivatkoznak, hogy számos nagy hitelező elengedte a Willem II tartozásainak egy részét. Az eljárás megindításáról szóló határozatnak arra a részére is hivatkoznak, amelyben a Bizottság megállapította, hogy Arnhem önkormányzatának a Vitesse labdarúgó-egyesület javára hozott intézkedése nem minősül állami támogatásnak.

               (35)

               E tekintetben a Bizottság először megjegyezné, hogy a 2009-ben a bérletidíj-fizetés felfüggesztéséről és 2010-ben a bérleti díj és a stadionhasználat utáni egyéb fizetési kötelezettségek visszamenőleges hatályú csökkentéséről hozott döntéseket nem a többi hitelező megfelelő intézkedéseivel egyidejűleg hozták meg. Továbbá 2010-ben az önkormányzat 2,4 millió EUR-t adott a Willem II-nek, amely több, mint kétszerese volt a Willem II-vel szembeni egy éves bérletidíj-követelésének. Az önkormányzat ugyan előírta a Willem II-nek, hogy tárgyaljon a többi hitelezővel, hogy megtisztítsa mérlegét, azonban e tárgyalásokra nem szabott a saját beavatkozása feltételeinek megfelelő feltételeket. Az az érv, hogy egy csődbe jutott hivatásos labdarúgó-egyesület elveszíti az engedélyét és az önkormányzat kezén maradt volna egy labdarúgó-stadion, amelyet csak jelentős beruházással lehetne egyéb tevékenységekre hasznosítani, szintén nem meggyőző. Csőd esetén egy jogutód egyesületet lehetett volna alapítani, amely a stadion új használója lett volna. Természetesen azt közvetlenül nem engednék be a hivatásos labdarúgó ligába, hanem a második legmagasabb osztályú amatőr ligában kellene kezdenie. Azonban lett volna kilátása a stadion használatára és arra, hogy a belátható jövőben visszatérjen a hivatásos ligába, és így hozzájárult volna a stadion bérbeadásából származó bevételekhez.

               (36)

               Hollandia hivatkozott továbbá a Bizottság 2002. július 11-i levelére, amelyben a Bizottság ismertetett bizonyos feltételeket, amelyek mellett a sportinfrastruktúra finanszírozását nem minősítené állami támogatásnak. E feltételek között szerepelt az aréna többfunkciós jellege, az ahhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés, valamint a használati díjak megfelelősége.

               (37)

               A jelen esetben azonban ezek az észrevételek nem vezethetnek arra a következetésre, hogy a Willem II nem jutott megengedhetetlen előnyhöz. Már az is vitatható, hogy a 2002. július 11-i levélben meghatározott érvek relevánsak-e még, figyelemmel a Bíróság ítélkezési gyakorlatára, amely a közhasznú célokra használt infrastruktúrába történő állami beruházást állami támogatásnak tekinti (10). A jelen esetben azonban az a döntő, hogy az önkormányzat és a Willem II 2004-ben szerződést kötött, amellyel évi 1 001 731 EUR-s bérleti díjban állapodtak meg. Ha e kialkudott bérleti díjnak a fizetését először az önkormányzat egyetértésével felfüggesztik, és ha a bérleti díj összegét ezután visszamenőlegesen csökkentik, az önkormányzat a Willem II-t olyan pénzügyi előnyhöz juttatja, amelyhez rendes körülmények között nem jutott volna, és amelyet mindenesetre egy magángazdasági szereplő általában nem biztosított volna.

               (38)

               Ezen okok miatt a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy az önkormányzat piacgazdasági szereplőként járt el, akár befektetői, akár hitelezői minőségében, akár mindkét minőségben. Ezért megállapítja, hogy olyan pénzügyi támogatást nyújtott a Willem II csődjének elkerülésére, amelyet egy magánpiaci szereplő nem nyújtott volna, és ezért ez előnynek minősül.

         5.1.3.   Lehetséges hatás a kereskedelemre és a versenyre

               (39)

               Hollandia megkérdőjelezte a lehetséges támogatás hatását a nem európai szinten játszó labdarúgó-egyesületek belső piacára. E tekintetben, ahogy arra a (14) preambulumbekezdés rávilágít, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a hivatásos labdarúgó-egyesületek vállalkozásnak minősülnek, és az állami támogatások ellenőrzése alá tartoznak. A labdarúgás a keresőtevékenység egyik formája, amelynél díjazás ellenében szolgáltatást nyújtanak. A játékban nagy fokú professzionalizmus alakult ki, és ezzel gazdasági hatása megnövekedett.

               (40)

               A Willem II továbbá az európai labdarúgó bajnokságok lehetséges résztvevője, és a múltban ténylegesen részt is vett egy európai bajnokságon. Hivatásos labdarúgó-egyesületként a labdarúgó-mérkőzéseken való részvételen kívül számos nemzetközi vonatkozásokkal is bíró piacon folytat gazdasági tevékenységet, például a hivatásos játékosok átigazolási piacán, a publicitás, a szponzorálás, az áruforgalmazás vagy a médiaközvetítés piacán. Valamely hivatásos labdarúgó-egyesületnek adott támogatás erősíti annak pozícióját e piacok mindegyikén, amelyek legtöbbje számos tagállamot magában foglal. Ezért a (15) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, ha az állami forrásokat arra használják, hogy egy hivatásos labdarúgó-egyesületet megkülönböztető előnyhöz jutassanak, függetlenül attól, hogy az melyik szövetségben játszik, a támogatás torzíthatja a versenyt és befolyásolhatja a tagországok közötti kereskedelmet a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében.

         5.2.   Vizsgálat a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében

               (41)

               A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a Willem II javára tett támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni. A Szerződés 107. cikke (2) bekezdésében említett eltérések egyike sem vonatkozik a szóban forgó támogatási intézkedésre. A Szerződés 107. cikkének (3) bekezdésében rögzített eltéréseket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy egyik holland régió sem tartozik a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja alá. A szóban forgó támogatási intézkedés nem mozdít elő közös európai érdeket szolgáló fontos projektet, és nem a holland gazdaságban bekövetkezett valamely komoly zavar megszüntetésére szolgál a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében. A támogatási intézkedés továbbá nem mozdítja elő a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében.

         5.2.1.   Alkalmazandó irányelvek

               (42)

               A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt, és az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító támogatásra vonatkozó eltérést illetően az ilyen támogatás összeegyeztethető lehet, amennyiben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

               (43)

               A támogatási intézkedéseknek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében történő vizsgálatához a Bizottság számos rendeletet, keretszabályt, iránymutatást és közleményt bocsátott ki a támogatások formájára, valamint azokra a horizontális vagy ágazati célokra vonatkozóan, amelyekhez a támogatásokat odaítélik. Figyelemmel arra, hogy a Willem II pénzügyi nehézségekkel szembesült abban az időben, amikor az intézkedéseket meghozták, és arra, hogy a támogatást az önkormányzat e nehézségek megoldására ítélte meg, célszerű annak vizsgálata, hogy az iránymutatásokban (11) lefektetett kritériumok alkalmazandók-e és teljesültek-e.

               (44)

               2014 júliusában a Bizottság közzétette a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló új iránymutatást (12). Ez azonban nem vonatkozik erre a 2009-ben és 2010-ben nyújtott nem bejelentett támogatásra. Az új iránymutatás 137. pontja szerint bármely előzetes engedély nélkül nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás esetén akkor lenne erről szó, ha a támogatás egy részét, illetve egészét az iránymutatásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele után nyújtották. Az új iránymutatás 138. pontja szerint a Bizottság minden egyéb esetben a támogatás nyújtásának időpontjában alkalmazandó iránymutatás alapján folytatja le a vizsgálatot, éppen ezért a jelen helyzetben a 2014-et megelőzően alkalmazandó szerint.

         5.2.2.   A Willem II, mint nehéz helyzetben lévő vállalkozás

               (45)

               Az iránymutatás 10. a) alpontjával összhangban korlátolt felelősségi alapon működő társaság esetén a vállalkozás akkor minősül nehéz helyzetben lévőnek, ha törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el. A 2008/2009-es gazdasági évben (13) a Willem II 11,4 millió EUR-s forgalom mellett 3,9 millió EUR-s veszteséget termelt, és saját tőkéje [eigen vermogen] 4,1 millió EUR-ról 0,2 millió EUR-ra csökkent. A 2009/2010-es gazdasági évben (14) a Willem II 9,9 millió EUR-s forgalom mellett 4,4 millió EUR-s veszteséget termelt. A 2,4 millió EUR-s önkormányzati juttatás ellenére saját tőkéje 0,2 millió EUR-ról tovább csökkent, mínusz 2,1 millió EUR-ra. Ezért a Willem II egyértelműen nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt. Ezt a tényt Hollandia nem vitatja. Ezért a Willem II-nek nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét az iránymutatás alapján kell megvizsgálni.

         5.2.3.   A hosszú távú életképesség helyreállítása

               (46)

               Az iránymutatás 3.2. szakasza előírja, hogy a támogatás nyújtásának feltétele kell, hogy legyen egy szerkezetátalakítási terv végrehajtása (lásd az iránymutatás 34–37. pontját), amelynek észszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az önkormányzat azon döntése, hogy 2,4 millió EUR-t ad a Willem II-nek, a (12) preambulumbekezdésben említett számos feltételtől függött. E feltételek képezték a Willem II által készített szerkezetátalakítási terv központi elemét (15).

               (47)

               A terv egy 3 éves időszak alatt egészséges pénzügyi helyzetet szándékozott elérni, továbbá teljesíteni kívánta a KNVB követelményeit annak érdekében, hogy az továbbra is fenntartsa a Willem II hivatásos versenyengedélyét, és hogy az egyesület a 2012/2013. pénzügyi év végére megszerezze a 2. kategóriás státust.

               (48)

               A szerkezetátalakítási tervben szerepelt egy új vezetőség, a létszám és a játékosok csoportjának jelentős csökkentése. Számos játékost átigazoltak, a meglévő szerződéseket alacsonyabb fizetés mellett újították meg, új szerződéseket átigazolási díj nélkül kötöttek. Ez a személyzet és a játékosok költségeinek 30 %-os csökkenésével járt a terv elfogadásától számított két év alatt. Az önkormányzattól kapott 2,4 millió EUR-n kívül a Willem II-nek sikerült továbbra is biztosítania a magánszektorból származó 2,25 millió EUR-s hozzájárulást.

               (49)

               A Bizottság megítélése szerint a szerkezetátalakítási terv megoldásokat tartalmaz a Willem II. pénzügyi nehézségeinek okaira, különösen a játékosok költségeire, bérek és átigazolási kifizetések formájában. A Willem II fő tevékenységére vonatkozó megtakarításokat tervez. A szerkezetátalakítási terv nem támaszkodik olyan külső tényezőkre, amelyeket ugyan a Willem II képes befolyásolni, viszont nem képes teljes mértékben irányítani, például új szponzorok felkutatása és a nézőközönség számának növelése. Noha a Willem II pénzügyi helyzete és különösen a negatív saját tőkéje továbbra is aggodalomra ad okot, elképzelhető az egyesület pénzügyi helyzetének folyamatos javulása, valamint hivatásos labdarúgó egyesületként való folyamatos működése. A fejlődés azt mutatja, hogy a terv valójában reális volt. A KNVB már 2011 decemberében meg is adta a 2. kategóriás státust. A 2010/2011-es idényben a Willem II-nek sikerült 0,3 millió EUR-s üzemi nyereséget elérnie, majd a 2011/2012-es idényben ismét nyereséges volt, és ezzel a 2012. június 30-i állapot szerint mínusz 1,4 millió EUR-ra javította sajáttőke-helyzetét.

         5.2.4.   Kompenzációs intézkedések

               (50)

               Az iránymutatás 38–42. pontja előírja, hogy a kedvezményezettnek kompenzációs intézkedéseket kell hoznia annak érdekében, hogy a támogatás torzító hatásait és annak kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásait a lehető legkisebbre csökkentse. Az eljárás megindításáról szóló határozat 80-ik bekezdésében a Bizottság megjegyezte a hivatásos labdarúgás sajátos jellegét e tekintetben, és egy sor olyan intézkedésre tett javaslatot, amelyek a hivatásos labdarúgás esetében az iránymutatás értelmében vett kompenzációs intézkedésként értelmezhetők, például a regisztrált játékosok korlátozása a nemzeti egyesület által megengedett korlátokon belül, a bérek felső határának elfogadása az ágazatban szokásos normák alatt, az új játékosok utáni átigazolási költségek fizetésének tilalma egy bizonyos ideig, illetve a társadalom javát szolgáló tevékenységek növelése. A játékosok számára vagy fizetésére vonatkozó felső határ elfogadásával az egyesület versenyhátrányt is vállalna más olyan egyesületekhez képest, amelyeknél nem kell ilyen korlátozásokat alkalmazni. Az átigazolási díjak tilalma korlátozza az új versenyképes játékosok választékát.

               (51)

               A Bizottság megjegyzi, hogy a Willem II a tervvel összhangban valójában csökkentette alkalmazottainak és játékosainak a számát. Az alkalmazottak létszáma a 2009/2010-es idény 79 főjéről a 2010/2011-es idényben 61, a 2011/2012-es idényben pedig 53 főre csökkent. A regisztrált játékosok számát 31-ről 27-re csökkentették. A bérköltségek (16) az árbevétel 48 %-ára csökkentek, ami jóval az UEFA norma alatt van, ahol ez 70 % csak a játékosok esetében. A szerkezetátalakítási időszakban új játékosok után nem fizetnek átigazolási díjat. Ezek az intézkedések gyengítették az egyesület csapatát, és következésképpen ez hozzájárult ahhoz, hogy a Willem II-t 2010/2011 végén, majd a 2012/2013-as idényben ismét visszaminősítsék másodosztályba. A Bizottság megjegyzi azt is, hogy az amatőr játékosok képzésével az egyesület többet költ a köz javára. A Bizottság megállapítja, hogy az irányelvekben előírt kompenzációs intézkedéseket meghozták, amelyek gyengítették a Willem II versenyhelyzetét a hivatásos labdarúgásban.

         5.2.5.   Minimálisra korlátozott támogatás

               (52)

               A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a szerkezetátalakítási tervet a belső megtakarításokon túl jelentős mértékben külső magánszervezetek finanszírozzák. Kilenc magánszervezet egyezett bele, hogy összesen 2,25 millió EUR-s kölcsönt nyújtson a Willem II-nek 2009-ben, amikor a pénzügyi problémák femerültek. 2010-ben sikerült ezeket a szervezeteket meggyőzni, hogy a szóban forgó összegeket tartsák bent az egyesületben, és ne érvényesítsék követeléseiket mindaddig, amíg a Willem II nem tudja azokat visszafizetni. Ezenkívül alacsonyabb, 3 %-os kamatlábat is elfogadtak. Hatot közülük sikerült meggyőzni, hogy engedjék el követelésük összesen 10 %-át. Ezzel teljesül az irányelv 44. pontjának előírása, amely szerint a Willem II-höz hasonló középvállalkozások esetében a szerkezetátalakítási költségek legalább 40 %-át a kedvezményezett saját forrásaiból kell fedezni, beleértve a külső finanszírozást, ami jelzi, hogy hisznek a kedvezményezett életképessége visszaállításának lehetőségében.

               (53)

               A támogatás összege szükséges volt. A szerkezetátalakítási terv szerint annak mérsékelt pozitív eredményt kell elérnie a 2010/2011-es és 2011/2012-es idényben, és a saját tőkét lassanként javítania kell. Ez nem tette volna lehetővé a Willem II számára, hogy új játékosokat vásároljon vagy magasabb fizetéssel csalogasson magához.

         5.2.6.   Monitoring és éves beszámoló

               (54)

               Az iránymutatás 49. pontja előírja, hogy az érintett tagállam rendszeresen megküldött részletes beszámolók révén tájékoztatást adjon a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásáról. Az 51. pont kevésbé szigorú feltételeket határoz meg a kis- és középvállalkozások esetében, ahol rendszerint elég, ha évente megküldik a vállalkozás mérlegének és eredménykimutatásának másolatát. Hollandia kötelezettséget vállalt e jelentések megküldésére.

         5.2.7.   Először és utoljára

               (55)

               Az iránymutatás 72–77. pontjával összhangban Hollandia leszögezte, hogy a Willem II a jelen támogatás nyújtását megelőző tíz évben nem kapott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást. Továbbá kötelezettséget vállalt arra, hogy a következő tíz éves időszak alatt nem nyújt a Willem II-nek újabb megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást.

         6.   KÖVETKEZTETÉS

               (56)

               A Bizottság megállapítja, hogy Hollandia jogellenesen, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megszegésével nyújtott támogatást a Willem II-nek. Azonban a 2009-ben és 2010-ben a Willem II-nek odaítélt 2,4 millió EUR összegű állami támogatás megfelel az iránymutatás szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó feltételeinek, és a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2,4 millió EUR összegű állami támogatás, amit Hollandia a tilburgi Willem II labdarúgó-egyesület javára nyújtott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.
   2. cikk
   Ennek a határozatnak a Holland Királyság a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2016.július 4-én.

            a Bizottság részéről

         Margrethe VESTAGER

            a Bizottság tagja

      (1)  A Bizottság határozata az SA.33584. (2013/C) (korábbi 2011/NN.) számú ügyben – Hollandia 2008–2011 között bizonyos holland hivatásos labdarúgó-egyesületeknek nyújtott támogatása – Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (HL C 116., 2013.4.23., 19. o.).

      (2)  Vö. az 1. lábjegyzettel.

      (3)  A szerződés megkötése előtt az önkormányzat volt a stadion és annak a teleknek a jogi tulajdonosa, amelyen a stadion áll, míg a Willem II rendelkezett a stadion gazdasági tulajdonjogával, amelybe saját pénzét fektette be.

      (4)  A C-325/08. sz., Olympique Lyonnais ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2010:143) 27. és 28. pontja; a C-519/04 P. sz., Meca-Medina és Majcen kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:2006:492) 22. pontja; valamint a C-415/93. sz., Bosman ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C:1995:463) 73. pontja.

      (5)  A Bizottság határozatai Németországot illetően: 2013. március 20-i határozat a Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (SA.35135. (2012/N)) ügyben, 12. pont, és a Multifunktionsarena der Stadt Jena (SA.35440. (2012/N)) ügyben (összefoglaló közlemény: HL C 140., 2013.5.18., 1. o.), és a 2013. október 2-i határozata a Fußballstadion Chemnitz (SA.36105. (2013/N)) ügyben (összefoglaló közlemény: HL C 50., 2014.2.21., 1. o.), 12–14. pont; a Bizottság határozatai Spanyolországot illetően: 2013. december 18-i határozat négy spanyol labdarúgó-egyesületnek nyújtott lehetséges állami támogatásról (SA.29769. (2013/C) ügy), 28. pont, Real Madrid CF (SA.33754. (2013/C ügy)), 20. pont, és állítólagos támogatás három valenciai labdarúgó-egyesületnek (SA.36387. (2013/C) ügy), 16. pont (közzétéve: HL C 69., 2014.3.7., 99. o.).

      (6)  A Bizottság közleménye – A közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.). Az iránymutatás alkalmazását a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, 2004. október 1-jei közösségi iránymutatás alkalmazásának meghosszabbításáról szóló bizottsági közlemény (HL C 296., 2012.10.2., 3. o.) meghosszabbította.

      (7)  2008.6.30.–2009.7.1.

      (8)  2009.6.30.–2010.7.1.

      (9)  Plan van aanpak Willem II, 2010. július 23.

      (10)  Például a C-288/11. sz., Mitteldeutsche Flughafen AG és Flughafen Leipzig-Halle GmbH kontra Bizottság ügyben 2012. december 19-én hozott ítélet (ECLI:EU:C:2012:821).

      (11)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

      (12)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.).

      (13)  2008.6.30.–2009.7.1.

      (14)  2009.6.30.–2010.7.1.

      (15)  Lásd a 9. lábjegyzetet.

      (16)  A Willem II számlái nem tesznek különbséget a játékosok és egyéb alkalmazottak fizetése között.