title: A Tanács határozata (1978. június 6.) a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény három mellékletének a Közösség részéről történő elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31978D0528

Hivatalos Lap L 160 , 17/06/1978 o. 0013 - 0024 finn különkiadás fejezet 2 kötet 2 o. 0114  görög különkiadás: fejezet 02 kötet 6 o. 0162  svéd különkiadás fejezet 2 kötet 2 o. 0114  spanyol különkiadás fejezet 02 kötet 4 o. 0266  portugál különkiadás fejezet 02 kötet 4 o. 0266

		A Tanács határozata(1978. június 6.)a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény három mellékletének a Közösség részéről történő elfogadásáról(78/528/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a Tanács 1975. március 18-i 75/199/EGK határozata [1] által a Közösség megkötötte a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezményt, és elfogadta a vámraktárakról szóló mellékletét,mivel az említett egyezmény mellékletei az árunyilatkozat benyújtását megelőző vámalakiságokról, az áru ideiglenes raktározásáról és a vámszabad területekről elfogadhatók a Közösség számára,mivel mindazonáltal tanácsos bizonyos fenntartásokkal elfogadni ezeket a mellékleteket, hogy figyelembe lehessen venni a vámunió különleges követelményeit,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Közösség a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló nemzetközi egyezmény következő mellékleteit fogadja el:- az A. 1. melléklet az árunyilatkozat benyújtását megelőző vámalakiságokról, fenntartással a 11. és 21. kötelező rendelkezések tekintetében,- az A. 2. melléklet az áruk átmeneti megőrzéséről, fenntartással a 10., 13. és 21. ajánlott gyakorlat tekintetében,- az F. 1. melléklet a vámszabad területekről, fenntartással a 21. kötelező rendelkezés tekintetében.A fenti mellékletek szövegei a határozat mellékleteit képezik.2. cikkA Bizottság tájékoztatja a Vámegyüttműködési Tanács Titkárságát az 1. cikkben hivatkozott mellékletek ott említett fenntartásokkal történő elfogadásáról.Kelt Luxembourgban, 1978. június 6-án.a Tanács részérőlaz elnökK. B. Andersen[1] HL L 100., 1975.4.21, 1. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETNEMZETKÖZI EGYEZMÉNY A VÁMELJÁRÁSOK EGYSZERŰSÍTÉSÉRŐL ÉS ÖSSZEHANGOLÁSÁRÓLaz A. 1., A. 2. és F. 1. mellékletekA 1. MELLÉKLETA VÁMÁRU-NYILATKOZAT BENYÚJTÁSÁT MEGELŐZŐ VÁMALAKISÁGOKRA VONATKOZÓ MELLLÉKLETBEVEZETÉSAz áruk egy országba különböző szállítási módon kerülhetnek be. Az államkincstár érdekeinek és a nemzeti jogszabályok rendelkezései betartásának biztosítása érdekében a vámterületre árukat behozó fuvarozónak a lehető legrövidebb időn belül be kell mutatnia a vámhatóságnak az árukat és a szállításukra szolgáló eszközöket. A vámterületre történő behozatal ellenőrzésével kapcsolatos előírások nagymértékben az ország földrajzi helyzetétől és más körülményektől, például az árubehozatal legfontosabb szállítás módjaitól függnek.Sok esetben az a vámhivatal, ahol az árukat be kell mutatni és az árunyilatkozatot be kell nyújtani, ott van, ahol az áruk e vámterületre belépnek, más esetekben azonban a vámhivatal bizonyos távolságra van ettől a helytől. Alapvetően fontos, hogy a vámhatóságok ellenőrizhessék az áruknak ahhoz a vámhivatalhoz történő szállítását, ahol az árukat a vámhatóságnak bemutatják.A vámhatóság érdekeit biztosítani lehet a bemutatásra vonatkozó kötelezettségek előírásokban történő meghatározásával vagy a vámterületre behozott áruk és szállítóeszközök közvetlen felügyeletével.Fontos, hogy ezek az intézkedések a lehető legkisebb kényelmetlenséget okozzák a nemzetközi kereskedelem számára. Ezért a fuvarozók által betartandó alakiságoknak a lehető legegyszerűbbeknek, illetve az erre vonatkozó információknak bármely érdekelt személy számára hozzáférhetőknek kell lenniük.Ez a melléklet nem vonatkozik a valamely vámeljárás, például nemzetközi vámtranzit keretében beérkező, a postai úton vagy az utasok csomagjában szállított, illetve ideiglenesen raktározott árukra, és nem vonatkozik egyes sajátos szállítási módokkal kapcsolatos bizonyos egyéb alakiságokra, például a hajó érkezésekor benyújtandó jelentésre.MEGHATÁROZÁSOKEnnek a mellékletnek az alkalmazásában:a) "a vámáru-nyilatkozat benyújtását megelőző vámalakiságok" kifejezés a szóban forgó személy és a vámhatóság által az áruknak a vámterületre történő behozatalától a valamely vámeljárás alá vonásáig terjedő időben elvégzendő valamennyi műveletet jelenti.Megjegyzés:Az átmeneti megőrzés vámeljárásnak tekinthető;b) a "vámterület" kifejezés azt a területet jelenti, ahol egy állam vámjoga teljes mértékben érvényesül;c) a "fuvarozó" kifejezés az árukat ténylegesen fuvarozó vagy a szállítóeszközzel rendelkező vagy azért felelős személyt jelenti;d) a "behozatali vámok és adók" kifejezés mindazokat a vámokat és minden más költséget, adókat, díjakat és egyéb terheket jelenti, amelyeket az áruk behozatalakor vagy ezzel kapcsolatban vetnek ki, kivéve azokat a díjakat és egyéb terheket, amelyek összege a nyújtott szolgáltatások megközelítő költségének szintjére korlátozott;e) a "vámáru-nyilatkozat" kifejezés a vámhatóság által előírt formában tett nyilatkozatot jelenti, amelyben az érdekelt személyek jelzik az árukra alkalmazandó vámeljárást, és közlik azokat az adatokat, amelyeket az eljárás alkalmazásához a vámhatóság megkövetel;f) a "vámvizsgálat" kifejezés a vámszervek által végrehajtandó törvények és jogszabályok alkalmazásának biztosítása érdekében tett intézkedéseket jelenti;g) a "személy" kifejezés egyaránt jelent természetes és jogi személyt, kivéve ha a szövegösszefüggés másként kívánja.ALAPELVEK1. Kötelező rendelkezésE melléklet előírásai szabályozzák a vámáru-nyilatkozat benyújtását megelőző vámalakiságokat.2. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg a vámterületre beszállított áruk tekintetében alkalmazandó alakiságokat és teljesítendő feltételeket.3. Kötelező rendelkezésKötelező a vámterületre bevitt minden áru vámvizsgálata, függetlenül attól, hogy terhelik-e behozatali vámok és adók.4. Kötelező rendelkezésA vámáru-nyilatkozat benyújtását megelőző alakiságokat a vámszervek által végrehajtandó törvények és jogszabályok alkalmazásának biztosításához szükséges minimumra csökkentik.5. Kötelező rendelkezésA vámáru-nyilatkozat benyújtását megelőző vámalakiságok azonos feltételekkel alkalmazandók, függetlenül az áruk származási vagy érkezési országától.ÁRUK BEVITELE A VÁMTERÜLETREAzok a helyek, ahol az áruk bevihetők a vámterületre6. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg azokat a helyeket, ahol áruk hozhatók be a vámterületre. Az e helyek megállapításánál figyelembe veendő tényezők magukban foglalják a kereskedelem, az ipar és a szállítás sajátos követelményeit.Megjegyzés:Az országok e célra vámútvonalakat jelölhetnek ki, azaz az áruk behozatalakor használatos közutakat, vasutakat, vízi utakat vagy bármely más útvonalat (csővezeték stb.).A fuvarozó kötelezettségei7. Kötelező rendelkezésAz áruknak a vámterületre történő behozatalának ténye arra kötelezi a fuvarozót, hogy az árukat jellegük vagy csomagolásuk megváltoztatása nélkül közvetlenül a kijelölt vámhivatalhoz vagy a vámhatóság által meghatározott más helyre szállítsa.8. Kötelező rendelkezésHa az áruknak a vámterületre történő behozatala helyétől a kijelölt vámhivatalhoz vagy más meghatározott helyre történő szállítása baleset vagy vis maior következtében félbeszakad, a fuvarozó köteles megtenni a szükséges intézkedéseket az áruk jogellenes forgalomba hozatalának megelőzése érdekében, és a vámhatóságot vagy más illetékes hatóságokat tájékoztatni a fuvarozást félbeszakító baleset vagy más körülmény jellegéről.Vámvizsgálat9. Kötelező rendelkezésA behozott áruk vámvizsgálatát minimálisra csökkentik.Megjegyzések:(1) A vámvizsgálat magában foglalhatja a szállítóeszközökre belépést és azok átvizsgálását.(2) A vámhatóságoknak jogukban áll olyan különleges ellenőrző intézkedéseket hozni, amelyeket csak meghatározott területen, például a határmenti területeken alkalmaznak.(3) Általában nem szükséges olyan ellenőrző intézkedéseket tenni, amelyek magukban foglalják az áruk kirakodását, vámzárak vagy azonosító jelek felhelyezését a szállítóeszközökre vagy az árukra, vagy a kíséret mellett történő szállítást. Ha azonban a vámhatóságok az ilyen intézkedéseket elengedhetetlennek tartják, lehetőleg azokat alkalmazzák, amelyek a legkevesebb kényelmetlenséget okozzák a vámhatóságnak és a fuvarozónak, a megfelelő biztonság fenntartása mellett. A külföldi vámhatóságok által felhelyezett vámzárakat és azonossági jeleket általában elfogadják, kivéve ha nem tartják ezeket megfelelőnek vagy kellően biztonságosnak.ÁRUBEMUTATÁS A VÁMHATÓSÁGNAKOkmányok10. Ajánlott gyakorlatHa a vámhivatal, ahol az árukat be kell mutatni, nem ott van, ahol az árukat behozzák a vámterületre, nem követelik meg okmányok benyújtását az e helyen levő vámszerveknek.Megjegyzés:Az áruk azonosítása céljából a vámhatóságok megkövetelhetik a kereskedelmi, szállítási vagy más kísérő okmányok bemutatását.11. Kötelező rendelkezésHa a vámhatóságok az áruk bemutatásával kapcsolatban okmányokat követelnek meg, akkor ezeknek csak az áruk és a szállítóeszközök azonosításához szükséges adatokat kell tartalmazniuk.Megjegyzés:Az adatokhoz általában kereskedelmi és fuvarozási okmányokból jutnak hozzá, amelyek tartalma szállítási módonként változhat. A vámhatóságok általában csak az áruk és a csomagok leírását (jelek és számok, megnevezés és fajta, súly és a szállítóeszközök), valamint a szállítóeszköz azonosítást követelik meg. Egyes nemzetközi megállapodások meghatározzák a megkövetelhető adatok maximumát (például az ország Szerződő Fél lehet a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 9. melléklete vagy a nemzetközi tengeri forgalom megkönnyítésére vonatkozó egyezmény vonatkozásában).12. Ajánlott gyakorlatHa a vámszerveknek benyújtott okmányok nem az erre a célra meghatározott vagy nem a behozatali ország nyelvén készültek, az okmányokban levő adatok fordítását általános szabályként nem követelik meg.A vámhivatalok illetékessége és nyitvatartási ideje13. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok kijelölik azokat a vámhivatalokat, ahol az áruk bemutathatók. Az e hivatalok illetékességének és nyitvatartási idejének meghatározásánál figyelembe veendő tényezők magukban foglalják a kereskedelem, az ipar és a szállítás sajátos követelményeit.Megjegyzések:(1) Néhány országban a vámhivatalok illetékességét a vámútvonalak és ezek fontosságának figyelembevételével határozzák meg.(2) Szükség esetén bizonyos vámhivatalok illetékessége bizonyos szállítási módokra vagy bizonyos árucsoportokra vagy bizonyos övezetekbe (például a határmenti területre vagy egy ipari övezetbe) szállítandó árukra korlátozható.14. Ajánlott gyakorlatHa a megfelelő vámhivatalok közös határon vannak, a két szóban forgó ország vámhatóságai hangolják össze a vámhivatalok illetékességét és nyitvatartási idejét.Megjegyzés:Néhány esetben a közös határon együttes ellenőrzést hoztak létre, ahol a két ország vámhivatalai ugyanazon a helyen és néha ugyanabban az épületben vannak.A hivatali órákon kívüli érkezés15. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok megállapítják a fuvarozó által az áruknak a vámterületen való jogellenes forgalomba kerülésének megakadályozása érdekében teendő intézkedéseket, ha az áruk a vámhivatalhoz nem a nyitvatartási időben érkeznek.Megjegyzés:A fuvarozótól megkövetelhető, hogy az árukat a vámhivatalnál vagy ennek szomszédságában levő meghatározott helyen tartsa.16. Ajánlott gyakorlatA fuvarozó kérésére a vámhatóságok, általuk nyomósnak tekintett indokok alapján, a lehetőségekhez képest engedélyezik az árunyilatkozat benyújtását megelőző vámalakiságnak a vámhivatal nyitvatartási idején túli teljesítését, és az ezzel kapcsolatban felmerülő bármely költség a fuvarozóra hárítható.KIRAKODÁSKirakodási helyek17. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg a kirakodásra igénybe vehető helyeket.18. Ajánlott gyakorlatAz érdekelt személy kérésére a vámhatóságok, általuk nyomósnak tekintett indokok alapján engedélyezzék a kirakodásra kijelölt helytől eltérő helyen történő kirakodást, és az ezzel kapcsolatban felmerült költségek az érdekelt személyre háríthatók.Megjegyzés:A körülményektől függően az áruk kirakhatók az érdekelt személy létesítményeiben, megfelelő felszereléssel rendelkező létesítményekben vagy bármely más helyen a vámfelügyeleti övezetben.A kirakodás megkezdése19. Ajánlott gyakorlatA kirakodás megkezdését a szállítóeszköznek a kirakodás helyére történt megérkezése után a lehető leghamarabb engedélyezni kell.20. Ajánlott gyakorlatAz érdekelt személy kérésére a vámhatóságoknak, az általuk nyomósnak tekintett indokok alapján, amennyire az adminisztratív körülmények lehetővé teszik, engedélyezni kell a kirakodásnak a vámhivatal nyitvatartási idején túli elvégzését, és az ezzel kapcsolatban felmerülő bármely költség az érdekelt személyre hárítható.MEGRONGÁLÓDOTT, MEGSEMMISÜLT VAGY ELVESZETT ÁRUK21. Kötelező rendelkezésAz esettől függően teljes vagy részleges mentességet kapnak a behozatali vámok és adók megfizetése alól az árunyilatkozat benyújtását megelőző vámalakiságok teljesítése folyamán baleset vagy vis maior következtében megrongálódott, megsemmisült vagy elveszett áruk, feltéve hogy ezt a tényt megfelelően bizonyítják a vámhatóságok felé.Megjegyzés:Az e kötelező rendelkezés által érintett áruk maradványai az érdekelt személy kérésére:a) meglevő állapotukban a szabad forgalom számára vámkezelhetők, mintha ilyen állapotban hozták volna be;b) újrakivihetők, vagyc) az államkincstárat terhelő költségek nélkül vámfelügyelet mellett kereskedelmi szempontból használhatatlanná tehetők, vagyd) a vámhatóság jóváhagyásával minden költségtől mentesen átadhatók az államkincstárnak.FELELŐSSÉG A BEHOZATALI VÁMOK ÉS ADÓK MEGFIZETÉSÉÉRT22. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg azt a személyt vagy személyeket, akik felelősek a vámterületre behozott olyan áruk behozatali vámjainak és adóinak megfizetéséért, amelyeket az árunyilatkozat benyújtását megelőzően teljesítendő alakiságoknak és feltételeknek megfelelően nem mutattak be a vámszerveknek.AZ ÁRUNYILATKOZAT BENYÚJTÁSÁT MEGELŐZŐ VÁMALAKISÁGOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓ23. Kötelező rendelkezésA vámhatóságok biztosítják, hogy az árunyilatkozat benyújtását megelőző vámalakiságokkal kapcsolatos összes információ bármely érdekelt személy számára könnyen hozzáférhető legyen.--------------------------------------------------A. 2 MELLÉKLETÁRUK ÁTMENETI MEGŐRZÉSÉRE VONATKOZÓ MELLÉKLETBEVEZETÉSFontos annak biztosítása, hogy érkezés után az árukat a lehető leghamarabb ki lehessen rakodni a szállítóeszközből. Ezt a tényt felismerve a vámhatóságok olyan intézkedéseket vezettek be, amelyek alapján a szállítmány kirakodását az érkezést követően a lehető legrövidebb idő alatt el lehet kezdeni, az állami bevétel biztosításához feltétlenül szükséges alakiságokat követően.Különböző okok miatt eltelhet bizonyos idő az áru megérkezése és a megfelelő vámáru-nyilatkozat benyújtása között. Ilyen esetben a vámhatóság megköveteli, hogy az árukat vámfelügyelet alatt tartsák, és e célból rendszerint meghatározott területre viszik, és a megfelelő vámáru-nyilatkozat benyújtásáig raktározzák ezeket. Az ilyen területeket átmeneti megőrzési raktárnak hívják, és lehetnek épületek, illetve elkerített vagy el nem kerített területek.E melléklet előírásai nem vonatkoznak a vámraktárban vagy vámszabad területen tárolt árukra.MEGHATÁROZÁSOKEnnek a mellékletnek az alkalmazásában:a) az "áruk átmeneti megőrzése" kifejezés az áruknak a vámhatóság által kijelölt épületekben és elkerített vagy el nem kerített helyen (a továbbiakban: átmeneti megőrzési raktár) vámfelügyelet mellett történő raktározását jelenti, várva a vámáru-nyilatkozat benyújtását;b) a "behozatali vámok és adók" kifejezés mindazokat a vámokat és más költségeket, adókat, díjakat és egyéb terheket jelenti, amelyeket az áruk behozatalakor vagy ezzel kapcsolatban szednek be, ide nem értve azokat a díjakat és egyéb terheket, amelyek összege a nyújtott szolgáltatások költségének megközelítő szintjére korlátozott;c) a "vámáru-nyilatkozat" kifejezés egy olyan, a vámszervek által előírt módon teendő nyilatkozatot jelent, amelyben az érdekelt személyek jelzik az áruval kapcsolatban alkalmazandó vámeljárást, és közlik a vámszervek által az eljárás alkalmazásához megkövetelt adatokat;d) a "vámvizsgálat" kifejezés a vámszervek által végrehajtandó törvények és jogszabályok alkalmazásának biztosítása érdekében tett intézkedéseket jelenti;e) a "biztosíték" kifejezés azt jelenti, hogy a vámszervek megfelelő biztosítékot kapnak arra, hogy a fennálló vámkötelezettségnek eleget tesznek. A biztosíték "keretbiztosíték", ha számos műveletből eredő kötelezettség teljesítését szavatolja;f) a "személy" kifejezés természetes és jogi személyt egyaránt jelent, kivéve ha a szövegösszefüggés másként nem kívánja.ALAPELVEK1. Kötelező rendelkezésE melléklet előírásai szabályozzák az átmeneti megőrzést.2. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok állapítják meg az átmeneti megőrzési raktárban lévő áruk vonatkozásában teljesítendő feltételeket és elvégzendő alakiságokat.HATÁLY3. Kötelező rendelkezésA vámhatóság engedélyezi átmeneti megőrzési raktárak létesítését, ha ezt a kereskedelem és ipar igényeinek kielégítése céljából szükségesnek tartják.Megjegyzés:(1) A nemzeti jogszabályok előírásainak megfelelően az átmeneti megőrzési raktárakat üzemeltetheti a vámhatóság, más hatóság, illetve természetes vagy jogi személy.(2) Az átmeneti megőrzési raktárak valamennyi importőr és áruk behozatalára jogosult más személy számára rendelkezésre állnak, illetve használatuk meghatározott személyekre korlátozható.4. Kötelező rendelkezésAz átmeneti megőrzést minden áru számára lehetővé teszik, függetlenül mennyiségétől, a származási vagy küldő országtól. A veszélyes árukat – amelyek feltehetőleg más árukra hatnak vagy különleges kezelést igényelnek – azonban csak erre alkalmas átmeneti megőrzési raktárba veszik fel.5. Kötelező rendelkezésAz átmeneti megőrzési raktárba való beszállításkor csak azt az okmányt követelik meg, amely a vámhatóságnak történő bejelentéshez szükséges.AZ ÁTMENETI MEGŐRZÉSI RAKTÁRAK ÜZEMELTETÉSE6. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok állapítják meg az átmeneti megőrzési raktárak építésére, berendezésére és üzemeltetésére vonatkozó előírásokat, a vámhatóság pedig a tárolással, leltározással, elszámolással és vámvizsgálattal kapcsolatos szabályokat.Megjegyzés:(1) Ellenőrzés céljából a vámhatóság:- nyilvántarthatja vagy nyilvántartathatja az átmeneti megőrzési raktárakba beszállított árukat (különleges nyilvántartások vagy a megfelelő okmányok segítségével),- állandó vagy időszakos felügyelet alatt tarthatja az átmeneti megőrzési raktárt,- megkövetelheti, hogy az átmeneti megőrzési raktárt kettős zárral lássák el (az érdekelt személyével és a vámhatóságéval),- időnként leltárba veheti az átmeneti megőrzési raktárban levő árukat.(2) Az árukat rendszerint zárható helyiségekben kell tartani. A súlyos vagy terjedelmes és csekély értékű árukat, amelyek az államkincstár szempontjából kis kockázatot jelentenek, gyakran nyílt helyeken, vámfelügyelet mellett tárolják.7. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok jelölik ki az átmeneti megőrzési raktárban levő árukat terhelő bármely behozatali vám és adók fizetéséért felelős személy(eke)t, ha az árukkal nem számolnak el megfelelően a vámhatóságnak.8. Kötelező rendelkezésHa az ideiglenes raktárt üzemeltető hatóságtól biztosítékot követelnek meg, akkor a vámhatóság keretbiztosítékot is elfogadhat.9. Ajánlott gyakorlatAz esetleges biztosíték összegét a kiszabható behozatali vámok és adók figyelembevételével a lehető legalacsonyabban állapítják meg.10. Ajánlott gyakorlatA vámhatóság eltekint a biztosítéktól, ha az átmeneti megőrzési raktár vámfelügyelet alatt áll, különösen ha vámzárral van ellátva.ENGEDÉLYEZETT MŰVELETEK11. Kötelező rendelkezésAz átmeneti megőrzési raktárban levő áruk felett rendelkezési joggal bíró bármely személy a vámáru-nyilatkozat elkészítése céljából az árukata) megvizsgálhatja;b) lemérheti;c) a megfelelő behozatali vámok és adók megfizetése mellett mintát vehet.12. Kötelező rendelkezésAz átmeneti megőrzési raktárban levő árukon el lehet végezni a változatlan állapotban történő megőrzésükhöz szükséges műveleteket.Megjegyzés:Az áruk változatlan állapotban történő megőrzéséhez szükséges művelet lehet tisztítás, a por és szennyeződés eltávolítása, osztályozás, a sérült csomagolás javítása vagy kicserélése.13. Ajánlott gyakorlatA vámhatóság által megállapítható feltételek mellett lehetővé teszik az átmeneti megőrzési raktárban levő áruk elszállításának megkönnyítéséhez szükséges szokásos műveletek elvégzését.Megjegyzés:Ilyen művelet lehet osztályozás, felhalmozás, lemérés, jelzés, címkézés. Lehet az egyetlen fuvar és/vagy vámokmány fedezetével továbbszállítandó különböző áruk összegyűjtése (gyűjtőáruk).AZ ÁTMENETI MEGŐRZÉS IDŐTARTAMA14. Kötelező rendelkezésHa a nemzeti jogszabályok az átmeneti megőrzést határidőhöz kötik, akkor ennek elegendőnek kell lennie az importőr számára a valamely vámeljárás alá vonáshoz szükséges alakiságok teljesítéséhez.Megjegyzés:A megállapított határidő függhet a fuvarozás módjától, a tengeri szállítás esetén megfelelően hosszú lehet.15. Ajánlott gyakorlatAz érdekelt személy kérésére a vámhatóság – általa nyomósnak tekintett okok alapján – meghosszabbítja az eredetileg megállapított határidőt.AZ ÁRUK RONGÁLÓDÁSA, SÉRÜLÉSE, ELVESZTÉSE, MEGSEMMISÜLÉSE VAGY FELAJÁNLÁSA16. Kötelező rendelkezésAz átmeneti megőrzési raktár elhagyása előtt baleset vagy vis maior következtében megrongálódott, elromlott vagy megsérült árukat úgy vámkezelik, mintha ezeket megrongálódott, elromlott vagy sérült állapotban hozták volna be.17. Kötelező rendelkezésAz átmeneti megőrzési raktárban baleset vagy vis maior következtében megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul elveszett árukat nem terhelik behozatali vámokkal és adókkal, feltéve hogy az ilyen megsemmisülést vagy elvesztést megfelelően igazolják a vámhatóságnak.Ha a megsemmisítés után esetleg megmaradó maradékot vagy hulladékot belföldön felhasználják, akkor ezeket olyan behozatali vámokkal és adókkal terhelik, amelyek az ilyen állapotban behozott maradványra és hulladékra vonatkoznak.18. Kötelező rendelkezésAz átmeneti megőrzési raktárban levő áruk felett rendelkezési joggal bíró személy kérésére lehetővé teszik, hogy az árukat a vámhatóság döntésétől függően részben vagy egészben felajánlják az állam javára, vámfelügyelet mellett megsemmisítsék vagy kereskedelmileg használhatatlanná tegyék. Az ilyen felajánlás vagy megsemmisítés az állam számára nem jelent költséget.Ha a megsemmisítés után esetleg megmaradó maradékot vagy hulladékot belföldön felhasználják, akkor ezeket olyan behozatali vámokkal és adókkal terhelik, amelyek az ilyen állapotban behozott maradékra vagy hulladékra vonatkoznak.KITÁROLÁS AZ ÁTMENETI MEGŐRZÉSI RAKTÁRBÓL19. Kötelező rendelkezésAz áruk felett rendelkezési joggal bíró bármely személy a megfelelő feltételek és alakiságok teljesítésével kitárolhatja az átmeneti megőrzési raktárban levő árukat.Megjegyzés:A vámhatóság megkövetelheti, hogy az érintett személy igazolja az áruk feletti rendelkezés jogát.AZ ÁTMENETI MEGŐRZÉSI RAKTÁRBÓL KI NEM TÁROLT ÁRUK20. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok állapítják meg azt az eljárást, amelyet akkor kell követni, ha az átmeneti megőrzési raktárból az árukat az előírt határidőig nem tárolják ki.21. Ajánlott gyakorlatHa az átmeneti megőrzési raktárból ki nem tárolt árukat a vámhatóság értékesíti, akkor a behozatali vámok és adók és minden más felmerült díj és költség levonása után fennmaradó összeget juttassák el az erre jogosult személynek, ha ez lehetséges, vagy meghatározott ideig álljon rendelkezésre.AZ ÁTMENETI MEGŐRZÉSI RAKTÁRAKRA VONATKOZÓ TÁJÉKOZTATÁS22. Kötelező rendelkezésA vámhatóság biztosítja, hogy az áruk átmeneti megőrzési raktározásával kapcsolatos minden adat bármely érdekelt személy számára könnyen hozzáférhető legyen.--------------------------------------------------F.1 MELLÉKLETVÁMSZABAD TERÜLETEKRE VONATKOZÓ MELLÉKLETBEVEZETÉSEgyes államok már hosszú ideje szükségesnek tartják, hogy a külkereskedelmüket és a nemzetközi kereskedelmet általában a területük meghatározott részére behozott áruknak nyújtott korlátlan idejű behozatali vám- és adómentességgel ösztönözzék abban az esetben, ha ezeket rendszerint a vámterületen kívül levőnek tekintik. Az ily módon behozott árukat nem vetik alá a szokásos vámellenőrzésnek.Ebben a mellékletben ezt a területrészt "vámszabad terület" – nek nevezzük, bár egyes országokban más elnevezések is ismertek, mint például "szabadkikötő", "vámszabad raktár".Különbség tehető a kereskedelmi és ipari vámszabad területek között. A kereskedelmi vámszabad területen rendszerint csak az áruk állagának megőrzéséhez, valamint a csomagolás vagy a piaci minőség javításához vagy az elszállításhoz szükséges műveleteket engedélyezik. Az ipari vámszabad területeken feldolgozási műveleteket engedélyeznek.Bár a vámszabad területekre behozott árukat a behozatali vámok és adók szempontjából általában a vámterületen kívül levőnek tekintik, az illető állam által megállapított bizonyos előírások, például a nemzeti jogszabályokból fakadó tilalmak és korlátozások érvényben maradhatnak. A vámszervek a vámszabad területen bizonyos ellenőrzéseket végezhetnek annak érdekében, hogy a műveletek az előírásoknak megfelelően történjenek.A vámterületről a vámszabad területre bevitt áruk után rendszerint igényt lehet tartani a behozatali vámok és adók alóli mentesítésre, vagy a behozatali vámok és adók, illetve a belső adók és illetékek kivitelkor járó visszatérítésére.Ha a vámszabad területen feldolgozatlan árukat belföldi felhasználás céljából a vámterületre behoznak, akkor a behozatali vámok és adók úgy terhelik azokat, mintha közvetlenül külföldről hozták volna be őket. A nemzeti jogszabályok által megállapított különleges vámkivetést alkalmaznak az olyan külföldi árukra, amelyeket a vámszabad területen feldolgoztak, vagy a felhasznált áruk belföldi eredetűek voltak, vagy behozatali vám- és adófizetés mellett hozták be őket, és a vámszabad területre bevitelükkor azokat a vámok és adók alól mentesítették, vagy pedig ezeket visszatérítették.Néhány országban a vámszabad területen nyújtott kedvezményekhez hasonlókat nyújtanak az egész területen, más vámeljárások, például a raktározás, vámvisszatérítés, aktív feldolgozás céljából történő ideiglenes behozatal vagy vámtranzit keretében.MEGHATÁROZÁSOKEnnek a mellékletnek az alkalmazásában:a) a "vámszabad terület" kifejezés az állam területének olyan részét jelenti, ahol a behozott árukat általában a behozatali vámok és adók szempontjából a vámterületen kívül levőnek tekintik és nincsenek alávetve a szokásos vámellenőrzésnek.Megjegyzés:Különbség tehető a kereskedelmi és az ipari vámszabad területek között. A kereskedelmi vámszabad területen az áruk további rendelkezésre várnak, és a feldolgozás vagy a gyártás rendszerint tilos. Az ipari vámszabad területekre behozott árukkal engedélyezett műveleteket lehet végezni;b) a "vámterület" kifejezés azt a területet jelenti, ahol egy állam vámjoga teljes mértékben érvényesül;c) a "behozatali vámok és adók" kifejezés mindazokat a vámokat és más költségeket, adókat, díjakat és egyéb terheket jelenti, amelyeket az áruk behozatalakor vagy ezzel kapcsolatban szednek be, ide nem értve azokat a díjakat és egyéb terheket, amelyek összege a nyújtott szolgáltatások költségének megközelítő szintjére van korlátozva;d) a "vámellenőrzés" kifejezés a vámszervek által végrehajtandó törvények és jogszabályok alkalmazásának biztosítása érdekében tett intézkedéseket jelenti;e) a "személy" kifejezés egyaránt jelent természetes és jogi személyt, kivéve ha a szövegösszefüggés másként nem kívánja.ALAPELV1. Kötelező rendelkezésA vámszabad területeken alkalmazandó vámelőírásokat e melléklet rendelkezései határozzák meg.VÁMSZABAD TERÜLETEK LÉTREHOZÁSA2. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok állapítják meg a vámszabad területek létrehozásával kapcsolatos követelményeket, az ilyen területekre behozható áruk fajtáit és az árukkal végezhető műveletek jellegét.Megjegyzések:(1) A vámszabad területeket általában tengeri és folyami kikötőkben, repülőtereken és hasonló földrajzi előnyökkel rendelkező helyen hozzák létre.(2) A nemzeti jogszabályalkotás előírásainak megfelelően a vámszabad területet igazgathatja a vámhatóság, más hatóság, természetes vagy jogi személy.(3) Kötelező rendelkezésA vámszabad területek kialakításával és berendezésével kapcsolatos követelményeket és a vámvizsgálati intézkedéseket a vámhatóság állapítja meg.Megjegyzések:(1) A vámhatóság megkövetelheti, hogy a vámszabad terület zárt legyen, korlátozásokat állapíthat meg a belépésre vonatkozóan, és nyitvatartási időt jelölhet ki.(2) A vámhatóság ellenőrzés céljából- a vámszabad terület belépési helyeit állandó vagy időszakos felügyelet alatt tarthatja,- megkövetelheti a vámszabad területre árukat beszállító személytől, hogy az áruk mozgásának ellenőrizhetősége érdekében megfelelő nyilvántartásokat vezessenek,- szúrópróbaszerűen ellenőrizheti a bevitt árukat annak biztosítása érdekében, hogy azokkal csak engedélyezett műveleteket végezzenek, és hogy nem engedélyezett árukat ne hozzanak be.4. Kötelező rendelkezésA vámhatóságnak jogában áll bármikor ellenőrizni a vámszabad területre árut beszállító bármely személy létesítményeiben tárolt árukat.BESZÁLLÍTHATÓ ÁRUK5. Ajánlott gyakorlatA vámszabad területre történő beengedés nem függ attól, hogy az árukat meghatározott mennyiségben hozzák be vagy tárolják.6. Kötelező rendelkezésA vámszabad területre történő bevitelt nemcsak közvetlenül külföldről behozott áruk számára teszik lehetővé, hanem a szóban forgó állam vámterületéről is be lehet oda árukat vinni.Megjegyzés:A szóban forgó állam vámterületéről behozandó áruk lehetnek szabad forgalomban vagy feltételes behozatali vám- és adómentességet biztosító vagy feldolgozási eljárás alatt.7. Kötelező rendelkezésA vámszabad területre bevitelre kerülő olyan áruk esetében, amelyek kivitelük esetén a behozatali vámok és adók alóli mentességre vagy ezek visszatérítésére jogosultak, a vámszabad területre történő bevitelük után azonnal igény tartható a mentességre vagy a visszatérítésre.8. Kötelező rendelkezésA vámszabad területre bevitelre kerülő olyan áruk esetében, amelyek kivitel esetén belső adók és illetékek alóli mentességre vagy ezek visszatérítésére jogosultak, a vámszabad területre történő bevitelük után azonnal igény tartható a mentességre vagy a visszatérítésre.Megjegyzés:A mentességet vagy a visszatérítést rendszerint a vámszabad területre történő bevitelt követően azonnal megadják. Különleges esetekben a mentességet vagy a visszatérítést az áruknak az állam területéről történő kiviteléhez lehet kötni. Kivételes esetben meg lehet követelni az áruknak a rendeltetési országba történő megérkezésének igazolását is.9. Kötelező rendelkezésA vámszabad területre történő bevitelt nem tagadhatják meg az áruk származási, feladási vagy rendeltetési országa alapján.10. Kötelező rendelkezésAz áruk vámszabad területre történő bevitelét nem tagadhatják meg azon az alapon, hogy tilalmak vagy korlátozások vonatkoznak rájuk, kivéve a közerkölccsel, közbiztonsággal, köz-, állat- vagy növényegészséggel kapcsolatosakat vagy a szabadalmakra, védjegyekre és szerzői jogokra vonatkozókat.11. Ajánlott gyakorlatA veszélyes árukat, amelyek feltehetőleg más árukra hatást gyakorolnak, vagy amelyek különleges berendezéseket igényelnek, csak a megfelelően kialakított vámszabad területre viszik be.VÁMSZABAD TERÜLETRE TÖRTÉNŐ BESZÁLLÍTÁS12. Kötelező rendelkezésHa okmányt kell benyújtani a vámszervek felé a külföldről közvetlenül a vámszabad területre bevitt olyan áruk vonatkozásában, amelyek a szóban forgó állam vámterületén nem haladnak át, akkor csak egy kereskedelmi vagy hivatalos okmány (kereskedelmi számla, fuvarlevél, feladási értesítés stb.) benyújtását követelik meg, amely tartalmazza a szóban forgó áruk fő jellemzőit.13. Ajánlott gyakorlatA szóban forgó állam vámterületéről vagy árutovábbításból a vámszabad területre történő kivitelhez csak a kivitelnél, újrakivitelnél vagy árutovábbításnál szokásos vámáru-nyilatkozatot követelik meg.14. Kötelező rendelkezésA vámhatóság az áruknak vámszabad területre történő bevitelekor nem követel meg biztosítékot.15. Kötelező rendelkezésHa a vámhatóság ellenőrzi a vámszabad területre bevitelre szánt árukat, akkor csak olyan műveleteket végeznek, amelyeket a vámszervek által végrehajtandó jogszabályok betartásának biztosítása érdekében szükségesnek tartanak.Megjegyzés:A vámszervek különösképpen azt vizsgálhatják, hogy az áruk a vámszabad területre bevihető fajtájúak legyenek, és hogy betartsák a vonatkozó tilalmakat és korlátozásokat.ENGEDÉLYEZETT MŰVELETEK16. Kötelező rendelkezésA berakodáson, kirakodáson, átrakodáson és raktározáson túlmenően a kereskedelmi vámszabad területre beszállított árukon el lehet végezni az állaguk megőrzéséhez szükséges műveleteket, a csomagolás vagy a piaci minőség javításához szükséges kezelést vagy szállításra való előkészítést, mint például a csomagok szétválasztása vagy összerakása, válogatás és osztályozás, újracsomagolás.17. Kötelező rendelkezésAz illetékes hatóságok általánosságban és/vagy részleteiben az egész vámszabad területre érvényes szabályzatban vagy a műveleteket végző vállalatnak adott engedélyben állapítják meg azokat a feldolgozási műveleteket, amelyeket az ipari vámszabad területre bevitt árukkal kapcsolatban el lehet végezni.Megjegyzés:Feldolgozási műveletek elvégzésének jogát ahhoz a feltételhez lehet kötni, hogy az illetékes hatóságok a javasolt műveleteket a nemzetgazdaság szempontjából előnyösnek ítéljék meg.A VÁMSZABAD TERÜLETEN BELÜL ELFOGYASZTOTT ÁRUK18. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok állapítják meg azokat az eseteket, amikor a vámszabad területen belül elfogyasztandó áruk vám- és adómentesen vihetők be, továbbá megállapítja az erre vonatkozó követelményeket is.Megjegyzések:(1) A bevitt árukat nemcsak a behozatali vámok és adók, hanem a belső adók és illetékek alól is mentesíteni lehet.(2) A szállítás, raktározás és feldolgozás céljára kizárólag a vámszabad területen felhasználandó felszerelésnek is lehet vám- és adómentességet biztosítani.TULAJDONJOG ÁTRUHÁZÁSA19. Kötelező rendelkezésA vámszabad területre bevitt áruk tulajdonjogának átruházása megengedett.Megjegyzés:(1) A vámszabad területen meg lehet tiltani a kiskereskedelmi értékesítést.(2) A vámszabad területre bevitt árukat fel lehet használni hajók és repülőgépek ellátására.MEGSEMMISÍTÉS20. Kötelező rendelkezésLehetővé teszik a vámszabad területre bevitt áruknak a vámfelügyelet melletti megsemmisítését vagy kereskedelmi szempontból értéktelenné tételét.A VÁMSZABAD TERÜLETEN VALÓ ELHELYEZÉS IDŐTARTAMA21. Kötelező rendelkezésAz áruknak a vámszabad területen való elhelyezés időtartamát nem korlátozzák.A VÁMSZABAD TERÜLETRŐL TÖRTÉNŐ KIVITEL22. Kötelező rendelkezésHa az olyan áruk vonatkozásában, amelyeket a vámszabad területről történő kivitel után közvetlenül külföldre visznek anélkül, hogy a szóban forgó állam vámterületén áthaladnának, a vámszerveknek okmányt kell benyújtani, akkor csak egy szokásos kereskedelmi vagy hivatalos okmány (kereskedelmi számla, fuvarlevél, szállítási értesítő stb.) benyújtását követelik meg, amely tartalmazza a szóban forgó áru fő jellemzőit.23. Kötelező rendelkezésA vámszabad területről történő kivitel után a szóban forgó állam vámterületére bevitt árukhoz csak ahhoz a vámeljáráshoz szükséges árunyilatkozatot követelik meg, amelyet az árukra alkalmaznak.24. Ajánlott gyakorlatAzok az áruk, amelyeknek a vámszabad területről a szóban forgó állam vámterületére történő kivitelét engedélyezik, igényt tarthatnak feltételes mentességre vagy feldolgozási eljárásra a közvetlenül külföldről behozott áruk esetén érvényes feltételek szerint.25. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok állapítják meg azt az időpontot, amelyet olyan áruk értékének és mennyiségének meghatározásánál figyelembe kell venni, amelyeket a vámszabad területről történő kivitel után belföldi használatba lehet venni, továbbá az azokra alkalmazandó behozatali vámokat és adókat.26. Kötelező rendelkezésA nemzeti jogszabályok határozzák meg a vámszabad területen történt megmunkálás vagy feldolgozás után belföldi használatba vett árukat terhelő behozatali vámok és adók összegének meghatározásánál alkalmazandó szabályokat.Megjegyzések:(1) A vámszabad területen történt feldolgozást követően belföldi használatba vett árukat terhelő behozatali vámok és adók összegét a felhasznált külföldi árukat a vámszabad területre történő beviteli állapotuknak megfelelően terhelő behozatali vámok és adók összegére lehet korlátozni, ha belföldi eredetű vagy a behozatali vámok és adók megfizetése ellenében behozott árukat használtak fel, akkor az áruknak a vámszabad területre történő bevitelükkor a belföldi adók és illetékek vagy behozatali vámok és adók alól történt mentesítés vagy azok visszatérítésének összegére.(2) Különleges kiszabási eljárás állapítható meg, ha a vámszabad területen áruk feldolgozásánál használt berendezéseket behozatali vám- és adómentesen vitték be.VÁMSZABAD TERÜLET MEGSZÜNTETÉSE27. Kötelező rendelkezésVámszabad terület megszüntetése esetén az érdekelt személyeknek megfelelő időt biztosítanak az árukkal való új rendelkezés megvalósítására.VÁMSZABAD TERÜLETRE VONATKOZÓ TÁJÉKOZTATÁS28. Kötelező rendelkezésA vámhatóság biztosítja, hogy a vámszabad területeken alkalmazott szabályokkal kapcsolatos minden adat bármely érdekelt személy számára könnyen hozzáférhető legyen.--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2015/900 határozata (2015. június 8.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról (a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja)

text:
                  12.6.2015

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  L 147/19

            A TANÁCS (EU) 2015/900 HATÁROZATA
      (2015. június 8.)
      az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról (a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja)
      AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
      tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 175. cikkének harmadik bekezdésére és a 218. cikke (9) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,
      tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
      mivel:

                  (1)

                  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

                  (2)

                  Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

                  (3)

                  Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve rendelkezéseket és szabályokat tartalmaz a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozóan.

                  (4)

                  Az EGT Vegyes Bizottság 2014. június 27-i 151/2014 határozata (3) az EGT-megállapodásba foglalta az 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4).

                  (5)

                  Norvégiának a programban való korlátozott részvételét ki kell terjeszteni a Progress területére.

                  (6)

                  Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy e kibővített együttműködés 2015. január 1-jétől lehetővé váljon.

                  (7)

                  Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió nevében elfogadandó álláspont az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.
      2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt Luxembourgban, 2015. június 8-án.

               a Tanács részéről

               az elnök

            D. REIZNIECE-OZOLA

         (1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

         (2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

         (3)  HL L 342., 2014.11.27., 61. o.

         (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.).

         TERVEZET
         AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2015 HATÁROZATA
         (…)
         az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról
         AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
         tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
         mivel:

                     (1)

                     Az EGT Vegyes Bizottság 2014. június 27-i 151/2014 határozata (1) az EGT-megállapodásban foglalta az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2).

                     (2)

                     Norvégiának a programban való korlátozott részvételét ki kell terjeszteni a Progress területére.

                     (3)

                     Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy e kibővített együttműködés 2015. január 1-jétől lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
         1. cikk
         Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 15. cikkének (8) bekezdésében az „EURES területén” szavak helyébe a „Progress és EURES területén” szavak lépnek.
         2. cikk
         Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették (*).
         Ezt a határozatot 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
         3. cikk
         Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

            Kelt Brüsszelben,

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

            (1)  HL L 342., 2014.11.27., 61. o.

            (2)  HL L 347., 2013.12.20., 238. o.

            (*)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


title: 2006/519/EK: A Tanács határozata ( 2006. július 24. ) az Europol alkalmazottai személyzeti szabályzata 6. függeléke 35. cikkének módosításáról

text:
               26.7.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 203/10

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2006. július 24.)
   az Europol alkalmazottai személyzeti szabályzata 6. függeléke 35. cikkének módosításáról
   (2006/519/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az 1998. december 3-i tanácsi jogi aktussal (1) megállapított, az Europol alkalmazottai személyzeti szabályzatára, és különösen annak a nyugdíjrendszerről szóló 6. függelékére,
   mivel az említett 6. függelék 35. cikkének (2) bekezdésében említett újraértékelés szükségtelennek bizonyult, valamint az említett 6. függelék 35. cikkének (1) bekezdésében előírt biztosításmatematikai értékek kiszámítására vonatkozó eljárást folytatni kell,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Europol alkalmazottai személyzeti szabályzata 6. függeléke 35. cikkének (2) és (3) bekezdése 2004. január 1-jével kezdődően hatályát veszti.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba és azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2006. július 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. RAJAMÄKI

      (1)  HL C 26., 1999.1.30., 23. o. A legutóbb az Europol igazgatótanácsának 2005. szeptember 29-i jogi aktusával (HL C 68., 2006.3.21., 1. o.) módosított jogi aktus.


title: Az Europol igazgatójának határozata (2016. március 29.) – Az Europol-alkalmazottaknak kifizetett bérekre és egyéb javadalmazásokra vonatkozó, Europol által fizetett adók tekintetében az Europol által rögzített feltételek és eljárások ügyében hozott 1999. november 16-i Europol igazgatótanácsi határozat végrehajtásáról

text:
               4.8.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 282/3

         AZ EUROPOL IGAZGATÓJÁNAK HATÁROZATA
   (2016. március 29.)
   Az Europol-alkalmazottaknak kifizetett bérekre és egyéb javadalmazásokra vonatkozó, Europol által fizetett adók tekintetében az Europol által rögzített feltételek és eljárások ügyében hozott 1999. november 16-i Europol igazgatótanácsi határozat végrehajtásáról
   (2016/C 282/03)
   AZ EUROPOL IGAZGATÓJA,
   tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló 2009. április 6-i tanácsi határozatra (1) (a továbbiakban: az „Europol-határozat”) és különösen annak 57. cikke (5) bekezdésére, valamint 62. és 63. cikkére,
   tekintettel az Európai Unióról szóló Szerződés K.3. cikke és az Europol-egyezmény 41. cikkének (3) bekezdése alapján összeállított, az Europol, a hozzá tartozó szervek tagjai, aligazgatók és alkalmazottak kiváltságaira és mentességeire vonatkozó jegyzőkönyvre (2) és különösen annak 10. cikkére,
   tekintettel az Europol-alkalmazottaknak kifizetett bérekre és egyéb javadalmazásokra vonatkozó, Europol által fizetett adók tekintetében az Europol által rögzített feltételek és eljárások ügyében hozott 1999. november 16-i Europol igazgatótanácsi határozatra (3);
   mivel:

               1.

               Az Europol-határozat 57. cikkének (5) bekezdése szerint a személyzet azon tagjaira, akiket nem az Europol-határozat 57. cikkének (2) bekezdésével összhangban vesznek fel, továbbra is az Europol személyzeti szabályzata (4) és más vonatkozó jogi eszközök alkalmazandók.

               2.

               Az Europol-határozat 57. cikkének (5) bekezdése arról rendelkezik, hogy az Europol személyzeti szabályzatának 5. fejezetétől eltérően az Europol személyzetére a javadalmazások éves kiigazítására vonatkozóan a Tanács által az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata (5) 65. cikkével összhangban meghatározott százalékot kell alkalmazni.

               3.

               Az Europol-határozat 57. cikkének (5) bekezdése csak az Europol személyzeti szabályzatának 5. fejezetében (43–55. cikk) említett díjazási elemekre vonatkozik, nem terjed ki viszont az Europol személyzeti szabályzatának hatálya alá tartozó Europol-alkalmazottaknak kifizetett bérekre és egyéb javadalmazásokra vonatkozó, Europol által fizetett adókra.

               4.

               A javadalmazások kiigazítására vonatkozó, az Europol-határozat 57. cikkének (5) bekezdésében meghatározott módosított eljárásra tekintettel a fent említett 1999. november 16-i igazgatótanácsi határozat mellékletének 3a. cikke felhatalmazza az Europol igazgatóját arra, hogy 2010. július 1-től, majd ezt követően évente igazítsa ki a szóban forgó melléklet 4. cikkében szereplő értékeket az Europol-határozat 57. cikkének (5) bekezdése szerinti százalékkal.

               5.

               A díjazásoknak az Europol-határozat 57. cikke (5) bekezdésében meghatározott éves kiigazítását az Europol visszamenőleges hatállyal, 2011. július 1-től kezdve hajtotta végre (6), az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló, 2014. április 16-i 422/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott számadatokkal összhangban (7).

               6.

               A díjazásoknak az Europol-határozat 57. cikke (5) bekezdésében meghatározott éves kiigazítását az Europol visszamenőleges hatállyal, 2012. július 1-től kezdve hajtotta végre (8), az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak kiigazításáról szóló, 2014. április 16-i 423/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott számadatokkal összhangban (9).

               7.

               A díjazásoknak az Europol-határozat 57. cikke (5) bekezdésében meghatározott éves kiigazítását az Europol visszamenőleges hatállyal, 2013. július 1-től kezdve hajtotta végre (10), az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak kiigazításáról szóló, 2013. december 17-i 1416/2013/EU tanácsi rendeletben meghatározott számadatokkal összhangban (11).

               8.

               A díjazásoknak az Europol-határozat 57. cikke (5) bekezdésében meghatározott éves kiigazítását az Europol visszamenőleges hatállyal, 2014. július 1-től kezdve hajtotta végre a 2014. december 12-i, az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazására és nyugdíjára 2014. július 1-étől alkalmazott korrekciós együtthatóról szóló éves kiigazításban meghatározott számadatokkal összhangban (12).

               9.

               Az Europol személyzeti szabályzatának hatálya alá tartozó Europol-alkalmazottakra vonatkozó adót az Europol-határozat 57. cikkének (5) bekezdése szerint alkalmazott díjazáskiigazításnak megfelelően módosítani kell.

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   2011. július 1-i hatállyal:

               —

               Az Europol Igazgatójának 2014. április 18-i, az Europol igazgatótanácsa 1999. november 16-i határozatának végrehajtásáról szóló 2014. április 18-i határozatával módosított, az Europol igazgatótanácsa 1999. november 16-i határozatának (13) mellékletének 4. cikkében feltüntetett összegek alkalmazandók.

         2. cikk
   2012. július 1-i hatállyal:

               —

               Az Europol igazgatótanácsa 1999. november 16-i határozatának mellékletében található 4. cikk első mondatában feltüntetett összeg 121,45 EUR-ra módosul.

               —

               Az igazgatótanács 1999. november 16-i határozatának mellékletében szereplő 4. cikkben található táblázat euróban megadott értékei a következőképpen módosulnak:

                           —

                           8 % az 122,42 EUR és 2 156,39 EUR közötti összegeknél

                           —

                           10 % az 2 156,40 EUR és 2 970,10 EUR közötti összegeknél

                           —

                           12,5 % az 2 970,11 EUR és 3 403,88 EUR közötti összegeknél

                           —

                           15 % a 3 403,89 EUR és 3 865,63 EUR közötti összegeknél

                           —

                           17,5 % a 3 865,64 EUR és 4 299,45 EUR közötti összegeknél

                           —

                           20 % az 4 299,46 EUR és 4 719,95 EUR közötti összegeknél

                           —

                           22,5 % az 4 719,96 EUR és 5 153,75 EUR közötti összegeknél

                           —

                           25 % az 5 153,76 EUR és 5 574,25 EUR közötti összegeknél

                           —

                           27,5 % az 5 574,26 EUR és 6 008,04 EUR közötti összegeknél

                           —

                           30 % az 6 008,05 EUR és 6 428,55 EUR közötti összegeknél

                           —

                           32,5 % az 6 428,56 EUR és 6 862,35 EUR közötti összegeknél

                           —

                           35 % az 6 862,36 EUR és 7 283,52 EUR közötti összegeknél

                           —

                           40 % az 7 283,53 EUR és 7 717,35 EUR közötti összegeknél

                           —

                           45 % a 7 717,36 EUR feletti összegeknél

         3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
   4. cikk
   Ez a határozat az igazgató általi elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Hágában, 2016. március 29-én.

         Rob WAINWRIGHT

            az Europol igazgatója

      (1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

      (2)  HL C 221., 1997.7.19., 2. o.

      (3)  HL C 65., 2001.2.28., 6. o.

      (4)  A Tanács 1998. december 3-i jogi aktusa az Europol alkalmazottaira vonatkozó személyzeti szabályzat létrehozásáról (HL C 26., 1999.1.30., 23. o.).

      (5)  A Tanács 259/68 EGK, Euratom, ESZAK rendelete (HL L 56, 1968.3.4., 1. o.)

      (6)  Közlemény az Europol alkalmazottai alapilletményének és juttatásainak kiigazításáról figyelemmel a Tanács Europol Foglalkoztatási Szabályzatainak 57. cikk (5) bekezdésére, hatályos 2011. július 1-től, 2012. július 1-től, 2013. július 1-től és 2014. július 1-től (HL C 282., 2016.8.4., 6. o.).

      (7)  HL L 129., 2014.4.30., 5. o.

      (8)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

      (9)  HL L 129., 2014.4.30., 12. o.

      (10)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

      (11)  HL L 353., 2013.12.28., 24. o.

      (12)  HL C 444., 2014.12.12., 10. o.

      (13)  HL C 211., 2014.7.05., 13. o.


title: A Tanács (EU) 2015/1988 határozata (2015. október 22.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

text:
               6.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 290/4

         A TANÁCS (EU) 2015/1988 HATÁROZATA
   (2015. október 22.)
   az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó (1) közötti stabilizációs és társulási megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben annak 31. cikkének (1) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2013. június 21-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Koszovóval a stabilizációs és társulási megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás 2014. július 25-i parafálásával a tárgyalások sikeresen lezárultak.

               (2)

               Az Unió és Koszovó között szoros a kapcsolat és közös értékek kötik őket össze, és meg kívánják erősíteni ezeket a kapcsolatokat és viszonosságon és kölcsönös érdeken alapuló, szoros és tartós kapcsolatot szándékoznak létrehozni, amelynek lehetővé kell tennie Koszovó számára, hogy tovább erősítse és bővítse az Unióval fenntartott kapcsolatokat.

               (3)

               Az Unió közvetítésével zajló párbeszéd keretében 2013. április 19-én létrejött „a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodás”.

               (4)

               A megállapodás az Unió és Koszovó közötti társulást hoz létre, amelyet kölcsönös jogok és kötelezettségek, közös fellépés és különleges eljárások jellemeznek. A megállapodás továbbá az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címe 2. fejezetének hatálya alá tartozó, az Unió közös kül- és biztonságpolitikáját érintő rendelkezéseket is tartalmaz. A megállapodás aláírására vonatkozó határozatot tehát egyrészt azon jogalapra kell alapozni, amely egy olyan társulás létrehozásáról rendelkezik, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy kötelezettségvállalásokat tegyen a Szerződések által szabályozott valamennyi területen, másrészt pedig az EUSZ V. címének 2. fejezete alá eső területeken létrejövő megállapodásokra vonatkozó jogalapra.

               (5)

               Ez a megállapodás kizárólag uniós megállapodás. Az Unió által e megállapodás értelmében vállalandó kötelezettségek és együttműködés csak az uniós vívmányok, illetve a meglévő uniós politikák területeire vonatkozik. E megállapodásnak a kizárólag uniós megállapodásként történő aláírása és megkötése nem érinti a jövőben kötendő hasonló megállapodások jellegét és hatályát. Nem érinti továbbá az uniós intézményekre a Szerződések értelmében ruházott hatásköröket és az uniós intézmények és a tagállamok hatáskörökre vonatkozó álláspontjait sem. A megállapodás rendelkezik a különféle szakpolitikai területeken, többek között a bel- és igazságügy területén folytatott széles körű együttműködésről.

               (6)

               A megállapodás aláírása nem érinti a tagállamok Koszovó jogállására vonatkozó álláspontját, amelyről a nemzeti gyakorlatnak és a nemzetközi jognak megfelelően születik majd döntés.

               (7)

               Ezen túlmenően, az e határozatban és a megállapodásban alkalmazott kifejezések, szövegezés vagy meghatározások egyike sem, illetve a megállapodás aláírásához szükséges valamennyi jogalap alkalmazása sem jelenti azt, hogy az Unió önálló államként ismerné el Koszovót, sem azt, hogy az egyes tagállamok elismernék Koszovót ilyen minőségben, hogyha ezt korábban ezt nem tették meg. Ebben az összefüggésben helyénvaló, hogy az Unió e megállapodás aláírásakor e tekintetben nyilatkozatot tegyen.

               (8)

               A megállapodás aláírása külön eljárás tárgyát képezi az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében.

               (9)

               A megállapodást alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, valamint Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására az EUSZ, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozó kérdések tekintetében a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a megállapodás megkötésére (2).
   2. cikk
   Az e határozathoz mellékelt, az Unió nevében tett nyilatkozatot az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   3. cikk
   E határozat nem érinti a tagállamok és az Unió Koszovó jogállására vonatkozó álláspontját.
   4. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. október 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. ETGEN

      (1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

      (2)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.

      Az Unió nevében tett nyilatkozat

         „A stabilizációs és társulási megállapodás aláírásáról szóló határozat – figyelemmel a megállapodásnak egy későbbi időpontban történő megkötésére és ideértve az e tekintetben alkalmazott jogalapot – nem érinti a tagállamok és az Unió Koszovó (1) jogállására vonatkozó álláspontját, valamint nem jelenti azt, hogy az Unió önálló államként ismerné el Koszovót, sem azt, hogy az egyes tagállamok elismernék Koszovót ilyen minőségben, hogyha ezt korábban nem tették meg.”

         (1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.


title: 2014/694/EU: A Tanács határozata ( 2014. szeptember 29. ) a Régiók Bizottsága három francia tagjának és két francia póttagjának kinevezéséről

text:
               3.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 289/22

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. szeptember 29.)
   a Régiók Bizottsága három francia tagjának és két francia póttagjának kinevezéséről

      (2014/694/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a francia kormányjavaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

               (2)

               Bruno BOURG-BROC, Michel DELEBARRE és Jean-Louis JOSEPH hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett.

               (3)

               Jean-Michel DACLIN és Claudine LEDOUX hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Bruno BOURG-BROC, Conseiller municipal de Châlons-en-Champagne (mandátumváltozás)

                           —

                           Michel DELEBARRE, Conseiller municipal de Dunkerque (mandátumváltozás)

                           —

                           Françoise MESNARD, Maire de Saint-Jean d'Angély

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Karine DOGNIN-SAUZE, Adjointe au Maire de Lyon

                           —

                           Dominique LEVEQUE, Maire d'Aÿ.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         S. GOZI

      (1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

      (2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.


title: 2014/719/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság EUTM MALI/3/2014 határozata ( 2014. október 9. ) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről és az EUTM MALI/1/2014 határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               18.10.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 300/49

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUTM MALI/3/2014 HATÁROZATA
   (2014. október 9.)
   az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Mali) parancsnokának kinevezéséről és az EUTM MALI/1/2014 határozat hatályon kívül helyezéséről

      (2014/719/KKBP)

   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,
   tekintettel az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (EUTM Mali) szóló, 2013. január 17-i 2013/34/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2013/34/KKBP határozat 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB) az Európai Unióról szóló szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazta arra, hogy meghozza az EUTM Mali politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve az uniós misszió következő parancsnokainak kinevezéséről szóló határozatokat is.

               (2)

               A PBB 2014. március 18-án elfogadta az EUTM MALI/1/2014 határozatot (2), amellyel Marc RUDKIEWICZ dandártábornokot nevezte ki az EUTM Mali uniós misszió parancsnokává.

               (3)

               Spanyolország 2014. szeptember 26-án azt javasolta, hogy Marc RUDKIEWICZ dandártábornok utódjaként Alfonso GARCÍA-VAQUERO PRADAL dandártábornokot nevezzék ki az EUTM Mali uniós misszió új parancsnokává.

               (4)

               Az EU Katonai Bizottsága 2014. szeptember 30-án azt javasolta a PBB-nek, hogy Marc RUDKIEWICZ dandártábornok utódjaként Alfonso GARCÍA-VAQUERO PRADAL dandártábornokot nevezze ki az EUTM Mali uniós misszió parancsnokává.

               (5)

               Az EUTM MALI/1/2014 határozatot hatályon kívül kell helyezni.

               (6)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek a kidolgozásában és végrehajtásában,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2014. október 24-i hatállyal Alfonso GARCÍA-VAQUERO PRADAL dandártábornokot nevezi ki az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM MALI) parancsnokává.
   2. cikk
   Az EUTM MALI/1/2014 határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. október 9-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 14., 2013.1.18., 19. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság EUTM MALI/1/2014 határozata (2014. március 18.) az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM MALI) parancsnokának kinevezéséről (HL L 95., 2014.3.29., 30. o.).