title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 5.) az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/89

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, V. szakasz – Számvevőszék
   (2010/501/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára, 2008 – I. kötet (C7-0176/2009) (2),
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére, valamint az EU működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére és 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0097/2010),

               1.

               mentesítést ad a Számvevőszék főtitkára számára a Számvevőszék a 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, és az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak, és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/90

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. május 5.)
   az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, V. szakasz – Számvevőszék
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
   tekintettel az Európai Közösségek 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára – I. kötet (C7-0176/2009) (2),
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,
   tekintettel a Számvevőszéknek a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére az ellenőrzés alá vont intézmények válaszaival együtt (3),
   tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozatára (4),
   tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére, 274., 275. és 276. cikkére, valamint az EU működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére és 317., 318. és 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0097/2010),

               1.

               megállapítja, hogy 2008-ban a Számvevőszék összesen 133 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzattal rendelkezett (2007-ben: 122 millió EUR; 2006-ban: 114 millió EUR), amelynek felhasználási aránya 90,66 %-os volt, alacsonyabb a többi intézmény átlagánál (95,67 %);

               2.

               emlékeztet, hogy a Számvevőszék 2008-as pénzügyi évre vonatkozó elszámolását külső cég, a PricewaterhouseCoopers ellenőrizte (csakúgy, mint 2007-ben; a korábbi években pedig a KPMG), amely az alábbi következtetésekre jutott:

                           a)

                           a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó beszámoló pontosságával kapcsolatban: „véleményünk szerint a pénzügyi kimutatások a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek, az e tanácsi rendelet végrehajtásának részletes szabályait megállapító 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek, valamint az Európai Számvevőszék számviteli szabályzatának megfelelően valós és hű képet adnak az Európai Számvevőszék 2008. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről, valamint az e fordulónappal végződő év pénzügyi teljesítményéről, illetve pénzforgalmáról”; és

                           b)

                           a 2008-as pénzügyi év során a Számvevőszék számára biztosított források felhasználásával és az alkalmazott ellenőrzési eljárások megfelelőségével kapcsolatban: „semmi olyasmi nem jutott tudomásunkra, ami miatt azt kellene hinnünk, hogy minden lényeges szempontot és a fent leírt kritériumokat figyelembe véve: a) a Számvevőszék számára biztosított erőforrásokat nem a szándékolt célokra használták fel, és b) az alkalmazott kontrolleljárások nem biztosítják a szükséges garanciákat ahhoz, hogy a pénzügyi műveletek megfeleljenek a vonatkozó szabályoknak és rendeleteknek.”;

               3.

               emlékeztet azon javaslatára, hogy fontolják meg a Számvevőszék struktúrájának ésszerűsítését, és kéri a Számvevőszéket, hogy vegyen figyelembe alternatív modelleket a tagok összlétszámának csökkentése céljából, a tagok számának maximalizálása és például egy, a tagok közti egyenlőség elvén alapuló rotációs rendszer kidolgozása révén;

               4.

               tudomásul veszi a Számvevőszék arra irányuló erőfeszítéseit, hogy javítsa éves jelentéseinek közzétételi és ismertetési eljárását; reméli, hogy a mentesítési eljárás e meghatározó szakaszára vonatkozóan a jövőben egyeztetett eljárást lehet majd kidolgozni, amely kellő módon figyelembe veszi a Számvevőszék abszolút függetlenségét és az illetékes bizottság jogosítványait;

               5.

               megállapítja, hogy a Számvevőszék különjelentéseinek kiadására és bemutatására alkalmazott jelenlegi eljárás erősebbé teszi ugyan a Számvevőszék identitását és láthatóságát, azonban aggályokat vet fel: miközben a Parlament teljes mértékben tiszteletben tartja a Számvevőszék jogát, hogy különjelentés formájában bármikor előterjessze észrevételeit, véleménye szerint a jelenlegi eljárás – amely a különjelentésnek a Számvevőszék sajtótájékoztatóján történő nyilvános bemutatásával kezdődik jóval azelőtt, hogy a jelentést Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak bemutatnák – nem tükrözi teljes mértékben a Számvevőszék szerepét, amely jelentést készítő intézményként támogatja a Parlamentet és a Tanácsot a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos ellenőrzési jogkörük gyakorlása során;

               6.

               üdvözli, hogy egy nemzetközi szakértői csoport által (2008 decemberében) készített szakértői értékelési jelentés átfogó következtetésekre jutott, és elismerte, hogy a legtöbb ajánlást előirányozták a jelentést megelőzően elkészített cselekvési terv keretében; üdvözli, hogy a Számvevőszék be kívánja építeni a többi ajánlást a 2009–2012-es ellenőrzési stratégiába és megpróbálja abban az időszakban megvalósítani azokat;

               7.

               megállapítja, hogy a Számvevőszék 2008-ban 97 munkatársat vett fel (48 tisztviselőt, 18 ideiglenes alkalmazottat és 31 szerződéses alkalmazottat), és 2008 végén összességében több betöltetlen álláshely volt (69), mint 2007 végén (56); tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék 22 további álláshelyet szerzett (összes álláshely: 853), valamint hogy megfelelő jelentkezők híján nem sikerült a tervezett létszámú új munkatársat felvenni; kéri, hogy a Számvevőszék tegyen jelentést a felvételi eljárás során előforduló késedelmek csökkentésével kapcsolatos előrehaladásról;

               8.

               üdvözli az esélyegyenlőségi vegyes bizottság felállítását, az információtechnológia és a telekommunikáció terén elért előrehaladást, valamint az irodai helyiségek hatékony kihasználását;

               9.

               megállapítja, hogy a Számvevőszék belső ellenőrének 2008-as jelentése összességében pozitív, és ezzel összefüggésben üdvözli, hogy a belső ellenőr által előterjesztett javaslatok nagy részét elfogadták, és beépítették a módosított cselekvési tervekbe; üdvözli a belső ellenőrzések eredményességének nyomon követésére szolgáló keretek kialakítását, valamint a kulcsfontosságú teljesítménymutatók elfogadását;

               10.

               üdvözli a 2008. január 1-je óta működő új integrált irányítási és pénzügyi ellenőrzési rendszert (SAP), amely az érintett intézmények (a Tanács, a Számvevőszék és a Bíróság) számára költségvetési megtakarításokat és hatékonyságnövelést tett lehetővé, azonban sajnálja, hogy a Számvevőszék korábban nem alkalmazta a rendszert;

               11.

               üdvözli a folyamatban lévő sikeres intézményközi együttműködést az Európai Unió Bíróságával a képzést illetően;

               12.

               a tagok vagyonnyilatkozatával kapcsolatban emlékeztet, hogy a Számvevőszék magatartási kódexének megfelelően a Számvevőszék tagjai pénzügyi érdekeltségeikről tájékoztatják a Számvevőszék elnökét, aki bizalmas körülmények között megőrzi azokat, és e nyilatkozatokat nem hozzák nyilvánosságra; megerősíti, hogy véleménye szerint az átláthatóság érdekében az uniós intézmények tagjai vagyonnyilatkozatainak nyilvános jegyzékben hozzáférhetőnek kellene lenniük az interneten, és felszólítja a Számvevőszéket, hogy tegye meg a szükséges lépéseket ennek irányába;

               13.

               gratulál a Számvevőszéknek éves tevékenységi jelentése minőségéhez, és üdvözli, hogy a jelentésbe belefoglaltak egy fejezetet arról, hogy milyen lépések követték az év során a Parlament korábbi mentesítési határozatait.

      (1)  HL L 71., 2008.3.14.

      (2)  HL C 273., 2009.11.13., 1. o.

      (3)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 273., 2009.11.13., 122. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.


title: A Tanács határozata (2010. március 11.) az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság közötti, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               29.10.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 283/11

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. március 11.)
   az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság közötti, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2010/652/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére, összefüggésben a 218. cikk (5) bekezdésével és (8) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság tárgyalásokat folytatott a Norvég Királysággal a műholdas navigációról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírásáról, amelyet 2009. július 17-én parafáltak.

               (2)

               A megállapodást a tagállamoknak is meg kell erősíteniük.

               (3)

               A megállapodást annak 12. cikke (4) bekezdésével összhangban az Európai Unió – a hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében – és a Norvég Királyság a hatálybalépésének függvényében ideiglenesen alkalmazza.

               (4)

               A megállapodást az Európai Unió nevében alá kell írni, és az e határozatban meghatározott módon ideiglenesen alkalmazni kell,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság közötti, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás aláírását a Tanács az Unió nevében jóváhagyja, figyelemmel a megállapodás megkötésére.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.
   3. cikk
   A megállapodást hatálybalépéséig a 12. cikke (4) bekezdésében előírtak szerint az Unió hatáskörébe tartozó kérdések vonatkozásában ideiglenesen alkalmazni kell. A Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben tájékoztatást ad a megállapodás ideiglenes alkalmazásának időpontjáról.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2010. március 11-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. BLANCO

    ---documentbreak---

               29.10.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 283/12

         EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság között a műholdas navigációról
   AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió
   valamint
   A BELGA KIRÁLYSÁG,
   A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
   A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
   A DÁN KIRÁLYSÁG,
   A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
   ÍRORSZÁG,
   A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
   A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
   A LETT KÖZTÁRSASÁG,
   A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
   A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
   A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
   MÁLTA,
   A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
   A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
   ROMÁNIA,
   A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A FINN KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÉD KIRÁLYSÁG,
   NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
   az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok,
   egyrészről, valamint
   A NORVÉG KIRÁLYSÁG, a továbbiakban: Norvégia,
   másrészről,
   az Európai Unió, a tagállamok és Norvégia, továbbiakban együttesen: a felek,
   ELISMERVE Norvégia jelentős szerepvállalását a Galileo és az EGNOS programokban azok meghatározási szakasza óta,
   TUDATÁBAN az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet (1), annak módosításai, valamint az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) értelmében az európai GNSS programok irányítása, finanszírozása és a tulajdonjogok terén végbement fejleményeknek,
   FIGYELEMBE VÉVE azokat az előnyöket, amelyeket az európai GNSS-nek és azok szolgáltatásainak a felek területén biztosított egyenértékű védelme jelentene,
   ELISMERVE Norvégia abbéli szándékát, hogy saját joghatóságán belül kellő időben elfogad és végrehajt olyan intézkedéseket, amelyek az Európai Unióban érvényes védelmi és biztonsági intézkedésekkel egyenértékűek,
   ELISMERVE a felek nemzetközi jog szerinti kötelezettségeit,
   ELISMERVE Norvégia érdeklődését a Galileo valamennyi szolgáltatása iránt, a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásokat is ideértve,
   ELISMERVE az Európai Unió és a Norvég Királyság között a minősített információk cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról létrejött megállapodást,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az európai GNSS programok valamennyi aspektusára kiterjedő, szoros együttműködést alakítsanak ki,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) megfelelő jogi és intézményi alapot nyújt az Európai Unió és Norvégia közötti, a műholdas navigációra vonatkozó együttműködés kidolgozásához,
   AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az EGT-megállapodás rendelkezéseit a műholdas navigációról szóló kétoldalú megállapodásokkal egészítsék ki a Norvégia, az Unió és annak tagállamai szempontjából különös fontossággal bíró kérdésekben,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   A megállapodás célja
   E megállapodás fő célja az, hogy az EGT-megállapodás műholdas navigációra vonatkozó rendelkezéseinek kiegészítésével tovább erősítse a felek közötti együttműködést.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E megállapodás alkalmazásában:

               a)

               az „európai globális navigációs műholdrendszerek (GNSS)” magukban foglalják a Galileo rendszert és az Európai Geostacionárius Navigációs Átfedési Szolgáltatást (EGNOS);

               b)

               „korrekció”: olyan regionális mechanizmus, mint amilyen az EGNOS. Ezek a mechanizmusok a GNSS rendszer felhasználói számára fokozottabb teljesítményt, pl. nagyobb pontosságot, hozzáférhetőséget, integritást és megbízhatóságot tesznek lehetővé;

               c)

               „Galileo”: polgári irányítás alatt álló önálló európai polgári globális műholdas navigációs és időmérő rendszer, amelyet az Unió és annak tagállamai a GNSS-szolgáltatások nyújtására terveztek és dolgoztak ki. A Galileo működtetése magánfélre is átruházható;
               A Galileo nyílt hozzáférésű, kereskedelmi célú, életbiztonsági, felkutatási és mentési szolgáltatásokat nyújt, valamint egy korlátozott hozzáférésű, a közszféra engedélyezett felhasználóinak szükségleteit szem előtt tartó kormányzati ellenőrzésű szolgáltatást foglal magában;

               d)

               „szabályozási intézkedés”: egy fél bármely törvénye, rendelete, stratégiája, szabálya, eljárása, határozata vagy hasonló közigazgatási intézkedése;

               e)

               „minősített információ”: a jogosulatlan hozzáférés ellen védelmet igénylő, bármilyen formájú információ, amelynek ismertté válása a felek vagy az egyes tagállamok alapvető érdekeit – a nemzetbiztonságot is ideértve – bármilyen mértékben sértheti. Az információ minősítését a minősítési jelölés jelzi. Az ilyen információkat a felek a vonatkozó törvényeknek és jogszabályoknak megfelelően minősítik, és azokat bizalmas jellegük és integritásuk elvesztésével és nyilvánosságra kerülésükkel szemben védeni kell.

         3. cikk
   Az együttműködés alapelvei
   (1)   A felek megállapodnak abban, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek tekintetében a következő alapelveket alkalmazzák:

               a)

               a felek között a műholdas navigáció terén megvalósuló együttműködés alapja az EGT-megállapodás;

               b)

               a felek területén érvényesül a műholdas navigációs szolgáltatások nyújtásának szabadsága;

               c)

               valamennyi Galileo- és EGNOS-szolgáltatás – ideértve a PRS-t – szabad használata érvényesül az e szolgáltatások használatát szabályozó feltételek teljesítése esetén;

               d)

               a felek szorosan együttműködnek a GNSS biztonsági kérdésekben oly módon, hogy egyenértékű GNSS biztonsági intézkedéseket fogadnak el és hajtanak végre mind az Unióban, mind Norvégiában;

               e)

               az európai GNSS földi létesítményeinek tekintetében a felek tiszteletben tartják a nemzetközi jogból fakadó kötelezettségeiket.

         (2)   E megállapodás nem érinti az Európai Unió jogszabályai által a Galileo program működtetése céljából létrehozott intézményi struktúrát. A megállapodás nem érinti továbbá a nonproliferációval kapcsolatos kötelezettségvállalásoknak és az exportellenőrzésnek a végrehajtására alkalmazandó szabályozási intézkedéseket, az immateriális technológiaátadás ellenőrzését, sem pedig a nemzetbiztonsági intézkedéseket.
   4. cikk
   Rádióspektrum
   (1)   A felek megállapodnak abban, hogy az európai műholdas navigációs rendszerekkel kapcsolatos, a rádióspektrumokkal összefüggő ügyekben a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) keretén belül folytatnak együttműködést, a 2004. november 5-én aláírt, a Galileo műholdas rádiónavigációs rendszer ITU-hoz benyújtott frekvenciaigényeinek kezeléséről szóló egyetértési megállapodást is figyelembe véve.
   (2)   Ebben az összefüggésben a felek megvédik az európai műholdas navigációs rendszerek számára juttatott megfelelő frekvenciaelosztást, biztosítva a felhasználók számára az e rendszerek által nyújtott szolgáltatások elérhetőségét.
   (3)   Emellett a felek elismerik a rádiónavigációs spektrum megszakítás és zavar elleni védelmének fontosságát. E célból a feleknek fel kell kutatniuk a zavar forrásait, és kölcsönösen elfogadható megoldásokat kell találniuk az ilyen zavarok megszüntetésére.
   (4)   E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az ITU alkalmazandó rendelkezéseitől – ideértve az ITU Rádiószabályzatát is – eltérne.
   5. cikk
   Az európai GNSS földi létesítményei
   (1)   Norvégia a joghatósága alatt álló területeken minden olyan ésszerű intézkedést meghoz, amely megkönnyíti az európai GNSS földi létesítményeinek (a továbbiakban: a földi létesítmények) telepítését, karbantartását és helyettesítését.
   (2)   Norvégia minden ésszerű intézkedést meghoz a területén található földi létesítmények védelme, valamint azok folyamatos és zavartalan működésének biztosítása érdekében, adott esetben bűnüldöző hatóságainak mozgósításával is. Norvégia minden ésszerű intézkedést meghoz annak érdekében, hogy a létesítményeket megvédje a helyi rádiózavaroktól, feltörésektől és lehallgatási kísérletektől.
   (3)   A földi létesítményekre vonatkozó szerződéses kapcsolatok az Európai Bizottság és a tulajdonjogok jogosultja között jönnek létre. A norvég hatóságok maradéktalanul tiszteletben tartják a földi létesítmények különleges jogállását, és a földi létesítményeket érintő bármely intézkedés meghozatala előtt lehetőség szerint előzetes megállapodás megkötésére törekszenek az Európai Bizottsággal.
   (4)   Norvégia folyamatos és akadálymentes hozzáférést biztosít a földi létesítményekhez az Európai Unió által kijelölt vagy más módon felhatalmazott valamennyi személy számára. Ebből a célból Norvégia olyan kapcsolattartó pontot jelöl ki, amely tájékoztatást kap a földi létesítményekhez utazó személyekről, és e személyek mozgását, valamint az általuk végzett gyakorlati műveleteket egyéb módon megkönnyíti.
   (5)   A földi létesítmények archívuma és felszerelése, valamint a továbbítás alatt álló, hivatali pecséttel vagy jelöléssel ellátott dokumentumok – azok formájától függetlenül – nem vonhatók vámügyi, illetve rendőrségi ellenőrzés alá.
   (6)   A földi létesítményeik biztonságát vagy működését érintő fenyegetés vagy veszély esetén Norvégia és az Európai Bizottság az eseményről haladéktalanul értesítik egymást, és megteszik a szükséges lépéseket a helyzet orvoslása érdekében. Ezen értesítés tekintetében az Európai Bizottság más megbízható szervet is kijelölhet a Norvégiával való kapcsolattartás ellátására.
   (7)   A felek az (1)–(6) bekezdésekben foglalt kérdésekkel kapcsolatban egy külön megállapodásban részletesebb eljárásokat dolgoznak ki. Ezek az eljárások többek között tartalmazzák a vizsgálatokkal kapcsolatos pontosításokat, a kapcsolattartó pontok feladatkörét, illetve a futárokra, valamint a helyi rádiófrekvencia-zavarok és ellenséges támadások elleni intézkedésekre vonatkozó követelményeket.
   6. cikk
   Biztonság
   (1)   A felek meggyőződése, hogy a globális navigációs műholdrendszert meg kell védeni az olyan fenyegetések ellen, mint amilyen a visszaélés, a zavarás, a megszakítás és az ellenséges tevékenység. Következésképpen a felek minden ésszerű intézkedést megtesznek – ideértve adott esetben a külön megállapodások megkötését is – a műholdas navigációs rendszerek és az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra folytonosságának, biztonságának és védelmének garantálása érdekében.
   Az Európai Bizottság szándéka továbbá, hogy intézkedéseket dolgozzon ki az európai GNSS programok szenzitív eszközeinek, információinak és technológiáinak védelmére, ellenőrzésére és kezelésére az ilyen fenyegetések és a nemkívánatos terjedés ellen.
   (2)   Ebben az összefüggésben Norvégia megerősíti abbéli szándékát, hogy saját joghatóságán belül kellő időben elfogad és végrehajt olyan intézkedéseket, amelyek az Európai Unióban érvényes védelmi és biztonsági intézkedések szintjével egyenértékű szintet biztosítanak.
   Ezt felismerve a felek a GNSS biztonságát érintő témakörökkel, köztük az akkreditációval is az európai GNSS irányítási struktúrája megfelelő bizottságainak ülésein foglalkoznak. A részletes gyakorlati intézkedéseket és eljárásokat a megfelelő bizottságok eljárási szabályzatában kell megállapítani az EGT-megállapodásban meghatározott keret figyelembevételével.
   (3)   Amennyiben olyan esemény adódik, amelynek során egyenértékű védelmi és biztonsági szint nem biztosítható, a felek a helyzet orvoslása érdekében konzultációkat tartanak. Adott esetben az e területen megvalósuló együttműködési tevékenységek köre kiigazítható.
   7. cikk
   A minősített információk megosztása
   (1)   Az Unió minősített információk cseréjét és védelmét a Norvég Királyság és az Európai Unió között a minősített információk cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló, 2004. november 22-én aláírt megállapodással (3), valamint a biztonsági megállapodás végrehajtó rendelkezéseivel összhangban kell végezni.
   (2)   Norvégia a Galileóval kapcsolatos, nemzeti minősítési jelöléssel ellátott minősített információkat azon tagállamokkal cserélheti ki, amelyekkel e célból kétoldalú megállapodást kötött.
   (3)   A felek olyan átfogó és koherens jogi keret felállítására törekszenek, amely lehetővé teszi közöttük a Galileo programmal kapcsolatos minősített információk cseréjét.
   8. cikk
   Exportellenőrzés
   (1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a felek a Galileo programmal kapcsolatban egységes módon hajtsák végre az exportellenőrzésre és a nonproliferációra vonatkozó stratégiát, Norvégia megerősíti abbéli szándékát, hogy joghatóságán belül kellő időben elfogadja és végrehajtja azokat az intézkedéseket, amelyek a Galileo programmal kapcsolatos technológiák, adatok és áruk exportellenőrzésére és jogszerűtlen terjedésének megakadályozására vonatkozóan az Unióban és annak tagállamaiban érvényes intézkedések szintjével egyenértékű szintet biztosítanak.
   (2)   Amennyiben olyan esemény adódik, amelynek során a megfelelő export-ellenőrzési és nonproliferációs szint nem érhető el, a felek a helyzet orvoslása érdekében konzultációkat tartanak. Adott esetben az e területen megvalósuló együttműködési tevékenységek köre kiigazítható.
   9. cikk
   Kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás
   Norvégia hangot adott érdeklődésének a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatása iránt, mivel úgy ítéli meg, hogy ez az európai GNSS programokban való részvételének fontos eleme. A felek megállapodnak abban, hogy erről a kérdésről a PRS-hez való hozzáférést szabályozó stratégiák és működési szabályok meghatározása után folytatnak megbeszéléseket.
   10. cikk
   Nemzetközi együttműködés
   (1)   A felek elismerik a globális műholdas navigációs szolgáltatásokra vonatkozó megközelítéseik – nemzetközi szabványosítási és tanúsítási fórumokon történő – összehangolásának jelentőségét. A felek közösen támogatják a Galileo-szabványok kidolgozását, és előmozdítják azok világszerte történő alkalmazását, miközben hangsúlyt fektetnek a más globális navigációs műholdrendszerekkel való együttműködtethetőségre is.
   (2)   Ennek következtében a felek e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása és végrehajtása érdekében együttműködnek különösen a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben, a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben és az ITU-ban felmerülő, a GNSS-t érintő valamennyi kérdésben.
   11. cikk
   Konzultáció és vitarendezés
   A felek bármelyik fél kérésére haladéktalanul konzultálnak minden olyan kérdésről, amely e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerül. Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült vitákat a felek konzultáció útján rendezik.
   12. cikk
   Hatálybalépés és felmondás
   (1)   E megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, amikor a felek értesítik egymást az ehhez szükséges eljárásaik befejezéséről.
   Az értesítést a Tanács Főtitkárságához, a megállapodás letéteményeséhez kell benyújtani.
   (2)   E megállapodás lejárta vagy felmondása nem érinti az ennek keretében kötött bármely megállapodás érvényességét vagy időtartamát vagy a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatban felmerült egyedi jogokat és kötelezettségeket.
   (3)   E megállapodás a felek kölcsönös megállapodásával írásban módosítható. A módosítás az utolsó olyan diplomáciai jegyzék kézhezvételének napján lép hatályba, amellyel a másik felet értesítették arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások lezárultak.
   (4)   Az (1) bekezdés ellenére Norvégia és – a hatáskörébe tartozó kérdések vonatkozásában – az Európai Unió e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő hónap első napjától, amikor értesítették egymást a szükséges eljárások lezárultáról.
   (5)   A megállapodást a másik félhez intézett írásos bejelentéssel hat hónapos felmondási idő mellett bármely fél felmondhatja.
   E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lett, litván, magyar, máltai, német, lengyel, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint norvég nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

         Voor het Koninkrijk België
         Pour le Royaume de Belgique
         Für das Königreich Belgien

         За Република България

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grande-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għal Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Pentru România

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjunga vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         For Kongeriket Norge

      (1)  HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

      (2)  HL L 196., 2008.7.24., 1. o.

      (3)  HL L 362., 2004.12.9., 29. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/922/EK határozata ( 2009. szeptember 16. ) az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               3.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 260/20

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/922/EK HATÁROZATA

   (2009. szeptember 16.)
   az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 156. cikke első bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
   a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak (3) megfelelően,
   mivel:

               (1)

               A Szerződés 154. cikkével összhangban a 14. és a 158. cikkben említett célkitűzések elérése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok, a gazdasági szereplők, valamint a regionális és helyi közösségek a belső határok nélküli térség kialakításának előnyeit teljes mértékben élvezhessék, a Közösség hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez, e hálózatok összekapcsolhatóságát, átjárhatóságát és hozzáférhetőségét előmozdító fellépésein keresztül.

               (2)

               A Tanács hangsúlyozta az „i2010 – Európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” című bizottsági közleményről szóló, 2005. december 1-jei következtetéseiben, hogy mind európai, mind nemzeti szinten hangsúlyosabb, hatékonyabb és integráltabb információs és kommunikációs technológiákhoz (IKT) kapcsolódó politikákra van szükség a gazdasági növekedés és termelékenység céljainak eléréséhez. Felkérték a Bizottságot, hogy tapasztalatcserék révén ösztönözze az IKT hatékony használatát a közszolgáltatásokban, és dolgozzon ki közös megközelítéseket az olyan kulcsfontosságú területeken, mint amilyen az átjárhatóság és a nyílt szabványok hatékony használata.

               (3)

               Az Európai Parlament „Az európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért” című, 2006. március 14-i állásfoglalásában (4) szorgalmazta az interoperabilitás és a legjobb gyakorlatok kérdésének hangsúlyozását az elektronikus közszolgáltatások terén, tekintettel az állampolgárokra és a vállalatokra, azzal a kiemelkedő céllal, hogy elősegítsék az állampolgároknak a tagállamokban való szabad és akadálymentes mozgását, letelepedését és foglalkoztatását. Az Európai Parlament sürgette továbbá a tagállamokat, hogy hajtsák végre az i2010 kezdeményezéseket és programokat közigazgatási reformjaik keretében annak érdekében, hogy kis- és középvállalkozásaiknak (kkv-k) és polgáraiknak jobb, hatékonyabb és könnyebben hozzáférhető szolgáltatásokat nyújtsanak.

               (4)

               A 2005. november 24-i manchesteri miniszteri nyilatkozatban az IKT-politikákért felelős miniszterek megállapodtak többek között abban, hogy együttműködnek egymással és a Bizottsággal a meglévő eszközök, közös előírások, szabványok és megoldások hatékonyabb megosztása, valamint – ahol szükséges – a megoldások közös kidolgozásának ösztönzése érdekében.

               (5)

               A 2007. szeptember 19-i lisszaboni miniszteri nyilatkozatban a miniszterek felkérték a Bizottságot, hogy többek között mozdítsa elő a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést a határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóság meghatározása, kidolgozása, végrehajtása és felügyelete érdekében, valamint kijelentették, hogy a jövőbeli közösségi jogszabályokban meg kell vizsgálni és értékelni kell a jogszabályok hatásait az IKT-infrastruktúrákra és a szolgáltatások átalakulására.

               (6)

               Az IKT gyors ütemű fejlődésével fennáll a veszélye annak, hogy a tagállamok eltérő vagy nem összeegyeztethető megoldások mellett döntenek, és új e-korlátok merülhetnek fel, amelyek gátolhatják a belső piac és a szabad mozgáshoz fűződő kapcsolódó jogok megfelelő működését. Ennek kedvezőtlen hatásai lehetnek a piacok nyitottságára és versenyképességére, valamint egyes általános érdekű, a polgárokat és vállalkozásokat célzó, gazdasági vagy nem gazdasági jellegű szolgáltatások nyújtására. A tagállamoknak és a Bizottságnak fokozniuk kell erőfeszítéseiket a piac széttagolódásának elkerülése, az átjárhatóság megvalósítása és a közösen elfogadott IKT-megoldások előmozdítása érdekében, a megfelelő irányítás biztosítása mellett.

               (7)

               A polgárok és az üzleti vállalkozások számára is előnyösek a közös, újból hasznosítható és átjárható megoldások, valamint a belső ügyintézés átjárható igazgatási eljárásai, mivel ezek a megoldások és eljárások elősegítik a közszolgáltatások határokon és ágazatokon átnyúló hatékony és eredményes nyújtását a polgárok és üzleti vállalkozások számára.

               (8)

               Folyamatos erőfeszítésekre van szükség a határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóság, a tapasztalatcsere, a közös és megosztott megközelítések, előírások, szabványok és megoldások létrehozásához és fenntartásának biztosításához, valamint a közösségi jogszabályok IKT-vonatkozásainak értékeléséhez, a határokon átnyúló hatékony és eredményes együttműködésnek többek között az említett jogszabályok végrehajtásában való támogatása céljából, csökkentve egyúttal az igazgatási terheket és költségeket.

               (9)

               Az e kihívásoknak való megfelelés érdekében ezen erőfeszítésekre a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködés, koordináció és párbeszéd keretében kell, hogy sor kerüljön, szoros együttműködésben az európai uniós szakpolitikák végrehajtásáért felelős ágazatokkal és – adott esetben – más érdekeltekkel, továbbá megfelelően figyelembe véve az Európai Unió prioritásait és nyelvi sokszínűségét, valamint az olyan kulcsfontosságú kérdésekre vonatkozó közös javaslatok kialakítását, mint amilyen az átjárhatóság és a nyílt szabványok hatékony alkalmazása.

               (10)

               Az infrastrukturális szolgáltatásokat fenntartható módon kell kezelni és működtetni, a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról (IDABC) szóló, 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (5) összhangban, amely előírja a Bizottság számára, hogy határozzon meg az infrastrukturális szolgáltatások pénzügyi és működési fenntarthatóságát biztosító mechanizmusokat. Ilyen infrastrukturális szolgáltatásokat fogadtak el a tagállamok a közigazgatási rendszerek közötti elektronikus adatcserét (IDA) lehetővé tevő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról, köztük közös érdekű projektek meghatározásáról szóló, 1999. július 12-i 1719/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (6) és a közigazgatási rendszerek közötti elektronikus adatcserét lehetővé tevő transzeurópai hálózatok együttműködési képességét és az e hálózatokhoz való hozzáférést biztosító cselekvés- és intézkedéssorozatok elfogadásáról szóló, 1999. július 12-i 1720/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) végrehajtása, valamint az IDABC és egyéb vonatkozó programok végrehajtása során.

               (11)

               Az IDABC-program 2009. december 31-én véget ér, és a fent említett kihívásokat követő, az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldásokról szóló közösségi programnak (ISA-program) kell a helyébe lépnie.

               (12)

               Az ISA-programnak az IDA- és IDABC-program során összegyűlt tapasztalatokon kell alapulnia. Figyelembe kell venni az IDABC-program értékeléséből levont következtetéseket is, amelyek annak alkalmazhatóságát, hatékonyságát, hasznosságát és koherenciáját vizsgálják. Külön figyelmet kell fordítani a program felhasználói által megfogalmazott szükségletekre is. Bebizonyosodott, hogy összehangolt megközelítés révén, a tagállamokkal együttműködésben létrehozott és működtetett közös és megosztott megoldások segítségével gyorsabban, jobb minőségben és az igazgatási követelményeknek megfelelő módon érhetők el az eredmények. Az IDA- és IDABC-programok keretében végzett tevékenységek az európai közigazgatások közötti elektronikus információcsere támogatásával már eddig is jelentősen hozzájárultak az átjárhatóság biztosításához, kedvező továbbgyűrűző hatást gyakorolva az egységes piacra, és ez a továbbiakban is így lesz.

               (13)

               A szétdarabolódás elkerülése és egy holisztikus megközelítés biztosítása érdekében az ISA-program prioritásainak meghatározásakor megfelelően figyelembe kell venni az európai interoperabilitási stratégiát és az európai interoperabilitási keretrendszert.

               (14)

               Az ISA-program keretében létrehozott és működtetett megoldásoknak a kereslethez kell igazodniuk, és amenynyire lehetséges, a szolgáltatások konzisztens ökorendszerének a részét kell képezniük, elősegítve az európai közigazgatások közötti együttműködést, és biztosítva, megkönnyítve vagy lehetővé téve a határokon és az ágazatokon átnyúló átjárhatóságot.

               (15)

               Az ISA-programnak biztosítania kell a közös keretrendszerek, közös szolgáltatások és általános eszközök hozzáférhetőségét az európai közigazgatások közötti, a határokon és az ágazatokon átnyúló együttműködés támogatása terén, valamint támogatnia kell az ágazatokat a közösségi jogszabályok IKT-vonatkozásainak felmérése terén, továbbá a vonatkozó megoldások végrehajtásának megtervezésében.

               (16)

               A közös keretrendszereknek többek között közös előírásokat, iránymutatásokat és módszertanokat, valamint közös stratégiákat kell magukban foglalniuk. E keretrendszereknek meg kell felelniük a meglévő közösségi jogszabályok előírásainak.

               (17)

               Az ISA-programnak – miközben biztosítja az IDA- és IDABC-program keretében létrehozott meglévő közös szolgáltatások, valamint egyéb hasonló kezdeményezések működését és fejlesztését – támogatnia kell új közös szolgáltatások létrehozását, alkalmazását, működtetését és fejlesztését is, az új szükségleteknek és követelményeknek megfelelően.

               (18)

               Tekintettel a helyi és regionális hatóságoknak az európai közigazgatások megfelelő működésének és átjárhatóságának biztosításában betöltött szerepére, fontos, hogy a megoldások figyelembe vegyék a helyi és a regionális közigazgatások szükségleteit.

               (19)

               Az ISA-programnak – miközben biztosítja az IDA- és IDABC-program keretében létrehozott, meglévő újból hasznosítható általános eszközök, valamint egyéb hasonló kezdeményezések fejlesztését – támogatnia kell új, újból hasznosítható általános eszközök létrehozását, biztosítását és fejlesztését az új szükségleteknek és követelményeknek megfelelően, ideértve azokat, amelyeket a közösségi jogszabályok IKT vonatkozásai felmérése révén határoztak meg.

               (20)

               A közös megoldások létrehozása, fejlesztése és működtetése terén az ISA-programnak adott esetben a tapasztalatok és megoldások megosztására, valamint a bevált gyakorlatok cseréjére és előmozdítására kell épülnie vagy együtt kell járnia ezekkel. E tekintetben támogatni kell az európai interoperabilitási keretrendszernek való megfelelést, valamint a szabványok és az előírások nyitottságát.

               (21)

               Az ISA-program keretében létrehozott vagy működtetett megoldásoknak a technológiai semlegesség és az alkalmazkodóképesség elvén kell alapulniuk, annak biztosítása céljából is, hogy a polgárok, vállalkozások és közigazgatások szabadon választhassák meg a felhasználandó technológiát.

               (22)

               A biztonság, a magánélet és a személyes adatok védelmének elveit kell alkalmazni az ISA-program hatálya alá tartozó valamennyi tevékenységgel kapcsolatban.

               (23)

               Azzal együtt, hogy ösztönözni kell valamennyi tagállam részvételét az ISA-program keretében folyó fellépésekben, a több tagállam által kezdeményezett fellépéseket is lehetővé kell tenni. Az ilyen fellépésekben részt nem vevő tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy egy későbbi szakaszban csatlakozzanak.

               (24)

               Az ISA-programnak hozzá kell járulnia az i2010-re épülő kezdeményezések végrehajtásához, és az erőfeszítések ismétlésének elkerülése érdekében – az 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (8) rendelkezéseinek megfelelően – figyelembe kell vennie az IKT-területtel kapcsolatos többi közösségi programot, így a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) keretében működő „az IKT-politika támogatásának programja” elnevezésű programot is.

               (25)

               A magánszektorral és egyéb szervezetekkel kialakított párbeszéd már bebizonyította hatékonyságát, és az általa képviselt hozzáadott értéket. Ezért szinergiákra kell törekedni az említett érdekelt felekkel annak érdekében, hogy adott esetben a piacon elérhető és a piac által fenntartott eszközök kapjanak prioritást. E tekintetben folytatni kell a konferenciák, munkaértekezletek és egyéb találkozók szervezését a fenti érdekelt felekkel való párbeszéd érdekében. Tovább kell erősíteni az elektronikus platformok folyamatos használatát is. Hasonlóképpen használni kell bármely más, az érdekeltekkel való kapcsolattartásra alkalmasnak ítélt eszközt.

               (26)

               Az ISA-programot a Közösség közbeszerzési szabályaival összhangban kell végrehajtani.

               (27)

               Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni.

               (28)

               Az ISA-programot rendszeresen figyelemmel kell kísérni, és adott esetben értékelni kell a kiigazítások lehetővé tétele érdekében.

               (29)

               Ösztönözni kell a nemzetközi együttműködést, és ebben a tekintetben az ISA-programnak nyitva kell állnia az Európai Gazdasági Térség országai és a tagjelölt országok részvétele előtt. Ösztönözni kell továbbá a más harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel és szervekkel való együttműködést, nevezetesen az euromediterrán partnerség és a keleti partnerség keretében és a szomszédos országokkal, különösen a Nyugat-Balkán és a fekete-tengeri régió országaival.

               (30)

               Tovább kell vizsgálni azt a lehetőséget, hogy az előcsatlakozási alapokat a tagjelölt országok ISA-programban történő részvételének megkönnyítésére használják fel, továbbá, hogy a strukturális alapokból és a felhasználók által társfinanszírozzák az ISA-program keretében létrehozott vagy továbbfejlesztett közös keretrendszerek és általános eszközök alkalmazását.

               (31)

               A Közösség pénzügyi erőforrásaival való hatékony és eredményes gazdálkodás érdekében, valamint a felszerelések szükségtelen felhalmozásának, a vizsgálatok ismétlésének és az eltérő megközelítések használatának elkerülése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ISA-program által létrehozott vagy működtetett megoldásokat Közösségen kívüli kezdeményezésekben is alkalmazzák, feltéve, hogy ez nem terheli az Európai Unió költségvetését, és a megoldás fő közösségi célkitűzése nem kerül veszélybe.

               (32)

               Ez a határozat a többéves program időtartamára vonatkozó pénzügyi keretet hoz létre, amelyet a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (10) 37. pontja értelmében elsődleges hivatkozási alapnak kell tekinteni. Ennek a keretnek fedeznie kell a program irányításához és a célkitűzései eléréséhez közvetlenül szükséges előkészítő, felügyeleti, ellenőrzési, pénzügyi ellenőrzési és értékelési intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat is, különösen a tanulmányokat, szakértői üléseket, tájékoztatási és közzétételi intézkedéseket, az IKT rendszerekhez és hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, minden egyéb olyan műszaki és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos esetleges kiadással együtt, amelyet a Bizottságnak viselnie kell a program irányításával kapcsolatban.

               (33)

               Mivel e határozat célját, nevezetesen az európai közigazgatások közötti határokon és ágazatokon átnyúló, az elektronikus közszolgáltatások nyújtását lehetővé tevő, a közösségi politikák és tevékenységek végrehajtását támogató hatékony és eredményes elektronikus együttműködés elősegítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a javasolt fellépés terjedelme és hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Tárgy és cél
   (1)   Ez a határozat a 2010–2015 közötti időszakra egy, az európai közigazgatások – ideértve a helyi és regionális közigazgatásokat, valamint a közösségi intézményeket és szerveket – közötti átjárhatósági megoldásokról szóló programot hoz létre, amely az átjárhatóságot megkönnyítő közös és megosztott megoldásokat nyújt („ISA-program”).
   (2)   Az ISA-program célja az európai közigazgatások – beleértve a nevükben közfeladatokat ellátó szerveket is – közötti együttműködés támogatása az ilyen közigazgatások közötti, határokon és ágazatokon átnyúló, hatékony és eredményes elektronikus együttműködés megkönnyítésével, lehetővé téve a közösségi politikák és tevékenységek végrehajtását támogató elektronikus közszolgáltatások nyújtását.
   2. cikk
   Fogalommeghatározások
   E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
   a)   „átjárhatóság”: az eltérő és különböző szervezetek együttműködési képessége a kölcsönösen hasznos és kölcsönösen megállapított közös célok érdekében, ideértve az információk és ismeretek megosztását a szervezetek között az általuk támogatott munkafolyamatokon keresztül, a saját IKT-rendszereik közötti adatcsere segítségével;
   b)   „megoldások”: közös keretrendszerek, közös szolgáltatások és általános eszközök;
   c)   „közös keretrendszerek”: stratégiák, előírások, módszertanok, iránymutatások és hasonló megközelítések és dokumentumok;
   d)   „közös szolgáltatások”: általános jellegű működési alkalmazások és infrastruktúrák, amelyek szakpolitikai területeken átnyúló közös felhasználói követelményeket elégítenek ki;
   e)   „általános eszközök”: hivatkozási platformok, megosztott és együttműködési platformok, közös alkotóelemek és hasonló építőelemek, amelyek szakpolitikai területeken átnyúló közös felhasználói követelményeket elégítenek ki;
   f)   „fellépések”: tanulmányok, projektek és kísérőintézkedések;
   g)   „kísérőintézkedések”: stratégiai és ismeretterjesztő intézkedések, az ISA-program irányítását támogató intézkedések és a tapasztalatok megosztásával, valamint a bevált gyakorlatok cseréjével és előmozdításával kapcsolatos intézkedések.
   3. cikk
   Tevékenységek
   Az ISA-program támogatja és előmozdítja a következőket:

               a)

               közös keretrendszerek létrehozása és fejlesztése a határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóság támogatása terén;

               b)

               a javasolt vagy elfogadott közösségi jogszabályok IKT vonatkozásainak értékelése, valamint tervezés az IKT-rendszereknek az e jogszabályok végrehajtását elősegítő bevezetésére;

               c)

               a meglévő közös szolgáltatások működtetése és fejlesztése, valamint új közös szolgáltatások létrehozása, alkalmazása, működtetése és fejlesztése, beleértve a nyilvános kulcsú infrastruktúrák (PKI) átjárhatóságát is;

               d)

               a meglévő, újrahasznosítható általános eszközök fejlesztése, valamint új, újrahasznosítható általános eszközök létrehozása, biztosítása és fejlesztése.

         4. cikk
   Általános elvek
   Az ISA-program keretében elindított vagy folytatott fellépések a következő elveken alapulnak:

               a)

               a technológiai semlegesség és az alkalmazkodóképesség elve;

               b)

               a nyitottság elve;

               c)

               az újrahasznosíthatóság elve;

               d)

               a magánélet és a személyes adatok védelmének elve; és

               e)

               a biztonság elve.

         5. cikk
   Fellépések
   (1)   A Közösség a tagállamokkal együttműködésben végrehajtja a 9. cikkben említett folyamatos munkaprogramban meghatározott fellépéseket, a 8. cikkben meghatározott végrehajtási szabályoknak megfelelően. Ezeket a fellépéseket a Bizottság hajtja végre.
   (2)   Egy tanulmány egy szakaszból áll, és zárójelentéssel záródik.
   (3)   Egy projekt adott esetben három szakaszból áll:

               a)

               a kezdőszakaszból, amely a projekt alapszabályának megállapításához vezet;

               b)

               a végrehajtási szakaszból, amelynek végét a végrehajtási beszámoló jelzi; és

               c)

               az operatív szakaszból, amely akkor indul, amikor a megoldás felhasználásra kész.

         A vonatkozó projektszakaszokat akkor kell meghatározni, amikor a fellépést beveszik a folyamatos munkaprogramba.
   (4)   Az ISA-program végrehajtását kísérőintézkedések támogatják.
   6. cikk
   A projekt alapszabálya és a végrehajtási beszámoló
   (1)   A projekt alapszabálya a következők leírásából áll:

               a)

               hatály, célkitűzések és probléma vagy lehetőség, beleértve a várható kedvezményezetteket és előnyöket, valamint az ezen előnyök mérésére szolgáló mennyiségi és minőségi mutatókat;

               b)

               a megközelítés, ideértve a projekt szervezeti szempontjait, így a szakaszokat, az eredményeket és mérföldköveket, és a többnyelvű kommunikációt megkönnyítő intézkedések;

               c)

               érintettek és felhasználók, valamint a kapcsolódó kormányzati struktúrák;

               d)

               a megoldás részletei, beleértve a más megoldásokkal való koherenciát és függőséget, a várt költségek lebontását, az ütemezést és a követelményeket, valamint a tulajdon összköltségének becslését, beleértve a működtetés éves költségeit, ha vannak ilyenek;

               e)

               a megoldás jellemzői; és

               f)

               korlátozások, beleértve a biztonsági és adatvédelmi követelményeket.

         (2)   A végrehajtási beszámoló a következők leírásából áll:

               a)

               a projekt alapszabályához mért hatály, célkitűzések és probléma vagy lehetőség;

               b)

               a projekt hatékonysága, beleértve az eredmények mérését, a keletkezett költségeket, a tényleges ütemezést és követelményeket a projekt alapszabályával összehasonlítva, a befektetés várt megtérülésének elemzését, valamint a tulajdon összköltségét, ideértve a működtetés éves költségeit is;

               c)

               szervezeti szempontok, beleértve az alkalmazott irányítási struktúra alkalmasságát és adott esetben a végrehajtást követő irányítási struktúrára vonatkozó ajánlásokat;

               d)

               adott esetben a megoldás operatív szakaszba helyezésére javasolt terv, valamint a szolgáltatási szint mutatói; és

               e)

               a rendelkezésre álló végfelhasználói és műszaki segédanyag.

         7. cikk
   Megoldások
   (1)   A közös keretrendszereket tanulmányok útján kell létrehozni és fenntartani.
   A tanulmányok a javasolt vagy elfogadott közösségi jogszabályok IKT-vonatkozásainak értékelését, valamint az e jogszabályok végrehajtását elősegítő megoldások bevezetésének tervezését segítő eszközként szolgálnak.
   (2)   A tanulmányokat, amelyek az európai közigazgatások által használt IKT-rendszerek átjárhatóságát biztosító jövőbeni jogszabályi módosítások alapját képezik, közzéteszik és az Európai Parlament illetékes bizottságai rendelkezésére bocsátják.
   (3)   Projektek segítségével általános eszközöket kell létrehozni és fenntartani. A projektek egyúttal a közös szolgáltatások létrehozásának, alkalmazásának, működtetésének és fenntartásának is eszközei.
   8. cikk
   Végrehajtási szabályok
   (1)   Az ISA-program végrehajtása során megfelelően figyelembe kell venni az európai interoperabilitási stratégiát és az európai interoperabilitási keretrendszert.
   (2)   Ösztönözni kell a lehető legtöbb tagállam részvételét a tanulmányokban és projektekben. A tanulmányoknak és projekteknek nyitottaknak kell lenniük a bármely szakaszban megvalósuló csatlakozásra, és a tanulmányokban és projektekben részt nem vevő tagállamokat egy későbbi szakaszban történő csatlakozásra kell ösztönözni.
   (3)   A nemzeti és a közösségi rendszerek közötti átjárhatóság biztosítása érdekében meg kell határozni az információcseréhez és a szolgáltatások integrációjához már rendelkezésre álló, európai szabványokhoz vagy nyilvánosan hozzáférhető, illetve nyílt előírásokhoz kapcsolódó közös kereteket, közös szolgáltatásokat és általános eszközöket.
   (4)   A megoldások létrehozásának vagy fejlesztésének adott esetben a tapasztalatok megosztására, valamint a bevált gyakorlatok cseréjére és előmozdítására kell épülnie, vagy együtt kell járnia ezekkel.
   (5)   Az ismétlések elkerülése és a megoldások létrehozásának meggyorsítása érdekében a más vonatkozó közösségi vagy tagállami kezdeményezések által elért eredményeket adott esetben figyelembe kell venni.
   A szinergiák lehető legnagyobb mértékű fokozása és az egymást kiegészítő és kombinált erőfeszítések biztosítása érdekében a fellépéseket adott esetben össze kell hangolni egyéb, vonatkozó közösségi kezdeményezésekkel.
   (6)   A fellépések megkezdését, az ilyen fellépések szakaszainak meghatározását és a projektek alapszabályainak és végrehajtási beszámolóinak létrehozását a Bizottság hajtja végre és felügyeli, a 9. cikkel összhangban létrehozott folyamatos munkaprogram végrehajtásának részeként.
   9. cikk
   A folyamatos munkaprogram
   (1)   A Bizottság e határozat alkalmazásának időtartamára a fellépések végrehajtása céljából folyamatos munkaprogramot hoz létre.
   (2)   A Bizottság jóváhagyja a folyamatos munkaprogramot, és évente legalább egyszer annak módosításait.
   (3)   A 10. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül a 12. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárást kell alkalmazni a folyamatos munkaprogram és módosításai bizottsági jóváhagyása tekintetében.
   (4)   A folyamatos munkaprogram minden egyes fellépés vonatkozásában adott esetben a következőket tartalmazza:

               a)

               a hatály, a célkitűzések, a probléma vagy a lehetőség, a várható kedvezményezettek és előnyök, valamint a szervezeti és műszaki megközelítés leírása;

               b)

               a várható költségek lebontása, és szükség esetén az elérendő mérföldkövek.

         (5)   Egy projektet a folyamatos munkaprogramba bármely szakaszban fel lehet venni.
   10. cikk
   Költségvetési rendelkezések
   (1)   A pénzeszközöket a következő meghatározott mérföldkövek elérése alapján kell felszabadítani:

               a)

               egy tanulmány megkezdése, egy kísérőintézkedés vagy egy projekt kezdőszakasza esetén a tevékenységnek a folyamatos munkaprogramba való felvétele;

               b)

               egy projekt végrehajtási szakaszának megkezdése esetén a projekt alapszabálya;

               c)

               a projekt ezt követő operatív szakaszának megkezdése esetén a végrehajtási beszámoló.

         (2)   A folyamatos munkaprogramban meg kell határozni a végrehajtási, valamint az operatív szakaszban – ha vannak ilyenek – elérendő mérföldköveket.
   (3)   Ha egy projektet annak végrehajtási vagy operatív szakaszában bevesznek a folyamatos munkaprogramba, a pénzeszközöket ennek a projektnek a folyamatos munkaprogramba való felvételekor szabadítják fel.
   (4)   A folyamatos munkaprogram azon módosításait, amelyek a fellépésenkénti 400 000 EUR-t meghaladó költségvetési előirányzatokat érintenek, a 12. cikk (2) bekezdése szerinti irányítóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
   (5)   Az ISA-programot a Közösség közbeszerzési szabályai alapján kell végrehajtani.
   11. cikk
   A Közösség pénzügyi hozzájárulása
   (1)   A közös keretrendszerek és általános eszközök létrehozását és fejlesztését teljes mértékben az ISA-program finanszírozza. E keretrendszerek és eszközök használatát a felhasználó finanszírozza.
   (2)   A közös szolgáltatások létrehozását, alkalmazását és fejlesztését teljes mértékben az ISA-program finanszírozza. E szolgáltatások működtetését teljes mértékben az ISA-program finanszírozza, amennyiben használatuk közösségi érdekeket szolgál. Egyéb esetekben az említett szolgáltatások használatát, beleértve decentralizált alapon történő működtetésüket is, a felhasználó finanszírozza.
   (3)   A kísérőintézkedéseket teljes mértékben az ISA-program finanszírozza.
   12. cikk
   A bizottság
   (1)   A Bizottság munkáját az „átjárható megoldások az európai közigazgatás számára” elnevezésű bizottság („ISA-bizottság”) segíti.
   (2)   Az e bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
   (3)   Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.
   13. cikk
   Felügyelet és értékelés
   (1)   A Bizottság rendszeresen felügyeli az ISA-program végrehajtását. A Bizottság feltárja a kiegészítő közösségi programokkal létrehozandó szinergiákat.
   A Bizottság évente beszámol az ISA-bizottságnak az ISA-program végrehajtásáról.
   (2)   A megoldásokat kétévente felül kell vizsgálni.
   (3)   Az ISA-program tekintetében időközi, illetve záró értékelést kell végezni, amelyek eredményeiről 2012. december 31-ig, illetve 2015. december 31-ig tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. E tekintetben az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti a Bizottságot, hogy mutassa be az értékelés eredményeit és válaszoljon a képviselők kérdéseire.
   Az értékelések során többek között a következő témákat kell vizsgálni: az ISA-program fellépéseinek jelentősége, eredményessége, hatékonysága, hasznossága, fenntarthatósága és koherenciája, és értékelni kell a teljesítményt az ISA-program és a folyamatos munkaprogram célkitűzésének tükrében. A záró értékelés során ezen kívül vizsgálni kell, hogy az ISA-program milyen mértékben valósította meg célkitűzéseit.
   Az értékelések során vizsgálni kell a fellépésekkel a Közösség számára a közös szakpolitikák előmozdítása terén elért előnyöket, meg kell határozni a lehetséges fejlesztési területeket, és ellenőrizni kell a más közösségi kezdeményezésekkel fennálló szinergiákat a határokon és az ágazatokon átnyúló átjárhatóság területén.
   14. cikk
   Együttműködés az érintettekkel
   A Bizottság összehozza az érdekelt feleket az ISA-programban szereplő kérdésekről szóló, egymás közötti, illetve a Bizottsággal történő eszmecsere érdekében. E célból a Bizottság konferenciákat, munkaértekezleteket és egyéb találkozókat szervez. A Bizottság alkalmazza az interaktív elektronikus platformokat, és adott esetben az együttműködést elősegítő más eszközöket is felhasználhat.
   15. cikk
   Nemzetközi együttműködés
   (1)   A Közösséggel kötött megfelelő megállapodásaik keretében az ISA-program nyitva áll az Európai Gazdasági Térség országai és a tagjelölt országok előtt.
   (2)   Ösztönözni kell továbbá a más harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, illetve szervekkel való együttműködést, nevezetesen az euromediterrán partnerség és a keleti partnerség keretében és a szomszédos országokkal, különösen a Nyugat-Balkán és a fekete-tengeri régió országaival. Az ezzel kapcsolatos költségeket az ISA-program nem fedezi.
   (3)   Az ISA-program szükség szerint előmozdítja megoldásainak a harmadik országok által történő újrafelhasználását.
   16. cikk
   Közösségen kívüli kezdeményezések
   Az egyéb közösségi szakpolitikák sérelme nélkül az ISA-program keretében létrehozott vagy működtetett megoldásokat Közösségen kívüli kezdeményezések is használhatják, feltéve, hogy ez nem okoz további költségeket az Európai Unió költségvetése számára, és a megoldás fő közösségi célkitűzése nem kerül veszélybe.
   17. cikk
   Pénzügyi rendelkezések
   (1)   Az e határozat szerinti közösségi fellépés 2010. január 1. és 2015. december 31. közötti végrehajtására vonatkozó pénzügyi keretösszeg 164 100 000 EUR, amelyből 103 500 000 EUR a 2010. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra szól.
   A 2013. december 31-ét követő időszakra az összeget jóváhagyottnak kell tekinteni, ha az e szakasz vonatkozásában konzisztens a 2014-ben kezdődő időszakra hatályos pénzügyi keretösszeggel.
   (2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia a pénzügyi keretösszeg határain belül.
   18. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2010. január 1-jétől2015. december 31-ig kell alkalmazni.

      Kelt Strasbourgban, 2009. szeptember 16-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. MALMSTRÖM

      (1)  2009. február 25-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL C 200., 2009.8.25., 58. o.

      (3)  Az Európai Parlament 2009. április 22-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2009. július 27-i határozata.

      (4)  HL C 291. E, 2006.11.30., 133. o.

      (5)  HL L 144., 2004.4.30., 62. o.

      (6)  HL L 203., 1999.8.3., 1. o.

      (7)  HL L 203., 1999.8.3., 9. o.

      (8)  HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

      (9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

      (10)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.


                  23.12.2016

                  HU

                  Az Európai Unió Hivatalos Lapja

                  C 482/169

            P7_TA(2014)0035
      Az eljárási szabályzat módosítása a képviselői mentelmi jog felfüggesztése és fenntartása vonatkozásában
      Az Európai Parlament 2014. január 16-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a képviselői mentelmi jog felfüggesztése és fenntartása tekintetében történő módosításáról (2013/2031(REG))
      (2016/C 482/28)

         Az Európai Parlament,

                  —

                  tekintettel a Jogi Bizottság elnökének 2012. november 9-i levelére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0012/2014),

                  1.

                  úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

                  2.

                  rámutat arra, hogy a módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

                  3.

                  utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

         Módosítás 1

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         5 cikk – 1 a bekezdés (új)

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (1a)

                        A parlamenti mentelmi jog nem a képviselők személyes kiváltsága, hanem a teljes Parlament és az egyes képviselők függetlenségének biztosítéka.

         Módosítás 2

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         6 cikk – 1 bekezdés

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                  (1).   Hatáskörének gyakorlása során a kiváltságok és a mentességek tekintetében a Parlament
                        elsődlegesen arra törekszik
                     , hogy demokratikus jogalkotó gyűlésként megőrizze integritását és biztosítsa a képviselők függetlenségét feladataik teljesítése során.

                  (1)   Hatáskörének gyakorlása során a kiváltságok és a mentességek tekintetében a Parlament
                        fellép annak érdekében
                     , hogy demokratikus jogalkotó gyűlésként megőrizze integritását és biztosítsa a képviselők függetlenségét feladataik teljesítése során.
                        A mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmeket az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 7., 8. és 9. cikke és az e cikkben említett elvek alapján kell értékelni.

         Módosítás 3

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         6 cikk – 2 bekezdés

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (2)

                        A tagállamok illetékes hatóságainak valamely képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, az elnökhöz intézett kérelmét a Parlament plenáris ülésén jelentik be, és az illetékes bizottsághoz utalják.

                        törölve

         Módosítás 4

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         6 cikk – 3 bekezdés

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (3)

                        A kiváltságok és mentességek fenntartására irányuló, képviselő, illetve volt képviselő által az elnöknek benyújtott összes kérelmet a Parlament plenáris ülésén jelentik be, és az illetékes bizottsághoz utalják.

                        törölve

         Módosítás 5

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         6 cikk – 4 bekezdés

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (4)

                        Sürgős esetekben, ha egy képviselőt letartóztatnak vagy mozgásszabadságában korlátoznak, és ezzel kiváltságai és mentességei nyilvánvalóan sérülnek, az elnök az illetékes bizottság elnökével és előadójával való előzetes megbeszélést követően kezdeményezheti az érintett képviselő kiváltságainak és mentességeinek érvényesítését. Az elnök ismerteti a kezdeményezést a bizottsággal és tájékoztatja a Parlamentet.

                        törölve

         Módosítás 6

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         6 cikk – 4a bekezdés (új)

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (4a)

                        Ha egy képviselőnek tanúként vagy szakértőként kell megjelennie, nem szükséges kérni a mentelmi jog felfüggesztését, feltéve hogy

                              —

                                    a képviselőnek nem olyan napon vagy időpontban kell megjelennie, amely parlamenti feladatainak teljesítését akadályozza vagy hátráltatja, vagy lehetősége van írásban, illetve olyan más formában nyilatkozatot tenni, amely parlamenti kötelezettségeinek ellátásában nem hátráltatja; továbbá

                              —

                                    a képviselőt nem kötelezik arra, hogy olyan bizalmas értesülésre vonatkozó vallomást tegyen, amelyhez képviselői megbízatásának gyakorlása során jutott, és amelyet nem kíván a nyilvánosság elé tárni.

         Módosítás 7

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         6 a cikk (új)

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        6a. cikk

                        A kiváltságok és a mentelmi jog fenntartása

                        (1)

                        Azokban az esetekben, amikor a tagállami hatóságok feltehetőleg megsértették egy képviselő vagy volt képviselő kiváltságait és mentességeit, határozat meghozatala iránti kérelem nyújtható be a Parlamenthez a 7. cikk (-1) bekezdésének megfelelően, arra vonatkozóan, hogy ténylegesen megsértették-e ezeket a kiváltságokat és mentességeket.

                        (2)

                        A mentelmi jog vagy a kiváltságok fenntartására irányuló kérelem elsősorban akkor nyújtható be, ha úgy ítélik meg, hogy a körülmények a képviselő szabad mozgására vonatkozó igazgatási vagy egyéb korlátozást jelentenek a parlamenti ülésekre való utazás vagy az onnan történő elutazás tekintetében, illetve a képviselői feladatai ellátásának keretében történő véleménynyilvánítás vagy szavazás tekintetében, illetve ha azok az Európai Unió kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyve 9. cikkének hatálya alá tartoznak.

                        (3)

                        A képviselőt megillető kiváltságok és mentességek fenntartására irányuló kérelem nem fogadható el, ha ugyanazon bírósági eljárás tekintetében korábban az érintett képviselő mentességének felfüggesztésére vagy fenntartására irányuló kérelmet nyújtottak be, függetlenül attól, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában meghozták-e a határozatot.

                        (4)

                        A képviselőt megillető kiváltságok és mentességek fenntartására irányuló kérelem nem vizsgálható meg, ha ugyanazon bírósági eljárás tekintetében korábban az érintett képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelmet nyújtottak be.

                        (5)

                        Azokban az esetekben, amikor a képviselő kiváltságai és mentességei fenntartásának elutasításáról szóló határozatot hoztak, a képviselő új bizonyíték benyújtása mellett a határozat felülvizsgálatát kérheti. A felülvizsgálatra irányuló kérelem elfogadhatatlan, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikke értelmében hozott határozat ellen eljárást indítottak, vagy ha az elnök véleménye szerint a bemutatott új bizonyíték nem eléggé megalapozott ahhoz, hogy alátámassza a felülvizsgálatot.

         Módosítás 8

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         6 b cikk (új)

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        6b. cikk

                        Az elnök mentelmi jog érvényesítésére irányuló sürgős intézkedése

                        (1)

                        Sürgős esetekben, amennyiben egy képviselőt letartóztatnak vagy mozgásszabadságában korlátoznak, és ezzel kiváltságai és mentességei látszólag sérülnek, az Elnök az illetékes bizottság elnökével és előadójával való előzetes megbeszélést követően kezdeményezheti az érintett képviselő kiváltságainak és mentességeinek megerősítését. Az elnök ismerteti a kezdeményezést a bizottsággal és tájékoztatja a Parlamentet.

                        (2)

                        Amennyiben az elnök él az (1) bekezdés által rá ruházott hatáskörrel, a bizottságot a következő ülésen tájékoztatják az elnök indítványáról. Ha a bizottság szükségesnek ítéli, jelentést készíthet, amelyet a Parlamentnek nyújt be.

         Módosítás 9

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         7 cikk – - 1 bekezdés (új)

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (-1)

                        A tagállamok illetékes hatóságai által benyújtott, egy képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, illetve egy jelenlegi vagy volt képviselő által benyújtott, a kiváltságok és mentességek fenntartására irányuló, az elnökhöz intézett kérelmét a Parlament plenáris ülésén jelentik be, és az illetékes bizottsághoz utalják.

         Módosítás 10

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         7 cikk – 1 bekezdés

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                  (1)
                        Az illetékes
                      bizottság a mentelmi jog felfüggesztésére, illetve a
                        mentelmi jog
                      és a
                        kiváltságok
                      fenntartására irányuló kérelmeket haladéktalanul,
                        a benyújtás sorrendjében
                      vizsgálja meg.

                  (1)
                        A
                      bizottság a mentelmi jog felfüggesztésére, illetve a
                        kiváltságok
                      és a
                        mentességek
                      fenntartására irányuló kérelmeket haladéktalanul,
                        de összetettségükre figyelemmel
                      vizsgálja meg.

         Módosítás 11

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         7 cikk – 3 bekezdés

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                  (3)   A bizottság felkérheti az érintett hatóságot, hogy a mentelmi jog felfüggesztésével, illetve fenntartásával kapcsolatos véleménye kialakításához szükséges bármely információt vagy felvilágosítást bocsásson rendelkezésére.
                        Az érintett képviselő lehetőséget kap a meghallgatásra és az általa a tárgyhoz tartozónak ítélt bármely iratot vagy egyéb írásos bizonyítékot előterjeszthet. Képviseletében másik képviselő is eljárhat.

                  (3)   A bizottság felkérheti az érintett hatóságot, hogy a mentelmi jog felfüggesztésével, illetve fenntartásával kapcsolatos véleménye kialakításához szükséges bármely információt vagy felvilágosítást bocsásson rendelkezésére.

         Módosítás 12

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         7 cikk – 3 a bekezdés (új)

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (3a)

                        Az érintett képviselő lehetőséget kap a meghallgatásra és az általa a tárgyhoz tartozónak ítélt bármely iratot vagy egyéb írásos bizonyítékot előterjeszthet. Képviseletében másik képviselő is eljárhat.

                        A képviselő a meghallgatása kivételével nem vehet részt a mentelmi joga felfüggesztésére vagy fenntartására irányuló kérelemmel kapcsolatos vitán.

                        A képviselőt a bizottság elnöke hívja meg a meghallgatásra, a dátum és az időpont megjelölésével. A képviselő elállhat a meghallgatáshoz való jogától.

                        Ha a képviselő a meghívás ellenére nem vesz részt a meghallgatáson, úgy kell tekinteni, hogy lemondott a meghallgatáshoz való jogáról, kivéve, ha az okok megjelölésével kimenti magát a javasolt időpontban rendezett meghallgatáson való részvétel alól. A bizottság elnöke dönt abban a kérdésben, hogy a megjelölt okokra tekintettel elfogadja-e a kimentés iránti kérelmet; e tekintetben fellebbezésnek helye nincs.

                        Ha a bizottság elnöke helyt ad a kimentés iránti kérelemnek, új nap és időpont megjelölésével meghívja a képviselőt a meghallgatásra. Ha a képviselő nem tesz eleget a meghallgatásra kapott második meghívásnak, az eljárás a képviselő meghallgatása nélkül folytatódik. Kimentésre vagy meghallgatásra irányuló további kérelem nem fogadható el.

         Módosítás 13

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         7 cikk – 5 bekezdés

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (5)

                        Ha egy képviselőnek tanúként vagy szakértőként kell megjelennie, nem szükséges kérni a mentelmi jog felfüggesztését, feltéve hogy

                        törölve

                              —

                                    a képviselőnek nem olyan napon vagy időpontban kell megjelennie, amely parlamenti feladatainak teljesítését akadályozza vagy hátráltatja, vagy lehetősége van írásban, illetve bármely más formában nyilatkozatot tenni, amely parlamenti kötelezettségeinek ellátásában nem hátráltatja;

                              —

                                    a képviselőt nem kötelezik arra, hogy olyan bizalmas értesülésre vonatkozó vallomást tegyen, amelyhez képviselői megbízatásának gyakorlása során jutott és amelyet nem kíván a nyilvánosság elé tárni.

         Módosítás 14

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         7 cikk – 6 bekezdés

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (6)

                        A mentelmi jog vagy kiváltságok védelmére vonatkozó esetekben a bizottság megállapítja, hogy a körülmények mennyiben jelentik a képviselő mozgásszabadságának igazgatási vagy egyéb korlátozását a parlamenti ülésekre való utazás vagy az onnan történő elutazás esetén, illetve képviselői megbízatásának keretében történő véleménynyilvánítás vagy szavazás esetén, illetve mennyiben felelnek meg a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 9. cikkében meghatározott – nemzeti jog hatálya alá nem tartozó – szempontoknak, majd javaslatot tesz, amelyben felkéri az érintett hatóságot a szükséges következtetések levonására.

                        törölve

         Módosítás 15

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         7 cikk – 10 bekezdés

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (10)

                        Amikor az elnök a 6. cikk (4) bekezdése által ráruházott hatáskörrel él, az illetékes bizottságot a következő ülésen tájékoztatják az elnök indítványáról. Ha a bizottság szükségesnek ítéli, jelentést készíthet, amelyet a Parlamentnek nyújt be.

                        törölve

         Módosítás 16

         Az Európai Parlament eljárási szabályzata

         7 cikk – 12 a bekezdés (új)

                     Hatályos szöveg

                     Módosítás

                        (12a)

                        A bizottság alapelveket határoz meg e cikk alkalmazására vonatkozóan.


title: 2012/694/EU: A Tanács határozata ( 2012. november 7. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy luxemburgi tagjának kinevezéséről

text:
               9.11.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 310/50

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. november 7.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy luxemburgi tagjának kinevezéséről
   (2012/694/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 302. cikkére,
   tekintettel a luxemburgi kormány javaslatára,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak a 2010. szeptember 21-től2015. szeptember 20-ig terjedő időtartamra történő kinevezéséről szóló 2010/570/EU határozatot (1).

               (2)

               Christian ZEYEN hivatali idejének lejártát követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács Christophe ZEEB-et (Conseiller à la Chambre de Commerce du Luxembourg) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. november 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  HL L 251., 2010.9.25., 8. o.


title: 2013/514/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2013. október 9. ) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Olaszország „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili” referenciaszámú kérelme)

text:
               22.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 280/24

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. október 9.)
   az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Olaszország „EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili” referenciaszámú kérelme)
   (2013/514/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) és különösen annak 28. pontjára,
   tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

               (2)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

               (3)

               Olaszország a De Tomaso Automobili S.p.A. vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2012. november 5-én az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, 2013. március 5-ig pedig további információval egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 2 594 672 EUR összeg igénybevételét javasolja.

               (4)

               Az EGAA-t tehát igénybe kell venni az Olaszország által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió 2013. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 2 594 672 EUR összeget kell rendelkezésre bocsátani kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2013. október 9-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.