title: 2009/954/EK: A Tanács határozata ( 2009. november 30. ) A Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladatmeghatározásának és A Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó jegyzőkönyvnek az Európai Közösség általi aláírásáról és megkötéséről

text:
               16.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 330/37

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. november 30.)
   „A Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladatmeghatározásának” és „A Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó jegyzőkönyvnek” az Európai Közösség általi aláírásáról és megkötéséről
   (2009/954/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, valamint 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére és (3) bekezdésének első albekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Bizottság kezdeményezésére 2008 júniusában a G8 tagjai, Dél-Korea, India és Kína, valamint a Bizottság úgy döntöttek, hogy az energiahatékonyságot nagymértékben fokozó intézkedések végrehajtásának megkönnyítése céljából létrehozzák a Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerséget (IPEEC). Az IPEEC fórumot biztosít a tárgyaláshoz, a konzultációhoz és az információcseréhez. Az IPEEC nyitva áll más országok és kormányközi szervezetek számára is.

               (2)

               2009. május 24-én Rómában tizenkét állam – köztük az Európai Közösség négy tagállama – aláírta a Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség feladatmeghatározását (a továbbiakban: a feladatmeghatározás).

               (3)

               A feladatmeghatározás részletezi az IPEEC együttműködési tevékenységeit, rögzíti szervezeti felépítését, meghatározza az esetleges új tagokra vonatkozó kritériumokat, és általános – egyebek mellett a partnerség finanszírozására és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó – rendelkezéseket foglal magában.

               (4)

               A feladatmeghatározás 4.2. cikke értelmében az IPEEC nyitva áll a kormányközi szervezetek előtt, és a tagságnak feltétele a feladatmeghatározás aláírása.

               (5)

               Az IPEEC igazgatási feladatainak ellátása titkárság létrehozásával szervezhető meg legjobban. 2009. május 24-én, illetve június 22-én tizenkét állam, köztük az Európai Közösség négy tagállama Rómában aláírta a Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv). A jegyzőkönyvet 2009. június 18-án az IEA is aláírta.

               (6)

               A jegyzőkönyv meghatározza a titkárság szervezésének általános elveit, és rendelkezéseket tartalmaz a titkárság személyzetére és a munkaerő-felvételre, valamint a finanszírozást és a költségvetési eljárást érintő kérdésekre vonatkozóan.

               (7)

               A jegyzőkönyv 16. pontja értelmében minden, az IPEEC tagjává válni kívánó kormányközi szervezetet felkérnek a jegyzőkönyv aláírására.

               (8)

               Az Európai Közösségnek helyénvaló aláírnia a feladatmeghatározást és a jegyzőkönyvet.

               (9)

               Az Európai Közösségnek indokolt hozzájárulást fizetnie az IPEEC igazgatási kiadásainak fedezésére,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   (1)   A Tanács a Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerségnek e határozathoz I. mellékletként csatolt feladatmeghatározását az Európai Közösség nevében jóváhagyja.
   (2)   A Tanács a Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó, e határozathoz II. mellékletként csatolt jegyzőkönyvet az Európai Közösség nevében jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje azt az egy vagy több személyt, aki az Európai Közösség nevében jogosult aláírással kinyilvánítani, hogy a Közösség magára nézve kötelezőnek elfogadja az alábbiakat:

               —

               a Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladatmeghatározása, valamint

               —

               a Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó jegyzőkönyve.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. O. LITTORIN

      (1)  Az EP 2009. november 26-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      I. MELLÉKLET

         A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG (IPEEC) FELADATMEGHATÁROZÁSA

      Az alulírott nemzeti kormányzati szervek (együttesen a „tagok”) az alábbiakban meghatározzák – az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás előmozdításában való élénk és termékeny nemzetközi együttműködés támogatását célul kitűző – nemzetközi energiahatékonysági együttműködés kereteként szolgáló Nemzetközi Energiahatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladatait. Az IPEEC más nemzetközi szervezetekkel és testületekkel folytat véleménycserét és keresi a velük közös együttműködési formákat, hogy szinergiát hozzon létre és kerülje a párhuzamos erőfeszítéseket.
      1.   Az IPEEC célja

      Az IPEEC célja az energiahatékonyságban nagy előrelépést jelentő fellépések megkönnyítése. A tagok saját választásuk szerint önkéntes alapon tehetik meg ezeket a lépéseket, amennyiben a gazdasági, technológiai és egyéb körülmények figyelembevételével úgy gondolják, hogy mindez hozzáadott értékkel fogja őket gazdagítani. Az IPEEC a tárgyalásokhoz, a konzultációkhoz és az információcseréhez magas szintű fórumot biztosít, és ezáltal támogatja az energiahatékonyságot szerte a világon. Tagjai számára nem dolgoz ki és nem is fogad el szabványokat vagy energiaügyi célokat.
      2.   Az IPEEC együttműködési tevékenységei

                  2.1.

                  Az IPEEC az alábbi területeken végezhet együttműködési tevékenységeket tagjai körében:

                  2.1.1.

                  a tagok által már megkezdett, az energiahatékonyság előmozdítására irányuló munka támogatása, így például a nemzeti szinten meghatározott energiahatékonysági mutatók kialakítása, a legjobb gyakorlatok összegyűjtése, vagy az adatgyűjtésre irányuló elméleti erőfeszítések megerősítése;

                  2.1.2.

                  információcsere az energiahatékonyság jelentős növelésére alkalmas ágazati és ágazatközi intézkedésekről, így – a teljesség igénye nélkül – például az épületekre, energiafelhasználó termékekre és szolgáltatásokra kiterjedő szabványok/kódexek/előírások és jelzések azzal a céllal, hogy így az egyes tagok körülményeinek figyelembevétele mellett fel lehessen gyorsítani a legjobb gyakorlatok piaci terjedését; az energiafelhasználás mérésével, ellenőrzésével és igazolásával foglalkozó eljárások módszerei, tanúsítási jegyzőkönyvek és egyéb eszközök, melyekkel az épületek, ipari folyamatok, kapcsolódó termékek, felszerelések és berendezések teljes élettartama során optimális energiahatékonysági teljesítményt lehet elérni; az energiahatékonysági intézkedések finanszírozásához szükséges környezet és eszközök megteremtése, az energiahatékonysági beruházások előmozdítását meghatározó alapelvek lefektetése; az energiahatékony termékek, szolgáltatások és technológiák térhódítását ösztönző közbeszerzési politikák; olyan programok, melyek segítségével a közintézmények hatékonyabban tudnak fellépni az épületek, járművek, termékek és szolgáltatások beszerzésében és üzemeltetésében; a fogyasztók és az érintettek tudatos hozzáállását erősítő tevékenységek, az energiahatékonyságra vonatkozó egyértelmű, hitelt érdemlő és könnyen hozzáférhető információk – jól megalapozott döntések meghozatalát lehetővé tevő – terjesztésével; az energiahatékonysági politikák és intézkedések hatásosságának értékelésére vonatkozó legjobb gyakorlatok irányelvei; a köz- és a magánszféra együttműködése az energiahatékony technológiákra irányuló kutatások és fejlesztések, ezek üzleti alapokon nyugvó kiterjesztése és alkalmazása előmozdítására, ezáltal pedig az ilyen technológiák alkalmazásának, terjesztésének és átvitelének felgyorsítására; valamint a legjobb gyakorlatok, hatékony technológiák és kapacitásbővítések fejlődő országokban történő terjesztésének és átvitelének felgyorsítását célzó cselekvések;

                  2.1.3.

                  a köz- és a magánszféra közötti partnerségek kialakítása az energiahatékonyság – kulcsfontosságú energiafogyasztó ágazatokban való és ezen ágazatok közötti – javítása érdekében, a kapcsolódó kezdeményezések alapján;

                  2.1.4.

                  az energiahatékonyság szempontjából kulcsfontosságú technológiák közös kutatásának és fejlesztésének segítése, különösen a tagok körében való alkalmazásuk céljából;

                  2.1.5.

                  az energiahatékonyság fokozásához hozzájáruló, az energiával kapcsolatos termékek és szolgáltatások elterjedésének megkönnyítése; és

                  2.1.6.

                  olyan egyéb tevékenységek, amelyek előmozdítják a tagok által közösen meghatározott IPEEC-célok elérését.

            3.   Az IPEEC szervezete

                  3.1.

                  A tagok ezennel felállítanak egy, az egyes tagok magas szintű képviselőiből álló politikai bizottságot és egy, az egyes tagok középszintű képviselőiből álló végrehajtó bizottságot.

                  3.2.

                  A politikai bizottság feladata az IPEEC általános keretének és politikáinak irányítása, így például pénzügyi intézkedések megtétele, a munkacsoportokban megvalósított előrelépések, valamint a végrehajtó bizottság és a titkárság munkájának felülvizsgálata és a végrehajtó bizottság munkáját segítő iránymutatás. A politikai bizottság évente legalább egyszer kell, hogy ülésezzen, a tagjai által meghatározott időpontokban és helyeken.

                  3.3.

                  A végrehajtó bizottság feladata a politikai bizottság éves üléseire irányuló intézkedések felügyelete, az évenkénti munkaprogram és költségvetés ellenőrzése és alkalmazása, a tagok kéréseinek áttekintése, a titkárság munkáját segítő tanácsadás és felülvizsgálat, valamint a munkacsoportok munkájára vonatkozó javaslatok megfogalmazása és munkájuk felügyelete. A végrehajtó bizottság évente legalább kétszer kell, hogy ülésezzen, a végrehajtó bizottság által meghatározott időpontokban és helyeken.

                  3.4.

                  A politikai bizottság és a végrehajtó bizottság – ellenkező rendelkezések hiányában – egyhangúlag hozza meg határozatait.

                  3.5.

                  A végrehajtó bizottság szükség esetén jóváhagyását adhatja néhány vagy valamennyi tag képviselőiből álló, egyedi projekteken dolgozó munkacsoportok felállításához.

                  3.6.

                  Minden munkacsoport – köreiből megválasztott – képviselője kérésre írásban vagy személyesen köteles beszámolni a végrehajtó bizottságnak a projekt előrehaladásáról. A munkacsoportok olyan gyakran kötelesek összeülni, ahogyan azt saját tevékenységeik előrehaladásának felülvizsgálata megkívánja. A munkacsoportoknak meg kell fogalmazniuk a jövőbeli munkájukat meghatározó ígéretes irányt és a szükségesnek ítélt intézkedéseket illetően ajánlásokat kell tenniük a végrehajtó bizottság és a politikai bizottság felé.

                  3.7.

                  A politikai bizottság és a végrehajtó bizottság saját tagjai soraiból köteles választani egy elnököt és egy vagy több alelnököt, két éves időtartamra.

                  3.8.

                  Az IPEEC szükség esetén miniszteri megbeszéléseket tarthat. A miniszteri szintű megbeszéléseken az IPEEC-együttműködésben megtett lépések felülvizsgálatára és a jövőbeli munkák prioritásainak általános kijelölésére kerül sor.

                  3.9.

                  Az IPEEC kommunikációs és egyéb tevékenységeinek legfőbb koordinátora az IPEEC-titkárság. A titkárság feladatai: 1) a politikai bizottság és a végrehajtó bizottság üléseinek megszervezése; 2) különleges tevékenységek – pl. telekonferenciák és szakmai találkozók – megrendezése; 3) új tagsági kérelmek átvétele és továbbítása a végrehajtó bizottságnak; 4) az IPEEC tevékenységeire vonatkozó kommunikációs tevékenységek és ezek státusának koordinálása, így például egy IPEEC-honlap kialakítása és karbantartása; 5) az IPEEC nevében eljáró információs klíringintézetként való szerepvállalás; 6) archív nyilvántartás fenntartása a politikai bizottság és a végrehajtó bizottság részére; 7) az éves jelentés összeállítása a végrehajtó bizottság felügyelete mellett; és 8) a végrehajtó bizottság utasításai szerinti egyéb feladatok ellátása. A titkárság feladatai adminisztratív jellegűek.

                  3.10.

                  Az IPEEC-tevékenységek fenntarthatóságának és következetességének biztosítása érdekében külön titkárság felállítására kerül sor. Az IPEEC-titkárság a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) égisze alatt működik majd annak érdekében, hogy az IPEEC teljes mértékben kiaknázhassa az IEA tudásbázisát, tapasztalatait és kapacitását. A titkárságban az IPEEC valamennyi tagja részt vehet. A titkárság a végrehajtó bizottság felé tartozik jelentéstételi kötelezettséggel és e bizottság irányítása alá tartozik. A titkárság valamennyi tag önkéntes (pénz- és természetbeli) hozzájárulásaiból származó támogatásokat fog élvezni.

                  3.11.

                  A titkárság az alkalmazásában álló személyzeten kívül – a végrehajtó bizottság döntése alapján – a tagok alkalmazásában levő és a titkárság számára rendelkezésre bocsátott személyek szolgáltatásait is igénybe veheti. Ezek a személyek munkaadójuktól részesülnek díjazásban és rájuk nézve továbbra is munkaadóik munkavállalási feltételei maradnak érvényben.

                  3.12.

                  Minden tag saját maga határozza meg az IPEEC tevékenységeiben való részvétele jellegét.

            4.   Tagság

                  4.1.

                  Jelen, természeténél fogva adminisztratív jellegű feladatmeghatározás a jogilag kötelező erejű kötelezettséget nem hoz létre a tagok között. Minden tag az esetében irányadó törvények és jogszabályok, valamint részvételével vagy kormányának részvételével létrejött nemzetközi egyezmények és a vonatkozó költségvetési előirányzatok alapján köteles végrehajtani a jelen feladatmeghatározásban előrevetített tevékenységeket.

                  4.2.

                  Az IPEEC nyitva áll az egyéb kormányszervek és kormányközi szervezetek előtt. A tagságról a kölcsönös egyetértés alapján működő politikai bizottság dönt. Az IPEEC- tagság feltétele az IPEEC-feladatmeghatározás aláírása. A tagországok felsorolása az A. függelékben szerepel. A politikai bizottság egyetértésével az A. függelék módosítható.

                  4.3.

                  A munkacsoportokban a végrehajtó bizottság felkérésére a tagok soraiból vagy azokon kívülről érkező műszaki és egyéb szakértők vehetnek részt.

            5.   Finanszírozás

                  5.1.

                  Minden tag az esetében alkalmazandó törvények, jogszabályok és szakpolitikai előírások alapján ajánlhat fel pénzügyi vagy egyéb forrásokból származó hozzájárulást az IPEEC munkájához, a 3.11. pontban foglaltaknak megfelelően. Minden munkacsoportot az adott munkacsoportban részt vevő tagok finanszíroznak az egyes tagokra nézve irányadó törvényekben, jogszabályokban és szakpolitikai előírásokban foglaltak alapján.

                  5.2.

                  Minden tag köteles a politikai bizottság, a végrehajtó bizottság és a saját munkacsoportjai üléseivel kapcsolatban felmerült alábbi kiadásokat viselni:

                              —

                              a tagok képviselőinek utazási és ellátási költségei;

                              —

                              a tagok képviselőinek szállásköltségei; és

                              —

                              egyéb kapcsolódó kiadások.

                  5.3.

                  Az éves munkaprogram és költségvetés elfogadását megelőzően minden tagnak ajánlatos meghatároznia az IPEEC-hez való hozzájárulását.

                  5.4.

                  A jelen feladatmeghatározás a tagokkal, azok tisztviselőivel, ill. munkavállalóival vagy egyéb személyekkel szemben nem származtat semmilyen anyagi jogi vagy eljárásjogi, a törvény vagy a méltányosság erejénél fogva érvényesíthető jogokat vagy előnyöket. Egyetlen tag sem nyújthat be egy másik tagnak kártérítési igényt a jelen feladatmeghatározás alapján általa végrehajtott tevékenységekért. Jelen feladatmeghatározás a tagokon kívül más személyekre nézve nem irányadó és körükben nem alkalmazandó.

            6.   Nyilvános kutatási és szellemi tulajdon

                  6.1.

                  Az IPEEC – de nem a munkacsoportok – körében létrehozott szellemi tulajdon nyilvános és nem jogvédett, hacsak a végrehajtó bizottság ettől eltérően nem határoz.

                  6.2.

                  A munkacsoportok irányításával a projektek végrehajtása során létrehozott vagy biztosított szellemi tulajdonnak megfelelő és hatékony védelemben kell részesülnie. Az ilyen szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megosztásáról és a tulajdonosi információk kezeléséről az érintett tagok között kell egyedi végrehajtási intézkedések formájában megállapodni.

            7.   Kezdet, meghosszabbítás, módosítás, visszavonás és megszüntetés

                  7.1.

                  Jelen feladatmeghatározás 2009. május 24-én lép hatályba és 10 éven át marad érvényben, kivéve, ha a tagok kezdeményezik a meghosszabbítását vagy megszüntetését.

                  7.2.

                  Jelen feladatmeghatározás a tagok egyetértésével írásban bármikor módosítható.

                  7.3.

                  Az IPEEC-tagság megszüntethető. A tag lehetőség szerint a tervezett kilépés előtt legalább 90 nappal erről írásban értesíti a többi tagot.

            A. függelék: Brazil Szövetségi Köztársaság, Kanada, Kínai Népköztársaság, Franciaország, Németország, Olaszország, Japán, Koreai Köztársaság, Mexikó, Oroszországi Föderáció, Egyesült Királyság, Amerikai Egyesült Államok.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Edison LΟΒΑΟ
      Bánya- és energiaügyi miniszter, Brazil Szövetségi Köztársaság
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Cassie DOYLE
      Természeti erőforrásokért felelős miniszterhelyettes, Kanada
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      XIE Ji
      A Kínai Népköztársaság Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságának képviselője
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Jean-Louis BORLOO
      Államminiszter, ökológiáért, energiaügyért, fenntartható fejlődésért és területfejlesztésért felelős miniszter, Franciaország
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Bernd PFAFFENBACH
      A Gazdasági és Technológiai Minisztérium államtitkára, Németország
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Claudio SCAJOLA
      Gazdaságfejlesztési miniszter, Olaszország
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Toshihiro NIKAI
      Gazdasági, kereskedelmi és ipari miniszter, Japán
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Young Hak KIM
      Tudásgazdasági Minisztérium képviselője, Korea
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Georgina KESSEL MARTINEZ
      Energiaügyi miniszter, Mexikó
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Sergey SHMATKO
      Energiaügyi miniszter, Orosz Föderáció
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Ed MILIBAND
      Energia- és éghajlatügyi miniszter, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      (aláírás)
      Steven CHU
      Energiaügyi miniszter, Amerikai Egyesült Államok
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG FELADATMEGHATÁROZÁSA
      [megfigyelő]
      (aláírás)
      Andris PIEBALGS
      Az Európai Bizottság energiaügyi biztosa
      Dátum: 2009. május 24.

      II. MELLÉKLET

         A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG (IPEEC) TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG (IEA) ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV

      A jelen jegyzőkönyvet aláírásukkal ellátó Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) titkársága, a nemzeti kormányzati és kormányközi szervek (együttesen: az IPEEC-tagok), elismerve, hogy az IPEEC-tagok 2009. május 24-én aláírták az IPEEC feladatmeghatározását (a továbbiakban: a feladatmeghatározás); tudomásul véve, hogy az IPEEC a pénzügyeket és a munkaprogramját tekintve független szervezet; felismerve, hogy az IPEEC adminisztratív feladatai leginkább egy titkárság (a továbbiakban: az IPEEC-titkárság) és a konkrét munkacsoportokhoz esetlegesen hozzárendelt külön egységek felállításával válhatnak irányíthatóvá; tekintetbe véve, hogy mind az IPEEC, mind az IEA céljait támogatnák az IEA és az IPEEC titkárságai közötti, kölcsönösen előnyös hálózati együttműködésben rejlő lehetőségek; és tekintetbe véve, hogy e vonatkozásban pontosan meg kell határozni annak módját, hogy az IEA miként fogadja be az IPEEC titkárságát,
      az alábbiakban állapodtak meg:

         Alapelvek

                  1.

                  Az IPEEC-titkárság a végrehajtó bizottság független irányítása alatt áll (a feladatmeghatározásban szereplő meghatározás alapján). Az IPEEC-titkárság munkaprogramját a végrehajtó bizottság határozza meg.

                  2.

                  Az IPEEC-tagok tudomásul veszik, hogy az IEA semmilyen pénzügyi felelősséget nem vállal az IPEEC-re és az IPEEC titkárságára nézve. Az IPEEC-titkárság működéséhez és személyi állományához kapcsolódó összes költséget, ideértve a kinevezések megszüntetéséhez fűződő költségeket is – hacsak erről az IPEEC-tagok másképp nem határoznak – az IPEEC-tagok és/vagy a végrehajtó bizottság jóváhagyásával támogatott egyéb szervek önkéntes hozzájárulásaiból kell fedezni.

                  3.

                  Az IPEEC-titkárság – az önkéntes hozzájárulások elégséges mennyiségének függvényében – a feladatmeghatározásban az IPEEC-titkárságra vonatkozóan ismertetett feladatokat hivatott ellátni.

                  4.

                  Az IPEEC-titkárság vagy annak egyik egysége hasonló feladatokat láthat el egy adott munkacsoport megbízásából is (a feladatmeghatározásban foglaltaknak megfelelően), amennyiben az adott munkacsoportban részt vevő IPEEC-tagok e célra elegendő mértékű önkéntes hozzájárulást bocsátanak rendelkezésre.

         Munkaerő-felvétel és az IPEEC-titkárság személyzete

                  5.

                  Az IEA feladata az IPEEC-titkárságban dolgozó személyzet felvételének a végrehajtó bizottság kérésére és a bizottsággal együttműködve történő lebonyolítása az IEA aktuálisan érvényes szabályai és eljárásai alapján, egyenlő elbánásban részesítve az IPEEC-tagok országaiból érkező jelölteket.

                  6.

                  Az IPEEC-titkárság a végrehajtó bizottság kérésére, az IEA-t befogadó ország törvényeivel és a hatályos IEA-szabályokkal és -eljárásokkal összhangban az IPEEC-tagoktól személyzetet kölcsönözhet. Az az IPEEC-tag, amely munkavállalót kölcsönöz az IPEEC-titkárságnak, továbbra is felel az adott személy fizetéséért és juttatásaiért, beleértve többek között – de nem kizárólag – az adott személynek az IPEEC-titkárságban vállalt feladata megkezdéséhez és befejezéséhez szükséges utazási és áttelepülési költségeit. Az IEA és a további IPEEC-tagok semmilyen pénzügyi felelősséggel nem tartoznak ezen költségek viseléséért.

                  7.

                  Az IPEEC teljes személyzete és az IPEEC-tagoktól kölcsönzött személyek kizárólag az IPEEC-titkárságon dolgoznak, az IEA részére munkát nem végeznek.

                  8.

                  Jelen jegyzőkönyv feltételeire tekintettel az IEA köteles gondoskodni arról, hogy az IPEEC-titkárság az IEA szabványai szerint felszerelt irodaterülettel rendelkezzen. Az IPEEC-titkárságon dolgozó személyzet számára hozzáférést kell biztosítani azokhoz a háttérszolgáltatásokhoz, amelyeket az IEA nyújt az IEA dolgozóinak, beleértve többek között – de nem kizárólag – a jogi, személyzeti és pénzügyi, közzétételi, média-, informatikai, biztonsági, takarítási, karbantartási és küldetéssel összefüggő utaztatási szolgáltatásokat és a tárgyalóterek használatát.

         Finanszírozási és költségvetési eljárások

                  9.

                  Az IPEEC-titkárságot és annak az IEA keretében történő működtetését teljes mértékben az IPEEC-tagok és/vagy a végrehajtó bizottság jóváhagyásával támogatott egyéb szervek önkéntes hozzájárulásaiból kell finanszírozni. Az IPEEC-titkárság személyi állományának szintjéről és a költségvetésről – az IEA-titkársággal folytatott megbeszélések alapján – a végrehajtó bizottságnak kell döntenie.

                  10.

                  Az IPEEC-tagok saját körben kívánják meghatározni az esetleges pénzügyi hozzájárulásuk mértékét és ütemezését. A tagok megállapítják, hogy az IPEEC-titkárság IEA-ban történő befogadását támogató hozzájárulásokat az IEA felé kell megtenni, az IEA önkéntes hozzájárulásokra vonatkozó pénzügyi szabályainak és eljárásainak megfelelően. Javasolható, hogy az IPEEC-tagok az önkéntes hozzájárulások felajánlásának megkönnyítése érdekében az IEA által rendelkezésükre bocsátott levélmintát használják.

                  11.

                  Amennyiben az IEA úgy látja, hogy az IPEEC kiadásai meghaladhatják az IPEEC-tagok kapcsolódó hozzájárulásainak mértékét, figyelmeztetni köteles a végrehajtó bizottságot arra, hogy a hozzájárulások valószínűleg nem lesznek elégségesek ahhoz, hogy az IPEEC-titkárság folytassa tervezett működését. A végrehajtó bizottság segítséget kell, hogy nyújtson az IEA-nak ahhoz, hogy csökkenjenek az IPEEC-titkárság kiadásai és/vagy további pénzösszegekkel kell ellátnia az IEA-t ahhoz, hogy az IPEEC-titkárság immár elegendő pénzügyi háttérrel folytathassa az IEA-ban megkezdett működését. Amennyiben az IPEEC-tagok nem biztosítják ezt a szükséges segítségnyújtást és/vagy elegendő kiegészítő pénzösszeget, vagy ha az IEA a felajánlott segítséget nem tartja kielégítőnek, az IEA úgy határozhat, hogy a továbbiakban nem fogadja be az IPEEC-titkárságot.

                  12.

                  Ha az IPEEC-titkárság egy adott év december 31-ig nem költi el az önkéntes hozzájárulásokat, ezek összegét az IEA szokványos eljárásainak megfelelően automatikusan át kell vinni a következő évre, de csak abban az esetben, ha a következő évben továbbra is az IEA ad otthont az IPEEC-titkárságnak.

         Kezdés napja, működés, módosítás, folytatás és befejezés

                  13.

                  A jelen jegyzőkönyvben foglalt tevékenységek kezdőnapja [dátum]. Az IPEEC-tagok a fentiekben foglaltakat fenntartva tudomásul veszik, hogy az IPEEC-titkárság várhatóan mindaddig nem kezdi el működését, amíg az IPEEC-tagoktól származó önkéntes hozzájárulások – melyek összege az IEA becslése szerint 1,3 millió EUR – biztonsággal nem tudják finanszírozni az IPEEC-titkárság működését 2010. december 31-ig.

                  14.

                  Az IEA-titkárság és a végrehajtó bizottság igény szerint köteles egyeztetni többek között a jelen jegyzőkönyvben foglaltak gyakorlati megvalósításáról és alkalmazásáról.

                  15.

                  A jegyzőkönyv az IEA és a végrehajtó bizottság egyetértésével módosítható írásban.

                  16.

                  Ha a tevékenységek megkezdését követően valamely nemzeti kormányszerv vagy kormányközi szervezet az IPEEC tagjai sorába kíván lépni, alá kell írnia ezt a jegyzőkönyvet, és a jegyzőkönyv értelmezésében IPEEC-taggá válik. A fenti 5–8. pontokban foglaltak alapján minden új IPEEC-tagnak jogában áll, hogy a hozzá tartozó személyek az IPEEC-titkárságon teljesítsenek szolgálatot.

                  17.

                  Az IEA, illetve a végrehajtó bizottság bármikor megszüntetheti ezt a jegyzőkönyvet. A feleknek ezen szándékukról lehetőség szerint a megszüntetést legalább tizenkét hónappal megelőzően írásban értesíteniük kell egymást.

                  18.

                  Ha egy IPEEC-tag a feladatmeghatározásban foglaltaknak megfelelően kilép az IPEEC-ből, az érintett IPEEC-tagtól származó kilépési értesítés a jelen jegyzőkönyv értelmezésében kilépési értesítésnek minősül. Az IPEEC-tagok a fentiekben foglaltaktól eltérve kötelesek biztosítani, hogy az IPEEC-titkárság az ilyen kilépési értesítés kézhezvételét követően erről haladéktalanul tájékoztassa írásban az IEA-t. Az IPEEC-ből kilépő IPEEC-résztvevő semmilyen visszatérítést nem kap az IEA-tól a korábban felajánlott önkéntes hozzájárulásai fejében.

                  19.

                  Ha a végrehajtó bizottság és az IEA egy adott év június 30-a előtt nem határoz úgy, hogy beszünteti a jelen jegyzőkönyvben foglalt tevékenységeket, az IEA szükség esetén a végrehajtó bizottságon keresztül pénzügyi hozzájárulási felhívást tesz közzé minden IPEEC-tag körében, és így igyekszik biztosítani azt, hogy az IPEEC- titkárság a következő naptári évre is elegendő pénzeszközzel rendelkezzen. Amennyiben az IEA az adott év szeptember 30-ig nem jut elegendő pénzeszközhöz, az IEA úgy határozhat, hogy a továbbiakban nem fogadja be az IPEEC- titkárságot.

                  20.

                  Ha jelen jegyzőkönyv úgy módosul vagy szűnik meg, hogy az IEA a továbbiakban már nem fogadja be az IPEEC-titkárságot, az IPEEC-titkárság fizetett dolgozóinak az IEA-tól való kiválása költségeit és az e megállapodás szabályos megszüntetéséhez kapcsolódó minden egyéb közvetlen költséget teljes mértékben az IPEEC-tagok és/vagy a végrehajtó bizottság jóváhagyásával támogatott egyéb szervek kötelesek viselni, és e felek az e célhoz szükséges, az IEA és a végrehajtó bizottság által közösen meghatározott összegben ajánlanak fel önkéntes hozzájárulásokat az IPEEC-titkárság költségvetésébe; a hozzájárulások felajánlásának összhangban kell lennie az egyes IPEEC-tagok törvényeivel és jogszabályaival. Ha az önkéntes hozzájárulások összegében többlet mutatkozik akkor, amikor már nem az IEA ad otthont az IPEEC-titkárságnak, az IEA a fel nem használt pénzösszegeket az aktuális költségvetéshez való saját hozzájárulásaik arányában köteles az IPEEC-tagok között szétosztani. Az e pontban foglaltak jelen jegyzőkönyv megszűnése után is hatályban maradnak.

                  21.

                  Jelen jegyzőkönyv az IPEEC-tagokra és az IEA-ra nézve semmilyen jogilag kötelező erejű vállalást vagy kötelezettséget nem keletkeztet, illetve nem szándékozik keletkeztetni.

            A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Richard H. JONES, nagykövet
      A Nemzetközi Energiaügynökség képviselője
      Dátum: 2009. június 18.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Andre CORREA DO LAGO
      A Külügyminisztérium képviselője, Brazil Szövetségi Köztársaság
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Kevin STRINGER
      Természeti erőforrások képviselője, Kanada
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      XIE Ji
      A Kínai Népköztársaság Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságának képviselője
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Pierre-Marie ABADIE
      Az Ökológiáért, Energiaügyért, Fenntartható Fejlődésért és Területfejlesztésért Felelős Minisztérium képviselője, Franciaország
      Dátum: 2009. június 22.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG (IPEEC) TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG (IEA) ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Detlef DAUKE
      A Gazdasági és Technológiai Minisztérium képviselője, Németország
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Daniele MANCINI
      A Gazdaságfejlesztési Minisztérium képviselője, Olaszország
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Тогu ISHIDA
      A Gazdasági, Kereskedelmi és Ipari Minisztérium képviselője, Japán
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Tae Hyun CHOI
      A Tudásgazdasági Minisztérium képviselője, Korea
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Aldo FLORES
      Az Energiaügyi Minisztérium képviselője, Mexikó
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Sergey MIKHAYLOV
      Az Energiaügyi Minisztérium képviselője, Orosz Föderáció
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      Graham WHITE
      Az Energia- és Éghajlatügyi Minisztérium képviselője, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága
      Dátum: 2009. május 24.
      A NEMZETKÖZI ENERGIAHATÉKONYSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PARTNERSÉG TITKÁRSÁGÁNAK A NEMZETKÖZI ENERGIAÜGYNÖKSÉG ÁLTALI BEFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV
      (aláírás)
      David SANDALOW
      Az Energiaügyi Minisztérium képviselője, Amerikai Egyesült Államok
      Dátum: 2009. május 24.


title: 2009/932/EK: A Tanács határozata ( 2009. november 30. ) a Régiók Bizottsága egy olasz tagjának kinevezéséről

text:
               11.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 325/3

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. november 30.)
   a Régiók Bizottsága egy olasz tagjának kinevezéséről
   (2009/932/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel az olasz kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Piero MARRAZZO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki az alábbi személyt:
   Massimo PINESCHI, Consigliere regionale, Regione Lazio.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         B. ASK

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: A Bizottság (EU) 2017/877 határozata (2017. május 16.) a „Csökkentsük az EU-t szétszakító bér- és gazdasági különbségeket!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről (az értesítés a C(2017) 3382. számú dokumentummal történt)

text:
               23.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 134/38

         A BIZOTTSÁG (EU) 2017/877 HATÁROZATA
   (2017. május 16.)
   a „Csökkentsük az EU-t szétszakító bér- és gazdasági különbségeket!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezésről

         (az értesítés a C(2017) 3382. számú dokumentummal történt)

   (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A „Csökkentsük az EU-t szétszakító bér- és gazdasági különbségeket!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés tárgyának megjelölése: „Olyan jogi aktusok, amelyek egyértelműen bizonyítják az EU azon szándékát, hogy fel kívánja számolni a tagállamok közötti bérkülönbségeket, és amelyek – e cél érdekében – lehetővé teszik a tagállamok hatékonyabb kohézióját”.

               (2)

               A javasolt polgári kezdeményezés céljainak megjelölése: „A jelentős bérkülönbségek miatt a munkavállalók mozgása egyirányú. A tömeges kivándorlás miatt a kevésbé kedvező helyzetű tagállamok még inkább lemaradnak. Eközben a gazdagabb tagállamok a munkavállalók tömeges beáramlását az érdekeiket sértő beavatkozásként érzékelik, és ez szétszakítja az EU-t. Az EU-nak egyértelműen bizonyítania kell a munkavállalók szabad mozgását érintő bérkülönbségek felszámolására irányuló szándékát, és ehhez – fennmaradása biztosításának céljából – hatékonyabb kohézióra van szüksége.”

               (3)

               A Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el:

                           —

                           olyan iránymutatásokról, amelyeket a tagállamoknak foglalkoztatáspolitikájukban figyelembe kell venniük,

                           —

                           az Európai Szociális Alapra vonatkozóan, amelynek célja az Unión belül a munkavállalók foglalkoztatásának megkönnyítése, földrajzi és foglalkozási mobilitásuk növelése, továbbá az ipari és a termelési rendszerben bekövetkező változásokhoz való alkalmazkodásuk megkönnyítése, különösen szakképzés és átképzés útján,

                           —

                           a strukturális alapok feladatainak, elsődleges célkitűzéseinek és megszervezésének meghatározása céljából, amennyiben a támogatandó fellépés hozzájárul az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának erősítéséhez.

               (4)

               A Szerződések végrehajtása céljából uniós jogi aktusok fogadhatók el a tagállamok tevékenységeinek támogatása és kiegészítése céljából többek között az alábbi területeken: munkafeltételek; a munkavállalók szociális biztonsága és szociális védelme; a munkavállalók védelme munkaviszonyuk megszüntetése esetén; a munkavállalók tájékoztatása és véleményük meghallgatása; a munkavállalók és munkaadók érdekeinek képviselete és kollektív védelme, beleértve a vállalatvezetésben való részvételt; a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele; a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem; valamint a szociális védelmi rendszerek modernizálása. Az ilyen jogi aktusok azonban nem vonatkozhatnak a díjazásra, az egyesülési jogra, a sztrájkjogra vagy a kizárás jogára.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) megerősíti az uniós polgárság intézményét, és tovább fokozza az Unió demokratikus működését többek között azáltal, hogy kimondja, minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében az európai polgári kezdeményezés révén.

               (6)

               E célból a polgári kezdeményezésre alkalmazandó eljárásoknak és feltételeknek világosnak, egyszerűnek, felhasználóbarátnak és a polgári kezdeményezés jellegével arányosnak kell lenniük annak érdekében, hogy bátorítsák a polgárok részvételét és elérhetőbbé tegyék az Uniót.

               (7)

               Ezen okokból helyénvaló úgy tekinteni, hogy a javasolt polgári kezdeményezés nem esik nyilvánvalóan a Bizottság azon hatáskörén kívül, hogy a Szerződések végrehajtásához a rendelet 4. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően uniós jogi aktusra irányuló javaslatot nyújtson be.

               (8)

               A „Csökkentsük az EU-t szétszakító bér- és gazdasági különbségeket!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezést ezért nyilvántartásba kell venni. A javasolt polgári kezdeményezést támogató nyilatkozatok ugyanakkor a Szerződések végrehajtását kizárólag a (3) és (4) preambulumbekezdésben meghatározott hatályon belül célzó uniós jogi aktusokra irányuló javaslatok Bizottság általi előterjesztésének kezdeményezése céljából gyűjthetők,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A „Csökkentsük az EU-t szétszakító bér- és gazdasági különbségeket!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés ezúton nyilvántartásba vételre kerül.
   (2)   A javasolt polgári kezdeményezést támogató nyilatkozatok ugyanakkor a Szerződések végrehajtását kizárólag a következő területeken célzó uniós jogi aktusokra irányuló javaslatok Bizottság általi előterjesztésének kezdeményezése céljából gyűjthetők: munkafeltételek; a munkavállalók szociális biztonsága és szociális védelme; a munkavállalók védelme munkaviszonyuk megszüntetése esetén; a munkavállalók tájékoztatása és véleményük meghallgatása; a munkavállalók és munkaadók érdekeinek képviselete és kollektív védelme, beleértve a vállalatvezetésben való részvételt; a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele; a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem; valamint a szociális védelmi rendszerek modernizálása. Az ilyen jogi aktusok azonban nem vonatkozhatnak a díjazásra, az egyesülési jogra, a sztrájkjogra vagy a kizárás jogára.
   2. cikk
   Ez a határozat 2017. május 22-én lép hatályba.
   3. cikk
   E határozat címzettjei a „Csökkentsük az EU-t szétszakító bér- és gazdasági különbségeket!” elnevezésű javasolt polgári kezdeményezés szervezői (a polgári bizottság tagjai), akiket kapcsolattartóként GYÖNGYÖSI Márton és Jaak MADISON képvisel.

      Kelt Strasbourgban, 2017. május 16-án.

            a Bizottság részéről

         Frans TIMMERMANS

            első alelnök

      (1)  HL L 65., 2011.3.11., 1. o.


title: 2011/142/EU: A Bizottság határozata ( 2011. március 3. ) a tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló 96/16/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 97/80/EK bizottsági határozat módosításáról  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               4.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 59/66

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. március 3.)
   a tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló 96/16/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 97/80/EK bizottsági határozat módosításáról
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2011/142/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló, 1996. március 19-i 96/16/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A tej és tejtermékek statisztikai felméréséről szóló 96/16/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1996. december 18-i 97/80/EK bizottsági határozat (2) alkalmazása során nyert tapasztalat azt mutatja, hogy szükség van a legnagyobb tejtermelő gazdaságok részletesebb bontására.

               (2)

               A 97/80/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (3)

               Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 97/80/EK határozat II. melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.
   2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. március 3-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 78., 1996.3.28., 27. o.

      (2)  HL L 24., 1997.1.25., 26. o.

      MELLÉKLET
      A 97/80/EK határozat II. mellékletében a D., E., F., G.1., G.2., G.3., G.4. és G.5. táblázat helyébe a következő lép:

         „D.   TÁBLÁZAT

            Vállalkozások
             (1)
            összesítése az éves begyűjtött tejmennyiségek alapján

                     Ország …

                     A december 31-i helyzet …

                     A begyűjtött mennyiség (tonna/év) szerinti osztályok

                     Vállalkozások száma

                     Begyűjtött mennyiség
                     (1 000 t)

                     5 000 és annál kevesebb

                     …

                     …

                     5 001-től 20 000-ig

                     …

                     …

                     20 001-től 50 000-ig

                     …

                     …

                     50 001-től 100 000-ig

                     …

                     …

                     100 001-től 300 000-ig

                     …

                     …

                     300 001-től 400 000-ig

                     …

                     …

                     400 001-től 500 000-ig

                     …

                     …

                     500 001-től 750 000-ig

                     …

                     …

                     750 001-től 1 000 000-ig

                     …

                     …

                     1 000 000 felett

                     …

                     …

                     Összesen

                     …

                     …

         E.   TÁBLÁZAT

            Tejgyűjtő központok
             (2)
            összesítése az éves begyűjtött tejmennyiségek alapján

                     Ország …

                     A december 31-i helyzet …

                     A begyűjtött mennyiség (tonna/év) szerinti osztályok

                     Vállalkozások száma

                     Begyűjtött mennyiség
                     (1 000 t)

                     1 000 és annál kevesebb

                     …

                     …

                     1 001-től 5 000-ig

                     …

                     …

                     5 001-től 20 000-ig

                     …

                     …

                     20 001-től 50 000-ig

                     …

                     …

                     50 001-től 100 000-ig

                     …

                     …

                     100 000 felett

                     …

                     …

                     Összesen

                     …

                     …

         F.   TÁBLÁZAT

            Vállalkozások
             (3)
            összesítése a kezelt tej mennyisége szerint

                     Ország …

                     A december 31-i helyzet …

                     A kezelt tej mennyisége (tonna/év) szerinti osztályok

                     Vállalkozások száma

                     Mennyiség
                     (1 000 t)

                     5 000 és annál kevesebb

                     …

                     …

                     5 001-től 20 000-ig

                     …

                     …

                     20 001-től 50 000-ig

                     …

                     …

                     50 001-től 100 000-ig

                     …

                     …

                     100 001-től 300 000-ig

                     …

                     …

                     300 001-től 400 000-ig

                     …

                     …

                     400 001-től 500 000-ig

                     …

                     …

                     500 001-től 750 000-ig

                     …

                     …

                     750 001-től 1 000 000-ig

                     …

                     …

                     1 000 000 felett

                     …

                     …

                     Összesen

                     …

                     …

         G.1.   TÁBLÁZAT

            Vállalkozások
             (4)
            összesítése a tejtermékek egyes csoportjainak éves előállított mennyisége szerint

                     Ország …

                     A december 31-i helyzet …

                        Termékcsoportok: FRISS TERMÉKEK (1)

                     A termelés mennyisége (tonna/év) szerinti osztályok

                     Vállalkozások száma

                     Éves termelés
                     (1 000 t)

                     1 000 és annál kevesebb

                     …

                     …

                     1 001-től 10 000-ig

                     …

                     …

                     10 001-től 30 000-ig

                     …

                     …

                     30 001-től 50 000-ig

                     …

                     …

                     50 001-től 100 000-ig

                     …

                     …

                     100 001-től 150 000-ig

                     …

                     …

                     150 001-től 200 000-ig

                     …

                     …

                     200 001-től 250 000-ig

                     …

                     …

                     250 000 felett

                     …

                     …

                     Összesen

                     …

                     …

         G.2.   TÁBLÁZAT

            Vállalkozások
             (5)
            összesítése a tejtermékek egyes csoportjainak éves előállított mennyisége szerint

                     Ország …

                     A december 31-i helyzet …

                        Termékcsoportok: FOGYASZTÓI TEJ (11)

                     A termelés mennyisége (tonna/év) szerinti osztályok

                     Vállalkozások száma

                     Éves termelés
                     (1 000 t)

                     1 000 és annál kevesebb

                     …

                     …

                     1 001-től 10 000-ig

                     …

                     …

                     10 001-től 30 000-ig

                     …

                     …

                     30 001-től 100 000-ig

                     …

                     …

                     100 001-től 150 000-ig

                     …

                     …

                     150 001-től 200 000-ig

                     …

                     …

                     200 001-től 250 000-ig

                     …

                     …

                     250 000 felett

                     …

                     …

                     Összesen

                     …

                     …

         G.3.   TÁBLÁZAT

            Vállalkozások
             (6)
            összesítése a tejtermékek egyes csoportjainak éves előállított mennyisége szerint

                     Ország …

                     A december 31-i helyzet …

                        Termékcsoportok: PORÍTOTT TEJTERMÉKEK (22)

                     A termelés mennyisége (tonna/év) szerinti osztályok

                     Vállalkozások száma

                     Éves termelés
                     (1 000 t)

                     1 000 és annál kevesebb

                     …

                     …

                     1 001-től 5 000-ig

                     …

                     …

                     5 001-től 20 000-ig

                     …

                     …

                     20 001-től 25 000-ig

                     …

                     …

                     25 000 felett

                     …

                     …

                     Összesen

                     …

                     …

         G.4.   TÁBLÁZAT

            Vállalkozások
             (7)
            összesítése a tejtermékek egyes csoportjainak éves előállított mennyisége szerint

                     Ország …

                     A december 31-i helyzet …

                        Termékcsoportok: VAJ (23)

                     A termelés mennyisége (tonna/év) szerinti osztályok

                     Vállalkozások száma

                     Éves termelés
                     (1 000 t)

                     100 és annál kevesebb

                     …

                     …

                     101-től 1 000-ig

                     …

                     …

                     1 001-től 5 000-ig

                     …

                     …

                     5 001-től 10 000-ig

                     …

                     …

                     10 001-től 15 000-ig

                     …

                     …

                     15 001-től 20 000-ig

                     …

                     …

                     20 001-től 25 000-ig

                     …

                     …

                     25 000 felett

                     …

                     …

                     Összesen

                     …

                     …

         G.5.   TÁBLÁZAT

            Vállalkozások
             (8)
            összesítése a tejtermékek egyes csoportjainak éves előállított mennyisége szerint

                     Ország …

                     A december 31-i helyzet …

                        Termékcsoportok: SAJTFÉLÉK (minden típus) (24)

                     A termelés mennyisége (tonna/év) szerinti osztályok

                     Vállalkozások száma

                     Éves termelés
                     (1 000 t)

                     100 és annál kevesebb

                     …

                     …

                     101-től 1 000-ig

                     …

                     …

                     1 001-től 4 000-ig

                     …

                     …

                     4 001-től 10 000-ig

                     …

                     …

                     10 001-től 15 000-ig

                     …

                     …

                     15 001-től 20 000-ig

                     …

                     …

                     20 001-től 25 000-ig

                     …

                     …

                     25 000 felett

                     …

                     …

                     Összesen

                     …

                     …

         (1)  A 96/16/EK irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában említettek szerint.

         (2)  A 96/16/EK irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában említettek szerint.

         (3)  A 96/16/EK irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában említettek szerint.

         (4)  A 96/16/EK irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában említettek szerint.

         (5)  A 96/16/EK irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában említettek szerint.

         (6)  A 96/16/EK irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában említettek szerint.

         (7)  A 96/16/EK irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában említettek szerint.

         (8)  A 96/16/EK irányelv 2. cikke első bekezdésének 1. pontjában említettek szerint.”


title: A Tanács 2014/430/KKBP határozata ( 2014. július 3. ) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról

text:
               4.7.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 197/75

         A TANÁCS 2014/430/KKBP HATÁROZATA
   (2014. július 3.)
   az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 42. cikke (4) bekezdésére, valamint 43. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2005. november 25-én elfogadta a 2005/889/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               A Tanács 2013. július 3-án elfogadta a 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról és 2014. június 30-ig történő meghosszabbításáról szóló 2013/355/KKBP határozatot (2).

               (3)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság 2014. április 9-én javasolta az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója újabb tizenkét hónappal – 2015. június 30-ig – történő meghosszabbítását.

               (4)

               Az EU BAM Rafah missziót 2014. július 1-jétől2015. június 30-ig a jelenlegi megbízatása alapján újra meg kell hosszabbítani.

               (5)

               Az EU BAM Rafah misszió végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat, és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2005/889/KKBP együttes fellépés a következőképpen módosul:

               1.

               a 7. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „(5)   A teljes személyzet a megfelelő küldő állam vagy EU–intézmény fennhatósága alatt marad, és kizárólag a misszió érdekében jár el és végzi feladatát. A teljes személyzetnek tiszteletben kell tartania a 2013/488/EU tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat.

               2.

               a 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „13. cikk
               Pénzügyi rendelkezések
               (1)   Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2005. november 25-től2011. december 31-ig terjedő időszakra 21 570 000 EUR.
               Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. január 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra 970 000 EUR.
               Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2012. július 1-jétől2013. június 30-ig terjedő időszakra 980 000 EUR.
               Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2013. július 1-jétől2014. június 30-ig terjedő időszakra 940 000 EUR.
               Az EU BAM Rafah misszióval kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. július 1-jétől2015. június 30-ig terjedő időszakra 940 000 EUR.
               (2)   Valamennyi kiadást az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárásoknak és szabályoknak megfelelően kell kezelni. A misszióhoz pénzügyi hozzájárulást nyújtó harmadik államok, a fogadó felek és – amennyiben a misszió operatív igényei megkövetelik – a szomszédos országok állampolgárai pályázhatnak szerződéskötésre.
               (3)   Az EU BAM Rafah felel a költségvetésének végrehajtásáért. Az EU BAM Rafah e célból megállapodást ír alá a Bizottsággal.
               (4)   Az EU BAM Rafah felelős a megbízatása végrehajtásából eredő, 2014. július 1-jétől kezdődően felmerülő követelésekért és kötelezettségekért, azon követelések kivételével, amelyek a misszióvezető súlyos kötelességszegéséből erednek, és amelyekért ő maga viseli a felelősséget.
               (5)   A pénzügyi rendelkezések végrehajtása nem érintik a 4. cikk, a 4a. cikk és az 5. cikk szerinti parancsnoki láncot, valamint az EU BAM Rafah operatív követelményeit, beleértve a felszerelés kompatibilitását és a csapatok interoperabilitását.
               (6)   A kiadások ezen együttes fellépés hatálybalépésének napjától számolhatók el.”

               3.

               a 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
               „Ez az együttes fellépés 2015. június 30-án hatályát veszti.”.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. július 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  A Tanács 2005/889/KKBP együttes fellépése (2005. november 25.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról (HL L 327., 2005.12.14., 28. o.).

      (2)  A Tanács 2013/355/KKBP határozata (2013. július 3.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról és meghosszabbításáról (HL L 185., 2013.7.4., 16. o.).

      (3)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).”.


title: 2013/604/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Eurojust 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/308

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Eurojust 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/604/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Eurojust 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Eurojust 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Eurojust válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (4) és különösen annak 36. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0072/2013),

               1.

               mentesítést ad az Eurojust adminisztratív igazgatója számára az Eurojust 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Eurojust adminisztratív igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 180. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 63., 2002.3.6., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      az Eurojust 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Eurojust 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Eurojust 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Eurojust válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (4) és különösen annak 36. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0072/2013),

                  A.

                  mivel az Eurojust, amely Hágában található, a 2002/187/IB tanácsi határozat nyomán jött létre;

                  B.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy az Eurojust 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

                  C.

                  mivel 2012. május 10-én a Parlament megadta a mentesítést az Eurojust adminisztratív igazgatójának az Eurojust 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között:

                              —

                              sürgette az Eurojustot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az előirányzatok átvitelének elkerülése érdekében tett lépéseiről,

                              —

                              aggodalmának adott hangot, amiért a Számvevőszék ismételten hiányosságokat állapított meg a munkaerő-felvételi eljárások tervezésében és megvalósításában; megállapította elsősorban, hogy a betöltetlen álláshelyek aránya még mindig túlságosan magas (13 %), jóllehet alacsonyabb, mint 2009-ben (24 %) és 2008-ban (28 %),

                              —

                              felszólította az Eurojustot, hogy az operatív és a támogató tevékenységekre egyaránt dolgozzon ki az informatikai stratégiára vonatkozó többéves tervet,

                              —

                              sürgette az Eurojustot, hogy fordítson megfelelő figyelmet a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásaira, és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e téren megtett lépésekről;

                  D.

                  mivel az Eurojust 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetése 31 357 900,47 EUR volt, szemben a 2010-es 32 241 523,92 EUR-val, ami 2,91 %-os csökkenést jelent;

                  E.

                  mivel az Unió hozzájárulása az Eurojust költségvetéséhez 2011-ben 31 333 740 EUR-t tett ki – szemben a 2010-es 30 163 220 EUR-val, ami 5,20 %-os növekedést jelent;

                  F.

                  mivel az Eurojust 2011. évi eredménykimutatásának mérlege pozitív, és összesen 2 496 985,21 EUR-t tesz ki;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  1.

                  az 2011-es éves beszámoló alapján nyugtázza, hogy az Eurojust az Unió általános költségvetéséből 31 733 740 EUR-s költségvetést kapott, és ebből 31 333 740 került kifizetésre; megjegyzi továbbá, hogy a költségvetés nem differenciált előirányzatokból állt;

                  2.

                  megjegyzi, hogy 2011-ben az ügynökség az I. cím (Személyzeti kiadások), a II. cím (Igazgatási kiadások) és a III. cím (Működési kiadások) keretében kapott előirányzatok 93 %-át, 99 %-át, illetve 96 %-át kötötte le; megállapítja, hogy a kifizetett előirányzatok tekintetében az ügynökség által elért végrehajtási arány az I. cím esetében 90 %, a II. cím esetében 78 %, a III. cím esetében 58 %, és felszólítja az Eurojustot, hogy hozzon konkrét intézkedéseket költségvetési folyamatának és a kifizetések végrehajtási arányának javítására; megjegyzi továbbá, hogy összesen 7 300 tranzakciót (kötelezettségvállalás és kifizetés) dolgoztak fel;

                  3.

                  a 2010-es éves beszámoló alapján megállapítja, hogy az Eurojust 2 159 000 EUR-t kapott a Bizottságtól a büntetőügyi programokban való részvételre (közös nyomozócsoportok); megjegyzi továbbá, hogy 2011-ben nem kapott támogatást;

         A 2010. évi mentesítés ajánlásainak nyomon követése

                  4.

                  sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Eurojust nem terjesztett a mentesítésért felelős hatóság elé jelentést a mentesítésért felelős hatóság 2010. évi ajánlásai nyomán elfogadott és végrehajtott intézkedésekről, ahogy azt a költségvetési keretrendelet 96. cikkének (2) bekezdése előírja; sürgeti az Eurojustot, hogy a lehető leghamarabb küldje el a jelentést annak érdekében, hogy a mentesítésért felelős hatóság fel tudja mérni, hogy történt-e előrelépés;

                  5.

                  felszólítja az Eurojustot, hogy a mentesítési eljáráshoz megfelelő időben bocsássa rendelkezésre a jelentést a költségvetési keretrendelet 96. cikke (2) bekezdésének megfelelően a 2011. évi mentesítési eljáráshoz kapcsolódóan;

         Átvitt előirányzatok

                  6.

                  a Számvevőszék jelentése alapján megállapítja, hogy 6 448 762 EUR összegű kifizetési előirányzatot vittek át 2010-ről 2011-re; megjegyzi ezenkívül, hogy az átvitt összegből 2011-ben 1,3 millió EUR-t törölni kellett; emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó jelentésében hangsúlyozta, hogy az átvitt előirányzatok szintje túlságosan magas volt;

                  7.

                  a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy 5 187 289 EUR kifizetési előirányzatot (az összes kifizetési előirányzat 16 %-át) vitték át 2012-re, amelyből 3,1 millió EUR a III. címhez („Operatív kiadások”) kapcsolódott, ami a III. címhez kapcsolódó kifizetési előirányzatok 39 %-át jelenti; kéri az Eurojustot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság orvoslása érdekében tett intézkedésekről, mivel e szint túlságosan magas és ellentmond az évenkéntiség elvének;

                  8.

                  megjegyzi, hogy az I. címhez tartozó költségvetés 2010 óta 7 %-kal növekedett, ami a személyzeti költségek és ahhoz kapcsolódó kiadások növekedését tükrözi;

                  9.

                  megjegyzi, hogy 2011-ben a II. cím („Igazgatási kiadások”) alatt a pénzösszegek közel 99 %-át lekötötték, megjegyzi ezenkívül, hogy a kifizetések végrehajtási aránya 78 %-os volt, szemben a 2010. évi 72 %-kal;

                  10.

                  megállapítja, hogy 2011-ben a III. cím alatt a pénzösszegek közel 96 %-át lekötötték, míg a kifizetések végrehajtási aránya 58 %-os volt, szemben a 2010. évi 59 %-kal; kéri az Eurojustot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a végrehajtási arányok javítása érdekében tett lépésekről, mivel az alacsony végrehajtási arány az Eurojust tevékenységeinek tervezése, illetve végrehajtása terén meglévő nehézségekről tanúskodik;

         Számviteli rendszer

                  11.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy 2011-ben az Eurojust a Bizottság által a költségvetési számvitel tekintetében alkalmazott eredményszemléletű számvitelt alkalmazta; megjegyzi azonban, hogy a költségvetési információ egyetlen rendszerben integrálódik, amely esetében a számviteli rész lezárása (back-end) az SAP segítségével történik;

         Átcsoportosítások

                  12.

                  az éves beszámoló alapján tudomásul veszi, hogy 2011-ben 12 költségvetési átcsoportosítás történt;

         Irodahelyiségek

                  13.

                  az Eurojust 2011.évi éves tevékenységi jelentéséből (AAR) megállapítja, hogy a 2011. június 30-i együttműködési megállapodás révén megállapodást értek el Hollandiával mint befogadó tagállammal az Eurojust új irodahelyiségeiről, valamint az uniós intézményekkel a költségvetési vonatkozások tekintetében;

         Munkaerő-felvételi eljárások

                  14.

                  megjegyzi, hogy a Számvevőszék újfent hiányosságokat észlelt a felvételi eljárások végrehajtása terén; sürgeti ezért az Eurojustot, hogy dolgozzon ki átfogó, minden jelölt számára egyenlő esélyeket biztosító felvételi cselekvési tervet a betöltetlen álláshelyek jelentős mértékű csökkentése érdekében, és a megtett intézkedésekről tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot; úgy véli, hogy a személyzeti szabályzat bizonyos előírásai komoly adminisztratív terhet jelenthetnek; ezért bátorítja a Bizottságot, hogy az ügynökségek tekintetében tegyen lehetővé bizonyos fokú egyszerűsítést a személyzeti szabályzat 110. cikkére vonatkozóan;

                  15.

                  megjegyzi, hogy az éves tevékenységi jelentés szerint 2011-ben az Eurojustnál dolgozó személyek száma 269 fő volt, az alábbiak szerint:

                              —

                              42, a tagállamok által kihelyezett ügyész, bíró vagy ezzel egyenértékű szakértelemmel rendelkező rendőrtiszt, akiket a nemzeti irodákhoz kihelyezett 15 nemzeti szakértő támogat,

                              —

                              210 a személyzeti szabályzat alapján alkalmazott személy, akiket az igazgatáson belül két kihelyezett nemzeti szakértő támogat;

         Teljesítmény

                  16.

                  megjegyzi, hogy a 2010-ben tapasztalt 1 421-ről 1 441-re emelkedett az olyan esetek száma, amelyekben a tagállamok súlyos, határokon átnyúló bűncselekmények elleni küzdelemben az Eurojust segítségét kérték; különösen azt emeli ki, hogy 2011-ben 218 csalással kapcsolatos esetet vettek nyilvántartásba, és hogy a csalások kapcsán tartott koordinációs ülések száma 2010-ben 17 volt, 2011-ben pedig 58-ra nőtt; üdvözli, hogy ugyanazon évben az Eurojust a gazdasági bűncselekményekkel foglalkozó csoporttal együtt véglegesítette a héacsalások terén a tagállamok igazságügyi hatóságai közötti információcsere és kölcsönös jogi segítségnyújtás fellendítését célzó stratégiai projektet;

                  17.

                  tudomásul veszi, hogy a 2010-es 31 esettel szemben 2011-ben 26 korrupciós eset került nyilvántartásba vételre; kiemeli, hogy a koordinációs értekezletek száma a 2010-es 11-ről 2011-ben 19-re nőtt; örömmel veszi tudomásul, hogy ugyanabban az évben egy, a korrupcióval foglalkozó közös nyomozócsoport pozitív eredményt ért el az egyik tagállam egy vállalatánál, amely egy globális méreteket öltő, határokon átnyúló korrupciós ügy nyomán 3 millió EUR körüli összeget fizetett rendezésképpen;

                  18.

                  megjegyzi, hogy a Számvevőszék ismételten rámutatott arra, hogy az Eurojust igazgatója és testülete közötti szerep- és felelősségmegosztás meghatározását újra át kell gondolni; bejelenti, hogy szándékában áll az Eurojust szabályozásáról szóló 2002/187/IB tanácsi határozat következő felülvizsgálata alkalmával felvetni ezt a kérdést;

                  19.

                  tudomásul veszi, hogy az Eurojust 2015-től használandó új irodahelyiségeit illetően együttműködési megállapodást írtak alá a fogadó országgal;

                  20.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2013. április 17-i (7) állásfoglalására.

         (1)  HL C 388., 2012.12.15., 180. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 63., 2002.3.6., 1. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  HL L 286., 2012.10.17., 267. o.

         (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0134 (lásd e Hivatalos Lap 374. oldalát).