title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/412 határozata (2018. március 14.) az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló 466/2014/EU határozat módosításáról

text:
                  19.3.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 76/30

            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/412 HATÁROZATA
      (2018. március 14.)
      az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló 466/2014/EU határozat módosításáról
      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. és 212. cikkére,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
      rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
      mivel:

                  (1)

                  A nemzetközi közösség minden korábbinál nagyobb méreteket öltő migrációs és menekültügyi válsággal szembesül, amely szolidaritást, a pénzügyi források hatékony mozgósítását és a fennálló kihívásokkal szembeni összehangolt fellépést igényel. Minden szereplőnek együtt kell működnie annak érdekében, hogy tartós, közép- és hosszú távú szakpolitikák alkalmazásával és a meglévő programok hatékony kihasználásával olyan kezdeményezéseket dolgozzon ki és támogasson, amelyek hozzájárulnak az Egyesült Nemzetek (ENSZ) fenntartható fejlesztési céljainak megvalósításához, valamint a migráció kiváltó okait képező politikai, társadalmi, gazdasági és környezeti tényezők kezeléséhez, ideértve többek között a szegénységet, az egyenlőtlenséget, a demográfiai növekedést, a munkavállalási lehetőségek hiányát, az oktatásban való részvétel korlátozott lehetőségét és a gazdasági lehetőségek szűk voltát, az instabilitást, a konfliktusokat, az éghajlatváltozást, valamint a kényszerű lakóhelyelhagyás hosszú távú következményeit.

                  (2)

                  Bár rendkívül fontos erőforrásokat biztosítani a migráció kiváltó okainak kezeléséhez, az Unió továbbra is teljes mértékben elkötelezett más, az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájában meghatározott, kulcsfontosságú stratégiai prioritást jelentő területekre vonatkozó szakpolitikák iránt.

                  (3)

                  A harmadik országokkal új, eredményorientált, valamennyi uniós szakpolitikát és eszközt figyelembe vevő partnerségi keret került kidolgozásra. Az új partnerségi keret részeként jött létre az uniós külső beruházási terv, egyrészt az Unión kívüli régiókban a beruházások támogatása, másrészt az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak teljesítéséhez való hozzájárulás és a migráció kiváltó okainak kezelése érdekében. Az Unió külső beruházási tervének emellett hozzá kell járulnia az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje, az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján létrejött Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) és a külső tevékenységekre irányuló egyéb finanszírozási eszközök célkitűzéseinek teljesítéséhez.

                  (4)

                  Az Európai Tanács 2016. június 28-án jóváhagyta az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) javaslatát, amely szerint az EBB a déli szomszédságbeli és a nyugat-balkánbeli beruházások előmozdítására szolgáló EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés útján járul hozzá a külső beruházási tervhez.

                  (5)

                  Az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezésnek kulcsfontosságú alkotórésze az EBB külső hitelezési megbízatásának mind mennyiségi, mind minőségi szempontból való kiterjesztése. Így az EBB rövid idő alatt hozzájárulhat a külső beruházási tervben megfogalmazott célkitűzésekhez, különösen úgy, hogy többletfinanszírozást nyújt magánszektorbeli kedvezményezetteknek a magánberuházások mozgósításának és a hosszú távú beruházások fellendítésének céljával.

                  (6)

                  Az Európai Fenntartható Fejlődési Alap stratégiai testülete – amelyben az EBB is képviselteti magát – eljárási szabályaival összhangban, az EBB belső irányítási szabályait nem sértve iránymutatást fog nyújtani az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés és a külső beruházási terv összetevői közötti komplementaritás tekintetében.

                  (7)

                  A 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (2) az EBB-nek költségvetési garanciát biztosított az Unión kívül végrehajtott finanszírozási műveletek fedezésére (a továbbiakban: az uniós garancia).

                  (8)

                  A 466/2014/EU határozatnak megfelelően a Bizottság – az EBB-vel együttműködve – független külső értékelés alapján elkészítette az említett határozat alkalmazását értékelő félidős felülvizsgálatról szóló jelentést.

                  (9)

                  Az uniós garancia által támogatandó célok közé fel kell venni új célkitűzésként a menekültek, migránsok, fogadó- és tranzitközösségek és származási országbeli közösségek hosszú távú gazdasági rezilienciájának biztosítását, mint a migráció kiváltó okainak kezelésére szolgáló stratégiai intézkedést (a továbbiakban: az új célkitűzés).

                  (10)

                  Az új célkitűzés keretében támogatott műveleteknek el kell különülniük a határellenőrzés területére irányuló uniós törekvésektől.

                  (11)

                  Annak érdekében, hogy a külső hitelezési megbízatás segítségével kezelni lehessen a potenciálisan felmerülő kihívásokat és uniós prioritásokat, valamint az új célkitűzés teljesítése céljából, az EBB uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteinek maximális felső összeghatárát 32 300 000 000 EUR-ra kell emelni.

                  (12)

                  Az általános megbízatás alapján 1 400 000 000 EUR-t az új célkitűzés teljesítésére irányuló közszektorbeli projektekre kell előirányozni.

                  (13)

                  Az új magánszektorbeli hitelezési megbízatás alapján a maximális felemelt felső összeghatáron belül legfeljebb 2 300 000 000 EUR összeget az új célkitűzés teljesítésére irányuló projektekre kell fordítani, és arra átfogó uniós garanciafedezetet kell biztosítani.

                  (14)

                  Külső hitelezési megbízatásán belül az EBB egyik fő célkitűzésének, nevezetesen a helyi magánszektor fejlesztésének, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) támogatásának a sikere olyan tényezőkön múlik, mint a kkv-k forráshoz, hitelhez és technikai segítségnyújtáshoz jutása, a vállalkozó szellem előmozdítása, és a bizonytalan informális gazdaságból a formális gazdaságba való átmenet ösztönzése. Ezzel összefüggésben az EBB-finanszírozási műveletek keretében törekedni kell a kkv-k által végzett kis léptékű beruházási projekteknek, valamint a távoli vidéki területeken megvalósítandó, és az ivóvízkezelésre, szennyvíztisztításra és a megújuló energiákra irányuló beruházási projekteknek a támogatására.

                  (15)

                  Biztosítani kell a komplementaritást és a koordinációt a migráció kiváltó okainak kezelésére irányuló uniós kezdeményezésekkel, ezen belül a származási országukba visszaküldött migránsok tartós visszailleszkedéséhez nyújtott uniós támogatással.

                  (16)

                  A Párizsi Megállapodásnak megfelelően az EBB-nek törekednie kell arra, hogy tartósan magas szinten tartsa az éghajlatváltozás szempontjából releváns műveleteket, amelyek volumenének az EBB Unión kívüli finanszírozási műveletei összvolumenének legalább 25 %-át kell kitennie. A 466/2014/EU határozat hatálya alá tartozó EBB-finanszírozási műveleteknek összhangban kell lenniük azzal a céllal, hogy 2020-ig az EBB-finanszírozási műveletek összvolumenének legalább 35 %-a az Unión kívüli feltörekvő gazdaságokban és fejlődő országokban kerüljön végrehajtásra. Az EBB-nek figyelembe kell vennie az Európai Tanács 2013. május 22-i következtetéseit a környezeti vagy gazdasági szempontból káros, többek között fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó támogatások fokozatos megszüntetéséről.

                  (17)

                  Be kell árazni azt a kockázatot, amely a magánszektorbeli hitelezési megbízatás alapján végzett EBB-finanszírozási műveletekből fakadóan éri az Unió általános költségvetését. A kockázat beárazásából eredő bevételeket a kereskedelmi kockázat fedezése és a piaci torzulások elkerülése érdekében be kell fizetni a 2009/480/EK, Euratom tanácsi rendelettel (3) létrehozott, a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapba.

                  (18)

                  Az EBB-nek saját eredménymérési keretén belül mutatókat kell kidolgoznia és bevezetnie az új célkitűzés teljesítésére irányuló projektekre nézve. Ezért a Bizottság által az EBB-finanszírozási műveletekről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készítendő éves jelentésben értékelni kell azt, hogy az EBB-finanszírozási műveletek mennyiben járulnak hozzá az új célkitűzéshez, ezen belül adott esetben az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaihoz, a helyi civil társadalom bevonásához, valamint az Unió külső politikai prioritásaival és az uniós költségvetési prioritásokkal való összhang biztosításához.

                  (19)

                  Biztosítani kell a 466/2014/EU határozat hatálya alá tartozó EBB-finanszírozási műveleteknek különösen a pénzügyi közvetítőkön keresztül finanszírozott projektekre vonatkozóan fennálló vizibilitását és átláthatóságát azáltal, hogy megkönnyítik az információkhoz való hozzáférést mind az uniós intézmények, mind a nyilvánosság számára, figyelembe véve azonban, hogy a bizalmas és érzékeny üzleti adatok védelmét biztosítani kell.

                  (20)

                  Az adókérdésekben nem együttműködő országokkal és területekkel kapcsolatos uniós szakpolitikát uniós jogi aktusok és tanácsi következtetések rögzítik, különösen a 2016. november 8-i tanácsi következtetések mellékletei, valamint azok későbbi módosításai.

                  (21)

                  A 466/2014/EU határozat hatálya alá tartozó EBB-finanszírozási műveletekre irányuló átvilágításnak ki kell terjednie a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem területén alkalmazandó uniós jogszabályoknak, valamint az e területen elfogadott nemzetközi és uniós standardoknak való megfelelés alapos ellenőrzésére is. Ezen túlmenően, a külső hitelezési megbízatásról való jelentéstétel keretében az EBB-nek országonkénti bontásban tájékoztatást kell adnia arról, hogy az EBB-finanszírozási műveletek megfelelnek-e a nem együttműködő országokkal és területekkel kapcsolatos politikájának, valamint azon közvetítők listájáról, amelyekkel az EBB együttműködik.

                  (22)

                  Az EBB 2016. október 12-én jóváhagyta az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezést. Lehetővé kell tenni, hogy az ezen időpontot követően, és e határozat hatálybalépése és a garanciamegállapodás megkötése előtt jóváhagyott, az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezésbe tartozó projektekre kiterjedjen az uniós garancia, feltéve ha a Bizottság megerősíti, hogy az említett projektek összhangban vannak az új célkitűzéssel és megfelelnek a garanciamegállapodás feltételeinek.

                  (23)

                  Az EBB vállalatfinanszírozási műveleteire csak akkor terjedhet ki a magánszektorbeli műveletekre vonatkozó átfogó garancia, ha azok előmozdítják az inkluzív növekedést és a munkahelyteremtés fokozását, és forrásigényüket a helyi pénzügyi piacok nem tudják megfelelően kielégíteni.

                  (24)

                  Az EBB-finanszírozási műveleteknek összhangban kell állniuk „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011-14)” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményben meghatározott elvekkel, többek között a pénzügyi közvetítők tekintetében is.

                  (25)

                  Az Unió külső politikai prioritásainak megváltozása, illetve a megbízatás időszakában esetlegesen előforduló sürgős helyzetek és válsághelyzetek esetén, és a vonatkozó európai parlamenti állásfoglalásokkal, tanácsi határozatokkal és következtetésekkel összhangban, 10 %-ról 20 %-ra kell emelni az EBB által a megbízatás időszakában végzett, régiók közötti átcsoportosítás felső határát. A Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ilyen átcsoportosításokról.

                  (26)

                  Figyelembe véve a migráció kiváltó okainak kezelésére irányuló uniós stratégián belül az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés jelentőségét, valamint a tranzit- és fogadóközösségek szükségleteit, továbbra is kiemelkedően fontos, hogy a külső hitelezési megbízatás felső összeghatárain belül az új célkitűzésre irányuló projektekre előirányzott összegek teljes mértékben felhasználásra kerüljenek. Ha azonban előre nem látható körülményekből adódóan nincs lehetőség az előirányzott összegek teljes mértékű felhasználására, lehetővé kell tenni bizonyos nagyobb mértékű rugalmasságot. Ezért, ha az EBB 2019. június 30-ig arra a következtetésre jut, hogy nincs abban a helyzetben, hogy az előrejelzett célösszeget az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés keretében teljes mértékben felhasználja, lehetővé kell tenni, hogy az általános megbízatása keretében a közszektorbeli projektekre előirányzott 1 400 000 000 EUR összegből és a magánszektorbeli hitelezési megbízatása keretében előirányzott 2 300 000 000 EUR összegből legfeljebb 20 %-t átcsoportosítson az előcsatlakozási támogatásban részesülő országokon és kedvezményezetteken és a szomszédságpolitikai partnerországokon és partnerségi országokon belül, és/vagy azok között. Bármely ilyen átcsoportosításról a Bizottságnak és az EBB-nek előzetesen meg kell állapodnia.

                  (27)

                  A jogosult régiók és országok, illetve a potenciálisan jogosult régiók és országok jegyzékét a magas jövedelmű és jó hitelminősítésű régiók és országok (Brunei, Chile, Dél-Korea, Izland, Izrael, Szingapúr és Tajvan) kizárása érdekében módosítani kell. Emellett a potenciálisan jogosult régiók és országok jegyzékét ki kell egészíteni Iránnal.

                  (28)

                  A 466/2014/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      A 466/2014/EU határozat a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „2. cikk
                  Az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozási műveletek felső összeghatárai
                  (1)   A 2014 és 2020 közötti teljes időszakra vonatkozóan az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozási műveletek felső összeghatára 32 300 000 000 EUR. Az eredetileg finanszírozási műveletekre előirányzott, de később törölt összegeket a felső összeghatár szempontjából nem lehet figyelembe venni.
                  A felső összeghatár az alábbiak szerint oszlik meg:

                              a)

                              az általános megbízatás maximális összege 30 000 000 000 EUR, ebből 1 400 000 000 EUR-t olyan közszektorbeli projektekre kell előirányozni, amelyek a menekültek, a migránsok, a fogadó- és tranzitközösségek és a származási országbeli közösségek hosszú távú gazdasági rezilienciájának biztosítására, mint a migráció kiváltó okainak kezelésére szolgáló stratégiai intézkedésre irányulnak;

                              b)

                              a magánszektorbeli hitelezési megbízatás maximális összege 2 300 000 000 EUR, olyan projektekre, amelyek a menekültek, a migránsok, a fogadó- és tranzitközösségek és a származási országbeli közösségek hosszú távú gazdasági rezilienciájának biztosítására, mint a migráció kiváltó okainak kezelésére szolgáló stratégiai intézkedésre irányulnak.

                        (2)   Az (1) bekezdésben említett maximális összegek az I. mellékletben meghatározottaknak megfelelően regionális felső összeghatárokra és részösszeghatárokra oszlanak. A regionális felső összeghatárokon belül és e határozat időbeli hatálya alatt az uniós garancia hatálya alá tartozó régiók tekintetében az EBB biztosítja az országok közötti olyan elosztást, amely kiegyensúlyozott és összhangban áll az Unió külső politikai prioritásaival, amelyeket az 5. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatásoknak is tükrözniük kell.”

                  2.

                  A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „3. cikk
                  Általános célkitűzések és alapelvek
                  (1)   Az uniós garancia csak olyan EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozóan nyújtható, amelyek az EBB saját értékelése alapján hozzáadott értékkel rendelkeznek és az alábbi általános célkitűzések valamelyikét támogatják:

                              a)

                              a helyi magánszektor fejlesztése, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) támogatása;

                              b)

                              a társadalmi és gazdasági infrastruktúra – többek között a közlekedési, az energia- és a környezeti infrastruktúra, valamint az információs és kommunikációs technológia – fejlesztése;

                              c)

                              az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás;

                              d)

                              a menekültek, a migránsok, a fogadó- és tranzitközösségek és a származási országbeli közösségek hosszú távú gazdasági rezilienciája, mint a migráció kiváltó okainak kezelésére szolgáló stratégiai intézkedés.

                        (2)   Az e határozat alapján végzett EBB-finanszírozási műveletek – amellett, hogy megőrzik az EBB beruházási bank jellegét – hozzájárulnak az általános uniós érdekekhez és különösen az EUSZ 21. cikkében meghatározott, az Unió külső tevékenységére vonatkozó alapelvekhez, valamint hozzájárulnak az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél. Az EBB irányító szerveinek ajánlott megtennie a szükséges intézkedéseket az EBB tevékenységének olyan módon való kiigazítása érdekében, hogy az hatékony módon támogassa az Unió külső politikáit, és megfelelően teljesítse az e határozatban meghatározott követelményeket.
                  (3)   Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzések körébe tartozó területeken az országok közötti regionális integráció – így különösen az előcsatlakozási támogatásban részesülő országok és kedvezményezettek, a szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok és az Unió közötti gazdasági integráció – az EBB-finanszírozási műveletek egyik alapvető célját képezi. Az EBB az általános célkitűzések körébe tartozó területeken az Unióval való gazdasági integrációt előmozdító közvetlen külföldi befektetések támogatása formájában hajtja végre a kedvezményezett országokat célzó finanszírozási műveleteit.
                  (4)   A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek a hivatalos fejlesztési támogatás kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzéke szerinti fejlődő országokban az EBB-finanszírozási műveletek az EUMSZ 208. és 209. cikkével összhangban hozzájárulnak az Unió fejlesztési együttműködési politikájának célkitűzéseihez, különösen a szegénységnek az inkluzív növekedés és a fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi fejlődés útján való csökkentéséhez.
                  (5)   Annak biztosítása érdekében, hogy a magánszektor beruházásai a lehető legnagyobb mértékű fejlesztési hatással járjanak, az EBB törekszik arra, hogy hozzájáruljon a magánvállalkozások és a beruházások számára kedvező feltételek kialakításához, valamint prioritásként gondoskodik – az (1) bekezdés a) pontjának megfelelően a helyi beruházások támogatása révén – a kedvezményezett országok helyi magánszektorának, többek között a szövetkezeteknek és a szociális vállalkozásoknak az erősítéséről. Azon EBB-finanszírozási műveletek esetében, amelyek az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzéseket támogatják, törekedni kell arra, hogy azok növeljék a fogadó országbeli és uniós kkv-k beruházási projektjeinek támogatását, lehetővé téve, hogy a kkv-k új beruházási projektjei forráshoz jussanak. Az EBB-finanszírozási műveleteknek lehetővé kell tenniük, hogy a jogosult országokban a kkv-k élni tudjanak többek között a piacra való belépés lehetőségével, valamint lehetővé kell tenniük a globális értékláncokba való integrálódásukat, továbbá hozzá kell járulniuk az uniós vállalatok versenyképességének fokozásához.
                  Annak érdekében, hogy tényleges monitoring alá vonja és ténylegesen értékelje a forrásoknak az érintett kkv-k támogatására való felhasználását, az EBB alapos átvilágítást végez, és olyan megfelelő szerződéses rendelkezéseket állapít meg és tart fenn, amelyekkel általános jelentéstételi kötelezettséget ír elő mind a pénzügyi közvetítőkre, mind a végső kedvezményezettekre nézve. Az EBB törekszik arra, hogy azonosítsa a kkv-k forráshoz jutásának akadályait, és hozzájáruljon azok leküzdéséhez.
                  Az EBB olyan pénzügyi közvetítőkkel működik együtt, amelyek képesek támogatni a művelet helyéül szolgáló országok kkv-inek egyedi szükségleteit, és amelyek teljesítik a 13. cikk követelményeit, ahogyan azokat az említett cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése alapján a megállapodásokba beillesztették.
                  (6)   Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletekkel túlnyomórészt a közlekedés, az energetika, a környezeti infrastruktúra, az információs és kommunikációs technológia, valamint az egészségügy és az oktatás területére irányuló beruházási projekteket kell támogatni. Ide tartozik a megújuló energia előállítása és integrálása, az energiahatékonysági intézkedések, az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású technológiákra és üzemanyagokra való átállást lehetővé tévő energiarendszer-átalakítás, a fenntartható energiabiztonság és energetikai infrastruktúra – beleértve a gáz kitermelését és az uniós energiapiacra szállítását, valamint a vidéki területek villamosítását szolgáló infrastruktúrát is –, továbbá a környezetvédelmi infrastruktúra, így például a vízellátás és a megfelelő higiénés körülmények biztosítása, valamint a környezetbarát infrastruktúra, továbbá a távközlési és a szélessávú hálózati infrastruktúra.
                  (7)   Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletekkel olyan, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó beruházási projekteket kell támogatni, amelyek hozzájárulnak az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének és az annak alapján létrejött Párizsi Megállapodásnak az általános céljaihoz, mindenekelőtt a megújuló energia, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés terén az üvegházhatású gázok kibocsátásának megszüntetésével vagy csökkentésével és a szénlábnyom csökkentésével, vagy az éghajlatváltozás által az érzékeny országokra, ágazatokra és közösségekre gyakorolt hátrányos hatásokkal szembeni ellenálló képesség növelésével.
                  Az éghajlat-politikai projektek támogathatósági kritériumait az EBB éghajlatváltozási stratégiája határozza meg. Annak megállapítása érdekében, hogy a projektjavaslatok optimalizálják-e az energiahatékonyság javítását, a környezeti vizsgálati eljárásban a projektek üvegházhatásúgáz-kibocsátásának és kibocsátásuk szórásának EBB által kidolgozott értékelési módszertana alapján szénlábnyom-elemzést kell végezni.
                  E határozat időbeli hatálya alatt az EBB törekszik arra, hogy tartósan magas szinten biztosítson forrásokat az éghajlatváltozás szempontjából releváns műveletekhez, amely műveletek volumenének az EBB Unión kívüli finanszírozási műveletei összvolumenének legalább 25 %-át kell kitennie. Az EBB által e határozat szerint nyújtott finanszírozásnak összhangban kell lennie azzal a céllal, hogy 2020-ig az EBB-finanszírozási műveletek összvolumenének legalább 35 %-a az Unión kívüli feltörekvő gazdaságokban és fejlődő országokban kerüljön végrehajtásra.
                  Az EBB-finanszírozási műveletek keretében egyebek mellett konkrét intézkedéseket kell hozni az Unió éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek elérése szempontjából káros projektek finanszírozásának fokozatos megszüntetésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság támogatására irányuló erőfeszítések fokozására.
                  Az EBB külső hitelezési megbízatásán belüli finanszírozási műveletei tekintetében erősíti a projektekhez nyújtott hozzájárulásainak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló elemeit.
                  (8)   Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletekkel a migráció kiváltó okait kezelő olyan beruházási projekteket kell támogatni, amelyek hozzájárulnak a kedvezményezett országokban a hosszú távú gazdasági rezilienciához, az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljaihoz és a fenntartható fejlődés biztosításához.
                  Miközben biztosítják az emberi, a munkavállalói és a szociális jogok teljeskörű tiszteletben tartását, az alapvető szabadságokat és a nemek közötti egyenlőséget egy olyan, jogokon alapuló megközelítés alkalmazásával, amely felöleli az összes emberi és szociális jogot az átláthatóság, a részvétel, a megkülönböztetésmentesség és az elszámoltathatóság elvével összhangban, az EBB-finanszírozási műveleteknek a következőkre kell irányulniuk:

                              a)

                              a migránsok beáramlása nyomán megnövekedett infrastrukturális és kapcsolódó szolgáltatási igények közvetlen vagy közvetett kielégítése, úgy, hogy az egyúttal a helyi lakosság számára is előnyökkel járjon;

                              b)

                              a befogadó és menekült közösségek munkalehetőségeinek ösztönzése;

                              c)

                              a gazdasági integráció előmozdítása és a menekültek önellátóvá válásának lehetővé tétele; vagy

                              d)

                              a humanitárius tevékenységek erősítése és a tisztességes munkahelyek létrehozásának támogatása.

                        Az EBB-finanszírozási műveleteknek a következőket kell támogatniuk:

                              a)

                              a magánszektor, a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok, a vállalati finanszírozás és a mikrofinanszírozás területén;

                              b)

                              a közszektor, ideértve az önkormányzatokat és a közszektorbeli intézményeket, a jelentősen megnövekedett igények kezelésére szolgáló infrastruktúra és szolgáltatások terén, ideértve az egészségügyi ellátást és a gyermekek részére szánt külön létesítményeket, a megfelelő higiénés körülményeket és az iskolai oktatást.

                        (9)   Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletekkel összefüggésben tekintetbe kell venni, hogy a nemek közötti egyenlőség egyrészt a fenntartható fejlődés megvalósításának alapvető, kulcsfontosságú kérdése, másrészt a projektek átvilágításának fontos eleme. A nemi dimenziót minden ilyen finanszírozási műveletre vonatkozóan figyelembe kell venni. Az EBB biztosítja, hogy valamennyi EBB-finanszírozási művelet összhangban legyen a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiájában és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervében meghatározott vállalásokkal.
                  (10)   Az EBB törekszik annak biztosítására, hogy az általa társfinanszírozott projektekben részt vevő vállalatok betartsák a bérek átláthatóságának és a nemek közötti egyenlőségnek az elvét, valamint az egyenlő díjazás 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*1) foglalt elvét. A projektfinanszírozással kapcsolatos döntéseiben az EBB figyelembe veszi, hogy a lehetséges kedvezményezett vállalatok milyen intézkedéseket tesznek az egyenlő díjazással és a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatban.
                  (11)   Az uniós garancia kizárólag azon EBB-finanszírozási műveleteket fedezi, amelyeket olyan jogosult országokban hajtanak végre, amelyek keretmegállapodást kötöttek az EBB-vel az ilyen műveletek végrehajtására vonatkozó jogi feltételekről, amelyek összhangban vannak az EBB környezeti és társadalompolitikai elvekről és normákról szóló nyilatkozatával, valamint környezet- és társadalompolitikai kézikönyvével.

                     (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/54/EK irányelve (2006. július 5.) a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (HL L 204., 2006.7.26., 23. o.).”"

                  3.

                  Az 5. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
                              „A regionális technikai operatív iránymutatások aktualizálása során a Bizottság és az EBB figyelembe veszi az Európai Parlament vonatkozó állásfoglalásait, a Tanács kapcsolódó határozatait és következtetéseit, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó nemzetközileg elismert alapelveket és iránymutatásokat. A regionális technikai operatív iránymutatásoknak adott esetben összhangban kell lenniük azokkal a nemzeti vagy regionális programokban szereplő prioritásokkal, amelyeket a kedvezményezett országokban határoztak meg, megfelelően figyelembe véve e programok kidolgozása során a helyi civil társadalommal folytatott konzultációkat.”;

                              b)

                              az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                              „(1a)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 18. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IV. melléklet módosítására vonatkozóan.”

                  4.

                  A 8. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
                              „Az átfogó garancia olyan, a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett magánszektorbeli hitelezési megbízatás alapján végzett EBB-finanszírozási műveletekre is vonatkozik, amelyek átlagos kockázati profilja magasabb, mint az e cikk (3) bekezdésében említett politikai kockázati garancia által fedezett állományé az előcsatlakozási támogatásban részesülő országokban és kedvezményezettekben, valamint a szomszédságpolitikai partnerországokban és partnerségi országokban.”;

                              b)

                              az (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(5)   Az EBB-finanszírozási műveletekkel kapcsolatban egyes projektgazdákkal kötött finanszírozási megállapodásoknak megfelelő közbeszerzési, környezet- és éghajlatvédelmi, valamint szociális rendelkezéseket is tartalmazniuk kell az EBB saját szabályaival és eljárásaival összhangban, beleértve az arra vonatkozó követelményeket is, hogy a végső kedvezményezett számára láthatóvá kell tenni az uniós garanciát és az EBB részvételét.
                              (6)   A Bizottság és az EBB a 14. cikkben említett garanciamegállapodásban olyan egyértelmű és átlátható forráselosztási politikát határoz meg, amelynek segítségével az EBB az uniós garancia leghatékonyabb felhasználásának biztosítása érdekében külső tevékenységének keretein belül kijelölheti az e határozat alapján finanszírozandó műveleteket. A forráselosztási politikát az EBB-finanszírozási műveletek által érintett kedvezményezetteknek az EBB értékelése szerinti hitelképessége, az I. mellékletben meghatározott felső összeghatárok, a partner jellege – legyen az egy szuverén állam, az e cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó alsóbb államszervezeti szintű szervezet vagy egy magánszervezet –, az EBB kockázattűrő képessége és más figyelembe veendő kritériumok, többek között az uniós garancia hozzáadott értéke alapján kell kialakítani. Az Európai Parlament és a Tanács a 14. cikkel összhangban megkapja a forráselosztási politikát.”

                  5.

                  A 9. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(1)   Az EBB alapos átvilágítást végez, és adott esetben a környezeti és társadalompolitikai elvekről és normákról szóló nyilatkozatának, valamint a környezet- és társadalompolitikai kézikönyvének megfelelően előírja a projektgazdák számára, hogy – az Unió szociális és környezetvédelmi elveivel összhangban – a projektek tervezési és végrehajtási szakaszában helyi nyilvános konzultációt folytassanak a nemzeti és helyi érdekeltekkel és a civil társadalommal az uniós garanciával fedezett beruházási projektek szociális, emberi jogi, a nemek közötti egyenlőséget érintő, környezeti, gazdasági és fejlesztési vonatkozásairól, és nyújtsanak olyan tájékoztatást, amelynek felhasználásával értékelhető az Unió külső politikai és stratégiai céljainak teljesítéséhez való hozzájárulás.
                              Az EBB gondoskodik arról, hogy az olyan finanszírozási műveleteket megelőzően, amelyek földterületeket, illetve természeti erőforrásokat érintenek, alkalmazzák az önkéntes és előzetes tájékoztatáson alapuló beleegyezés elvét.
                              Ezen átvilágítás keretében értékelni kell azt is, hogy a projektciklus során szükség van-e arra, hogy az EBB-finanszírozás kedvezményezettjeinek kapacitásait technikai segítség nyújtásával erősítsék, és amennyiben igen, akkor ezt hogyan célszerű tenni. Az EBB úgy alakítja ki saját szabályait és eljárásait, hogy a beruházási projektek környezeti és társadalmi hatása, továbbá az emberi jogokkal és a konfliktusmegelőzéssel összefüggő szempontok értékeléséhez szükséges rendelkezéseket tartalmazzanak annak biztosítására, hogy egyrészt az e határozat alapján támogatott beruházási projektek környezeti és társadalmi szempontból fenntarthatók legyenek, másrészt pedig hogy az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés és különösen a magánszektorra vonatkozó hitelezési megbízatás keretében végzett EBB-finanszírozási műveletek eredményeként javuljon a menekültek, a migránsok, a fogadót- és tranzitközösségek, valamint a származási országokbeli közösségek gazdasági rezilienciája.
                              Az EBB az átvilágítás alkalmazásával kapcsolatos belső iránymutatása részeként szükség szerint pontosítja az alapvető emberi jogokhoz kapcsolódó szempontok értékelésére vonatkozó gyakorlati útmutatást a környezet- és társadalompolitikai kézikönyve révén, melyet az egyes projektek előzetes értékelése és folyamatos monitoringja során kell alkalmazni – ideértve a pénzügyi közvetítők bevonásával végzett projekteket is –, a meglévő keretrendszerek, különösen az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keret és cselekvési terv alapján, figyelembe véve az Unió, a megfelelő ENSZ-testületek és az emberi jogi szervezetek által kidolgozott, meglévő emberi jogi referenciakritériumokat.”;

                              b)

                              a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(3)   Az EBB által végzett monitoring kiterjed a közvetített műveletek végrehajtására és a kkv-kat támogató pénzügyi közvetítők teljesítményére.”;

                              c)

                              az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(5)   A monitoring eredményeit – a titoktartási követelmények betartásával és az érintett felek egyetértésével – közzé kell tenni.”

                  6.

                  A 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                  „Be kell árazni azoknak az EBB-finanszírozási műveleteknek az Unió költségvetését érintő kockázatát, amelyeket az EBB a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett magánszektorbeli hitelezési megbízatás alapján végez, és a kereskedelmi kockázat beárazásából keletkező bevételeket be kell fizetni a garanciaalapba.”

                  7.

                  A 11. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

                              a)

                              a b) és a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                          „b)

                                          az EBB-finanszírozási műveletek hozzáadott értékének, várt teljesítményének, eredményének és fejlesztési hatásainak összevont értékelése, az eredményértékelési keretnek megfelelően készülő éves EBB-jelentés alapján. E célból az EBB a finanszírozott projektek fejlesztési, környezeti és szociális vonatkozásainak, köztük az emberi jogi és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szempontoknak az értékelésére szolgáló eredménymutatókat alkalmaz, figyelembe véve a támogatáshatékonyságról szóló, 2005. évi párizsi nyilatkozat szerinti vonatkozó mutatókat is.
                                          A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutatókat az EBB a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiájával és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervével összhangban dolgozza ki. Ezeknek a mutatóknak a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítását kell tükrözniük, értékelésüket pedig lehetőség szerint utólag, nemek szerint bontott adatok alapján kell elvégezni. A projektek környezeti vonatkozásaira utaló mutatók közé fel kell venni a tiszta technológia kritériumait, amelyek alapvetően az energiahatékonysághoz és a kibocsátáscsökkentési technológiákhoz kapcsolódnak. Az EBB mutatókat dolgoz ki azoknak a projekteknek a tekintetében, amelyek a migráció kiváltó okainak kezelésére, valamint a fogadó- és tranzitközösségek hosszú távú gazdasági rezilienciájának megteremtésére irányuló stratégiai intézkedéseket biztosítanak, és ehhez figyelembe veszi az érdekelt felek, a civil társadalom, az érintett közösségek és a nem kormányzati szervezetek véleményét;

                                          c)

                                          annak értékelése, hogy az EBB-finanszírozási műveletek mennyiben járultak hozzá az Unió külső politikai és stratégiai céljainak a megvalósításához, figyelembe véve azt is, hogy a műveletek megfeleltek-e az Unió külső tevékenységére vonatkozó, az EUSZ 21. cikkében említett elveknek, az e határozat 5. cikkében említett regionális technikai operatív iránymutatásoknak, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretnek és cselekvési tervnek;”

                              b)

                              az e) pont helyébe a következő lép:

                                          „e)

                                          az EBB-finanszírozási műveletek minőségi értékelése, kitérve egyrészt arra, hogy az EBB a finanszírozott beruházási projektek átvilágítása és monitoringja során milyen mértékben vette figyelembe a környezeti és a társadalmi fenntarthatóságot, másrészt arra, hogy milyen intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy az érintett közösségek, civil társadalmi és nem kormányzati szervezetek fokozottabb bevonásával maximalizálja a helyi szerepvállalást;”

                              c)

                              a bekezdés a következő ponttal egészül ki:

                                          „j)

                                          annak értékelése, hogy az EBB-finanszírozási műveletek, mint a migráció kiváltó okainak kezelését célzó stratégiai intézkedések mennyiben járultak hozzá a menekültek, a migránsok, a fogadó- és tranzitközösségek, valamint a származási országokbeli közösségek hosszú távú gazdasági rezilienciájához.”;

                  8.

                  A 12. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

                                          i.

                                          az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „a)

                                                      az e határozat alapján végrehajtott valamennyi EBB-finanszírozási művelet, a projektjóváhagyás szakasza után, külön feltüntetve, hogy az adott beruházási projektre kiterjed-e az uniós garancia, valamint hogy a projekt milyen módon járul hozzá az Unió külső tevékenységének céljaihoz, külön kiemelve annak gazdasági, társadalmi és környezeti, továbbá az éghajlatra és a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásait.”;

                                          ii.

                                          a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

                                                      „c)

                                                      lehetőség szerint és adott esetben az EBB és a fogadó ország közötti hatályos keretmegállapodások. Új megállapodások aláírásakor vagy a hatályos megállapodások módosításakor az EBB biztosítja annak lehetőségét, hogy az ilyen megállapodások közzétételre kerüljenek;”

                              b)

                              a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
                              „(3)   Az EBB gondoskodik a tervezett és jóváhagyott műveletekre, vagy azok jelentős módosítására vonatkozó információk közzétételéről, valamint arról, hogy a helyi civil társadalom tagjai könnyen elérhessék ezeket az információkat.
                              (4)   Az EBB kérésre az Európai Parlament rendelkezésére bocsátja az uniós garanciával fedezett beruházási projektekre vonatkozó eredményértékelő lapokat, figyelembe véve a bizalmas és érzékeny üzleti adatok védelmét, valamint a két intézmény bizalmas információk kezelésére vonatkozó belső szabályait.”

                  9.

                  A 13. és 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „13. cikk
                  A pénzmosás megelőzése, a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, adózás és nem együttműködő országok és területek
                  (1)   Az e határozat hatálya alá tartozó finanszírozási műveletei során az EBB megfelel az alkalmazandó uniós jogszabályoknak, valamint az elfogadott nemzetközi és uniós standardoknak, és ezért e határozat alapján nem támogat olyan projekteket, amelyek hozzájárulnak a pénzmosáshoz, a terrorizmus finanszírozásához, az adókikerüléshez, az adócsaláshoz, vagy az adókijátszáshoz.
                  Ezenkívül az EBB nem kezd új műveleteket, illetve nem újítja meg műveleteit olyan országokban vagy területeken bejegyzett vagy letelepedett szervezettel, amely szerepel az adózási szempontból nem együttműködő országokra és területekre vonatkozó uniós szakpolitika keretében összeállított jegyzékben, vagy amely az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*2) 9. cikkének (2) bekezdése értelmében kiemelt kockázatot jelentő harmadik országnak minősül, vagy amely nem tartja be ténylegesen az átláthatósággal és az információcserével kapcsolatos uniós vagy nemzetközileg elfogadott adóügyi standardokat. Az EBB csak abban az esetben térhet el ettől az elvtől, ha az adott projektet ténylegesen az egyik ilyen országban vagy területen hajtják végre, és semmi sem mutat arra, hogy az adott művelet hozzájárul a pénzmosáshoz, a terrorizmus finanszírozásához, az adókikerüléshez, az adócsaláshoz vagy az adókijátszáshoz.
                  Pénzügyi közvetítőkkel való megállapodások megkötése esetén az EBB beilleszti az ebben a cikkben említett követelményeket az adott megállapodásokba, és felkéri a pénzügyi közvetítőket, hogy számoljanak be a követelmények betartásáról.
                  Az EBB legkésőbb az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek uniós jegyzékének elfogadását követően felülvizsgálja a nem együttműködő országokra és területekre vonatkozó politikáját. Ezt követően az EBB minden évben jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a nem együttműködő országokra és területekre vonatkozó politikájának a finanszírozási műveletei tekintetében történő végrehajtásáról, amely jelentésnek tartalmaznia kell országokra lebontott információkat is, valamint azon közvetítők jegyzékét, akikkel vagy amelyekkel az EBB együttműködik.
                  (2)   Az EBB az e határozat hatálya alá tartozó finanszírozási műveletei során a pénzügyi rendszerek pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának a megelőzéséről szóló uniós jogban, különösen az (EU) 2015/847 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*3) és az (EU) 2015/849 irányelvben előírt elveket és normákat alkalmazza. Az EBB az e határozat hatálya alá tartozó közvetlen finanszírozást és közvetítőkön keresztül végrehajtott finanszírozást egyaránt a tényleges tulajdonosra vonatkozó információknak az (EU) 2015/849 irányelv szerinti felfedésétől teszi függővé.
                  14. cikk
                  Garanciamegállapodás
                  A Bizottság és az EBB a 8. cikkben meghatározott uniós garanciával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat megállapító garanciamegállapodást ír alá. Az említett garanciamegállapodást megküldik az Európai Parlament és a Tanács részére, e két intézmény bizalmas információk kezelésére vonatkozó belső szabályainak figyelembevételével.

                     (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.)."

                     (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/847 rendelete (2015. május 20.) a pénzátutalásokat kísérő adatokról és a 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 1. o.).”"

                  10.

                  A 18. cikk a következőképpen módosul:

                              a)

                              a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
                              „(2a)   A Bizottságnak az 5. cikkben említett felhatalmazása határozatlan időre szól … 2018. április 8-tól kezdődő hatállyal.”;

                              b)

                              a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. és az 5. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.”;

                              c)

                              az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                              „(5)   A 4. és az 5. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

                  11.

                  A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:
                  „20. cikk
                  Jelentéstétel
                  A Bizottság 2019. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e határozat alkalmazását, és amelyben támpontot ad az uniós garancia hatályának az EBB külső hitelezési megbízatáson belüli finanszírozási műveleteire való kiterjesztéséről szóló esetleges új határozathoz.
                  A Bizottság 2021. december 31-ig jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról.”

                  12.

                  A következő cikk kerül beillesztésre:
                  „20a. cikk
                  Átmeneti rendelkezés
                  Az EBB finanszírozhat olyan projekteket, amelyeket 2016. október 12. után és 2018. április 8. előtt és a Bizottság és az EBB között létrejött garanciamegállapodás megkötését megelőzően hagytak jóvá. Az ilyen projektekre abban az esetben lehet kiterjeszteni az uniós garancia hatályát, ha a Bizottság megerősítette, hogy azok összhangban vannak a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott célkitűzéssel és megfelelnek a garanciamegállapodásban megállapított feltételeknek.”

                  13.

                  Az I., a II. és a III. melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

                  14.

                  A IV. melléklet első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „Az előcsatlakozási folyamatban részt vevő partnerországokban az EBB tevékenysége a csatlakozási és európai partnerségek keretében zajlik, amelyek megállapítják az előcsatlakozási támogatásban részesülő országokkal és kedvezményezettekkel kapcsolatos prioritásokat annak érdekében, hogy ezek az országok előbbre tudjanak lépni az Unióhoz való közeledés folyamatában, illetve keretet biztosítanak az uniós segítségnyújtás számára. A Nyugat-Balkánon a stabilizációs és társulási folyamat jelenti az uniós politika keretét. E folyamat progresszív partnerségen alapul, amelynek keretében az Unió kereskedelmi kedvezményeket, gazdasági és pénzügyi támogatást, valamint a stabilizációs és társulási megállapodások révén szerződéses kapcsolatokat biztosít. Az előcsatlakozási pénzügyi támogatás segíti az előcsatlakozási támogatásban részesülő országokat és kedvezményezetteket abban, hogy felkészüljenek az uniós tagságból eredő kötelezettségekre és kihívásokra. Ez a segítségnyújtás támogatja a reformfolyamatot, és ennek keretében az esetleges tagságra való felkészülést is. Az intézményépítésre, az Unió vívmányaihoz való igazodásra, az uniós politikák és eszközök alkalmazására való felkészülésre, valamint a gazdasági konvergencia megvalósítását szolgáló intézkedések előmozdítására összpontosít.”

            2. cikk
      Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Kelt Strasbourgban, 2018. március 14-én.

               az Európai Parlament részéről

               az elnök

            A. TAJANI

               a Tanács részéről

               az elnök

            L. PAVLOVA

         (1)  Az Európai Parlament 2018. február 8-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2018. február 27-i határozata.

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 466/2014/EU határozata (2014. április 16.) az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról (HL L 135., 2014.5.8., 1. o.).

         (3)  A Tanács 480/2009/EK, Euratom rendelete (2009. május 25.) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (HL L 145., 2009.6.10., 10 o.).

         MELLÉKLET
         „
               I. MELLÉKLET

                  REGIONÁLIS FELSŐ ÖSSZEGHATÁROK

                           A.

                           Előcsatlakozási támogatásban részesülő országok és kedvezményezettek: 8 075 000 000 EUR, ebből 7 635 000 000 EUR az általános megbízatás keretében és 440 000 000 EUR a magánszektorbeli hitelezési megbízatás keretében.

                           B.

                           Szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok: 19 680 000 000 EUR, az alábbi részösszeghatárok szerint:

                                       i.

                                       Földközi-tengeri országok: 13 030 000 000 EUR, ebből 11 170 000 000 EUR az általános megbízatás keretében és 1 860 000 000 EUR a magánszektorbeli hitelezési megbízatás keretében;

                                       ii.

                                       Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország: 6 650 000 000 EUR.

                           C.

                           Ázsia és Latin-Amerika: 4 083 000 000 EUR, az alábbi részösszeghatárok szerint:

                                       i.

                                       Latin-Amerika: 2 694 000 000 EUR;

                                       ii.

                                       Ázsia: 1 165 000 000 EUR;

                                       iii.

                                       Közép-Ázsia: 224 000 000 EUR.

                           D.

                           Dél-Afrika: 462 000 000 EUR.
                           Az általános felső összeghatáron belül az EBB irányító szervei a Bizottsággal folytatott konzultációt követően határozhatnak a szubregionális felsőösszeghatárok legfeljebb 20 %-os, régión belüli, illetve a regionális felső összeghatárok legfeljebb 20 %-os, régiók közötti átcsoportosításáról. Abban az esetben, ha az EBB irányító szervei 2019. június 30-ig arra a következtetésre jutnak, hogy az EBB nincs abban a helyzetben, hogy az előrejelzett célösszeget az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés keretében teljes mértékben felhasználja, az általános megbízatása keretében a közszektorbeli projektekre előirányzott 1 400 000 000 EUR összegből és a magánszektorbeli hitelezési megbízatása keretében előirányzott 2 300 000 000 EUR összegből legfeljebb 20 %-ot átcsoportosíthat az e melléklet A. és B. pontjában említett régiókon belül és/vagy azok között.
                           Az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés keretében történő bármely átcsoportosításról a Bizottságnak és az EBB-nek előzetesen meg kell állapodnia.
                           Az EBB irányító szerveinek az ilyen átcsoportosítás lehetőségét különösen annak lehetővé tétele érdekében kell igénybe venniük, hogy az uniós garancia továbbra is a kiemelt régiókban megvalósítandó, magasabb kockázati profilú projektekre összpontosuljon. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az átcsoportosításokról.

               II. MELLÉKLET

                  POTENCIÁLISAN JOGOSULT RÉGIÓK ÉS ORSZÁGOK

               A.   Előcsatlakozási támogatásban részesülő országok és kedvezményezettek:
               Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó (*1), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Törökország (1)

               B.   Szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok:
               1.   Földközi-tengeri országok
               Algéria, Egyiptom, Jordánia, Libanon, Líbia, Marokkó, Palesztina, Szíria, Tunézia
               2.   Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország
               Kelet-Európa: Belarusz, Moldovai Köztársaság, Ukrajna
               Dél-Kaukázus: Azerbajdzsán, Grúzia, Örményország
               Oroszország
               C.   Ázsia és Latin-Amerika
               1.   Latin-Amerika
               Argentína, Bolívia, Brazília, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Kuba, Mexikó, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela
               2.   Ázsia
               Afganisztán, Banglades, Bhután, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irak, Irán, Jemen, Kambodzsa, Kína, Laosz, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Pakisztán, Srí Lanka, Thaiföld, Vietnam
               3.   Közép-Ázsia
               Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán
               D.   Dél-Afrika
               Dél-Afrika

               III. MELLÉKLET

                  JOGOSULT RÉGIÓK ÉS ORSZÁGOK

               A.   Előcsatlakozási támogatásban részesülő országok és kedvezményezettek:
               Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó (*2), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia és Törökország (2)

               B.   Szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok:
               1.   Földközi-tengeri országok
               Algéria, Egyiptom, Jordánia, Libanon, Líbia, Marokkó, Palesztina, Tunézia
               2.   Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország
               Kelet-Európa: Belarusz, Moldovai Köztársaság, Ukrajna
               Dél-Kaukázus: Azerbajdzsán, Grúzia, Örményország
               Oroszország
               C.   Ázsia és Latin-Amerika
               1.   Latin-Amerika
               Argentína, Bolívia, Brazília, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela
               2.   Ázsia
               Banglades, Bhután, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irak, Jemen, Kambodzsa, Kína, Laosz, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Pakisztán, Srí Lanka, Thaiföld, Vietnam
               3.   Közép-Ázsia
               Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán
               D.   Dél-Afrika
               Dél-Afrika
            ”

            (*1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

            (1)  Az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés nem terjed ki Törökországra, mivel arra egy EU és Törökország közötti külön megállapodás vonatkozik.

            (*2)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

            (2)  Az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés nem terjed ki Törökországra, mivel arra egy EU és Törökország közötti külön megállapodás vonatkozik.


title: A Tanács (KKBP) 2018/475 határozata (2018. március 21.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2017/1426 határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               22.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 79/26

         A TANÁCS (KKBP) 2018/475 HATÁROZATA
   (2018. március 21.)
   a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2017/1426 határozat hatályon kívül helyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2001. december 27-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspontot (1).

               (2)

               A Tanács 2017. augusztus 4-én elfogadta a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének (a továbbiakban: a jegyzék) naprakésszé tételéről szóló (KKBP) 2017/1426 határozatot (2).

               (3)

               A 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (6) bekezdésének megfelelően rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, hogy mely személyek, csoportok és szervezetek szerepeljenek a jegyzékben annak biztosítása érdekében, hogy csak indokolt esetben maradjanak jegyzéken.

               (4)

               Ez a határozat tartalmazza annak a felülvizsgálatnak az eredményét, amelyet a Tanács azon személyek, csoportok és szervezetek tekintetében végzett, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell.

               (5)

               A Tanács meggyőződött arról, hogy a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (4) bekezdése szerint az illetékes hatóságok a jegyzékben szereplő valamennyi személy, csoport és szervezet tekintetében határozatot hoztak arról, hogy azok a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményekben vettek részt. A Tanács emellett arra a következtetésre jutott, hogy azoknak a személyeknek, csoportoknak és szervezeteknek, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, a továbbiakban is az említett közös álláspontban meghatározott különös korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk.

               (6)

               A jegyzéket ennek megfelelően naprakésszé kell tenni, a (KKBP) 2017/1426 határozatot pedig hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Azon személyek, csoportok és szervezetek jegyzékét, akikre vagy amelyekre a 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkét alkalmazni kell, e határozat melléklete tartalmazza.
   2. cikk
   A (KKBP) 2017/1426 határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács közös álláspontja (2001. december 27.)a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról (2001/931/KKBP) (HL L 344., 2001.12.28., 93. o.).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2017/1426 határozata (2017. augusztus 4.) a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékének naprakésszé tételéről, valamint a (KKBP) 2017/154 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 204., 2017.8.5., 95. o.).

      MELLÉKLET

         AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT SZEMÉLYEK, CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK JEGYZÉKE

      I.   SZEMÉLYEK

                  1.

                  ABDOLLAHI Hamed (más néven Mustafa Abdullahi), született: 1960.8.11., Irán. Útlevélszám: D9004878.

                  2.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár.

                  3.

                  Al YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: Tarut, Szaúd-Arábia, 1966.10.16., szaúdi állampolgár.

                  4.

                  ARBABSIAR Manssor (más néven Mansour Arbabsiar), született: 1955.3.6. vagy 1955.3.15., Irán. Iráni és amerikai állampolgár. Útlevélszám: C2002515 (Irán); Útlevélszám: 477845448 (Amerikai Egyesült Államok). Nemzeti személyazonosító igazolvány szám: 07442833, lejárati ideje: 2016.3.15. (amerikai egyesült államokbeli gépjárművezetői engedély).

                  5.

                  BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu ZOUBAIR), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia).

                  6.

                  EL HAJJ, Hassan Hassan, született: 1988.3.22., Zaghdraiya, Szidón, Libanon, kanadai állampolgár. Útlevélszám: JX446643 (Kanada).

                  7.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, Ahmed, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), született: 1963, Libanon, libanoni állampolgár.

                  8.

                  MELIAD, Farah, született: 1980.11.5., Sydney (Ausztrália), ausztrál állampolgár. Útlevélszám: M2719127 (Ausztrália).

                  9.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555.

                  10.

                  ȘANLI, Dalokay (más néven Sinan), született: 1976.10.13., Pülümür (Törökország).

                  11.

                  SHAHLAI Abdul Reza (más néven Abdol Reza Shala'i, más néven Abd-al Reza Shalai, más néven Abdorreza Shahlai, más néven Abdolreza Shahla'i, más néven Abdul-Reza Shahlaee, más néven Hajj Yusef, más néven Haji Yusif, más néven Hajji Yasir, más néven Hajji Yusif, más néven Yusuf Abu-al-Karkh), született: 1957 körül, Irán. Címei: 1. Kermanshah, Irán, 2. mehráni katonai bázis, Ilám tartomány, Irán.

                  12.

                  SHAKURI Ali Gholam, született: 1965 körül, Teherán, Irán.

                  13.

                  SOLEIMANI Qasem (más néven Ghasem Soleymani, más néven Qasmi Sulayman, más néven Qasem Soleymani, más néven Qasem Solaimani, más néven Qasem Salimani, más néven Qasem Solemani, más néven Qasem Sulaimani, más néven Qasem Sulemani), született: 1957.3.11., Irán. Iráni állampolgár. Útlevélszám: 008827 (iráni diplomata-útlevél), kibocsátás éve: 1999. Titulus/rendfokozat: vezérőrnagy.

            II.   CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

                  1.

                  „Abu Nidal Organisation” – „ANO” („Abu Nidal Szervezet”) (más néven: „Fatah Revolutionary Council” [„Fatah Forradalmi Tanács”], más néven: „Arab Revolutionary Brigades” [„Arab Forradalmi Brigádok”], más néven: „Black September” [„Fekete Szeptember”], más néven: „Revolutionary Organisation of Socialist Muslims” [„Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”].

                  2.

                  „Al-Aqsa Martyrs' Brigade” („Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”).

                  3.

                  Al-Aksza e.V.

                  4.

                  „Babbar Khalsa”.

                  5.

                  A „New People's Army-t” – „NPA-t” [„Új Néphadsereg”]) is magában foglaló „Communist Party of the Philippines'” [„Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”], Fülöp-szigetek.

                  6.

                  „Gama'a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama'a al-Islamiyya”) („Islamic Group” – „IG” [„Iszlám Csoport”]).

                  7.

                  „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Great Islamic Eastern Warriors Front” [„Nagy Iszlám Keleti Harci Front”]).

                  8.

                  A „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”-et is magában foglaló „Hamas” („Hamász”).

                  9.

                  „Hizballah Military Wing” („Hizballah Katonai Szárny”) (más néven „Hezbollah Military Wing”, más néven „Hizbullah Military Wing”, más néven „Hizbollah Military Wing”, más néven „Hezballah Military Wing”, más néven „Hisbollah Military Wing”, más néven „Hizbu'llah Military Wing”, más néven „Hizb Allah Military Wing”, más néven „Jihad Council” [magyarul az összes Hezbollah változat, illetve „Dzsihád Tanács”] {és az irányítása alá tartozó minden egység, köztük az External Security Organisation [„Külső Biztonsági Szervezet”]}).

                  10.

                  „Hizbul Mujahideen” – „HM” („Hizbul Mudzsahedin”).

                  11.

                  „Khalistan Zindabad Force” – „KZF” („Kalisztán Zindabad Erő”).

                  12.

                  „Kurdistan Workers' Party” – „PKK” („Kurd Munkáspárt”) (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA-GEL”).

                  13.

                  „Liberation Tigers of Tamil Eelam” – „LTTE” („A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei”).

                  14.

                  „Ejército de Liberación Nacional” („National Liberation Army” [„Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”]).

                  15.

                  „Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”).

                  16.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine” – „PFLP” („Népi Front Palesztina Felszabadításért”).

                  17.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (más néven „PFLP – General Command”) („Népi Front Palesztina Felszabadításért – Főparancsnokság” [más néven „PFLP – Főparancsnokság”]).

                  18.

                  „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol”) („Revolutionary Left” [„Forradalmi Baloldal”]), más néven „Dev Sol”) („Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party” [„Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”]).

                  19.

                  „Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”).

                  20.

                  „Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdistan Freedom Falcons” [„Kurdisztáni Szabadság Sólymai”], más néven „Kurdistan Freedom Hawks” [„Kurdisztáni Szabadság Héjái”]).


title: A Tanács (KKPB) 2018/476 határozata (2018. március 21.) a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 határozat módosításáról

text:
               22.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 79/30

         A TANÁCS (KKPB) 2018/476 HATÁROZATA
   (2018. március 21.)
   a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. július 31-én elfogadta a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 határozatot (1).

               (2)

               A Tanács 2017. szeptember 28-án elfogadta a (KKBP) 2017/1776 határozatot (2) a (KKBP) 2015/1333 határozat módosításáról.

               (3)

               A líbiai helyzet súlyosságára és folytatódó instabilitására tekintettel a Tanács úgy döntött, hogy a korlátozó intézkedéseket három személy vonatkozásában további hat hónappal meg kell hosszabbítani.

               (4)

               A (KKBP) 2015/1333 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A (KKBP) 2015/1333 határozat 17. cikkének (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

      „(3)   A 8. cikk (2) bekezdésében említett intézkedéseket 2018. október 2-ig kell alkalmazni a II. mellékletben szereplő 16., 17. és 18. bejegyzés tekintetében.
      (4)   A 9. cikk (2) bekezdésében említett intézkedéseket 2018. október 2-ig kell alkalmazni a IV. mellékletben szereplő 21., 22. és 23. bejegyzés tekintetében.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ZAHARIEVA

      (1)  A Tanács (KKBP) 2015/1333 határozata (2015. július 31.) a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 2011/137/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 206., 2015.8.1., 34. o.).

      (2)  A Tanács (KKBP) 2017/1776 határozata (2017. szeptember 28.) a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1333 határozat módosításáról (HL L 251., 2017.9.29., 28. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/474 határozata (2018. március 19.) a Régiók Bizottságának a Németországi Szövetségi Köztársaság által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről

text:
               22.3.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 79/25

         A TANÁCS (EU) 2018/474 HATÁROZATA
   (2018. március 19.)
   a Régiók Bizottságának a Németországi Szövetségi Köztársaság által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a német kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

               (2)

               Markus TÖNS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

               (3)

               Stefan ENGSTFELD hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Dr. Mark SPEICH, Staatssekretär für Bundes- und Europaangelegenheiten sowie Internationales (Nordrhein-Westfalen);

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Dietmar BROCKES, Mitglied des Landtags Nordrhein-Westfalen.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. március 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PORODZANOV

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).


title: A Bizottság (EU) 2018/495 határozata (2018. március 22.) az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam közötti monetáris megállapodás mellékletének módosításáról

text:
                  23.3.2018

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 81/77

            A BIZOTTSÁG (EU) 2018/495 HATÁROZATA
      (2018. március 22.)
      az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam közötti monetáris megállapodás mellékletének módosításáról
      AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
      tekintettel az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam közötti, 2009. december 17-i monetáris megállapodásra és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam közötti monetáris megállapodás (a továbbiakban: a monetáris megállapodás) 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a Vatikánvárosi Államnak végre kell hajtania az eurobankjegyekre és -érmékre, a pénzmosás megelőzésére, a készpénzes és a nem készpénzes fizetőeszközökkel, emlékérmékkel és érmékkel kapcsolatos csalás és hamisítás megelőzésére, valamint a statisztikai adatszolgáltatási követelményekre vonatkozó uniós jogi aktusokat és előírásokat. E jogi aktusok és előírások jegyzékét a monetáris megállapodás melléklete tartalmazza.

                  (2)

                  A vonatkozó új uniós jogi aktusoknak és előírásoknak, valamint a hatályos jogi aktusok és előírások módosításának a figyelembevétele céljából a Bizottságnak évente módosítania kell a monetáris megállapodás mellékletét.

                  (3)

                  Elfogadtak néhány új vonatkozó uniós jogi aktust és előírást, illetve a hatályos jogi aktusok tekintetében néhány módosítást, amelyekkel ki kell egészíteni a mellékletet.

                  (4)

                  A monetáris megállapodás mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az Európai Unió és a Vatikánvárosi Állam közötti monetáris megállapodás mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.
      2. cikk
      Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

         Kelt Brüsszelben, 2018. március 22-én.

               a Bizottság részéről

               az elnök

            Jean-Claude JUNCKER

         MELLÉKLET
         „
               MELLÉKLET

                           Végrehajtandó jogi rendelkezések

                           A végrehajtás határideje

                              A pénzmosás megelőzése

                           1.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2005/60/EK irányelve (2005. október 26.) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.) (*)
                           Módosította:

                           2010. december 31.

                           2.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2008/20/EK irányelve (2008. március 11.) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005/60/EK irányelvnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról (HL L 76., 2008.3.19., 46. o.)
                           Kiegészítette:

                           3.

                           A Tanács 2001/500/IB kerethatározata (2001. június 26.) a pénzmosásról, valamint a bűncselekményhez felhasznált eszközök és az abból származó jövedelmek azonosításáról, felkutatásáról, befagyasztásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról (HL L 182., 2001.7.5., 1. o.)

                           4.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 1889/2005/EK rendelete (2005. október 26.) a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 9. o.)

                           5.

                           A Bizottság 2006/70/EK irányelve (2006. augusztus 1.) a politikai közszereplők fogalmát, valamint az egyszerűsített ügyfél-átvilágítási eljárások és az alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon folytatott pénzügyi tevékenység alapján nyújtott mentesség technikai követelményeit illetően a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról (HL L 214., 2006.8.4., 29. o.) (**)

                           6.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 1781/2006/EK rendelete (2006. november 15.) a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról (HL L 345., 2006.12.8., 1. o.)

                           7.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2014/42/EU irányelve (2014. április 3.) a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról (HL L 127., 2014.4.29., 39. o.)

                           2016. december 31. (2)

                           8.

                           Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/847 rendelete (2015. május 20.) a pénzátutalásokat kísérő adatokról és az 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 1. o.)

                           2017. december 31. (3)

                           9.

                           Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.)
                           Kiegészítette:

                           2017. december 31. (3)

                           10.

                           A Bizottság (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. július 14.) az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 254., 2016.9.20., 1. o.)

                           2017. december 31. (5)

                              A csalás és hamisítás megelőzése

                           11.

                           A Tanács 2001/413/IB kerethatározata (2001. május 28.) a nem készpénzes fizetőeszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről (HL L 149., 2001.6.2., 1. o.)

                           2010. december 31.

                           12.

                           A Tanács 1338/2001/EK rendelete (2001. június 28.) az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról (HL L 181., 2001.7.4., 6. o.)
                           Módosította:

                           2010. december 31.

                           13.

                           A Tanács 44/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet módosításáról (HL L 17., 2009.1.22., 1. o.)

                           14.

                           A Tanács 2182/2004/EK rendelete (2004. december 6.) az euróérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról (HL L 373., 2004.12.21., 1. o.)
                           Módosította:

                           2010. december 31.

                           15.

                           A Tanács 46/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euróérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló 2182/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 17., 2009.1.22., 5. o.)

                           16.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2014/62/EU irányelve (2014. május 15.) az euro és más pénznemek hamisítás elleni, büntetőjog általi védelméről, valamint a 2000/383/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 151., 2014.5.21., 1. o.)

                           2016. december 31. (2)

                              Az euróbankjegyekre és -érmékre vonatkozó előírások

                           17.

                           A Tanács 1999. május 10-i következtetései az euróérmék minőségbiztosítási rendszeréről

                           2010. december 31.

                           18.

                           A Bizottság 2001/C 318/03 közleménye (2001. október 22.) az euróérmék közös oldalának formatervezési mintájára vonatkozó szerzői jogi védelemről (COM(2001) 600 végleges) (HL C 318., 2001.11.13., 3. o.)

                           2010. december 31.

                           19.

                           Az Európai Központi Bank EKB/2003/5 iránymutatása (2003. március 20.) a szabálytalan euróbankjegy-utánzatok készítése elleni intézkedések végrehajtásáról, valamint az euróbankjegyek cseréjéről és bevonásáról (HL L 78., 2003.3.25., 20. o.)
                           Módosította:

                           2010. december 31.

                           20.

                           Az Európai Központi Bank EKB/2013/11 iránymutatása (2013. április 19.) a szabálytalan euróbankjegy-utánzatok készítése elleni intézkedések végrehajtásáról, valamint az euróbankjegyek cseréjéről és bevonásáról szóló EKB/2003/5 iránymutatás módosításáról (HL L 118., 2013.4.30., 43. o.)

                           2014. december 31. (1)

                           21.

                           Az Európai Központi Bank EKB/2010/14 határozata (2010. szeptember 16.) az euróbankjegyek valódiság és forgalomképesség szerinti vizsgálatáról, illetve visszaforgatásáról (HL L 267., 2010.10.9., 1. o.)
                           Módosította:

                           2012. december 31.

                           22.

                           Az Európai Központi Bank EKB/2012/19 határozata (2012. szeptember 7.) (HL L 253., 2012.9.20., 19. o.)

                           2013. december 31. (1)

                           23.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 1210/2010/EU rendelete (2010. december 15.) az euróérmék hitelesítéséről és a pénzforgalom céljára alkalmatlan euróérmék kezeléséről (HL L 339., 2010.12.22., 1. o.)

                           2012. december 31.

                           24.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 651/2012/EU rendelete (2012. július 4.) az euróérmék kibocsátásáról (HL L 201., 2012.7.27., 135. o.)

                           2013. december 31. (1)

                           25.

                           Az Európai Központi Bank EKB/2013/10 határozata (2013. április 19.) az euróbankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról (HL L 118., 2013.4.30., 37. o.)

                           2014. december 31. (1)

                           26.

                           A Tanács 729/2014/EU rendelete (2014. június 24.) a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és műszaki előírásairól (átdolgozás) (HL L 194., 2014.7.2., 1. o.)

                           2013. december 31. (2)

                  A monetáris megállapodás mellékletének a vegyes bizottság által a Szentszék és a Vatikánvárosi Állam kérésére hozott, a hivatásos alapon pénzügyi tevékenységeket folytató gazdálkodó egységekre alkalmazandó vonatkozó előírások beillesztéséről szóló ad hoc rendelkezés szerinti szakasza

                           A következő jogi eszközök vonatkozó részei

                           A végrehajtás határideje

                           27.

                           A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.)
                           Módosította:

                           2016. december 31. (2)

                           28.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2001/65/EK irányelve (2001. szeptember 27.) (HL L 283., 2001.10.27., 28. o.)

                           29.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2003/51/EK irányelve (2003. június 18.) (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.)

                           30.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2006/46/EK irányelve (2006. június 14.) (HL L 224., 2006.8.16., 1. o.)

                           31.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.)

                           2017. december 31. (2)

                           32.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.)
                           Módosította:

                           2017. december 31. (2)

                           33.

                           A Bizottság (EU) 2015/62 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tőkeáttételi mutató tekintetében történő módosításáról (HL L 11., 2015.1.17., 37. o.)
                           Kiegészítette:

                           2017. december 31. (3)

                           34.

                           A Bizottság 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. január 7.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az intézményekre vonatkozó tőkekövetelményekre alkalmazandó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről (HL L 74., 2014.3.14., 8. o.)
                           Módosította:

                           2017. december 31. (3)

                           35.

                           A Bizottság (EU) 2015/923 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. március 11.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az intézményekre vonatkozó tőkekövetelményekre alkalmazandó szabályozástechnikai standardok tekintetében való kiegészítéséről szóló 241/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról (HL L 150., 2015.6.17., 1. o.)

                           2017. december 31. (3)

                           36.

                           A Bizottság (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 10.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 11., 2015.1.17., 1. o.)

                           2017. december 31. (3)

                           37.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 596/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 173., 2014.6.12., 1. o.), és adott esetben a kapcsolódó 2. szintű intézkedések
                           Módosította:

                           2018. szeptember 30. (4)

                           38.

                           Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1033 rendelete (2016. június 23.) a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU rendelet és az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról szóló 909/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 175., 2016.6.30., 1. o.)
                           Kiegészítette:

                           2018. szeptember 30. (5)

                           39.

                           A Bizottság (EU) 2015/2392 végrehajtási irányelve (2015. december 17.) az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet tényleges vagy lehetséges megsértésének illetékes hatóságoknak történő bejelentéséről (HL L 332., 2015.12.18., 126. o.)

                           2018. szeptember 30. (4)

                           40.

                           A Bizottság (EU) 2016/522 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. december 17.) az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a harmadik országok egyes állami szervei és központi bankjai részére biztosított mentesség, a piaci manipuláció jelei, a közzétételi küszöbértékek, a késleltetésekkel kapcsolatos értesítések tekintetében illetékes hatóság, a tilalmi időszak alatti kereskedésre vonatkozó engedélyek és a vezető tisztségviselők értesítési kötelezettséggel járó ügyleteinek típusai tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 88., 2016.4.5., 1. o.)

                           2018. szeptember 30. (4)

                           41.

                           Az Európai Parlament és a Tanács 2014/57/EU irányelve (2014. április 16.) a piaci visszaélések büntetőjogi szankcióiról (piaci visszaélésekről szóló irányelv) (HL L 173., 2014.6.12., 179. o.)

                           2018. szeptember 30. (4)

                              A statisztikai adatgyűjtésre vonatkozó jogi szabályozás

                           42.

                           Az Európai Központi Bank EKB/2013/24 iránymutatása (2013. július 25.) az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről (HL L 2., 2014.1.7., 34. o.)
                           Módosította:

                           2016. december 31. (2)

                           43.

                           Az Európai Központi Bank (EU) 2016/66 iránymutatása (2015. november 26.) az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2013/24 iránymutatás módosításáról (EKB/2015/40) (HL L 14., 2016.1.21., 36. o.)

                           2017. március 31. (4)

                           44.

                           Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.)
                           Módosította:

                           2016. december 31. (2)

                           45.

                           Az Európai Központi Bank 1375/2014/EU rendelete (2014. december 10.) a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) módosításáról (EKB/2014/51) (HL L 366., 2014.12.20., 77. o.)

                           46.

                           Az Európai Központi Bank 1072/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris-pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (EKB/2013/34) (HL L 297., 2013.11.7., 51. o.)
                           Módosította:

                           2016. december 31. (2)

                           47.

                           Az Európai Központi Bank 756/2014/EU rendelete (2014. július 8.) a monetáris pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) módosításáról (EKB/2014/30) (HL L 205., 2014.7.12., 14. o.)

                           48.

                           Az Európai Központi Bank EKB/2014/15 iránymutatása (2014. április 4.) a monetáris és pénzügyi statisztikákról (HL L 340., 2014.11.26., 1. o.)
                           Módosította:

                           2016. december 31. (2)

                           49.

                           Az Európai Központi Bank (EU) 2015/571 iránymutatása (2014. november 6.) a monetáris és pénzügyi statisztikákról szóló EKB/2014/15 iránymutatás módosításáról (EKB/2014/43) (HL L 93., 2015.4.9., 82. o.)

                           50.

                           Az Európai Központi Bank (EU) 2016/450 iránymutatása (2015. december 4.) a monetáris és pénzügyi statisztikákról szóló EKB/2014/15 iránymutatás módosításáról (EKB/2015/44) (HL L 86., 2016.4.1., 42. o.)

                           2017. március 31. (4)

                           51.

                           Az Európai Központi Bank (EU) 2017/148 iránymutatása (2016. december 16.) a monetáris és pénzügyi statisztikákról szóló EKB/2014/15 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/45) (HL L 26., 2017.1.31., 1. o.)

                           2017. november 1. (5)

                                       (1)

                                       A 2013. évi vegyes bizottság állapodott meg ezekről a határidőkről.

                     ”

            (2)  A 2014. évi vegyes bizottság állapodott meg ezekről a határidőkről.

            (3)  A 2015. évi vegyes bizottság állapodott meg ezekről a határidőkről.

            (4)  A 2016. évi vegyes bizottság állapodott meg ezekről a határidőkről.

            (5)  A 2017. évi vegyes bizottság állapodott meg ezekről a határidőkről.

                     (*)

                     Az (EU) 2015/849 irányelv hatályon kívül helyezi a 2005/60/EK irányelvet, azonban az utóbbi a mellékletben marad, amíg határozat születik az (EU) 2015/849 irányelv átültetésének határidejéről.

                     (**)

                     Az (EU) 2015/849 irányelv hatályon kívül helyezi a 2006/70/EK bizottsági irányelvet, azonban az utóbbi a mellékletben marad, amíg határozat születik az (EU) 2015/849 irányelv átültetésének határidejéről.