               22.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 443/89

         P7_TA(2014)0408
   Az eljárási szabályzat parlamenti kérdésekre vonatkozó rendelkezéseinek módosítása
   Az Európai Parlament 2014. április 16-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzatának módosításáról a parlamenti kérdések vonatkozásában (2013/2083(REG))
   (2017/C 443/20)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel elnöke 2013. február 13-i levelére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

               —

               tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0123/2014),

               1.

               úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

               2.

               úgy határoz, hogy e módosítások a nyolcadik parlamenti ciklus első ülésének első napján lépnek hatályba;

               3.

               úgy határoz, hogy a módosításokkal megállapított, a kérdésfeltevésre jogosult képviselők meghatározását szolgáló sorsolásos rendszert a nyolcadik parlamenti ciklus kezdetét követő egyéves próbaidőszak után értékelni kell;

               4.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

      Módosítás 1

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      116 cikk

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (1)   Minden ülésen
                     a Parlament által – az Elnökök Értekezletének javaslata alapján – meghatározott időpontban
                   lehetőséget biztosítanak a Bizottsághoz intézett kérdések feltevésére.

               (1)   Minden ülésen
                     90 perces időtartamban
                   lehetőséget biztosítanak a Bizottsághoz intézett kérdések feltevésére
                     , egy vagy több konkrét horizontális témakörben, melyet elvileg az ülés előtt egy hónappal az Elnökök Értekezlete határoz meg
                  .

               (2)
                     Egy adott ülés során egy képviselő legfeljebb egy kérdést intézhet a Bizottsághoz.

               (2)
                     Az Elnökök Értekezlete által meghívott biztosok szakpolitikai területének kapcsolódnia kell a konkrét horizontális témakörhöz vagy témakörökhöz, amellyel vagy amelyekkel kapcsolatban kérdéseket kapnak. A meghívandó biztosok számát ülésenként kettőre kell korlátozni, a kérdések órájára választott konkrét horizontális témakör vagy témakörök függvényében egy harmadik biztos meghívásának lehetősége mellett.

                     (3)

                     A kérdéseket az elnöknél kell írásban benyújtani, aki dönt az elfogadhatóságról és a sorrendről. A kérdezőt haladéktalanul értesítik a döntésről.

               (
                     4
                  )   A
                     részletes eljárást
                   az eljárási szabályzat
                     mellékletében megállapított iránymutatások (17) szabályozzák
                  .

               (
                     3
                  )   A
                     kérdések óráját a sorsolásos rendszernek megfelelően bonyolítják le, melynek részleteit
                   az eljárási szabályzat
                     egyik melléklete (17) rögzíti
                  .

                     (5)
                     Az Elnökök Értekezlete által megállapított iránymutatásoknak megfelelően külön időkeretet lehet biztosítani a Tanácshoz, a Bizottság elnökéhez, a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez és az eurocsoport elnökéhez intézett kérdésekre.

                     (4)
                     Az Elnökök Értekezlete által megállapított iránymutatásoknak megfelelően külön időkeretet lehet biztosítani a Tanácshoz, a Bizottság elnökéhez, a Bizottság alelnökéhez/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez és az
                     eurócsoport
                   elnökéhez intézett kérdésekre.

      Módosítás 2

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      117 cikk – 1 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (1)   Az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak vagy a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének bármely képviselő tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket a mellékletben
                     található iránymutatásoknak
                   megfelelően (18). A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős.

               (1)   Az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak vagy a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének bármely képviselő tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket a mellékletben
                     rögzített feltételeknek
                   megfelelően (18). A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős.

      Módosítás 3

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      117 cikk – 2 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (2)   A kérdéseket
                     írásban
                   kell benyújtani az
                     Elnöknél, aki a kérdéseket a címzettekhez továbbítja
                  . Ha a kérdés elfogadhatósága kétséges, az elnök dönt róla.
                     Döntéséről értesíteni kell
                   a kérdést benyújtó képviselőt.

               (2)   A kérdéseket az
                     elnöknél
                   kell benyújtani. Ha a kérdés elfogadhatósága kétséges, az elnök dönt róla.
                     Az elnök döntése nem kizárólag az (1) bekezdésben említett melléklet rendelkezésein, hanem általában
                   a
                     jelen eljárási szabályzat rendelkezésein alapul. A
                   kérdést benyújtó képviselőt
                     értesíteni kell az elnök döntéséről
                  .

      Módosítás 4

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      117 cikk – 2 a bekezdés (új)

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                     (2a)

                     A kérdéseket elektronikus formátumban kell benyújtani. Minden képviselő havonta legfeljebb öt kérdést nyújthat be.

                     Kivételes esetben az érintett képviselő által személyesen aláírt, papíralapú dokumentum formájában előterjesztett további kérdések nyújthatók be a Parlament főtitkárságának illetékes szervezeti egységénél.

                     A nyolcadik parlamenti ciklus kezdetétől számított egyéves időszak elteltével az Elnökök Értekezlete értékeli a további kérdések benyújtására vonatkozó rendszert.

      Módosítás 7

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      117 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                     A képviselőnek jeleznie kell, milyen típusú kérdést nyújt be. A végső döntést az elnök hozza meg.

                     törölve

      Módosítás 8

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      117 cikk – 5 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (5)   A kérdéseket és a válaszokat
                     az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik
                  .

               (5)   A kérdéseket és a válaszokat
                     közzéteszik a Parlament honlapján
                  .

      Módosítás 9

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      118 cikk – 1 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (1)   A képviselők a mellékletben található iránymutatásoknak (19) megfelelően írásbeli választ igénylő kérdéseket tehetnek fel az Európai Központi Banknak.

               (1)   A képviselők a mellékletben található feltételeknek (19) megfelelően
                     havonta legfeljebb hat
                   írásbeli választ igénylő
                     kérdést
                   tehetnek fel az Európai Központi Banknak.
                     A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős.

      Módosítás 10

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      118 cikk – 2 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (2)   Az ilyen kérdéseket írásban nyújtják be az illetékes bizottság elnökéhez, aki
                     továbbítja azokat
                   az Európai Központi
                     Bankhoz
                  .

               (2)   Az ilyen kérdéseket írásban nyújtják be az illetékes bizottság elnökéhez, aki
                     értesíti róluk
                   az Európai Központi
                     Bankot
                  .
                     Ha a kérdés elfogadhatósága kétséges, a bizottság elnöke dönt róla. A kérdést benyújtó képviselőt értesítik a bizottsági elnök döntéséről.

      Módosítás 11

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      118 cikk – 3 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               (3)   A kérdéseket a
                     válaszokkal együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé
                  .

               (3)   A kérdéseket
                     és
                   a
                     válaszokat közzéteszik a Parlament honlapján
                  .

      Módosítás 12

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      II melléklet

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

               A
                     116. cikk szerinti
                   kérdések órájának menete

               A
                     Bizottsághoz intézett
                   kérdések órájának menete

                                 A.

                              Iránymutatások

                                 1.

                              Azokat a képviselőket, akik kérdést tehetnek fel az egyik biztosnak, a következő sorsolásos rendszer alapján választják ki:

                                 1.

                              Egy kérdés csak akkor fogadható el, ha:

                           —

                                 egy órával a kérdések órájának kezdete előtt gyűjtőurnát helyeznek el a plenáris ülésterem bejáratánál;

                           —

                                 megfogalmazása tömör és lehetővé teszi, hogy rövid választ lehessen rá adni;

                           —

                                 azok a képviselők, akik kérdést szeretnének feltenni, ráírják a nevüket egy űrlapra, amelyet a gyűjtőurnába helyeznek;

                           —

                                 a címzettjük hatáskörébe és felelősségi körébe tartozik, és közérdekű;

                           —

                                 azok a képviselők, akik kérdést szeretnének feltenni, legfeljebb egy űrlapot dobhatnak be az urnába;

                           —

                                 kifejezetten a Tanács hatáskörébe tartozó kérdésekre – különösen az uniós politikák meghatározására, összehangolására vagy végrehajtására vonatkozó feladatai gyakorlására, hatáskörének a kinevezési eljárások keretében történő gyakorlására, az uniós intézmények, szervek vagy szervezetek működésére, vagy a Szerződés felülvizsgálatára – vonatkozik;

                           —

                                 az elnök megnyitja a kérdések óráját, és lezárja a gyűjtőurnát;

                           —

                                 nem igényel az érintett intézménytől kiterjedt előzetes tanulmányt vagy kutatást;

                           —

                                 az elnök kihúz egy űrlapot, és felszólítja a kiválasztott képviselőt, hogy tegye fel kérdését az illetékes biztosnak.

                           —

                                 világos megfogalmazású és meghatározott ügyre vonatkozik;

                                 2.

                              A képviselőnek egy perc áll rendelkezésére a kérdés megfogalmazására, a biztosnak pedig két perc a válaszadásra. A képviselő 30 másodpercben a fő kérdéshez közvetlenül kapcsolódó kiegészítő kérdést tehet fel. A biztosnak ezt követően két perc áll rendelkezésére a kiegészítő válaszra.

                           —

                                 nem tartalmaz állítást vagy véleményt;

                                 3.

                              A kérdéseknek és kiegészítő kérdéseknek közvetlenül kapcsolódniuk kell a választott konkrét horizontális témakörhöz. A kérdések elfogadhatóságáról az elnök dönthet.

                           —

                                 nem szigorúan személyes ügyekre vonatkozik;

                           —

                                 nem dokumentum vagy statisztikai információ megszerzését célozza;

                           —

                                 kérdésként van megfogalmazva.

                                 2.

                              A kérdés nem fogadható el, ha a tárgynak az érintett intézmény részvételével történő megvitatását már napirendre tűzték, vagy ha a kérdés a Tanács – az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (1) bekezdésének első mondatában meghatározott – jogalkotási és költségvetési feladataira vonatkozik.

                                 3.

                              A kérdés nem fogadható el, ha az előző három hónap folyamán azonos vagy hasonló kérdést már feltettek és megválaszoltak, vagy ha a kérdés csupán a Parlament valamely olyan konkrét állásfoglalásának nyomon követésével kapcsolatos tájékoztatásra irányul, amelyet a Bizottság már írásbeli nyomon követési közleményben biztosított, kivéve, ha újabb fejlemények merülnek fel, vagy a kérdés megfogalmazója további információhoz kíván jutni. Az első esetben a megfogalmazó kap egy-egy példányt a kérdésről és a válaszról.

                     Kiegészítő kérdések

                                 4.

                              A választ követően a képviselők bármely kérdéshez kiegészítő kérdést tehetnek fel. Egy képviselő összesen két kiegészítő kérdést tehet fel.

                                 5.

                              A kiegészítő kérdésekre az ezen iránymutatásokban megállapított elfogadhatósági feltételek vonatkoznak.

                                 6.

                              A kiegészítő kérdések elfogadhatóságáról az elnök dönt, és oly módon korlátozza a számukat, hogy minden kérdést benyújtó képviselő a kérdésére választ kaphasson.

                     Az elnök a fent említett elfogadhatósági feltéteknek megfelelő kiegészítő kérdést sem köteles elfogadhatónak nyilvánítani, ha:

                                 a)

                                 a kérdések órája szabályszerű menetét feltehetően megzavarná, vagy

                                 b)

                                 azt a főkérdést, amelyhez kapcsolódik, más kiegészítő kérdésekkel már megfelelően tisztázták, vagy

                                 c)

                                 nem függ össze közvetlenül a főkérdéssel.

                     Kérdésekre adott válaszok

                                 7.

                              Az érintett intézmény gondoskodik arról, hogy a válaszok tömörek legyenek és a kérdés tárgyára vonatkozzanak.

                                 8.

                              Ha az érintett kérdések tartalma lehetővé teszi, az elnök a kérdésfeltevőkkel történő konzultációt követően határozhat úgy, hogy az érintett intézménynek a kérdésekre együttes választ kell adnia.

                                 9.

                              Kérdést csak akkor lehet megválaszolni, amikor a kérdésfeltevő jelen van, vagy a helyettese kilétéről a kérdések órájának kezdetét megelőzően írásban értesítette az elnököt.

                                 10.

                              Ha sem a kérdésfeltevő, sem a helyettese nincs jelen, a kérdés érvényét veszti.

                                 11.

                              Ha egy képviselő kérdést terjeszt elő, de sem ő személyesen, sem a helyettese nincs jelen a kérdések órája alatt, az elnök levélben figyelmezteti a kérdésfeltevőt, hogy személyesen vagy helyettes útján köteles jelen lenni. Ha az elnöknek tizenkét hónapos időtartamon belül három alkalommal ilyen tartalmú levelet kell küldenie, az érintett képviselő hat hónapra elveszti a jogot, hogy a kérdések órája alatt kérdést terjesszen elő.

                                 12.

                              Az időhiány miatt megválaszolatlanul maradt kérdésekre a 117. cikk (4) bekezdésének első albekezdése szerint adnak választ, kivéve ha az előterjesztő a 117. cikk (3) bekezdésének alkalmazását kéri.

                                 13.

                              Az írásbeli válaszokra vonatkozó eljárást a 117. cikk (3) és (5) bekezdése szabályozza.

                     Határidők

                                 14.

                              A kérdéseket legalább egy héttel a kérdések órájának kezdetét megelőzően kell előterjeszteni. Az e határidőn túl előterjesztett kérdésekkel csak az érintett intézmény hozzájárulásával lehet foglalkozni a kérdések órája során.

                     Az elfogadhatónak nyilvánított kérdéseket kiosztják a képviselőknek és továbbítják az érintett intézményekhez.

                                 B.

                              Ajánlások

                     (kivonat a Parlament 1986. november 13-i állásfoglalásából)

                     Az Európai Parlament,

                                 1.

                              a 43. cikk

                            (27)

                              alapján és különös tekintettel az elfogadhatóságról szóló iránymutatások 1. pontjára, az iránymutatások szigorúbb alkalmazását ajánlja a kérdések órájának menetével kapcsolatban;

                                 2.

                              ajánlja, hogy az Európai Parlament elnöke gyakrabban éljen a 43. cikk (3) bekezdése

                            (28)

                              által ráruházott, a kérdések órája során a kérdések tárgy szerinti csoportosítására vonatkozó hatáskör gyakorlásának lehetőségével, azonban úgy véli, hogy csak az adott ülésre előterjesztett, a lista első felébe tartozó kérdések csoportosíthatók ily módon;

                                 3.

                              a kiegészítő kérdések tekintetében ajánlja, hogy az elnök főszabályként a kérdésfeltevő részéről egy kiegészítő kérdést, a főkérdés megfogalmazójától lehetőleg eltérő képviselőcsoportba tartozó és/vagy tagállamból származó képviselők részéről egy, de legfeljebb két kiegészítő kérdést engedélyezzen; emlékeztet arra, hogy a kiegészítő kérdésnek tömörnek és kérdésként megfogalmazottnak kell lennie; és javasolja, hogy időtartama ne haladja meg a harminc másodpercet;

                                 4.

                              felhívja a Bizottságot és a Tanácsot – az iránymutatások 7. pontja alapján – annak biztosítására, hogy a válaszok tömörek legyenek és a kérdés tárgyára vonatkozzanak.

      Módosítás 13

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      III melléklet – cím

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                     Iránymutatások
                   a 117. és 118. cikk szerinti, írásbeli választ igénylő
                     kérdésekhez

               A 117. és 118. cikk szerinti, írásbeli választ igénylő
                     kérdésekre vonatkozó feltételek

      Módosítás 14

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      III melléklet – 1 bekezdés – 2 francia bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                           —

                           a címzett
                                 hatáskörébe és
                               felelősségi körébe kell tartoznia, és közérdekűnek kell lennie;

                           —

                                 kizárólag az intézményeknek az irányadó Szerződésekben rögzített hatáskörébe és
                               a címzett felelősségi körébe kell tartoznia, és közérdekűnek kell lennie;

      Módosítás 15

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      III melléklet – 1 bekezdés – 3 a francia bekezdés (új)

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                           —

                                 terjedelme nem haladhatja meg a 200 szót;

      Módosítás 16

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      III melléklet – 1 bekezdés – 5 a francia bekezdés (új)

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                           —

                                 nem tartalmazhat háromnál több alkérdést.

      Módosítás 17

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      III melléklet – 2 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                           2.

                                 Ha egy kérdés nem felel meg ezeknek az iránymutatásoknak,
                               a Főtitkárság javaslatot tesz az előterjesztőnek
                                 : hogyan lehetne úgy megfogalmazni a kérdést
                              , hogy
                                 elfogadható legyen
                              .

                           2.

                                 Kérésre
                               a Főtitkárság javaslatot tesz az előterjesztőnek
                                 arra
                              , hogy
                                 az egyedi esetben hogyan felelhet meg az (1) bekezdésben rögzített feltételeknek
                              .

      Módosítás 18

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      III melléklet – 3 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                           3.

                           Ha az előző hat hónap folyamán azonos vagy hasonló kérdést már feltettek és megválaszoltak, vagy ha a kérdés csupán a Parlament valamely olyan konkrét állásfoglalásának nyomon követésével kapcsolatos tájékoztatásra irányul, amelyet a Bizottság már írásbeli nyomon követési közleményben biztosított, a Főtitkárság a korábbi kérdés és válasz másolatát eljuttatja az előterjesztőhöz. A megismételt kérdést nem továbbítják a címzettnek, kivéve, ha az előterjesztő
                                 újabb fontos fejleményekre hivatkozik, vagy további információhoz kíván jutni
                              .

                           3.

                           Ha az előző hat hónap folyamán azonos vagy hasonló kérdést már feltettek és megválaszoltak, vagy ha a kérdés csupán a Parlament valamely olyan konkrét állásfoglalásának nyomon követésével kapcsolatos tájékoztatásra irányul, amelyet a Bizottság már írásbeli nyomon követési közleményben biztosított, a Főtitkárság a korábbi kérdés és válasz másolatát eljuttatja az előterjesztőhöz. A megismételt kérdést nem továbbítják a címzettnek, kivéve, ha az
                                 elnök jelentős újabb fejlemények fényében és az
                               előterjesztő
                                 indokolt kérésére így nem dönt
                              .

      Módosítás 19

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      III melléklet – 4 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                           4.

                           Ha egy kérdés olyan tényre vagy statisztikai információra vonatkozik, amely a Parlament
                                 könyvtárában
                               hozzáférhető,
                                 a könyvtár tájékoztatja erről a képviselőt, aki visszavonhatja a kérdést
                              .

                           4.

                           Ha egy kérdés olyan tényre vagy statisztikai információra vonatkozik, amely a Parlament
                                 kutatószolgálata számára már
                               hozzáférhető,
                                 nem a címzettnek, hanem az említett szervezeti egységnek kell továbbítani, kivéve ha az elnök az előterjesztő kérésére másként nem dönt
                              .

      Módosítás 20

      Az Európai Parlament eljárási szabályzata

      III melléklet – 5 bekezdés

                  Hatályos szöveg

                  Módosítás

                           5.

                           Kapcsolódó ügyekben feltett
                                 kérdésekre
                               együttes válasz is adható.

                           5.

                                 A
                               kapcsolódó ügyekben feltett
                                 kérdéseket a Főtitkárság egyetlen kérdésben egyesítheti, és
                               együttes válasz is adható
                                 rájuk
                              .

      (17)  Lásd II. melléklet.

      (17)  Lásd II. melléklet.

      (18)  Lásd III. melléklet.

      (18)  Lásd III. melléklet.

      (19)  Lásd III. melléklet.

      (19)  Lásd III. melléklet.

      (27)
         Új 116. cikk.

      (28)
         Új 116. cikk (3) bekezdés.


title: A Tanács (EU) 2017/2435 határozata (2017. december 18.) a Régiók Bizottságának Málta által javasolt egy tagja kinevezéséről

text:
               23.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 344/36

         A TANÁCS (EU) 2017/2435 HATÁROZATA
   (2017. december 18.)
   a Régiók Bizottságának Málta által javasolt egy tagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a máltai kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2017. július 11-én a Tanács (EU) 2017/1337 határozata (4) értelmében Marc SANT-ot Mario FAVA váltotta fel tagként.

               (2)

               A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, miután lejárt az a mandátum, amelynek alapján Mario FAVA-t (Councillor, Swieqi, Local Council) tagnak javasolták,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Mario FAVA, Councillor, Fgura, Local Council (mandátumváltozás).

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. december 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. SIMSON

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

      (4)  A Tanács 2017. július 11-i (EU) 2017/1337 határozata a Régiók Bizottságának Málta által javasolt egy tagja és egy póttagja kinevezéséről (HL L 185., 2017.7.18., 48. o.).


title: Az Európai Központi Bank (EU) 2017/2442 határozata (2017. december 8.) a 2017-ben történő érmekibocsátás mennyiségének jóváhagyásáról szóló (EU) 2016/2164 határozat módosításáról (EKB/2017/39)

text:
               23.12.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 344/59

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/2442 HATÁROZATA
   (2017. december 8.)
   a 2017-ben történő érmekibocsátás mennyiségének jóváhagyásáról szóló (EU) 2016/2164 határozat módosításáról (EKB/2017/39)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az euroérme-kibocsátás mennyiségének engedélyezésére vonatkozó eljárási keretről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2332 európai központi banki határozatra (EKB/2015/43) (1) és különösen annak 2. cikkére,
   mivel:

               (1)

               1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank (EKB) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyek pénzneme az euro.

               (2)

               Az euroérmék iránti 2017. évi igényre vonatkozó becslés alapján, amelyet azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nyújtottak be az EKB-hoz, az EKB az (EU) 2016/2164 európai központi banki határozatban (EKB/2016/43) (2) jóváhagyta a 2017-ben forgalomba hozatalra szánt euroérmék és a gyűjtőknek szánt (forgalomba hozatalra nem szánt) euroérmék teljes mennyiségét.

               (3)

               2017. október 19-én az olasz pénzügyminisztérium arra vonatkozó kérelmet terjesztett elő, hogy az azon euroérmék mennyisége, amelynek kibocsátására 2017-ben Olaszország jogosult, 96,0 millió euróról 141,0 millió euróra növekedjen az érmék iránti igény váratlan megemelkedésének való megfelelés érdekében. Az EKB jóváhagyta az Olaszország által 2017-ben kibocsátható, forgalomba hozatalra szánt euroérmék mennyiségének növelése iránti ezen kérelmet.

               (4)

               Ezért az (EU) 2016/2164 határozatot (EKB/2016/43) megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Módosítás
   Az (EU) 2016/2164 határozat (EKB/2016/43) 1. cikkében szereplő táblázat helyébe az alábbi szöveg lép:

                  (millió EUR)

                  A 2017-ben kibocsátandó euroérmék engedélyezett mennyisége

                  Forgalomba hozatalra szánt érmék

                  Gyűjtőknek szánt érmék

                  Az érmekibocsátás mennyisége

                  (forgalomba hozatalra nem szánt)

                  Belgium

                  51,0

                  1,0

                  52,0

                  Németország

                  419,0

                  219,0

                  638,0

                  Észtország

                  9,7

                  0,3

                  10,0

                  Írország

                  30,7

                  0,8

                  31,5

                  Görögország

                  106,3

                  0,6

                  106,9

                  Spanyolország

                  359,3

                  30,0

                  389,3

                  Franciaország

                  224,3

                  51,0

                  275,3

                  Olaszország

                  139,2

                  1,8

                  141,0

                  Ciprus

                  14,0

                  0,1

                  14,1

                  Lettország

                  16,3

                  0,3

                  16,6

                  Litvánia

                  30,0

                  0,3

                  30,3

                  Luxemburg

                  17,7

                  0,2

                  17,9

                  Málta

                  10,2

                  0,2

                  10,4

                  Hollandia

                  25,0

                  4,0

                  29,0

                  Ausztria

                  87,2

                  181,8

                  269,0

                  Portugália

                  62,0

                  3,0

                  65,0

                  Szlovénia

                  24,0

                  2,0

                  26,0

                  Szlovákia

                  15,6

                  1,4

                  17,0

                  Finnország

                  35,0

                  10,0

                  45,0

                     Összesen

                     1 676,5

                     507,8

                     2 184,3 ”

   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat a címzettekkel történő közlése napján lép hatályba.
   3. cikk
   Címzettek
   E határozat címzettjei azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. december 8-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 328., 2015.12.12., 123. o.

      (2)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2164 határozata (2016. november 30.) a 2017-ben történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2016/43) (HL L 333., 2016.12.8., 73. o.).


title: A Bizottság határozata (2017. május 8.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Írország által bevezetni tervezett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről

text:
               11.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 8/10

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2017. május 8.)
   a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Írország által bevezetni tervezett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről
   (2018/C 8/04)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               2017. február 7-i levelében Írország értesítette a Bizottságot egyes, a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján bevezetni tervezett intézkedéseiről, amelyek a jelenleg hatályos, a 2007. június 25-i bizottsági határozattal (2) jóváhagyott intézkedések aktualizálását célozzák. A bevezetni tervezett intézkedések egy olyan, két olyan eseményt tartalmazó jegyzék meghatározását érintik, amely a jelenleg hatályos intézkedésekben nem szerepel.

               (2)

               A Bizottság az értesítés beérkezésétől számított három hónapon belül megvizsgálta, hogy a meghozandó intézkedések – különösen arányosságuk és a nemzeti szintű konzultációs eljárás átláthatósága tekintetében – összeegyeztethetők-e az uniós joggal.

               (3)

               A bevezetni tervezett intézkedések vizsgálata során a Bizottság figyelembe vette az ír audiovizuális piacról rendelkezésre álló adatokat, köztük különösen a televíziós piacra gyakorolt hatásokkal kapcsolatosakat.

               (4)

               A jelenleg hatályos intézkedéseken felüli, társadalmi szempontból kiemelten jelentős két esemény jegyzékét Írország egyértelmű és átlátható módon, széles körű konzultáció alapján állította össze.

               (5)

               Az ír hatóságok által átadott részletes információk és nézettségi adatok alapján a Bizottság meggyőződött arról, hogy a jelenleg hatályos intézkedéseken felüli két eseménynek az Írország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt jegyzéke a következő, az események társadalmi jelentősége szempontjából mértékadónak tekintett kritériumok közül legalább kettőt teljesít: i. az esemény a tagállamban széles körben különös visszhangot kelt, és nem csupán az adott sport, illetve tevékenység szokásos közönségének fontos; ii. az eseménynek – különösen a kulturális önazonosság erősítésében – általánosan elismert egyedi kulturális jelentősége van a tagállam lakossága számára; iii. az ország csapata résztvevője a nemzetközi jelentőségű verseny vagy bajnokság keretében zajló eseménynek; valamint iv. az eseményről hagyományosan ingyenes televíziós közvetítést adnak, amely nagy nézettségnek örvend.

               (6)

               A jelenleg hatályos intézkedéseken felüli két esemény bejelentett jegyzéke két olyan kijelölt eseményt tartalmaz, amelyek társadalmi szempontból kiemelten jelentősnek tekinthetők, úgymint az összírországi felnőtt női labdarúgódöntő és az összírországi felnőtt camogie-döntő.

               (7)

               Az ír hatóságok bemutatták, hogy az összírországi felnőtt női labdarúgódöntő széles körben különös visszhangot kelt és kulturális jelentősége van az ír társadalomban, nem pedig csupán e sport szokásos közönségének körében. Ez az esemény nagy televíziós nézettségnek örvend, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhető.

               (8)

               Az ír hatóságok bemutatták, hogy az összírországi felnőtt camogie-döntő széles körben különös visszhangot kelt és kulturális jelentősége van az ír társadalomban, és jelentősége túlmutat e sport szokásos közönségének körén. Ez az esemény nagy televíziós nézettségnek örvend, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhető.

               (9)

               A megjelölt intézkedések nem lépnek túl azokon a kereteken, amelyeket az elérni kívánt célok – vagyis a tájékozódáshoz való jog védelme, valamint a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáférése – kijelölnek. A Bizottság következtetésében figyelembe veszi a szóban forgó események tervezett közvetítési módját, a „jogosult közvetítő” fogalommeghatározását, a High Court szerepét az intézkedések végrehajtásával kapcsolatban felmerülő jogviták rendezésében, továbbá azt, hogy a kijelölés várhatóan nem lesz hatással a közvetítési jogokat érintő meglévő szerződésekre. Ezért kimondható, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkében meghatározott, a tulajdonhoz való jogra gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem lépnek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.

               (10)

               Ugyanebből a megfontolásból a bevezetni tervezett intézkedések arányosnak tekinthetők, mert csak a szükséges mértékben szűkítik a szolgáltatásnyújtásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 56. cikke szerinti alapszabadsága érvényesülését. Fontos közérdek annak biztosítása, hogy a nyilvánosság széleskörűen hozzáférjen a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez. Az ír intézkedések továbbá nem valósítanak meg hátrányos megkülönböztetést, és nem zárják le a piacot más tagállamok műsorszolgáltatói, jogtulajdonosai és más gazdasági szereplői előtt.

               (11)

               A megjelölt intézkedések továbbá összeegyeztethetők az Európai Unió versenyszabályaival is. A jegyzéken szereplő események közvetítésére jogosult műsorszolgáltatók körét objektív kritériumok alapján jelölik ki, ezért az egyes események közvetítési jogának megszerzéséért tényleges verseny folyik vagy folyhat. Megállapítható továbbá, hogy a jegyzéken szereplő események száma nem túlzott, így nem torzítja az ingyenesen és a díjfizetés ellenében fogható televíziós csatornák közötti versenyt. Ezért kimondható, hogy a piaci verseny szabadságára gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem lépnek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.

               (12)

               A Bizottság az Írország által bevezetni kívánt intézkedésekről tájékoztatta a többi tagállamot, és megállapításait ismertette a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottsággal. A bizottság kedvező véleményt alkotott,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   (1)   Az Írország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján meghozni kívánt, a Bizottságnak az irányelv 14. cikkének (2) bekezdése alapján bejelentett intézkedések összeegyeztethetők az uniós joggal.
   (2)   Az Írország által meghozandó intézkedéseket közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

      Kelt Brüsszelben, 2017. május 8-án.

            a Bizottság részéről

            Andrus ANSIP

            alelnök

      (1)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

      (2)  A Bizottság 2007/478/EK határozata (2007. június 25.) (HL L 180., 2007.7.10., 17. o.)


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/51 határozata (2017. október 25.) a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről

text:
               12.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 7/37

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2018/51 HATÁROZATA
   (2017. október 25.)
   a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 12. pontjára,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

               (2)

               Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) 11. cikkében foglaltaknak megfelelően a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR.

               (3)

               A migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelése érdekében sürgősen jelentős további összegeket kell igénybe venni megfelelő intézkedések finanszírozása céljából.

               (4)

               Miután a Bizottság megvizsgálta a 4. fejezet (Globális Európa) kiadási felső határán belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét, igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt annak érdekében, hogy az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) finanszírozására az Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében rendelkezésre álló finanszírozást a 4. fejezet felső határán felül 275 000 000 EUR-val ki lehessen egészíteni. Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban ez az összeg magában foglalja az Európai Unió Szolidaritási Alapja és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap korábbi években megszűnt összegeit, amelyeket rendelkezésre kell bocsátani a Rugalmassági Eszköz számára.

               (5)

               A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatokat csak 2017-re kell allokálni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül a Rugalmassági Eszközből 275 000 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási előirányzatok formájában a 4. fejezetben (Globális Európa).
   Az első albekezdésben említett összeget az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozásának biztosítására kell felhasználni.
   (2)   A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételéből fakadó kifizetési előirányzatok összege 2017-ben 275 000 000 EUR. Az összeget a költségvetési eljárásnak megfelelően kell engedélyezni.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Strasburgban, 2017. október 25-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         A. TAJANI

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. MAASIKAS

      (1)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

      (2)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


               12.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 11/128

         P8_TA(2016)0001
   Czesław Adam Siekierski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem
   Az Európai Parlament 2016. január 19-i határozata a Czesław Adam Siekierski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2241(IMM))
   (2018/C 011/15)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a Lengyel Köztársaság főügyésze által 2015. augusztus 13-án a lengyel közlekedésrendészeti főfelügyelő által indítandó (CAN-PST-SCW.7421.35493.2015.5.A.0475. ügyszámú) eljárásokkal összefüggésben eljuttatott és 2015. szeptember 9-én a plenáris ülésen bejelentett, a Czesław Adam Siekierski mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

               —

               tekintettel arra, hogy Czesław Adam Siekierski az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdése értelmében lemondott az őt megillető, meghallgatáshoz való jogról,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

               —

               tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkére, valamint a képviselői vagy szenátori mandátumok gyakorlásáról szóló, 1996. május 9-i lengyel törvény 7b. cikkének (1) bekezdésére és 7c. cikkének (1) bekezdésére a 10b. cikkel összhangban,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0004/2016),

               A.

               mivel a Lengyel Köztársaság főügyésze továbbított egy, a lengyel közlekedésrendészeti főfelügyelőtől érkezett kérelmet, amely egy lengyel európai parlamenti képviselő, Czesław Adam Siekierski mentelmi jogának felfüggesztésére irányul a közúti közlekedés szabályairól szóló, 1997. június 20-i törvény 20. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett, az 1971. május 20-i szabálysértési kódex 92a. cikke szerinti szabálysértés miatt; mivel a feltételezett szabálysértés abban áll, hogy lakott területen túllépték a maximális megengedett sebességet;

               B.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke kimondja, hogy az Európai Parlament képviselői saját tagállamuk területén a tagállam parlamentjének tagjaira vonatkozó mentességeket élvezik;

               C.

               mivel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdése és 108. cikke rögzít, hogy képviselő a Szejm, illetve a szenátor a Szenátus hozzájárulása nélkül nem vonható büntetőjogi felelősségre;

               D.

               mivel ezért az Európai Parlament feladata határozni arról, hogy Czesław Adam Siekierski mentelmi jogát fel kell-e függeszteni, vagy sem;

               E.

               mivel a feltételezett szabálysértés nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Czesław Adam Siekierski európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásához;

               F.

               mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionisra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy a kérelmet az érintett képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából terjesztették volna elő;

               1.

               úgy határoz, hogy felfüggeszti Czesław Adam Siekierski mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Czesław Adam Siekierskinek.

      (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.


title: A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2018/57 határozata (2018. január 9.) az Európai Unió mali KBVP-missziója (EUCAP Száhel Mali) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUCAP Száhel Mali/1/2018)

text:
               13.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 10/14

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2018/57 HATÁROZATA
   (2018. január 9.)
   az Európai Unió mali KBVP-missziója (EUCAP Száhel Mali) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUCAP Száhel Mali/1/2018)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az Európai Unió mali KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Mali [helyesen: EUCAP Száhel Mali]) szóló, 2014. április 15-i 2014/219/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A 2014/219/KKBP határozat értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az EUCAP Száhel Mali misszió politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is beleértve.

               (2)

               A PBB 2017. szeptember 18-án elfogadta az EUCAP Száhel Mali/1/2017 határozatot (2), amellyel Philippe RIO-t nevezte ki az EUCAP Száhel Mali misszióvezetőjévé a 2017. október 1-től2018. január 14-ig tartó időszakra.

               (3)

               Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy a 2018. január 15-től2019. január 14-ig terjedő időtartamra hosszabbítsák meg Philippe RIO-nak az EUCAP Száhel Mali misszióvezetőjeként betöltött megbízatását,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2019. január 14-ig meghosszabbítja Philippe RIO-nak az EUCAP Száhel Mali misszióvezetőjeként betöltött megbízatását.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. január 9-én.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 113., 2014.4.16., 21. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1780 határozata (2017. szeptember 18.) az Európai Unió mali KBVP-missziója (EUCAP Száhel Mali) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUCAP Száhel Mali/1/2017) (HL L 253., 2017.9.30., 37. o.).


title: A Tanács (EU) 2018/61 határozata (2017. március 21.) az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás módosításának az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

text:
               16.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 11/1

         A TANÁCS (EU) 2018/61 HATÁROZATA
   (2017. március 21.)
   az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás módosításának az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2014. szeptember 25-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Amerikai Egyesült Államokkal az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló, 2011. május 1-jén hatályba lépett megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) módosításáról. A tárgyalások sikeresen lezárultak egy elektronikus levélváltással, amelyben a főtárgyalók mindegyike egyetértését fejezte ki a tárgyalt szöveggel kapcsolatban.

               (2)

               A megállapodás tárgyalt módosítása (a továbbiakban: 1. módosítás) kiterjeszti a megállapodás alapján történő együttműködést olyan újabb területekre, amelyeken alkalmazható a megfelelőségi ténymegállapításoknak és jóváhagyásoknak a kölcsönös elfogadása annak érdekében, hogy a légi közlekedés magas fokú biztonságának fenntartása mellett biztosított legyen az erőforrások optimális kihasználása és a hasonló mértékű költségcsökkentés.

               (3)

               Az 1. módosítást alá kell írni.

               (4)

               Annak érdekében, hogy a megállapodás kiterjesztett alkalmazási köre keretében elfogadásra kerülhessen a pilóták szakszolgálati engedélyezésről szóló új melléklet, amelynek jelentőségét az 1178/2011/EU bizottsági határozatnak (2) a releváns harmadik országok által kibocsátott pilóta-szakszolgálati engedélyek konvertálásával kapcsolatos rendelkezéseinek összefüggésében kell figyelembe venni, az 1. módosítást a hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás 1. módosításának az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel az 1. módosítás megkötésére.
   Az 1. módosítás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az 1. módosításnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Az 1. módosítást – annak 2. cikkével összhangban – az aláírásától a hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SCICLUNA

      (1)  HL L 291., 2011.11.9., 3. o.

      (2)  A Bizottság 1178/2011/EU rendelete (2011. november 3.) a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (HL L 311., 2011.11.25., 1. o.).


title: A Bizottság határozata (2018. január 18.) a környezetvédelmi megfeleléssel és irányítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról

text:
               19.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 19/3

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2018. január 18.)
   a környezetvédelmi megfeleléssel és irányítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról
   (2018/C 19/03)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 191. cikke értelmében az Unió és a tagállamok feladata annak biztosítása, hogy az Unió környezetpolitikája hozzájáruljon a környezet minőségének megőrzéséhez, védelméhez és javításához, és magas szintű védelemre törekedjen.

               (2)

               A környezetre vonatkozó uniós szabályozás jobb végrehajtása és az annak való megfelelés érdekében a Bizottságnak – „Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására” című közleményével (1) összhangban – igénybe kell vennie egy szakértőkből álló tanácsadó testület szakértelmét.

               (3)

               Ezért létre kell hozni egy, a környezetvédelmi megfeleléssel és irányítással foglalkozó szakértői csoportot, és meg kell határozni annak feladatait és felépítését.

               (4)

               A csoport feladatai közé tartozik a környezetvédelmi megfelelésbiztosítással kapcsolatos bevált gyakorlatokról szóló útmutató dokumentumok és egyéb, például a szakmai készségekről és a szakértelemről, valamint a nemzeti rendszerek értékeléséről szóló támogató dokumentumok elkészítése, továbbá tájékoztatási és a terjesztési tevékenységek a környezetvédelmi megfelelésbiztosítás és irányítás területén. Ezenfelül a csoportnak segítenie kell a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítását célzó intézkedések végrehajtásának koordinálását és nyomon követését, valamint támogatnia kell a Bizottságot az átfogóbb környezetvédelmi irányítási kérdésekkel kapcsolatos szakpolitikai kezdeményezések és jogalkotási javaslatok kidolgozásakor.

               (5)

               A csoport tagjainak uniós tagállamokból érkező szakértőknek, illetve a már meglévő, környezetvédelmi megfelelésbiztosítással és irányítással foglalkozó páneurópai szakmai hálózatok képviselőinek kell lenniük.

               (6)

               Meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek szerint a csoport tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra.

               (7)

               A személyes adatok feldolgozását a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell végezni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Tárgy
   Létrejön a környezetvédelmi megfeleléssel és irányítással foglalkozó szakértői csoport. A csoport a „környezetvédelmi megfelelési és irányítási fórum” nevet kapja.
   2. cikk
   Feladatok
   A csoport feladatai a következők:

               a)

               a Bizottság támogatása a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítását célzó intézkedések végrehajtásának koordinálása és nyomon követése, valamint a környezetvédelmi megfelelés és irányítás területével összefüggő jogalkotási javaslatok és szakpolitikai kezdeményezések előkészítése során, többek között az alábbiak terén:

                           i.

                           a megfelelés előmozdítása, nyomon követése és érvényesítése (megfelelésbiztosítás);

                           ii.

                           az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása környezeti ügyekben;

                           iii.

                           környezeti információkhoz való hozzáférés;

                           iv.

                           a nyilvánosság részvétele;

                           v.

                           bármely egyéb irányítási kérdés;

               b)

               a Bizottság, a tagállamok és a már meglévő páneurópai szakmai hálózatok (3) közötti együttműködés és koordináció biztosítása az uniós környezetvédelmi jogszabályok, programok és szakpolitika végrehajtását érintő kérdésekben;

               c)

               a környezetvédelmi megfeleléssel és irányítással kapcsolatos tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjének biztosítása.

         3. cikk
   Konzultáció
   A Bizottság a környezetvédelmi megfeleléssel és irányítással kapcsolatos intézkedések végrehajtását illető bármely kérdésben egyeztethet a csoporttal, ideértve a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítását szolgáló intézkedések (4) végrehajtását, azok felülvizsgálatát, valamint a 2019 utáni intézkedések azonosítását.
   4. cikk
   Tagok
   (1)   A tagok tagállami hatóságok vagy egyéb közigazgatási intézmények.
   (2)   A csoport tagjai különösen az alábbi közigazgatási intézmények:

               a)

               a környezeti jog végrehajtásával és érvényesítésével foglalkozó európai uniós hálózat;

               b)

               az Európai Környezetvédelmi Ügyészhálózat;

               c)

               a Bírák Európai Uniós Környezetvédelmi Fóruma;

               d)

               az EnviCrimeNet;

               e)

               a Környezetvédelmi Hivatalok Vezetőinek Európai Hálózata;

               f)

               a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Európai Szervezete;

               g)

               az Europol;

               h)

               az Eurojust.

         (3)   A tagállamok hatóságai és az egyéb közigazgatási intézmények képviselőket jelölnek ki, és felelősek annak biztosításáért, hogy a képviselők magas szakértelemmel rendelkezzenek.
   (4)   Azok a tagok, akik már nem tudnak érdemben hozzájárulni a szakértői csoport tanácskozásaihoz, akik az illetékes bizottsági szervezeti egység véleménye szerint nem felelnek meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 339. cikkében megállapított feltételeknek, vagy akik lemondanak, a továbbiakban nem kapnak meghívást a csoport ülésein való részvételre, és helyükre hivatali idejük hátralevő részére új tag nevezhető ki.
   5. cikk
   Az elnök
   A csoport elnöke a Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának képviselője.
   6. cikk
   Működés
   (1)   A csoport a Környezetvédelmi Főigazgatóság felhívására látja el tevékenységét, összhangban a bizottsági szakértői csoportokra vonatkozó az idevágó horizontális szabályokkal (a továbbiakban: horizontális szabályok) (5).
   (2)   A csoport üléseire főszabály szerint a Bizottság épületeiben kerül sor.
   (3)   A titkársági feladatokat a Környezetvédelmi Főigazgatóság látja el. Az eljárásokban érdekelt, más szervezeti egységekben dolgozó bizottsági tisztviselők szintén részt vehetnek a csoport és annak alcsoportjai ülésein.
   (4)   A Környezetvédelmi Főigazgatóság egyetértésével a csoport tagjai egyszerű többséggel határozhatnak a csoport tanácskozásainak nyilvánosságáról.
   (5)   Az egyes napirendi pontok megvitatásáról és a csoport által megfogalmazott véleményekről érdemi és hiánytalan jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyvet a titkárság készíti el az elnök felelőssége mellett.
   (6)   A csoport konszenzussal fogadja el véleményeit, ajánlásait és jelentéseit. Szavazás esetén a döntés a tagok egyszerű többségének szavazata alapján történik. A többségtől eltérően szavazó tagoknak joguk van ahhoz, hogy álláspontjuk indoklását a véleményhez, ajánláshoz vagy jelentéshez csatolt külön dokumentumban foglalják össze.
   7. cikk
   Alcsoportok
   (1)   A Környezetvédelmi Főigazgatóság az általa meghatározott megbízási feltételek alapján alcsoportokat hozhat létre speciális kérdések megvizsgálására. Az alcsoportoknak a horizontális szabályoknak megfelelően kell működniük és a csoportnak jelentenek. Megbízatásuk teljesítése után az alcsoportok feloszlanak.
   (2)   Az alcsoportok azon tagjait, akik nem a csoport tagjai, nyilvános pályázati felhívás útján, a horizontális szabályoknak megfelelően kell kiválasztani (6).
   8. cikk
   Meghívott szakértők
   A Környezetvédelmi Főigazgatóság speciális szakértelemmel rendelkező szakértőket hívhat meg a napirenden szereplő kérdésekkel kapcsolatban, hogy azok eseti jelleggel részt vegyenek a csoport vagy az alcsoportok munkájában.
   9. cikk
   Megfigyelők
   (1)   A horizontális szabályoknak megfelelően, közvetlen meghívás révén magánszemélyek, szervezetek és a 4. cikkben fel nem sorolt egyéb közigazgatási intézmények is megfigyelői státuszt kaphatnak.
   (2)   A megfigyelőként kijelölt szervezetek és közigazgatási intézmények kijelölik saját képviselőiket.
   (3)   A megfigyelők és képviselőik számára az elnök engedélyezheti, hogy részt vegyenek a csoport megbeszélésein és szakértelmüket rendelkezésre bocsássák. Ugyanakkor ők nem rendelkeznek szavazati joggal, és nem vesznek részt a csoport ajánlásainak vagy tanácsainak kialakításában.
   10. cikk
   Eljárási szabályzat
   A Környezetvédelmi Főigazgatóság javaslata alapján és azzal egyetértésben a csoport – tagjainak egyszerű többségével – elfogadja eljárási szabályzatát a szakértői csoportokra vonatkozó rendes eljárási szabályok szerint, összhangban a horizontális szabályokkal (7).
   11. cikk
   Szakmai titoktartás és a minősített adatok kezelése
   A csoport tagjait és azok képviselőit, valamint a meghívott szakértőket és megfigyelőket szakmai titoktartási kötelezettség terheli, amely a Szerződések és az azokat végrehajtó szabályok révén az intézmények minden tagjára és személyzetére alkalmazandó, továbbá a Bizottság által az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozatban (8) és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (9) lefektetett, az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályok vonatkoznak rájuk. E kötelezettségeik betartásának esetleges elmulasztása esetén a Bizottság minden megfelelő intézkedést meghozhat.
   12. cikk
   Átláthatóság
   (1)   A csoport és annak alcsoportjai a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában (a továbbiakban: szakértői csoportok nyilvántartása) nyilvántartásba vételre kerülnek.
   (2)   Az összetétel tekintetében a szakértői csoportok nyilvántartásában a következő adatok kerülnek közzétételre:

               a)

               a tagállamok hatóságainak neve;

               b)

               az egyéb közigazgatási intézmények neve;

               c)

               a megfigyelők neve.

         (3)   Valamennyi releváns dokumentumot (így a napirendeket, a jegyzőkönyveket és a résztvevők beadványait) közzé kell tenni vagy közvetlenül a szakértői csoportok nyilvántartásában, vagy pedig egy ott feltüntetett internetes hivatkozás segítségével, amely arra a témával foglalkozó weboldalra mutat, ahol ezek az információk megtalálhatók. A tematikus weboldalakhoz való hozzáférés nem köthető felhasználói regisztrációhoz vagy más korlátozáshoz. Az ülés előtt a napirendet és a többi releváns háttéranyagot, az ülés után pedig a jegyzőkönyvet megfelelő időben közzé kell tenni. A közzétételtől csak akkor lehet eltekinteni, ha valamely dokumentum közzététele kedvezőtlenül befolyásolná valamely közérdek vagy magánérdek védelmét, az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 4. cikkével összhangban.
   13. cikk
   Az ülések költségei
   (1)   A csoport és az alcsoportok tevékenységében részt vevők nem részesülnek díjazásban szolgálataikért.
   (2)   A csoport és az alcsoportok munkájában részt vevő személyek utazási és tartózkodási költségeit a Bizottság megtéríti. A költségtérítés a Bizottságon belül alkalmazandó rendelkezéseknek megfelelően, az éves forrásfelosztási eljárás keretében a Bizottság szolgálataihoz rendelt, rendelkezésre álló előirányzatok erejéig történik.

      Kelt Brüsszelben, 2018. január 18-án.

            a Bizottság részéről

         Karmenu VELLA

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2018) 10.

      (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

      (3)  A környezeti jog végrehajtásával és érvényesítésével foglalkozó európai uniós hálózat (IMPEL), a Bírák Európai Uniós Környezetvédelmi Fóruma (EUFJE), Európai Környezetvédelmi Ügyészhálózat (ENPE), az EnviCrimeNet, a Környezetvédelmi Hivatalok Vezetőinek Európai Hálózata (NEPA) és a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Európai Szervezete (EUROSAI).

      (4)  COM(2018) 10.

      (5)  A Bizottság C(2016) 3301 határozata (2016. május 30.) a bizottsági szakértői csoportok létrehozására és működésére vonatkozó horizontális szabályok megállapításáról, 13. cikk (1) bekezdés.

      (6)  C(2016) 3301, 10. és 14.2. cikk.

      (7)  C(2016) 3301, 17. cikk.

      (8)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata (2015. március 13.) a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

      (9)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

      (10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).


title: A Tanács (EU, Euratom) 2018/109 határozata (2018. január 22.) a Számvevőszék hat tagjának kinevezéséről

text:
               24.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 19/10

         A TANÁCS (EU, Euratom) 2018/109 HATÁROZATA
   (2018. január 22.)
   a Számvevőszék hat tagjának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 286. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
   tekintettel a Bolgár Köztársaság, a Dán Királyság, a Spanyol Királyság, az Olasz Köztársaság, a Portugál Köztársaság és a Finn Köztársaság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményeire (1),
   mivel:

               (1)

               Bettina Michelle JAKOBSEN, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Pietro RUSSO, João FIGUEIREDO és Ville ITÄLÄ megbízatása 2018. február 28-án lejár.

               (2)

               Iliana IVANOVA megbízatása 2018. december 31-én lejár.

               (3)

               Ezért új tagokat kell kinevezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a következő személyeket nevezi ki a Számvevőszék tagjaivá:

               a)

               A 2018. március 1. és 2024. február 29. közötti időszakra:

                           —

                           Bettina Michelle JAKOBSEN,

                           —

                           Baudilio TOMÉ MUGURUZA,

                           —

                           Pietro RUSSO,

                           —

                           João FIGUEIREDO,

                           —

                           Hannu TAKKULA;

               b)

               A 2019. január 1. és 2024. december 31. közötti időszakra:

                           —

                           Iliana IVANOVA.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. január 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A 2017. november 14-i vélemények (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).


title: A Tanács (EU) 2018/110 határozata (2018. január 22.) a Régiók Bizottságának a Portugál Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

text:
               24.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 19/11

         A TANÁCS (EU) 2018/110 HATÁROZATA
   (2018. január 22.)
   a Régiók Bizottságának a Portugál Köztársaság által javasolt egy póttagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a portugál kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. június 15-én a Tanács (EU) 2015/947 határozata (4) értelmében João CUNHA E SILVA-t Mário Sérgio Quaresma GONÇALVES MARQUES váltotta fel póttagként.

               (2)

               Mário Sérgio Quaresma GONÇALVES MARQUES hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:

               —

               Paula Cristina DE ARAÚJO DIAS CABAÇO DA SILVA, Secretária Regional do Turismo e Cultura da Região Autónoma da Madeira.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. január 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. MOGHERINI

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

      (4)  A Tanács 2015. június 15-i (EU) 2015/947 határozata a Régiók Bizottsága két portugál tagjának és egy portugál póttagjának kinevezéséről (HL L 154., 2015.6.19., 14. o.).


title: A Tanács határozata (2018. január 23.) az európai statisztikai tanácsadó bizottság Tanácsot képviselő tagjának kinevezéséről

text:
               27.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 31/3

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2018. január 23.)
   az európai statisztikai tanácsadó bizottság Tanácsot képviselő tagjának kinevezéséről
   (2018/C 31/03)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az európai statisztikai tanácsadó bizottság létrehozásáról és a 91/116/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 234/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),
   tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2017. november 30-i ajánlására,
   mivel:

               (1)

               2013. április 22-én a Tanács kinevezete Maurizio VICHI-t az európai statisztikai tanácsadó bizottság Tanácsot képviselő tagjának. Maurizio VICHI jelenlegi hivatali ideje 2018. március 31-én lejár (2).

               (2)

               Maurizio VICHI kinevezhető egy második ötéves időtartamra az európai statisztikai tanácsadó bizottság Tanácsot képviselő tagjának,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Maurizio VICHI-t nevezi ki újra az európai statisztikai tanácsadó bizottság Tanácsot képviselő tagjának egy második ötéves időtartamra.
   2. cikk
   Ez a határozat 2018. április 1-jén lép hatályba.

      Kelt Brüszelben, 2018. január 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. GORANOV

      (1)  HL L 73., 2008.3.15., 13. o.

      (2)  A Tanács határozata (2013. április 22.) az európai statisztikai tanácsadó bizottság Tanácsot képviselő tagjának kinevezéséről (HL C 127., 2013.5.4., 1. o.).


title: A Tanács határozata (2018. január 23.) a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság olasz tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
               27.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 31/4

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2018. január 23.)
   a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság olasz tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
   (2018/C 31/04)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. és 24. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai által a Tanácsnak benyújtott, a jelöltek nevét tartalmazó listákra,
   mivel:

               (1)

               A Tanács a 2016. szeptember 20-i határozatával (2) kinevezte a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság (a továbbiakban: a bizottság) tagjait és póttagjait a 2016. szeptember 25-től2018. szeptember 24-ig terjedő időszakra.

               (2)

               Olaszország kormánya jelöléseket nyújtott be több betöltendő helyre,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjaivá és póttagjaivá nevezi ki a következő személyeket a 2018. szeptember 24-ig terjedő időszakra:
   I.   A SZAKSZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Olaszország

               Salvatore MARRA
               Giuseppe CASUCCI

               Ilaria FONTANIN

   II.   A MUNKAADÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Olaszország

               Paola ASTORRI
               Fabio ANTONILLI

               Serena FACELLO

         2. cikk
   A Tanács a még nem jelölt tagokat és póttagokat egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. január 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. GORANOV

      (1)  HL L 141., 2011.5.27., 1. o.

      (2)  A Tanács határozata (2016. szeptember 20.) a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 348., 2016.9.23., 3. o.).


title: A Tanács (KKBP) 2018/141 határozata (2018. január 29.) a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról

text:
               30.1.2018

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 25/38

         A TANÁCS (KKBP) 2018/141 HATÁROZATA
   (2018. január 29.)
   a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2011. január 31-én elfogadta a 2011/72/KKBP határozatot (1).

               (2)

               A 2011/72/KKBP határozatban foglalt korlátozó intézkedéseket 2018. január 31-ig kell alkalmazni. Az említett határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2019. január 31-ig meg kell hosszabbítani. Az egyik személyre vonatkozó bejegyzést módosítani kell.

               (3)

               A 2011/72/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2011/72/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „5. cikk
               Ezt a határozatot 2019. január 31-ig kell alkalmazni. Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, e határozat szükség szerint megújítható vagy módosítható.”

               2.

               A melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2018. január 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PORODZANOV

      (1)  A Tanács 2011/72/KKBP határozata (2011. január 31.) a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 28., 2011.2.2., 62. o.).

      MELLÉKLET
      A 2011/72/KKBP határozat mellékletében szereplő következő személyre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi bejegyzés lép:

                     Név

                     Azonosításra szolgáló adatok

                     Indokolás

                     „5

                     Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI

                     Tunéziai állampolgár. Születési hely és idő: Tunisz, 1981. december 2. Naïma BOUTIBA fia, Nesrine BEN ALI férje. Személyazonosító igazolvány száma: 04682068.

                     Olyan személy, akivel kapcsolatban a tunéziai igazságügyi szervek nyomozást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség tunéziai közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség harmadik fél részére jogosulatlan előny szerzése és az államnak való károkozás végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) által elkövetett hivatallal való visszaélésben; más személy részére közvetett vagy közvetlen előny szerzése végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) jogellenes befolyásolása; valamint bűnrészesség állami pénzeszközök közhivatalt ellátó személy általi rosszhiszemű, jogosulatlan átvételének és saját maga vagy családtagjai személyes céljaira történő felhasználásának bűntettében.”