title: 2014/106/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2013. december 20. ) az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemei, valamint az euro alkotóelemei előállítóinak akkreditációs eljárásáról és az EKB/2008/3 határozat módosításáról (EKB/2013/54)

text:
               27.2.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 57/29

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2013. december 20.)
   az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemei, valamint az euro alkotóelemei előállítóinak akkreditációs eljárásáról és az EKB/2008/3 határozat módosításáról
   (EKB/2013/54)
   (2014/106/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára, különösen annak 12.1. cikkére, 16. cikkére és 34.3. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló, 1998. november 23-i 2532/98/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 2. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 128. cikkének (1) bekezdése és a Központi Bankok Európai Rendszere (a továbbiakban: KBER) Alapokmányának 16. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unión belül kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult eurobankjegyek kibocsátásának az engedélyezésére. E jog magában foglalja az eurobankjegyek mint fizetőeszközök sértetlenségének védelmére szolgáló intézkedések meghozatalára vonatkozó hatáskört.

               (2)

               Az EKB elfogadta az eurobankjegyek tekintetében az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeit előállítók biztonsági akkreditációs eljárásairól szóló, 2008. május 15-i EKB/2008/3 határozatot (2), amely biztonsági akkreditációs eljárást hoz létre annak megerősítésére, hogy a gyártók megfelelnek-e az EKB biztonsági minimumszabályainak az eurobankjegyek és azok összetevőinek előállítására, kezelésére, tárolására és szállítására, valamint egyéb olyan biztonsági védelmet igénylő anyagokra és információkra vonatkozóan, amelyek elvesztése, eltulajdonítása vagy nyilvánosságra hozatala veszélyeztetheti az eurobankjegyek integritását, illetve elősegítheti hamis eurobankjegyek vagy azok összetevőinek előállítását. Ezen túlmenően az EKB/2008/3 határozat eljárásokat hozott létre a fent említett biztonsági követelményeknek való folyamatos megfelelés biztosítása érdekében.

               (3)

               Az EKB annak biztosítása céljából fogadta el az eurobankjegy gyártóinak minőségi akkreditációjáról szóló, 2010. november 25-i EKB/2010/22 határozatot (3), hogy csak az EKB eurobankjegyekre és eurobankjegy-alapanyagokra vonatkozó minőségi minimumkövetelményeknek megfelelő gyártók kaphassanak akkreditációt az ilyen bankjegyek és alapanyagok előállítására.

               (4)

               A Szerződés 9. és 11. cikkének megfelelően az EKB elfogadta az eurobankjegyek előállítása tekintetében a környezetvédelmi, valamint egészségvédelmi és biztonsági akkreditációról szóló, 2011. június 21-i EKB/2011/8 határozatot (4) annak biztosítása érdekében, hogy az eurobankjegyek előállítási tevékenységének végzésére csak olyan gyártók kaphassanak akkreditációt, amelyek megfelelnek az EKB környezetvédelmi, egészségvédelmi és biztonsági minimumkövetelményeinek.

               (5)

               Az EKB-nak az EKB/2008/3, az EKB/2010/22 és az EKB/2011/8 határozat alkalmazása során szerzett tapasztalatai nyomán hatékony egységes akkreditációs rendszert kell bevezetni a fent említett határozatok alkalmazásából eredő anyagi jogi és eljárási eltérések – így az akkreditáció érvényességének, eljárásainak és a terminológiájának aránytalan eltérései – megelőzése céljából.

               (6)

               A fent említett kérdések rendezése és a gyártók adminisztratív terheinek enyhítése érdekében olyan egységes akkreditációs rendszert kell bevezetni, amely: a) lehetővé teszi a gyártók EKB által megállapított, vonatkozó biztonsági, minőségi, környezetvédelmi, egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek való megfelelésének értékelését; b) az e követelményeknek való megfelelést harmonizált ellenőrzési eljárás alapján értékeli; c) a fent említett követelményekkel kapcsolatos szabálytalanság esetén megfelelő és arányos szankciótípusokat ír elő, ideértve a pénzügyi szankciókat; és d) biztosítja, hogy az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeit csak NKB-knak és – a Kormányzótanács határozata alapján – jövőbeni eurorendszerbeli NKB-knak, más akkreditált gyártóknak és/vagy az EKB-nak lehessen leszállítani.

               (7)

               Ennek az új egységes akkreditációs rendszernek egy többlépcsős értékelési eljárás köré kell szerveződnie, amelyben az akkreditációt kérelmező gyártó vonatkozásában értékelést nyer, hogy teljes mértékben megfelel-e az e határozatban megállapított, vonatkozó akkreditációs követelmények valamennyi aspektusának.

               (8)

               Az értékelés – ideértve az akkreditált gyártó folyamatos megfelelésének értékelését is – támogatására olyan egyszerűsített ellenőrzési rendszert kell bevezetni, amely lehetővé teszi az EKB számára helyszíni és távoli ellenőrzések elvégzését.

               (9)

               A jelenlegi többes egyedi akkreditáció megelőzésére elő kell írni egyetlen ideiglenes, egységes akkreditációvá átalakítható akkreditáció megadását, amennyiben az érintett gyártó az ideiglenes akkreditációjával összhangban igazolta az összes akkreditációs követelmény teljesítését, valamely akkreditált gyártó, az EKB vagy valamely NKB hivatalos megrendelése nyomán történő gyártás közben is.

               (10)

               Az akkreditációs folyamat rugalmasságának megőrzése érdekében mérlegelési jogot kell biztosítani az EKB-nak az ideiglenes akkreditációs eljárás megindítása iránti kérelemmel kapcsolatos értékelési szakaszok megszervezésében.

               (11)

               Az akkreditációs eljárás megfelelőbb igazgatásának biztosítása érdekében az ideiglenes akkreditáció és az akkreditáció érvényességének folytonosnak kell lennie, kivéve, ha megállapítást nyert, hogy a gyártó a vonatkozó akkreditációs követelményeknek nem felel meg. Ugyanebből az okból az EKB-nak hatáskörrel kell rendelkeznie az ideiglenes akkreditáció akkreditációvá történő alakítására is, amennyiben az érintett gyártó az EKB vagy valamely NKB hivatalos megrendelése nyomán megszakítás nélkül 36 hónapon át gyártotta az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeit és/vagy az euro alkotóelemeit. Az EKB-nak hatásköre lesz valamely akkreditáció saját kezdeményezésére ideiglenes akkreditációvá történő visszaminősítésére, amennyiben valamely gyártó az EKB vagy valamely NKB hivatalos megrendelése nyomán nem gyártotta megszakítás nélkül 36 hónapon át az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeit és/vagy az euro alkotóelemeit.

               (12)

               Erre tekintettel az EKB/2008/3, az EKB/2010/22 és az EKB/2011/8 határozatot ezzel a határozattal kell hatályon kívül helyezni és felváltani. A jelenlegi akkreditációs rendszerről az e határozat szerinti egységes akkreditációs rendszerre való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében az e határozat elfogadásától számított egyéves átmeneti időszakot kell előírni. Ez az egyedi biztonsági, minőségi, környezetvédelmi, egészségvédelmi és biztonsági akkreditációval rendelkező gyártók számára lehetővé teszi az ahhoz szükséges intézkedések megtételét, hogy az e határozat szerinti összes akkreditációs követelménynek megfeleljenek,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   I.   SZAKASZ

      ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   Ennek a határozatnak az alkalmazásában:
   1.   „az euro alkotóelemei”: az eurobankjegyek, a részben kinyomtatott eurobankjegyek, valamint az eurobankjegyek és a részben kinyomtatott eurobankjegyek előállításához használt papír, tinta és szálak;
   2.   „az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység”: az euro alkotóelemeinek az előállítása;
   3.   „az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemei”: a lényeges biztonsági követelmények között felsorolt alkotóelemek, beleértve azokat az eurobankjegyeket: a) amelyek forgalomban vannak; b) amelyek a forgalomban lévő eurobankjegyek felváltása céljából fejlesztés alatt állnak; vagy c) amelyeket a forgalomból az alkotóelemeikkel és kapcsolódó információkkal együtt kivontak, és amelyek biztonsági védelmet igényelnek, mivel azok elvesztése, eltulajdonítása vagy nyilvánosságra hozatala veszélyeztetheti az eurobankjegyek fizetőeszközként fennálló integritását;
   4.   „az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenységek” az alábbiak bármelyike: az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeinek létrehozása, előállítása, kezelése, megsemmisítése, tárolása vagy a gyártási helyszínen belüli belső mozgatása vagy szállítása;
   5.   „létrehozás”: a fejlesztés alatt álló eurobankjegyek alapvető tervének elrendezéssé, színrebontássá, rajzolattá és nyomólemezekké történő átalakítása, valamint az alapvető tervben javasolt elrendezés és alkotóelemek prototípusainak elkészítése;
   6.   „gyártó”: minden olyan jogalany, amely az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenységet végez, illetve ilyen tevékenységet végezni kíván, azon jogalanyok kivételével, amelyek csak az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeinek szállítását végzik, illetve ilyen tevékenységet végezni kívánnak, vagy megsemmisítésre szolgáló külön létesítményt üzemeltetnek, illetve azt üzemeltetni kívánják;
   7.   „gyártási helyszín”: minden olyan helyiség, amelyet a gyártó az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemei és/vagy az euro alkotóelemei létrehozására, előállítására, feldolgozására, megsemmisítésére és tárolására használ vagy használni kíván;
   8.   „akkreditációs követelmények”: az EKB lényeges követelményei, az akkreditációs eljárás és a helyszínre vonatkozó követelmények, illetve az ebben a határozatban megállapított folyamatos kötelezettségek, amelyeknek a gyártónak meg kell felelnie az ideiglenes akkreditáció vagy az akkreditáció megadása vagy megtartása érdekében;
   9.   „akkreditált gyártó”: ideiglenes akkreditációval vagy akkreditációval rendelkező gyártó;
   10.   „lényeges követelmények”: az EKB által külön megállapított vonatkozó biztonsági, minőségi, környezetvédelmi, valamint egészségvédelmi és biztonsági követelmények, amelyeknek a gyártónak meg kell felelnie ahhoz, hogy az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenységet végezhessen;
   11.   „intézkedések”: a gyártó által a vonatkozó lényeges követelményeknek való megfelelés érdekében hozott biztonsági, minőségi, környezetvédelmi, valamint egészségvédelmi és biztonsági intézkedések;
   12.   „régi rendszer szerinti akkreditáció”: az érvényes ideiglenes vagy teljes akkreditációk, különösen az EKB által valamely gyártónak az EKB/2008/3, az EKB/2010/22 és az EKB/2011/8 határozattal összhangban az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység végzésére adott biztonsági, minőségi, környezetvédelmi, illetve egészségvédelmi és biztonsági akkreditációk;
   13.   „az EKB akkreditációval kapcsolatos hatályon kívül helyezett határozatai”: az EKB/2008/3, az EKB/2010/22 és az EKB/2011/8 határozat együttesen;
   14.   „NKB”: olyan tagállam nemzeti központi bankja, amelynek pénzneme az euro;
   15.   „jövőbeni eurorendszerbeli NKB”: az eltéréssel rendelkező olyan tagállam nemzeti bankja, amely megfelel az euro bevezetéséhez szükséges feltételeknek, és amellyel kapcsolatban a Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése szerint határoztak az eltérés megszüntetéséről;
   16.   „tanúsító hatóság”: olyan független tanúsító hatóság, amely értékeli a gyártó minőségbiztosítási, környezetvédelmi, valamint egészségvédelmi és biztonsági irányítási rendszereit, és jogosult annak tanúsítására, hogy a gyártó teljesíti az ISO 9001, az ISO 14000 vagy OHSAS 18000 szabványsorozat követelményeit;
   17.   „munkanap”: bármely EKB-munkanap hétfőtől péntekig, az EKB weboldalán közzétett EKB munkaszüneti napok kivételével;
   18.   „ellenőrzés”: a gyártó akkreditációs követelményeknek való megfelelésének értékelését célzó akkreditációs eljárás, amely öltheti helyszíni ellenőrzés vagy távoli ellenőrzés formáját, és amely az ezen értékelés kimeneteléről szóló ellenőrzési jelentés véglegesítésével zárul;
   19.   „helyszíni ellenőrzés”: az EKB ellenőrző csoportjának a gyártási helyszínen annak értékelése céljából tett látogatása, hogy a gyártási helyszínen bevezetett intézkedések megfelelnek-e a vonatkozó akkreditációs követelményeknek;
   20.   „távoli ellenőrzés”: a gyártó által az ellenőrzéssel összefüggésben benyújtott dokumentációnak az EKB által nem a gyártási helyszínen történő értékelése annak megállapítása érdekében, hogy a gyártó megfelel-e a vonatkozó akkreditációs követelményeknek;
   21.   „NKB általi célzott biztonsági ellenőrzések”: a megrendelő NKB által az akkreditált gyártási helyszínen az akkreditált gyártónak a 11. cikkel összhangban adott hivatalos gyártási megrendeléssel kapcsolatban elvégzett leltározás, a megsemmisítés vagy a szállítás ellenőrzése;
   22.   „leltározás”: a megrendelő NKB által az akkreditált gyártási helyszínen az adott gyártó birtokában levő, az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemek készletleltára pontosságának értékelését szolgáló látogatás;
   23.   „megsemmisítés ellenőrzése”: a megrendelő NKB által az akkreditált gyártási helyszínen az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemei megsemmisítésének ellenőrzése és az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeinek megsemmisítése közbeni, a 11. cikk szerinti leltározás elvégzése érdekében tett látogatás;
   24.   „szállítás ellenőrzése”: az eurobankjegyek és/vagy az eurobankjegy-papír szállítására az akkreditált gyártó által bevezetett szabályok vonatkozó szállításbiztonsági követelményinek való megfelelés ellenőrzése;
   25.   „előállítás”: az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeinek, illetve az euro alkotóelemeinek egy másik akkreditált gyártó, valamely NKB vagy az EKB hivatalos megrendelésének megfelelő gyártása, kivéve a K+F és tesztelési célú gyártást, amelynek során az előállított termék nem kibocsátás céljára szolgál, továbbá kivéve a belső készletezés céljára történő gyártást.
   2. cikk
   Általános akkreditációs elvek
   (1)   A gyártó csak azon a gyártási helyszínen végezhet az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenységet az euro valamely biztonságos kezelést igénylő alkotóeleme és/vagy alkotóeleme vonatkozásában, amelyre az EKB akkreditációt vagy ideiglenes akkreditációt adott.
   (2)   Amennyiben a gyártó nem végzett előállítást, az EKB a 4., az 5. és a 6. cikkben megállapított eljárás szerint adhat számára ideiglenes akkreditációt az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos érintett tevékenységre.
   (3)   Az ideiglenes akkreditáció akkreditációvá alakítható át, amennyiben a gyártó megfelel a 7. cikkben megállapított eljárásnak megfelelő gyártás közbeni ellenőrzésnek.
   (4)   Amennyiben az akkreditált gyártó megszakítás nélkül 36 hónapon át nem végzett előállítást, az EKB az akkreditációját a 8. cikkben megállapítottak szerint ideiglenes akkreditációvá alakíthatja át.
   (5)   Az EKB-tól származó akkreditáció vagy ideiglenes akkreditáció megszerzése és fenntartása érdekében a gyártónak – az e határozatban megállapított követelményeken túlmenően – meg kell felelnie a következőknek:

               a)

               a vonatkozó lényeges követelmények, amelyek minimumkövetelmények. A gyártók szigorúbb biztonsági, minőségi, környezetvédelmi, illetve egészségvédelmi és biztonsági intézkedéseket fogadhatnak el és vezethetnek be;

               b)

               a földrajzi helyre vonatkozó következő követelmények:

                           i.

                           amennyiben nem nyomdáról van szó, annak gyártási helyszíne az Európai Unió valamely tagállamában vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás valamely tagállamában található;

                           ii.

                           amennyiben nyomdáról van szó, annak gyártási helyszíne az Európai Unió valamely tagállamában található.

         (6)   Az Igazgatóság – ha a körülmények úgy indokolják – mentesítést adhat az (5) bekezdés b) pontja szerint a földrajzi helyre vonatkozó követelmény alól. Amennyiben az Igazgatóság ilyen mentesítést ad, ezt meg kell indokolnia.
   (7)   Az ideiglenes akkreditációval és akkreditációval rendelkező gyártók pályázatokon való részvételi joga azonos.
   (8)   Az akkreditált gyártó csak a következők valamelyikétől származó hivatalos megrendelés teljesítésére állíthatja elő és/vagy szállíthatja le az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeit:

               a)

               egy másik akkreditált gyártó, amelynek az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeire az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenyégéhez van szüksége;

               b)

               valamely NKB;

               c)

               a Kormányzótanács határozata alapján valamely jövőbeni eurorendszerbeli NKB; és

               d)

               az EKB.

         (9)   A gyártó viseli az e határozat alkalmazásával kapcsolatban felmerülő összes költséget és kapcsolódó veszteséget.
   3. cikk
   Az Igazgatóság határozatai
   (1)   Az Igazgatóság hatáskörébe tartozik a gyártó 6., 16–18., és 20. cikk szerinti akkreditációjával kapcsolatos minden határozat meghozatala.
   (2)   Az Igazgatóság dönthet az ideiglenes akkreditáció 6. cikk szerinti megadására vonatkozó hatáskörnek egy vagy több tagjára történő átruházásáról.
   II.   SZAKASZ

      AKKREDITÁCIÓS ELJÁRÁS

   4. cikk
   Az ideiglenes akkreditáció iránti eljárás megindítására vonatkozó kérelem
   (1)   Az a gyártó, amely nem rendelkezik semmiféle típusú akkreditációval és az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemével és/vagy az euro valamely alkotóelemével kapcsolatos tevékenységet kíván végezni, írásbeli kérelmet nyújt be az EKB-hoz az ideiglenes akkreditációs eljárás megindítása érdekében.
   (2)   Az eljárás megindítása iránti kérelem az alábbiakat tartalmazza:

               a)

               megjelöli az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemével kapcsolatos azon tevékenységet, valamint az euro biztonságos kezelést igénylő azon alkotóelemét (alkotóelemeit), és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos azon tevékenységet és az euro azon alkotóelemét (alkotóelemeit), illetve azt a gyártási helyszínt, amelyre az ideiglenes akkreditációt kéri;

               b)

               a kérelmező gyártó nyilatkozata arról, hogy bizalmasan fogja kezelni a lényeges követelmények tartalmát;

               c)

               írásbeli kötelezettségvállalás arra vonatkozóan, hogy betartja e határozat valamennyi vonatkozó rendelkezését.

         (3)   Amennyiben a gyártó az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység végzését kéri, a gyártó átadja az EKB-nak az illetékes tanúsító hatóság által kiállított ISO 9001, ISO 14001 és OHSAS 18001 tanúsítványok másolatát, amelyek tanúsítják, hogy az érintett gyártási helyszín megfelel az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tervezett tevékenységre vonatkozó szabványoknak.
   (4)   Az EKB értékeli a gyártó által az eljárás megindítására vonatkozó kérelemben megadott információkat és dokumentációt, és szükség esetén további információkat vagy pontosítást kérhet.
   (5)   Az EKB elutasíthatja az eljárás megindítására vonatkozó kérelmet, amennyiben az az EKB további információk vagy pontosítás iránti, (4) bekezdés szerinti kérelme után is hiányos, vagy ha a gyártó nem felel meg a 2. cikk (5) bekezdése b) pontjának.
   5. cikk
   A lényeges követelmények előzetes értékelése
   (1)   Az EKB az eljárás megindítása iránti kérelem befogadásakor átadja a gyártónak a vonatkozó lényeges követelmények egy példányát. Az EKB további olyan dokumentációt is rendelkezésre bocsát, amelyben a gyártónak meg kell jelölnie, hogy szabályozása miként fog megfelelni a vonatkozó lényeges követelményeknek. A gyártó ezt a dokumentációt kitölti és visszajuttatja az EKB-nak, amelynek alapján az EKB elvégezheti annak előzetes értékelését, hogy a gyártó teljesítheti-e a vonatkozó lényeges követelményeket.
   (2)   Amennyiben az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenységre ideiglenes akkreditációt kérelmező gyártó a nemzeti jog szerint köteles szakosított megsemmisítő létesítmények igénybevételére, és amennyiben nem lehetséges e létesítményeknek a gyártási helyszínen történő elérhetővé tétele, meg kell adnia az általa használni kívánt szakosított megsemmisítő létesítményre vonatkozó információkat is, beleértve az alábbiak teljes körű részletezését:

               a)

               a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések és magyarázat arra, hogy miért nem lehetséges a megsemmisítő létesítmények gyártási helyszínen történő elhelyezése;

               b)

               a gyártó által használni javasolt szakosított megsemmisítő létesítmény;

               c)

               az euro biztonságos kezelést igénylő azon alkotóeleme(i), amelyeket a gyártó az érintett szakosított megsemmisítő létesítményben javasol megsemmisíteni;

               d)

               az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóeleme(i)nek a létesítménybe és onnan történő szállítása, és a létesítményben történő megsemmisítése közbeni védelmére javasolt biztonsági intézkedések.

         (3)   Az EKB értékeli a gyártó által megadott, az (1) és a (2) bekezdésben említett információkat és dokumentációt, és szükség esetén további információkat vagy pontosítást kérhet. Az EKB elutasíthatja az ideiglenes akkreditáció iránti azon kérelmeket, amelyek az EKB további információk vagy pontosítás iránti kérelme után is hiányosak maradnak, illetve amelyek nem felelnek meg az ebben a cikkben foglaltaknak.
   6. cikk
   Az ideiglenes akkreditáció megadása
   (1)   Az EKB ideiglenes akkreditációt adhat a gyártónak, amennyiben a gyártó az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység megkezdése előtt sikeresen igazolta, hogy kialakította az akkreditációs követelményeknek a gyártási helyszínen történő betartásához szükséges eljárásokat és infrastruktúrát.
   (2)   Az EKB a 9. cikkel összhangban ellenőrzéseket végez annak értékelésére, hogy a gyártó teljesíti-e az összes akkreditációs követelményt.
   (3)   Az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos, tervezett tevékenységre ideiglenes akkreditációt kérő gyártót először a biztonsági követelmények betartása szempontjából kell ellenőrizni. A biztonsági ellenőrzésnek a gyártó általi sikeres teljesítése előtt más ellenőrzés nem veheti kezdetét.
   7. cikk
   Az ideiglenes akkreditáció akkreditációvá történő alakítása
   Az EKB az ideiglenes akkreditációt átalakíthatja akkreditációvá, amennyiben a gyártó sikeresen teljesítette a gyártás közbeni vonatkozó ellenőrzéseket, és ennek során igazolta, hogy az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos érintett tevékenység tényleges ellátása előtt kialakította a szükséges eljárásokat és infrastruktúrát, és a gyártási helyszínen ténylegesen megfelel a vonatkozó akkreditációs követelményeknek.
   8. cikk
   Az akkreditáció ideiglenes akkreditációvá történő alakítása
   Az EKB a gyártó akkreditációját ideiglenes akkreditációvá alakíthatja át, amennyiben a gyártó az EKB vagy valamely NKB hivatalos megrendelése alapján nem végzett 36 hónapon át megszakítás nélkül előállítást.
   III.   SZAKASZ

      ELLENŐRZÉSEK ÉS NKB ÁLTALI CÉLZOTT BIZTONSÁGI ELLENŐRZÉSEK

   9. cikk
   Ellenőrzések
   (1)   Az EKB ellenőrzések révén értékeli, hogy a gyártó megfelel-e a vonatkozó akkreditációs követelményeknek. Ezek ölthetik helyszíni ellenőrzések és/vagy távoli ellenőrzések formáját.
   (2)   Távoli ellenőrzés(eke)t kell végezni a gyártó által megadott minden olyan dokumentációval kapcsolatban, amely jelentőséggel bír az akkreditációs követelményeknek való megfelelése szempontjából.
   (3)   Helyszíni ellenőrzés(ek)en történik a gyártónak a vonatkozó lényeges követelményeknek a gyártási helyszínen való megfelelése ellenőrzése, különösen a biztonsági és minőségi követelmények vonatkozásában. Az EKB bármikor dönthet ilyen helyszíni ellenőrzések végzéséről, ha megítélése szerint ez szükséges, de az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység lényeges biztonsági és minőségi követelményei tekintetében legalább 36 hónaponként.
   (4)   A lényeges biztonsági és minőségi követelményekkel kapcsolatos helyszíni ellenőrzések előre bejelenthetők. Az előre bejelentett helyszíni biztonsági és minőségellenőrzések a gyártó és az EKB által kölcsönösen megállapított napon kezdődnek. Miután a gyártó megkezdte az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenységet, a helyszíni biztonsági és minőség-ellenőrzés előre be nem jelentett is lehet.
   (5)   Az EKB a bejelentett helyszíni ellenőrzés kezdete előtt legkésőbb tíz munkanappal a helyszíni ellenőrzést megelőző dokumentációt bocsáthat a gyártó rendelkezésre a gyártó általi kitöltés érdekében. A gyártó ezt a dokumentációt legkésőbb a helyszíni ellenőrzés kezdő napja előtt öt munkanappal visszaküldi az EKB-nak.
   (6)   Ha a gyártó a nemzeti jog szerint szakosított megsemmisítő létesítmények igénybe vételére köteles, a helyszíni ellenőrző csoport ezt a létesítményt is felkeresheti annak értékelésére, hogy a gyártó által javasolt intézkedések elegendőek-e az euro biztonságos kezelést igénylő érintett alkotóelemei integritásának védelmére.
   10. cikk
   A megállapításokat tartalmazó levél és az ellenőrzési jelentés
   (1)   Ha az ellenőrzés során a vonatkozó akkreditációs követelményekkel kapcsolatos szabálytalanság kerül megállapításra, az EKB a megállapításokat tartalmazó levelet küld a gyártónak, megjelölve a szóban forgó szabálytalanságo(ka)t, a következő határidőkön belül:

               a)

               a vonatkozó helyszíni ellenőrzés befejezésétől számított 15 munkanap;

               b)

               a távoli ellenőrzés során a lényeges dokumentációnak az EKB általi kézhezvételétől számított 40 munkanap, különösen a 12. cikkben megállapított folyamatos kötelezettségek vonatkozásában;

               c)

               az NKB EKB-nak szóló jelentésének kézhezvételétől számított 15 munkanap, mindazon esetekben, ahol az NKB általi célzott biztonsági ellenőrzéseket a 11. cikk alapján végezték el.

         (2)   A gyártónak a megállapításokat tartalmazó levél kézhezvételétől számított 15 munkanap áll rendelkezésére az EKB-val történő írásos kommunikációra, rendelkezésre bocsátva a megállapításokat tartalmazó levél tartalmával kapcsolatos észrevételeit, valamint az azzal kapcsolatban tervezett biztonsági intézkedések vagy fejlesztések részleteit.
   (3)   Az EKB az alábbiakat követő 25 munkanapon belül készíti el az ellenőrzési jelentés tervezetét: a) az ellenőrzés befejezése, amennyiben szabálytalan esetet nem azonosítottak; b) a gyártó megállapításokat tartalmazó levélre tett írásbeli észrevételeinek az EKB általi kézhezvétele; vagy c) az ilyen észrevételek megtételére nyitva álló határidő eltelte, amennyiben ilyen észrevételek nem érkeznek. Az ellenőrzési jelentés tervezete tartalmazza az ellenőrzés megállapításait és a gyártótól kapott vonatkozó észrevételeket. Az ellenőrzési jelentés tervezete továbbá következtetéseket von le arról, hogy a gyártó az akkreditációs követelményeknek megfelel-e.
   (4)   A gyártónak az ellenőrzési jelentés tervezetének kézhezvételétől számított 15 munkanap áll rendelkezésére, hogy írásban közölje az EKB-val észrevételeit, valamint az általa az ellenőrzési jelentés tervezetével kapcsolatban javasolt intézkedések vagy fejlesztések részleteit. A gyártó észrevételeinek kézhezvételét követően vagy az észrevételezési határidő lejáratakor az EKB 30 munkanapon belül véglegesíti az ellenőrzési jelentés tervezetét, és megküldi azt az érintett gyártónak.
   (5)   További helyszíni ellenőrzések végezhetőek annak ellenőrzésére, hogy a gyártó az ilyen intézkedések vagy fejlesztések végrehajtását követően megfelel-e a vonatkozó akkreditációs követelményeknek. A további helyszíni ellenőrzésekre tekintettel az ellenőrzési jelentés tervezetének véglegesítése késleltethető.
   (6)   Az akkreditációs követelményekkel kapcsolatos olyan lényeges szabálytalanság esetén, amely az EKB azonnali határozatát igényli, és amely ésszerűen indokolhatja a 17. cikk szerinti felfüggesztő határozat vagy a 18. cikk szerinti visszavonó határozat meghozatalát, az EKB dönthet az (1)–(3) bekezdésben ismertetett eljárás lerövidítéséről, amely esetben a gyártónak legfeljebb öt munkanap áll rendelkezésére az adott szabálytalan esetre vonatkozó észrevételek megtételére. Az EKB az ilyen sürgősséget megindokolja.
   (7)   Az EKB dönthet az ebben a cikkben foglalt határidők meghosszabbításáról.
   11. cikk
   NKB általi célzott biztonsági ellenőrzések
   (1)   Minden olyan NKB, amely eurobankjegyek gyártására hivatalos megrendelést adott, a megrendeléssel kapcsolatban leltározást végezhet, és ellenőrizheti az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeinek megsemmisítését azon a gyártási helyszínen, ahol az eurobankjegyeket gyártják vagy bármely más olyan gyártási helyszínen, ahol ezen eurobankjegyek alkotóelemeit gyártják, feldolgozzák, tárolják vagy megsemmisítik.
   (2)   Az (1) bekezdésben említett NKB ellenőrzéseket végezhet az eurobankjegyek és az eurobankjegy-papír szállítása tekintetében is.
   (3)   Az NKB az ellenőrzések befejezésétől számított három munkanapon belül írásbeli jelentést küld az EKB-nak, ha megállapítást nyert, hogy a gyártó megszegte az EKB lényeges követelményei közül a szállítási szabályokat, vagy a leltár, illetve a megsemmisítés ellenőrzése során bármilyen eltérést tártak fel.
   (4)   Az EKB a gyártási helyszínen történő helyszíni ellenőrzések elvégzésére külön helyszíni biztonsági ellenőrzési csoportot jelölhet ki az NKB által azonosított szabályszegések vagy eltérések ellenőrzésére. Az EKB által a külön biztonsági ellenőrzési csoport vizsgálati eredményeire alapozott megállapításokat a 10. cikk szerint kell jelenteni.
   IV.   SZAKASZ

      FOLYAMATOS KÖTELEZETTSÉGEK

   12. cikk
   Az akkreditált gyártók folyamatos kötelezettségei
   (1)   Az akkreditált gyártónak az érintett gyártási helyszín tekintetében be kell nyújtania az EKB számára a 4. cikk (3) bekezdésében említett, vonatkozó tanúsítvány másolatát minden egyes alkalommal, amikor a tanúsítványt megújítják vagy módosítják, a megújítástól vagy módosítástól számított három hónapon belül.
   (2)   Az akkreditált gyártó haladéktalanul értesíti az EKB-t, ha a szükséges tanúsítványok bármelyikét visszavonják.
   (3)   Az akkreditált gyártó haladéktalanul, írásban tájékoztatja az EKB-t a következőkről:

               a)

               a gyártó vonatkozásában felszámolást célzó bármely eljárás vagy átszervezés, illetve ezeknek megfelelő más eljárás megindítása;

               b)

               a felszámoló, csődgondnok, végelszámoló vagy hasonló funkciójú tisztviselő gyártóhoz történő kinevezése;

               c)

               az euro alkotóelemeivel vagy az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos azon tevékenységek kiszervezésére vagy alvállalkozásba adására vonatkozó szándék, amelyre a gyártó akkreditációval rendelkezik;

               d)

               a gyártási helyszínt érintő, az akkreditáció után végrehajtott minden olyan változás, amely érinti vagy érintheti a vonatkozó akkreditációs követelményeknek való megfelelést, ideértve az 5. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontja szerinti adatok változását;

               e)

               az akkreditált gyártó feletti irányítás megváltoztatására irányuló szándék, vagy a tulajdonosi szerkezetének megváltozása;

               f)

               az utolsó gyártás óta egy megszakítás nélkül 34 hónapos időszak eltelte.

         (4)   Az akkreditált gyártó az akkreditációját nem ruházhatja át és nem engedményezheti harmadik személynek, ideértve leányvállalatait és kapcsolt vállalkozásait is.
   (5)   Az akkreditált gyártó nem helyezheti át az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenységét, illetve az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeit vagy az euro alkotóelemeinek egy részét a gyártó tulajdonában álló, általa bérelt vagy más jogcímen az ellenőrzése alatt álló más helyszínre, kivéve, ha arra a helyszínre a 2. cikkel összhangban megfelelő akkreditációt adtak, és az áthelyezéshez az EKB előzetesen írásban hozzájárult.
   (6)   Az akkreditált gyártó nem szervezheti ki, illetve nem adhatja át harmadik személynek – ideértve a gyártó leányvállalatait és kapcsolt vállalkozásait is – az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenységét, illetve az euro biztonságos kezelést igénylő elemeit vagy az euro elemeinek egy részét, kivéve, ha ez a harmadik személy a 2. cikkel összhangban megfelelő akkreditációt kapott, és a kiszervezéshez vagy átadáshoz az EKB előzetesen írásban hozzájárult.
   (7)   Az EKB előzetes írásbeli engedélye szükséges ahhoz, hogy az akkreditált gyártó az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység bármely részét más gyártási helyszínre szervezze ki.
   (8)   Az ideiglenes akkreditációval rendelkező gyártó a vonatkozó ellenőrzések mielőbbi elvégezhetősége érdekében haladéktalanul tájékoztatja az EKB-t, amikor hivatalos gyártási megrendelést kap egy másik akkreditált gyártótól, valamely NKB-tól vagy az EKB-tól. Az értesítésben szerepelnie kell a hivatalos gyártási megrendelésre vonatkozó információknak, valamint a gyártás tervezett kezdő és záró időpontjának.
   (9)   Az ideiglenes akkreditációval rendelkező gyártó tájékoztatást ad az EKB-nak a vonatkozó lényeges követelményekben előírt környezetvédelmi, egészségvédelmi és biztonsági vonatkozásokról.
   (10)   Ha az akkreditált gyártó egy nyomda, úgy annak meg kell szerveznie az elkészült eurobankjegyekben található vegyi anyagok elemzését, és azt a vonatkozó környezetvédelmi, egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek megfelelően jelentenie kell az EKB-nak.
   (11)   Az akkreditált gyártónak a lényeges követelményeket bizalmasan kell kezelnie.
   13. cikk
   Az EKB folyamatos kötelezettségei
   Az EKB tájékoztatja az akkreditált gyártókat a lényeges követelmények minden olyan frissítéséről, amelyek az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos azon tevékenységet érintik, amelyre a gyártók akkreditációt vagy ideiglenes akkreditációt kaptak.
   V.   SZAKASZ

      A SZABÁLYTALANSÁG KÖVETKEZMÉNYEI

   14. cikk
   A szabálytalanság esetei
   (1)   A gyártó részéről szabálytalanságnak minősülnek az alábbiak:

               a)

               a vonatkozó akkreditációs követelményeknek való meg nem felelés;

               b)

               az EKB-val egyeztetett fejlesztések végrehajtásának elmaradása;

               c)

               a leltározás, a megsemmisítés ellenőrzése vagy szállítási ellenőrzés céljából a helyszíni ellenőrző csoport vagy az EKB által kijelölt személyzet számára a gyártási helyszínre való azonnali belépés megtagadása;

               d)

               az e határozat szerinti bármely eljárás keretében hamis vagy félrevezető nyilatkozatnak illetve hamisított dokumentumnak az EKB-hoz vagy adott esetben az NKB-hoz való benyújtása;

               e)

               a lényeges követelmények bizalmas kezelésére vonatkozó kötelezettség megszegése.

         (2)   A vonatkozó akkreditációs követelmények teljesítése terén minden szabálytalanságról a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban kell értesíteni a szabálytalanságot elkövető gyártót, illetőleg azt más módon a tudomására kell hozni. Minden szabálytalanságot az egyeztetett határidőn belül korrigálni kell. Ennek a határidőnek arányban kell állnia a szabálytalanság súlyával.
   (3)   Jelentős szabálytalanság az, amely közvetlen és súlyos káros hatás gyakorol vagy gyakorolt az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység biztonságosságára, és/vagy közvetlen és súlyos káros hatást az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység minőségi, környezetvédelmi, illetve egészségvédelmi és biztonsági aspektusaira.
   (4)   Az EKB a gyártóhoz címzett ajánlást adhat ki, amely javaslat az akkreditációs követelményeknek egyébként megfelelő szabályozás fejlesztésére.
   15. cikk
   A szabálytalanságokra vonatkozó EKB-határozatok
   (1)   Az EKB írásbeli formában hozza meg a 16–18. és a 20. cikkben említett határozatokat. E határozatoknak tartalmazniuk kell az alábbiakat:

               a)

               a szabálytalanságot, és adott esetben a gyártó által tett észrevételeket;

               b)

               a gyártási helyszín, az euro biztonságos kezelést igénylő azon alkotóeleme, valamint az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és/vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos azon tevékenység, amelyre a határozat vonatkozik;

               c)

               a határozat hatálybalépésének napja;

               d)

               adott esetben a szabálytalanság orvoslására tűzött határidő;

               e)

               a határozat indokolása.

         (2)   Minden esetben, amikor az EKB a 16–18. és a 20. cikk szerinti határozatot hoz, a határozatnak arányban kell állnia a szabálytalanság súlyával és a gyártó más szabálytalanságok előfordulása és korrigálása terén tanúsított múltbeli magatartásával.
   (3)   Az EKB az e cikk szerint meghozott határozatról, annak alkalmazási köréről és időbeli hatályáról tájékoztathatja az NKB-kat és az összes akkreditált gyártót, és ilyen esetben meghatározza azt is, hogy az NKB-k értesítést fognak kapni arról, ha a gyártó jogállásában további változás következik be.
   16. cikk
   Figyelmeztető határozat
   (1)   Az EKB az alábbi esetekben figyelmeztető határozatot hozhat az akkreditált gyártóval kapcsolatban:

               a)

               az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység biztonsági aspektusaival vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység minőségi, környezetvédelmi, illetve egészségvédelmi és biztonsági aspektusaival kapcsolatos jelentős szabálytalanság;

               b)

               szabálytalanságok ismétlődő előfordulása;

               c)

               a szabálytalanság határidőben történő és eredményes korrekciójának elmaradása.

         (2)   Az EKB figyelembe vesz minden, a gyártó által adott, jelentőséggel bíró magyarázatot.
   (3)   A figyelmeztető határozat feltüntetheti, hogy a szabálytalanság megadott határidőn belül való korrekciójának elmaradása esetén a 17. vagy a 18. cikk alkalmazandó-e.
   (4)   Ha az EKB úgy értékeli, hogy a megállapított szabálytalanság súlyára figyelemmel a figyelmeztető határozat önmagában nem lenne indokolt, meghozhatja a 17. vagy 18. cikk szerinti határozatot.
   17. cikk
   Felfüggesztés az új megrendelésekkel kapcsolatban
   (1)   Az EKB felfüggesztő határozatot hozhat valamely akkreditált gyártóval kapcsolatban, amelynek joghatása az, hogy a gyártó befejezheti az összes folyamatban levő gyártási megrendelést, de a felfüggesztés megszüntetéséig új megrendeléseket nem fogadhat el. Felfüggesztő határozat az alábbi esetekben hozható:

               a)

               az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység biztonságosságára közvetlen és súlyos káros hatás gyakorló jelentős szabálytalanság, amellyel kapcsolatban ugyanakkor a gyártó képes volt igazolni, hogy nem fordult elő az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeinek elvesztése, eltulajdonítása vagy információk illetéktelen nyilvánosságra hozatala, amely veszélyeztethetné az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeinek integritását;

               b)

               a gyártó nem orvosolta a figyelmeztető határozatban megjelölt szabálytalanságot.

         (2)   Az EKB figyelembe vesz minden, a gyártó által adott, jelentőséggel bíró magyarázatot.
   (3)   A felfüggesztő határozat feltüntetheti azt is, hogy a szabálytalanság megadott határidőn belül való orvoslásának elmaradása esetén a 18. cikk alkalmazandó.
   (4)   Ha az EKB úgy értékeli, hogy a megállapított szabálytalanság súlyára figyelemmel a felfüggesztő határozat önmagában nem lenne indokolt, meghozhatja a 18. cikk szerinti visszavonó határozatot.
   (5)   A felfüggesztő határozat csak akkor szüntethető meg, ha valamennyi érintett szabálytalanságot korrigálták, és korrekciójukat ellenőrzés igazolta.
   18. cikk
   Az akkreditáció visszavonása
   (1)   Az EKB az alábbi esetekben hozhat visszavonó határozatot:

               a)

               a gyártó nem tartja be a felfüggesztő határozatot;

               b)

               a gyártó nem tartja be a 19. cikkben foglaltakat;

               c)

               az EKB-nak a 12. cikk (3) bekezdésének c)–f) pontjában említett körülményekről való haladéktalan értesítésére vonatkozó követelmény be nem tartása;

               d)

               az akkreditált gyártó kéri az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység teljes egészében vagy részben új gyártási helyszínre való áthelyezését. A visszavonás hatálya kiterjed a régi gyártási helyszínre, amelyről az érintett tevékenységet áthelyezik;

               e)

               az akkreditált gyártó ideiglenes akkreditáció vagy akkreditáció visszavonása iránti kérelme.

         (2)   Az EKB visszavonó határozatot hozhat, ha úgy értékeli, hogy a visszavonás arányban áll az alábbiakkal:

               a)

               szabálytalanság(ok) súlya;

               b)

               az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeinek tényleges vagy potenciális elvesztésével, eltulajdonításával vagy az információk illetéktelen nyilvánosságra hozatalával összefüggésben felmerülő pénzügyi vagy reputációs károk nagyságrendje;

               c)

               a gyártó válaszának, a szabálytalanság kezelésére való készségének és képességének megfelelősége.

         (3)   Az EKB figyelembe vesz minden, az érintett gyártó által adott, jelentőséggel bíró magyarázatot.
   (4)   Amennyiben a visszavonást követően az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeinek a gyártó általi birtoklása kockára teheti az eurobankjegyek fizetőeszközként fennálló integritását, az EKB a gyártót intézkedések megtételére – így az euro biztonságos kezelést igénylő meghatározott alkotóelemeinek az EKB-hoz vagy valamely NKB-hoz történő beszállítására vagy megsemmisítésére – kötelezheti annak biztosítása érdekében, hogy a visszavonás hatálybalépését követően a gyártónak ne legyen birtokában az euro biztonságos kezelést igénylő ilyen alkotóeleme.
   (5)   A visszavonó határozat meghatározza azt az időpontot, amelyet követően a gyártó ismét kérheti az ideiglenes akkreditációt. Ezt a dátumot a visszavonást eredményező körülmények alapján határozzák meg, és az legalább a visszavonó határozat keltétől számított egy év.
   19. cikk
   Az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység azonnali leállítása
   (1)   Kivételes körülmények között, amennyiben a jelentős szabálytalanság következtében az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemei elveszhetnek, azokat eltulajdoníthatják, vagy információkat hozhatnak illetéktelenül nyilvánosságra, amely azonnali korrekciós intézkedés hiányában veszélyeztetheti az eurobankjegyek fizetőeszközként fennálló integritását, a helyszíni ellenőrző csoport kötelezheti a szabályszegő gyártót, hogy a szabálytalanság orvoslásáig azonnali hatállyal állítsa le az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos érintett tevékenységet. Ilyen esetben a gyártó az EKB előzetes írásbeli jóváhagyása nélkül nem kezdheti újra ezt a tevékenységet.
   (2)   Ez a gyártó az EKB-nak minden információt megad minden más olyan gyártóról, amelyet vevőként vagy szállítóként az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel vagy az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység leállítása közvetve érinthet. A helyszíni ellenőrző csoport egyben kötelezheti az akkreditált gyártót a 18. cikk (4) bekezdésében említett intézkedések megtételére annak biztosítása érdekében, hogy az euro biztonságos kezelést igénylő elemeivel kapcsolatos tevékenység leállításának tartama alatt ne legyen birtokában az euro biztonságos kezelést igénylő meghatározott eleme.
   (3)   Ha valamely akkreditált gyártó euro biztonságos kezelést igénylő elemeivel kapcsolatos tevékenysége az (1) bekezdés szerint leállításra kerül, az EKB értesíti a (2) bekezdésben említett, potenciálisan érintett harmadik személy gyártókat, és ilyen esetben meghatározza, hogy a gyártó jogállásában bekövetkező változásokról a potenciálisan érintett harmadik személy gyártók értesítést kapnak.
   (4)   Az EKB helyszíni ellenőrző csoportja által az euro biztonságos kezelést igénylő elemével kapcsolatos valamely tevékenység leállításának előírását követően a lehető legrövidebb időn belül, és a 16–18. cikk szerint hozott bármely más határozat sérelme nélkül az EKB haladéktalanul megszünteti az ilyen leállítást, ha egy későbbi ellenőrzés azt állapítja meg, hogy a vonatkozó szabálytalanságokat orvosolták.
   20. cikk
   Pénzügyi szankciók az eurobankjegyek vagy az eurobankjegy-papír mennyiségének eltérései esetén
   (1)   Az eurobankjegy-papír vagy eurobankjegyek előállítását végző gyártó a lényeges biztonsági követelményeknek megfelelően jelenti az EKB-nak az akkreditált gyártási helyszínen az eurobankjegy-papír és a részben vagy teljes egészében kinyomtatott eurobankjegyek mennyiségében az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos bármely tevékenység során megállapított minden eltérést.
   (2)   Ha ez a gyártó eltérést állapít meg az akkreditált gyártási helyszínen az eurobankjegy-papír és a részben vagy teljes egészében kinyomtatott eurobankjegyek mennyiségében az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység során, de ezt nem jelenti a lényeges biztonsági követelményeknek megfelelően és az eltérés más módon jut az EKB tudomására, az EKB legalább 50 000 eurós pénzbírságot szab ki a gyártóra. Ha az eltérésnek megfelelő névérték az 50 000 eurót meghaladja, az EKB a megfelelő névértéket szabja ki pénzbírságként, amely legfeljebb 500 000 euro lehet.
   (3)   Ha ez a gyártó eltérést állapít meg az akkreditált gyártási helyszínen az eurobankjegy-papír és a részben vagy teljes egészében kinyomtatott eurobankjegyek mennyiségében az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység során, de ezt nem jelenti a lényeges biztonsági követelményeknek megfelelően és az eltérés más módon jut az EKB tudomására, az EKB legalább 50 000 eurós pénzbírságot szab ki a gyártóra. Ha az eltérésnek megfelelő névérték az 50 000 eurót meghaladja, az EKB ezt a megfelelő névértéket szabja ki pénzbírságként, amely legfeljebb 500 000 euro lehet.
   (4)   Ha ez a gyártó nem állapít meg eltérést az akkreditált gyártási helyszínen az eurobankjegy-papír és a részben vagy teljes egészében kinyomtatott eurobankjegyek mennyiségében az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység során, és az eltérés más módon kerül megállapításra és jut az EKB tudomására, az EKB legalább 50 000 eurós pénzbírságot szab ki a gyártóra. Ha az eltérésnek megfelelő névérték az 50 000 eurót meghaladja, az EKB a megfelelő névértéket szabja ki pénzbírságként, amely legfeljebb 500 000 euro lehet.
   (5)   A pénzbírság összegének megállapításakor az eltérés súlyosságát mindig az adott esetben kell mérlegelni, és az eltérés súlyosságára tekintettel kell megállapítani az 50 000 euro összeg alatti vagy fölötti pénzbírságot. Az eltérés súlyosságát az adott eltérésnek megfelelő névértékkel kell indokolni. A pénzbírság semmilyen körülmények között sem lehet 500 000 eurónál nagyobb.
   (6)   A pénzbírság kirovásáról szóló határozat meghozatalakor a 2532/98/EK rendeletben és az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló, 1999. szeptember 23-i 2157/1999/EK európai központi banki rendeletben (EKB/1999/4) (5) megállapított eljárást kell követni. Az EKB a pénzbírság mellett dönthet figyelmeztető határozat kiadásáról, az ideiglenes akkreditáció vagy az akkreditáció visszavonásáról vagy felfüggesztéséről.
   21. cikk
   Felülvizsgálati eljárás
   (1)   Az EKB értékeli a gyártó által e határozattal kapcsolatban benyújtott kérelmeket és szolgáltatott információkat, és a gyártót írásban értesíti a kérelem elfogadására vagy elutasítására vonatkozó döntéséről, illetve a kapott információk érvényességéről, az alábbiaktól számított 50 munkanapon belül

               a)

               az eljárás megindítása iránti kérelem; vagy

               b)

               az EKB által igényelt további információk vagy pontosítások.

         (2)   Ha az EKB határozatot hozott:

               a)

               az akkreditációs eljárás megindítása iránti kérelem elutasításáról;

               b)

               az alábbiak megtagadásáról: i. ideiglenes akkreditáció megadása; ii. ideiglenes akkreditáció akkreditációvá történő átalakítása; vagy iii. akkreditáció ideiglenes akkreditációvá történő átalakítása;

               c)

               a régi rendszer szerinti akkreditáció ideiglenes akkreditációvá vagy akkreditációvá történő átalakítása;

               d)

               a 16–19. cikk alapján,

         a gyártó a határozatról való értesítéstől számított 30 munkanapon belül írásbeli kérelmet nyújthat be a Kormányzótanácshoz a határozat felülvizsgálata iránt. A gyártó megindokolja az ilyen kérelmét, és megadja az azt alátámasztó valamennyi információt.
   (3)   A felülvizsgálatnak nincs felfüggesztő hatálya. Ha a gyártó a felülvizsgálat iránti kérelemben azt kifejezetten kéri és megindokolja, a Kormányzótanács felfüggesztheti a felülvizsgálat alatt álló határozat alkalmazását.
   (4)   A Kormányzótanács a gyártó felülvizsgálat iránti kérelmére figyelemmel vizsgálja felül a határozatot. Ha a Kormányzótanács megítélése szerint a határozat ebbe a határozatba ütközik, a kérdéses eljárás megismétlését rendeli el vagy végleges határozatot hoz. Egyéb esetekben a gyártó felülvizsgálat iránti kérelmét el kell utasítani. A gyártót a felülvizsgálat eredményéről a felülvizsgálat iránti kérelem kézhezvételétől számított 60 munkanapon belül kell értesíteni. A Kormányzótanács határozatának tartalmaznia kell az annak alapjául szolgáló indokokat.
   (5)   Az Európai Unió Bíróságának kizárólagos hatáskörébe tartoznak e határozattal kapcsolatos, az EKB és egy gyártó közötti jogviták. Ha felülvizsgálati eljárásnak van helye a (2) bekezdésnek megfelelően, a gyártónak be kell várnia az EKB felülvizsgálatról szóló határozatát, mielőtt az ügyet a Bíróság elé terjesztené. A Szerződésben meghatározott határidők a felülvizsgálati határozat kézhezvételekor kezdődnek meg.
   (6)   Az (1)–(4) bekezdéstől eltérve a 20. cikk szerinti pénzügyi szankciókról szóló határozatok felülvizsgálati eljárását a 2532/98/EK rendeletben és a 2157/1999/EK rendeletben (EKB/1999/4) megállapított eljárásnak megfelelően kell lefolytatni.
   22. cikk
   Az EKB akkreditációs nyilvántartása
   (1)   Az EKB az akkreditációkról a következőket tartalmazó nyilvántartást vezeti:

               a)

               az ideiglenes akkreditációban vagy akkreditációban részesített minden gyártó felsorolása;

               b)

               minden egyes gyártási helyszín tekintetében az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemével vagy az euro alkotóelemével kapcsolatos azon tevékenység, illetve az euro biztonságos kezelést igénylő azon alkotóelemei, illetve az euro azon alkotóelemeinek megjelölése, amelyre ideiglenes akkreditációt vagy akkreditációt adtak.

         (2)   Az EKB valamennyi NKB, jövőbeni eurorendszerbeli NKB és az akkreditált gyártók számára hozzáférhetővé teszi az akkreditációs nyilvántartásban szereplő információkat. Az EKB rendszeresen frissíti az akkreditációs nyilvántartást az akkreditált gyártók és az NKB-k által e határozat alapján szolgáltatott információkkal. Az akkreditációs nyilvántartás rendszeres frissítésének érdekében az EKB az akkreditált gyártóktól, az NKB-któl és a jövőbeni eurorendszerbeli NKB-któl további olyan lényeges információkat gyűjthet, amelyeket az akkreditációs nyilvántartásban foglalt adatatok pontosságának és helytállóságának fenntartása érdekében szükségesnek tart.
   (3)   Ha az EKB a 17. cikk alapján felfüggesztő határozatot hoz, a felfüggesztő határozat feltételeinek megfelelően rögzítenie kell az intézkedés alkalmazási körét és időtartamát, és valamennyi változást a gyártó neve, az érintett gyártási helyszín, az euro biztonságos kezelést igénylő érintett alkotóeleme, az euro alkotóeleme, az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység tekintetében.
   (4)   Ha az EKB a 18. cikk alapján visszavonó határozatot hoz, a visszavonó határozat feltételeinek megfelelően törli az akkreditációs nyilvántartásból a gyártó nevét, a gyártási helyszínt, az euro biztonságos kezelést igénylő érintett alkotóelemeit, az euro alkotóelemeit, és/vagy az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és az euro alkotóelemeivel kapcsolatos érintett tevékenységet.
   VI.   SZAKASZ

      MÓDOSÍTÓ, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   23. cikk
   Módosítás
   Az EKB/2008/3 határozat 1. cikkének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

      »c)   „az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemei”: a biztonsági szabályok között felsorolt elemek, beleértve azokat az eurobankjegyeket: a) amelyek forgalomban vannak; b) amelyek a forgalomban lévő eurobankjegyek felváltása céljából fejlesztés alatt állnak; vagy c) amelyeket a forgalomból az alkotóelemeikkel és kapcsolódó információkkal együtt kivontak, és amelyek biztonsági védelmet igényelnek, mivel azok elvesztése, eltulajdonítása vagy nyilvánosságra hozatala veszélyeztetheti az eurobankjegyek fizetőeszközként fennálló integritását;«.

   24. cikk
   Hatályon kívül helyezés
   Az EKB/2008/3, az EKB/2010/22 és az EKB/2011/8 határozat a 26. cikk (3) bekezdésében meghatározott napon hatályát veszti. Az EKB/2008/3, az EKB/2010/22 és az EKB/2011/8 határozatra való hivatkozásokat az erre a határozatra való hivatkozásként kell értelmezni.
   25. cikk
   Átmeneti rendelkezések
   (1)   A régi rendszer szerinti akkreditációval rendelkező gyártók a 26. cikk (3) bekezdésében meghatározott napig jogosultak az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenység végzésére.
   (2)   A 26. cikk (3) bekezdésében meghatározott napot megelőző két hónappal a régi rendszer szerinti akkreditációval rendelkező gyártók értesítik az EKB-t, hogy a megelőző 36 hónap során végeztek-e az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeivel és az euro alkotóelemeivel kapcsolatos tevékenységet.
   (3)   A hatályon kívül helyezett EKB akkreditációs határozatok alapján megadott, régi rendszer szerinti akkreditációk a (4) és az (5) bekezdésnek megfelelően átalakíthatók vagy a 26. cikk (3) bekezdésében meghatározott napon a hátralévő érvényességi időtartamuktól vagy állandó jellegüktől függetlenül lejárnak.
   (4)   Az érvényes biztonsági, minőségi, környezetvédelmi, illetve egészségvédelmi és biztonsági akkreditációval rendelkező olyan gyártó akkreditációját, amely a 26. cikk (3) bekezdésében feltüntetett nap előtt 36 hónapon át a hatályon kívül helyezett EKB-határozatoknak megfelelően az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeit és/vagy az euro alkotóelemeit gyártotta, át kell alakítani az e határozat 7. cikkének és a határozatban szereplő, vonatkozó akkreditációs követelményeknek megfelelő akkreditációvá.
   (5)   Az érvényes biztonsági, minőségi, környezetvédelmi, illetve egészségvédelmi és biztonsági akkreditációval rendelkező olyan gyártó akkreditációját, amely a 26. cikk (3) bekezdésében feltüntetett napot megelőző 36 hónapon át a hatályon kívül helyezett EKB-határozatoknak megfelelően az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeit és/vagy az euro alkotóelemeit nem gyártotta, az e határozat 8. cikkében foglaltakkal összhangban és az ott foglalt akkreditációs követelményeknek megfelelően át kell alakítani ideiglenes akkreditációvá.
   (6)   A hatályon kívül helyezett EKB akkreditációs határozatok alapján a régi rendszer szerinti akkreditációkkal kapcsolatos minden eljárást, különösen:

               a)

               induló vagy nyomon követő biztonsági ellenőrzéseket, ideértve a minőség-ellenőrzést és az előzetes minőség-ellenőrzést;

               b)

               akkreditáció(k) megadását;

               c)

               figyelmeztető határozat kiadását, az akkreditáció(k) felfüggesztését vagy visszavonását; vagy

               d)

               az a)–c) pont szerinti intézkedések vagy határozatok felülvizsgálatát

         a hatályon kívül helyezett EKB akkreditációs határozatok rendelkezései szerint kell véglegesíteni, a 26. cikk (3) bekezdésében feltüntetett napig terjedő időszakban.
   (7)   Az eurobankjegyek 2016-tól történő előállításától kezdődően az NKB-k nem validálhatnak olyan nyomtatott eurobankjegyet, amelynek vegyianyag-tartalma meghaladja a környezetvédelmi, illetve egészségvédelmi és biztonsági követelményekben hivatkozott biztonsági határértékeket.
   26. cikk
   Záró rendelkezések
   (1)   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
   (2)   A 23. és a 25. cikket e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő naptól kell alkalmazni.
   (3)   E határozat többi rendelkezését az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napjától számított 12 hónap elteltével kell alkalmazni.
   27. cikk
   Címzettek
   Ennek a határozatnak a címzettjei az euro biztonságos kezelést igénylő alkotóelemeit és az euro alkotóelemeit gyártók, valamint az NKB-k, minden olyan esetben, amikor ez utóbbiak leltározást, megsemmisítési vagy szállítási ellenőrzéseket végeznek.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. december 20-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 318., 1998.11.27., 4. o.

      (2)  HL L 140., 2008.5.30., 26. o.

      (3)  HL L 330., 2010.12.15., 14. o.

      (4)  HL L 176., 2011.7.5., 52. o.

      (5)  HL L 264., 1999.10.12., 21. o.


title: A Tanács 2009/570/KKBP határozata ( 2009. július 27. ) a grúziai konfliktussal kapcsolatos független nemzetközi tényfeltáró misszióról szóló 2008/901/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

text:
               29.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 197/108

      A TANÁCS 2009/570/KKBP HATÁROZATA

   (2009. július 27.)
   a grúziai konfliktussal kapcsolatos független nemzetközi tényfeltáró misszióról szóló 2008/901/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Tanács 2008. szeptember 1-jén kijelentette, hogy az Európai Unió kész arra, hogy elkötelezze magát a grúziai konfliktus békés és tartós megoldására irányuló minden erőfeszítés támogatása mellett, és hogy támogassa a bizalomépítő intézkedéseket.

               (2)

               A Tanács 2008. szeptember 15-én támogatását fejezte ki azon elképzelés iránt, hogy a grúziai konfliktussal kapcsolatban független nemzetközi tényfeltárást kezdjenek, 2008. december 2-án pedig a 2008. december 2-tól2009. július 31-ig tartó időszakra elfogadta a grúziai konfliktussal kapcsolatos független nemzetközi tényfeltáró misszióról szóló 2008/901/KKBP tanácsi határozatot (1).

               (3)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság 2009. július 3-án a tényfeltáró misszió további két hónappal történő meghosszabbítását javasolta,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2008/901/KKBP határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „(1)   A tényfeltáró misszió végrehajtásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2008. december 2-tól2009. szeptember 30-ig terjedő időszakra 1 600 000 EUR.”

               2.

               Az 5. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
               „Ez a határozat 2009. szeptember 30-ig alkalmazandó.”

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. BILDT

      (1)  HL L 323., 2008.12.3., 66. o.


title: A Tanács és a Bizottság (EU, Euratom) 2015/998 határozata (2015. április 21.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről

text:
               30.6.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 164/548

         A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2015/998 HATÁROZATA
   (2015. április 21.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikkének (8) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   tekintettel a Tanácsnak az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikke alapján megadott jóváhagyására,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2008. június 16-án aláírták, feltételezve annak későbbi megkötését.

               (2)

               A megállapodásban szereplő kereskedelmi rendelkezések – amelyek a stabilizációs és társulási folyamat keretén belül végrehajtott politikához kötődnek, és kivételes jellegűek – az Európai Unió számára nem teremtenek precedenst az Unió Nyugat-Balkánon kívüli harmadik országokkal kapcsolatos kereskedelmi politikájában.

               (3)

               A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következtében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódjává vált.

               (4)

               A megállapodást már aláírták, amikor a Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz. A Horvát Köztársaság uniós csatlakozásának figyelembevétele céljából a megállapodást ezért jegyzőkönyv formájában ki kell igazítani.

               (5)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina között létrejött stabilizációs és társulási megállapodást, annak mellékleteit és jegyzőkönyveit, valamint a záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatokat és a Közösség nyilatkozatát a Tanács és a Bizottság az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség nevében jóváhagyja.
   Az említett szövegeket csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke az Unió nevében a következő értesítést teszi:

      „A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve gyakorolja az Európai Közösség jogait, és terhelik annak kötelezettségei. Ezért a megállapodás szövegében az »Európai Közösség«-re való hivatkozásokat adott esetben »Európai Unió«-ként kell értelmezni.”

   3. cikk
   (1)   A stabilizációs és társulási tanács, valamint a stabilizációs és társulási tanács megbízásából eljáró stabilizációs és társulási bizottság keretében az Unió, illetve az Európai Atomenergia-közösség által képviselendő álláspontot az Európai Bizottság javaslatára a Tanács, vagy adott esetben az Európai Bizottság határozza meg, a Szerződések vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.
   (2)   A stabilizációs és társulási tanács elnöki tisztét az Unió részéről az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője – a Szerződésekből fakadó feladatkörének megfelelően és mint a Külügyek Tanácsának elnöke – tölti be. A stabilizációs és társulási bizottságban annak eljárási szabályzatával összhangban a Bizottság képviselője az elnök.
   (3)   A stabilizációs és társulási tanács és a stabilizációs és társulási bizottság határozatainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéséről eseti alapon a Tanács vagy a Bizottság határoz, a Szerződések vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.
   4. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az Európai Unió nevében a megállapodás 134. cikkében meghatározott jóváhagyó okmány letétbe helyezésére jogosult személyeket. Az Európai Atomenergia-közösség nevében a Bizottság elnöke helyezi letétbe az említett jóváhagyó okmányt.
   5. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2015. április 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. RINKĒVIČS

      Kelt Brüsszelben 2015. április 30-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         J.-C. JUNCKER

      (1)  HL C 15. E, 2010.1.21., 159. o.


title: 2011/587/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/185

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2011/587/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 19. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0132/2011),

               1.

               jóváhagyja az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség 2009-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 52. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


               17.10.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 349/81

         P8_TA(2015)0356
   Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem
   Az Európai Parlament 2015. október 14-i határozata a Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2014/2044(IMM))
   (2017/C 349/13)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a Magyarország legfőbb ügyésze, Dr. Polt Péter által 2014. május 12-én a Magyarország Központi Nyomozó Főügyészsége által lefolytatandó nyomozással összefüggésben eljuttatott és 2014. július 3-án a plenáris ülésen bejelentett, a Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre; tekintettel a Dr. Polt Péter 2014. október 16-i és 2015. március 23-i levelében előterjesztett további indokolásra és a Dr. Polt Péterrel a Jogi Bizottság 2015. július 14-i ülésén tartott megbeszélésre,

               —

               miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Kovács Bélát,

               —

               tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

               —

               tekintettel Magyarország Alaptörvénye 4. cikkének (2) bekezdésére, az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10.§ -ának (2) bekezdésére és 12.§ -ának (1) bekezdésére, valamint az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74.§ -ának (1) és (3) bekezdésére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

               —

               tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0291/2015),

               A.

               mivel Magyarország legfőbb ügyésze Kovács Béla európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kérte annak érdekében, hogy a magyar Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 261/A.§ -ába ütköző Európai Unió intézményei elleni kémkedés bűncselekményének alapos gyanúja miatt nyomozás lefolytatására kerülhessen sor, és megállapításra kerüljön, hogy helye van-e vele szemben vádemelésnek; mivel e törvényhely értelmében a 261.§ szerint büntetendő, aki az Európai Unión kívüli állam részére az Európai Parlament, az Európai Bizottság vagy az Európai Unió Tanácsa ellen hírszerző tevékenységet folytat; mivel a 261.§ (1) bekezdése szerint aki idegen hatalom vagy idegen szervezet részére Magyarország ellen hírszerző tevékenységet folytat, bűntett miatt két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő;

               B.

               mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament tagjai saját tagállamuk területén az e tagállam parlamentjének tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

               C.

               mivel Magyarország Alaptörvénye 4. cikkének (2) bekezdése értelmében az országgyűlési képviselőt mentelmi jog illeti meg; mivel az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII . törvény 10.§ -ának (2) bekezdése szerint az európai parlamenti képviselőt az országgyűlési képviselővel azonos mentelmi jog illeti meg; mivel az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74.§ -ának (1) bekezdése szerint a képviselő ellen csak az Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet büntetőeljárást indítani vagy folytatni, továbbá büntetőeljárásjogi kényszerintézkedést alkalmazni; mivel ugyanezen törvény 74.§ -ának (3) bekezdése szerint a nyomozás megindítása érdekében a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló indítványt a legfőbb ügyész terjeszti elő;

               D.

               mivel a Bf.I.2782/2002. sz. ügyben a Kúria kimondta, hogy a mentelmi jog a büntetőeljárással szembeni védelemre korlátozódik, és az nem terjed ki a bűncselekmény megelőzését, leplezését, bizonyítását szolgáló, nem a büntetőeljárásról szóló törvényben szabályozott intézkedésekre;

               E.

               mivel a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 261/A.§ -a szerinti bűncselekmény, amely miatt Kovács Bélával szemben nyomozás folytatható, 2014. január 1. óta büntetendő;

               F.

               mivel ennek megfelelően a mentelmi jog felfüggesztését 2014. január 1. után bekövetkezett eseményekre korlátozódó nyomozás és esetleges későbbi vádemelés érdekében kérik;

               G.

               mivel a Kúria ítélkezési gyakorlata szerint a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény alapján az ezen időpont előtt végzett bizonyítékgyűjtés törvényes volt, és ahhoz nem volt szükség a mentelmi jog felfüggesztésére;

               H.

               mivel a büntető ügyben a nyomozást a Központi Nyomozó Főügyészség fogja lefolytatni; mivel Magyarország Alaptörvénye 29. cikkének (1) bekezdése alapján a legfőbb ügyész és az ügyészség függetlenek, alkotmányos feladataikat külső szervektől függetlenül végzik, és az ártatlanság vélelmét tiszteletben tartva járnak el;

               I.

               mivel Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztése meg kell, hogy feleljen az eljárási szabályzat 9. cikke (6) bekezdésében meghatározott feltételeknek;

               J.

               mivel ebben az esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis fennállására, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy a mentelmi jog felfüggesztését a képviselővel szembeni politikai kár okozása céljából indított eljárással összefüggésben kérték;

               1.

               úgy határoz, hogy felfüggeszti Kovács Béla mentelmi jogát;

               2.

               utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését Magyarország illetékes hatóságának és Kovács Bélának.

      (1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.


title: A Tanács határozata a Technikai Segítségnyújtási Csoport létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31960D1119(01)

Hivatalos Lap 073 , 19/11/1960 o. 1429 - 1430 dán különkiadás sorozat II kötet VII o. 0008  angol különkiadás sorozat II kötet VII o. 0008  finn különkiadás fejezet 11 kötet 1 o. 0009  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 1 o. 0009

		A Tanács határozataa Technikai Segítségnyújtási Csoport létrehozásárólAZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,mivel az egyes ágazatokban rendelkezésre álló források nincsenek összhangban a technikai segítségnyújtás iránti igénnyel, és mivel emiatt el kell kerülni a technikai segítségnyújtás többszöri elvégzését, és a rendelkezésre álló pénzügyi és emberi erőforrásokat hatékonyan kell felhasználni;mivel növelni kell a fejlődő országok részére nyújtott technikai segítséget, és meg kell keresni az ennek elérését szolgáló legjobb eszközöket;mivel hasznos a vonatkozó tapasztalatokat, a különböző felhasznált módszereket és a felmerülő szervezeti problémákat összehasonlítani, kellő figyelemmel a technikai segítségnyújtás iránt felelős egyéb regionális vagy nemzetközi szervezetek tevékenységeire;mivel nemzetközi és nemzeti szinten egyaránt eredményesebbé kell tenni a technikai segítségnyújtás terén tett erőfeszítéseket anélkül, hogy ezek a tevékenységek helyettesítenék a tagállamok nemzeti szervezeteinek tevékenységeit;mivel ezért nagyon hasznos lenne a tagállamoknak a technikai segítségnyújtás terén végzett tevékenységeit összehangolni, lehetővé téve ezáltal a technikai segítségnyújtásra fordított anyagi és emberi erőforrások maximális megtérülését,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:(1) Technikai Segítségnyújtási Csoport jön létre azzal a céllal, hogy elősegítse a tagállamok és a Bizottság közötti aktív együttműködést, és hogy közös megoldásokat találjon a fejlődő országoknak nyújtott technikai segítség sajátos problémáira.(2) A Csoport elsődleges feladatai a következők:a) információcsere a tagállamok és a Bizottság technikai segítségnyújtás terén végzett tevékenységeiről;b) az adományozó országokban rendelkezésre álló forrásoknak és a fejlődő országok szükségleteinek összehasonlítása;c) a fejlődő országok technikai segítségnyújtásra vonatkozó kérelmeinek tanulmányozása, különösen az igények kielégítését szolgáló legjobb eszközök felkutatása céljából;d) a nemzeti szervezetek által a technikai segítségnyújtás terén használt módszerek és technikák összehasonlítása, és adott esetben javaslattétel azok összehangolására;e) későbbi időpontban a közös tevékenységek kezdeményezésének megfontolása a technikai segítségnyújtás terén, és arra vonatkozó javaslatok tétele;f) általában a Csoport hatáskörébe tartozó, bármely tag által felvetett bármilyen probléma tanulmányozása, és különösen a tagállamok együttműködésének előmozdítása a nemzetközi szervezetekben, valamint hasznos javaslatok tétele ezzel kapcsolatban.(3) A Csoport az egyes tagállamok és a Bizottság olyan küldötteiből áll, akiknek a technikai segítségnyújtás terén sajátos felelősségi körük van. A küldötteket póttag helyettesítheti, akit ugyanilyen alapon neveznek ki. A küldötteket szakértők is segíthetik a különleges problémák megvitatásakor.A Csoport részére a titkársági szolgáltatásokat a Tanács titkársága biztosítja.(4) Az ESZAK Főhatósága és az Euratom Bizottsága képviseltetheti magát a Csoport ülésein.(5) A Csoport bármely olyan szakértőt meghívhat, és kikérheti a véleményét, akivel hasznosnak tartja a konzultációt munkája során.(6) A Csoport rendszeres időközönként jelentést tesz az illetékes hatóságoknak.Kelt Brüsszelben, 1960. október 19-én.a Tanács részérőlaz elnökJ. M. A. H. Luns--------------------------------------------------


title: A Tanács (EU) 2016/1707 határozata (2016. szeptember 20.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak az Eesti Pank külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról

text:
               23.9.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 257/13

         A TANÁCS (EU) 2016/1707 HATÁROZATA
   (2016. szeptember 20.)
   a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról szóló 1999/70/EK határozatnak az Eesti Pank külső könyvvizsgálói tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló 4. jegyzőkönyvre és különösen annak 27.1. cikke 27.1. bekezdésére,
   tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Unió Tanácsához intézett, az Eesti Pank külső könyvvizsgálóiról szóló, 2016. július 14-i ajánlására (EKB/2016/20) (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjainak a beszámolóit, amelyek pénzneme az euro az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és a Tanács által jóváhagyott független külső könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

               (2)

               A Eesti Pank külső könyvvizsgálójának megbízatása a 2015-es pénzügyi év ellenőrzését követően lejárt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2016. pénzügyi évtől.

               (3)

               Az Eesti Pank a KPMG Baltics OÜ-t választotta külső könyvvizsgálójaként a 2016–2020-as pénzügyi évekre,

               (4)

               Az EKB Kormányzótanácsa ajánlást tett arra, hogy a 2016–2020-as pénzügyi évekre az Eesti Pank külső könyvvizsgálójaként a KPMG Baltics OÜ-t jelöljék ki.

               (5)

               Az EKB Kormányzótanácsának ajánlását követően az 1999/70/EK tanácsi határozatot (2) ennek megfelelően módosítani kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az 1999/70/EK határozat 1. cikkében a (17) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

      „(17)   A Tanács jóváhagyja a KPMG Baltics OÜ-nek mint az Eesti Pank külső könyvvizsgálójának a kinevezését a 2016–2020-as pénzügyi évekre.”.

   2. cikk
   Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ennek a határozatnak az EKB a címzettje.

      Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 20-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         I. KORČOK

      (1)  HL C 266., 2016.7.22., 1. o.

      (2)  A Tanács 1999/70/EK határozata (1999. január 25.) a nemzeti központi bankok külső könyvvizsgálóiról (HL L 22., 1999.1.29., 69. o.).


title: Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék, a Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottságának határozata (2000. július 20.) az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalának szervezéséről és működéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0459

Hivatalos Lap L 183 , 22/07/2000 o. 0012 - 0015

		Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék, a Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottságának határozata(2000. július 20.)az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalának szervezéséről és működéséről(2000/459/EK, ESZAK, Euratom)AZ EURÓPAI PARLAMENT,AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,A BIZOTTSÁG,A BÍRÓSÁG,A SZÁMVEVŐSZÉK,A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG,A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,mivel:(1) A tagállamok kormányai képviselőinek a Közösségek bizonyos intézményeinek és szervezeti egységeinek ideiglenes helyéről szóló 1965. április 8-i határozata [1] 8. cikke előírta az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalának (a továbbiakban: "a Hivatal") Luxembourgban történő elhelyezését. A nevezett rendelkezés a 80/443/EGK, Euratom, ESZAK határozattal módosított [2] 69/13/Euratom, ESZAK, EGK határozattal [3] került végrehajtásra.(2) A legutóbb a 2779/98/EK, ESZAK, Euratom tanácsi rendelettel [4] módosított, az Európai Közösségek általános költségvetéséről szóló 1977. december 21-i pénzügyi rende let [5] különös rendelkezéseket állapít meg a Hivatal működésével kapcsolatban.(3) A Hivatalra irányadó szabályokat úgy kell átdolgozni, hogy figyelembe vegyék a kinevezéssel megbízott hatóságra ruházott hatáskörök tekintetében a megváltozott gyakorlatot.(4) Jelentős technikai fejlődés ment végbe a kiadványok közzététele területén, amelyet a Hivatal működésénél figyelembe kell venni.(5) A 69/13/Euratom, ESZAK, EGK határozat lényegesen módosult. A határozatot az érthetőség érdekében az elkészített új módosításokkal át kell dolgozni.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:1. cikkAz "Európai Közösségek Hivatalos Kiadványai Hivatalának" (a Hivatal) feladata az Európai Közösségek intézményei és az intézmények felelősségének keretében működő szervezeti egységek kiadványainak a lehető legkedvezőbb technikai és pénzügyi feltételekkel történő közzététele.2. cikkE határozat alkalmazásában:1. "közzététel": kiadványok bármilyen alakban vagy formában, bármilyen eszközzel, a jelenben vagy a jövőben történő készítése és terjesztése;2. "intézmények": az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék, a Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága;3. "testületek, hivatalok és ügynökségek": a szerződések által vagy azok keretében létrehozott testületek, hivatalok és ügynökségek.3. cikk(1) A Hivatal végrehajtja vagy szerződéses megbízottakkal végrehajtatja a következő feladatokat:a) az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának (Hivatalos Lap) közzététele;b) az Európai Közösségek intézményei és azok szervezeti egységei egyéb kiadványainak közzététele, a (2) és (3) bekezdések sérelme nélkül;c) kiadványok közzététele a testületek, hivatalok és ügynökségek kérésére.(2) Minden intézmény készíthet és terjeszthet belső ügyviteli dokumentumokat.(3) Az intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek kivételes körülmények között másként is közzétehetnek kiadványokat, mint a Hivatalon keresztül, abban az esetben, ha annak bevonása észrevehetően megnövelné a költségeket, vagy amikor a Hivatal technikai okoknál fogva képtelen egy kiadvány nagyon rövid határidővel történő elkészítéséből és terjesztéséből eredő sürgős követelmények teljesítésére. Ebben az esetben haladéktalanul értesítik az irányítóbizottságot.(4) A Hivatal feladatainak végrehajtása a következőket foglalja magában:a) dokumentumok összegyűjtése a közzétételhez;b) szövegek és egyéb elemek elkészítése és ellenőrzése, az intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek útmutatása alapján;c) szerződések kötése a szerződéses megbízottakkal;d) sürgős dokumentumok vagy kis példányszámú sorozatok nyomtatása,e) az elkészített munka ellenőrzése;f) minőség-ellenőrzés ;g) a szerződéses felekkel kötött szerződések pénzügyi ellenőrzése;h) elfogadás a minőség és mennyiség tekintetében;i) az elszámolások ellenőrzése, beleértve a fizetésre való felhatalmazás tanúsítását és az igazolások kibocsátást a pénzügyi rendeletnek megfelelően;j) a kiadványok katalógusba vétele és archiválása;k) az értékesítés irányítása;l) a kiadványok terjesztése.A Hivatal biztosítja az intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek számára a közzétételi projektekhez szükséges összes megfelelő technikai, pénzügyi és kereskedelmi információt és segítséget nyújt az általános típusszerződések kidolgozásában.(5) A közzétételről szóló döntések joga kizárólag az egyes intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek hatáskörébe tartozik.4. cikk(1) A Hivatal részére egy irányítóbizottságot kell létrehozni. A bizottságban minden intézménynek egy szavazata van.(2) Az irányítóbizottság az elnök kezdeményezésére vagy az intézmények kérésére ülésezik. Az irányítóbizottság legalább hat havonta ülésezik.(3) Az irányítóbizottság a döntéseit egyszerű többséggel hozza, kivéve ha azt másként határozták meg. A 3. cikk (5) bekezdésében foglaltak sérelme nélkül, ha az irányítóbizottságnak kifejezetten az egyik intézménytől származó szöveg közzétételével kapcsolatos döntést kell meghoznia, akkor a többségbe az érintett intézmény szavazata is beletartozik.5. cikk(1) Az intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek közös egyetértésével az irányítóbizottság:a) egyhangú döntéssel meghatározza a Hivatal működését irányító szabályokat;b) egyhangú döntéssel meghatározza az általános értékesítésre és szabad terjesztésre vonatkozó iránymutatásokat;c) a Hivatal gördülékeny működésének javítására vonatkozó bármilyen javaslatát előterjeszti az intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek felé;d) a költségvetési eljárás keretében a Hivatal Igazgatója által elkészített tervezet alapján felbecsüli a Hivatal bevételeit és kiadásait, és elküldi azokat a Bizottsághoz abból a célból, hogy elkészítsék a Bizottság becsléseit a bevételekről és kiadásokról; ugyanakkor javaslatot tehet a Bizottságnak bármilyen, a Hivatal létszámtervében szükségesnek tartott kiigazításra;e) meghatározza azokat a kiegészítő szolgáltatásfajtákat, amelyeket a Hivatal fizetés ellenében az intézményeknek, testületeknek, hivataloknak és ügynökségeknek teljesíthet, valamint az ezekhez kapcsolódó költségeket;f) meghatározza azokat a szolgáltatásfajtákat, amelyekre a Hivatal alvállalkozókat alkalmazhat;g) az igazgató által elkészített tervezet alapján, az analitikai elszámolások tükrében; éves éves irányítási beszámolót készít, külön kitérve a Hivatal által végrehajtott munkához és az általa nyújtott szolgáltatáshoz kapcsolódó összes bevételi és kiadási rovatra; minden évben május 1-ig megküldi az intézményeknek az éppen véget ért pénzügyi évre vonatkozó jelentését;h) a 6. cikkben előírtak szerint részt vesz bizonyos tisztviselők kinevezésében.(2) A Hivatalos Lap tekintetében az irányítóbizottság hatáskörébe a következők tartoznak:a) biztosítja, hogy minden intézményben az illetékes hatóságok meghozzák azokat az alapvető határozatokat, amelyeket a Hivatalos Lapot használó intézmények közösen alkalmaznak, és biztosítja az elfogadott határozatok megfelelő végrehajtását;b) előterjeszti minden, a Hivatalos Lap szerkezetének és megjelenítésének javítására vonatkozó javaslatát;c) a közzétételre kerülő szövegek megjelenítésének összehangolására vonatkozó javaslatokat nyújt be az intézmények felé;d) megvizsgálja a Hivatalos Lap közzétételekor a mindennapi tevékenységek során felmerülő nehézségeket és kibocsátja a Hivatal számára szükséges utasításokat, valamint a nehézségek megoldása céljából megfelelő ajánlásokat terjeszt elő az intézmények részére;e) egyhangú döntést hoz, hogy az intézményeken kívülről származó kiadványok elhelyezhetők-e a Hivatalos Lapban és milyen feltételekkel. Ez a rendelkezés azonban nem vonatkozik a közösségi jogszabályok szerint közzétett kiadványokra;f) a pénzügyi rendelet 133. cikkének megfelelően felkéri a Bizottságot egy bankszámla megnyitására abból a célból, hogy kezelje a működési alapokat a Hivatalos Lap közzétételénél alvállalkozásba kiadott alapvető műveletek finanszírozására.(3) Az intézményeknek történő előterjesztést követően az irányítóizottság egyhangú döntéssel elfogadja eljárási szabályzatát. Tagjai közül egy elnököt nevez ki.6. cikk(1) A kinevezéssel megbízott hatóságra ruházott hatáskört a tisztviselők vagy egyéb alkalmazottak tekintetében az A 1, A 2, A 3 és LA 3 kategóriákban a Bizottság gyakorolja az alábbiakban leírtak szerint.A Bizottság az irányítóbizottság támogató véleménye nélkül nem nevez ki tisztviselőket az A 1, A 2, A 3 és LA 3 kategóriákban. Az A 1 és A 2 kategóriák esetében a véleménynek egyhangúnak kell lenni.Az irányítóbizottságot szorosan be kell vonni minden olyan eljárásba, amelyet az A 1, A 2, A 3 és LA 3 kategóriába tartozó tisztviselők vagy egyéb alkalmazottak kinevezése előtt le kell folytatni, különös tekintettel az álláshirdetések kiírására, a kérelmek vizsgálatára és a felvételi bizottság kinevezésére.(2) A kinevezéssel megbízott hatóságra ruházott hatásköröket az (1) bekezdésben említettektől eltérő tisztviselők vagy egyéb alkalmazottak tekintetében a Bizottság gyakorolja. A Bizottság ezeket a hatásköröket átruházhatja a Hivatal igazgatójára.A Bizottság vagy amennyiben a kinevezéssel megbízott hatóság hatásköreit átruházták rá, a Hivatal igazgatója tájékoztatja az irányítóbizottságot az (1) bekezdésben említettektől eltérő tisztviselőkkel vagy alkalmazottakkal kapcsolatos minden kinevezésről, aláírt szerződésről, megindított előléptetésről vagy fegyelmi eljárásról. Abban az esetben, ha a Bizottság ezen tisztviselők vagy alkalmazottak tekintetében a kinevezéssel megbízott hatóság hatásköreit nem ruházta át a Hivatal igazgatójára, akkor a szóban forgó aktusokat az igazgató javaslatai alapján a Bizottság fogadja el.(3) Az (1) és (2) bekezdésekben említett hivatali tevékenységekkel kapcsolatos igazgatási eljárásokat és a mindennapos személyzeti ügyviteli feladatokat, különösen a nyugdíjba vonulás, a betegbiztosítás, a munkahelyi balesetek, fizetések és szabadságok tekintetében ugyanúgy kell végrehajtani, mint a Bizottság Luxembourgban szolgáló alkalmazottai esetében.(4) A Hivatal álláshirdetéseit idejében el kell juttatni az összes közösségi intézmény tisztviselőjéhez.7. cikk(1) A Hivatal részére felosztott költségvetési előirányzatok, amelyek teljes összege külön címben kerül feltüntetésre a Bizottságra vonatkozó költségvetési fejezeten belül, az adott fejezet mellékletében kerülnek részletesen meghatározásra.Ezt a mellékletet a bevétel-és költségkimutatással azonos formában, a költségvetési fejezetekkel megegyező felbontásban kell elkészíteni.(2) A Hivatalnál betöltött tisztségeket a Bizottság alkalmazottait feltüntető táblázat mellékletében kell felsorolni.(3) Minden intézmény, testület, hivatal vagy ügynökség engedélyezésre jogosult tisztviselőként jár el költségvetésében a "közzétételi kiadások" címben szereplő költségvetési összegek tekintetében. A kiadványok ingyenes terjesztésének költségeit az érintett intézmény, testület, hivatal vagy ügynökség viseli. Az irányítóbizottság együttműködési eljárásokat állapít meg a Hivatal és az intézmények, testületek, hivatalok és ügynökségek közötti elszámolás vonatkozásában.(4) A Hivatal által díjazás ellenében nyújtott szolgáltatások az irányítóbizottság által meghatározott módon kerülnek kiszámlázásra. A pénzügyi év végén az irányítóbizottság tájékoztatja a költségvetési hatóságot az így beszedett összegek bontásáról a költségvetési cím mellékletén belül.(5) A Hivatal külön elszámolást vezet a Hivatalos Lap és a kiadványok értékesítésére vonatkozóan. Az értékesítésből származó nettó bevételeket a pénzügyi év végét követően át kell adni az intézményeknek, testületeknek, hivataloknak és ügynökségeknek."Az értékesítésből származó nettó bevételek" jelentése: a számlák összértéke az ügyvitel, a visszatérítések és a költségek levonása után.8. cikkAz irányítóbizottság felügyelete alatt, annak hatáskörén belül a Hivatal igazgatója felel a Hivatal megfelelő működésért. Titkári szolgáltatásokat nyújt az irányítóbizottságnak, a Bizottságnak jelenti feladatainak teljesítését, és benyújtja számára a Hivatal működésének javítására szolgáló javaslatait. A Hivatal személyzete tekintetében gyakorolja a munkáltatói jogokat. Abban az esetben, ha az igazgató nincs jelen vagy nem áll rendelkezésre, feladatait, a helyettesítésekre vonatkozó szabályok alóli kivételként az irányítóbizottság által kijelölt egyik hivatali tag végzi el.9. cikkA 69/13/Euratom, ESZAK,EGK határozat hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett határozatra vonatkozó hivatkozásokat az e határozatra vonatkozó hivatkozásként kell tekinteni.Kelt Brüsszelben és Luxembourgban, 2000. július 20-án.az Európai Parlament részérőlaz elnökN. Fontainea Tanács részérőlaz elnökF. Parlya Bizottság részérőlaz elnökR. Prodia Bíróság részérőlaz elnökG. C. Rodríguez Iglesiasa Számvevőszék részérőlaz elnökJ.O. Karlssona Gazdasági és Szociális Bizottság részérőlaz elnökB. Rangoni Machiavellia Régiók Bizottsága részérőlaz elnökJ. Chabert[1] HL 152., 1967.7.13, 18. o.[2] HL L 107., 1980.4.25., 44. o.[3] HL L 13., 1969.1.18., 19. o.[4] HL L 347., 1998.12.23., 3. o.[5] HL L 356., 1977.12.31., 1. o.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2011/473/KKBP határozata ( 2011. július 25. ) az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN) szóló 2010/279/KKBP határozat módosításáról

text:
               27.7.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 195/72

         A TANÁCS 2011/473/KKBP HATÁROZATA
   (2011. július 25.)
   az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójáról (EUPOL AFGHANISTAN) szóló 2010/279/KKBP határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. május 30-án elfogadta az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziójának (EUPOL AFGHANISTAN) felállításáról szóló 2007/369/KKBP együttes fellépést (1).

               (2)

               A Tanács 2010. május 18-án elfogadta a 2010/279/KKBP határozatot (2), amely 2013. május 31-ig meghosszabbította az EUPOL AFGHANISTAN-t. A 2010/279/KKBP határozatot módosító 2011/298/KKBP tanácsi határozatnak (3) megfelelően az 54 600 000 EUR pénzügyi referenciaösszeg a 2011. július 31-ig tartó időszakot fedezi.

               (3)

               A 2010/279/KKBP határozat 13. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a későbbi időszakok tekintetében előirányzandó pénzügyi referenciaösszegről a Tanács dönt.

               (4)

               A 2010/279/KKBP határozatot ezért módosítani kell annak érdekében, hogy tartalmazza a 2011. augusztus 1-jétől2012. július 31-ig terjedő időszakra előirányzandó pénzügyi referenciaösszeget,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A 2010/279/KKBP határozat 13. cikkében az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

      „Az EUPOL AFGHANISTAN-nal járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2011. augusztus 1-jétől2012. július 31-ig terjedő időszakra 60 500 000 EUR.”

   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. július 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  HL L 139., 2007.5.31., 33. o.

      (2)  HL L 123., 2010.5.19., 4. o.

      (3)  HL L 136., 2011.5.24., 64. o.