title: A Tanács (EU) 2017/232 határozata (2017. február 7.) az Európai Unió és a Kiribati Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

text:
               11.2.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 36/1

         A TANÁCS (EU) 2017/232 HATÁROZATA
   (2017. február 7.)
   az Európai Unió és a Kiribati Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytatott a Kiribati Köztársasággal a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (2)

               Az (EU) 2016/1197 tanácsi határozattal (2) összhangban a megállapodást 2016. június 24-én aláírták és azóta ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)

               A megállapodás szakértői vegyes bizottságot hoz létre a megállapodás igazgatása céljából. Az Uniót e vegyes bizottságban a Bizottság képviseli, amelyet a tagállamok képviselőinek kell támogatniuk.

               (4)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (4) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt e határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és a Kiribati Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A megállapodás 8. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (5).
   3. cikk
   A megállapodás 6. cikke szerint létrehozott szakértői vegyes bizottságban a tagállamok képviselőinek támogatásával a Bizottság látja el az Unió képviseletét.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 7-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. GRECH

      (1)  2016. december 1-jei egyetértés.

      (2)  A Tanács (EU) 2016/1197 határozata (2015. október 26.) az Európai Unió és a Kiribati Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L 198., 2016.7.23., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

      (4)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

      (5)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás aláírása napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.


title: 2014/173/KKBP: A Politikai és Biztonsági Bizottság BiH/21/2014 határozata ( 2014. március 18. ) az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez az uniós erők főparancsnokának kinevezéséről és a BiH/17/2011 határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               29.3.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 95/29

         A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG BiH/21/2014 HATÁROZATA
   (2014. március 18.)
   az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez az uniós erők főparancsnokának kinevezéséről és a BiH/17/2011 határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2014/173/KKBP)
   A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,
   tekintettel az EU bosznia és hercegovinai katonai műveletéről szóló, 2004. július 12-i 2004/570/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A 2004/570/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot, hogy határozatokat hozzon az uniós erők főparancsnokának kinevezéséről.

               (2)

               A Politikai és Biztonsági Bizottság 2011. január 14-én elfogadta a BiH/17/2011 határozatot (2), amellyel Sir Richard SHIRREFF tábornokot, európai szövetséges főparancsnok-helyettest (DSACEUR) az Európai Unió boszniai-hercegovinai katonai műveletének EU műveleti parancsnokává nevezte ki.

               (3)

               A NATO úgy határozott, hogy Sir Richard SHIRREFF tábornok helyére Sir Adrian BRADSHAW tábornokot nevezi ki európai szövetséges főparancsnok-helyettessé. Sir Adrian BRADSHAW tábornok kinevezése 2014. március 28-tól kezdődően hatályos. Sir Adrian BRADSHAW tábornoknak az említett időponttól az Európai Unió boszniai-hercegovinai katonai műveletének EU műveleti parancsnokaként is fel kell váltania Sir Richard SHIRREFF tábornokot.

               (4)

               A BiH/17/2011 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában.

               (6)

               Az Európai Tanács a 2002. december 12–13-i koppenhágai ülésén nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentette, hogy a „Berlin plusz” rendelkezései és azok végrehajtása kizárólag az Unió azon tagállamaira vonatkoznak majd, amelyek egyben vagy NATO-tagállamok is, vagy a „Partnerség a Békéért” részes felei, és amelyek ennek megfelelően a NATO-val kétoldalú biztonsági megállapodást kötöttek,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Politikai és Biztonsági Bizottság 2014. március 28-tól Sir Adrian BRADSHAW tábornokot nevezi ki az uniós erők főparancsnokává az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai műveletéhez.
   2. cikk
   A BiH/17/2011 határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat 2014. március 28-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. március 18-án.

            a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

            az elnök

         W. STEVENS

      (1)  HL L 252., 2004.7.28., 10. o.

      (2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság 2011. január 14-i BiH/17/2011 határozata az Európai Unió bosznia-hercegovinai katonai művelete EU műveleti parancsnokának kinevezéséről (HL L 18., 2011.1.21., 41. o.).


title: 2014/361/EU: A Tanács határozata ( 2014. június 5. ) az Európai Uniónak az AKCS–EU Miniszterek Tanácsán belül az AKCS–EU partnerségi megállapodás IV. mellékletének felülvizsgálatára vonatkozóan képviselendő álláspontjáról

text:
               17.6.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 177/54

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. június 5.)
   az Európai Uniónak az AKCS–EU Miniszterek Tanácsán belül az AKCS–EU partnerségi megállapodás IV. mellékletének felülvizsgálatára vonatkozóan képviselendő álláspontjáról

      (2014/361/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (1) (a továbbiakban: az AKCS–EK partnerségi megállapodás),
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az AKCS–EK partnerségi megállapodás 100. cikke megállapítja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa – az AKCS–EU Fejlesztésfinanszírozási Együttműködési Bizottság ajánlása alapján – átdolgozhatja, felülvizsgálhatja és/vagy módosíthatja az AKCS–EK partnerségi megállapodás Ia., Ib., II., III., IV. és VI. mellékletét.

               (2)

               Az AKCS–EK partnerségi megállapodás aláíró felei Puszanban, Accrában és az OECD–DAC 2010. évi párizsi ülése alkalmával nemzetközi kötelezettségvállalásokat tettek a segélyhatékonyság érdekében.

               (3)

               Az állampolgársági és a származási szabályokat tovább lehetne fejleszteni az említett nemzetközi kötelezettségvállalásoknak megfelelően.

               (4)

               Az AKCS–EK partnerségi megállapodás IV. mellékletében szereplő rendelkezések egyértelművé tétele és egyszerűsítése javíthatná az EFA végrehajtásának hatékonyságát,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Uniónak az AKCS–EU Miniszterek Tanácsán belül az AKCS–EU partnerségi megállapodás IV. mellékletének felülvizsgálatára vonatkozóan képviselendő álláspontja az AKCS-–EU Miniszterek Tanácsának a mellékletben foglalt határozattervezetén alapul.
   2. cikk
   Elfogadását követően az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2014. június 5-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. DENDIAS

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o., A Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 287., 2005.10.28., 4. o.) és az Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

      MELLÉKLET
      AZ AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSÁNAK HATÁROZATA
      (…)
      az AKCS–EK partnerségi megállapodás IV. mellékletének felülvizsgálatáról
      AZ AKCS–EU MINISZTEREK TANÁCSA,
      tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban (1) aláírt és 2005. június 25-én Luxembourgban (2), valamint 2010. június 22-én Ouagadougouban (3) módosított partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: AKCS–EK partnerségi megállapodás) és különösen annak 100. cikkére,
      mivel:

                  (1)

                  Az AKCS–EK partnerségi megállapodás 100. cikke kimondja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa – az AKCS–EU Fejlesztésfinanszírozási Együttműködési Bizottság ajánlása alapján – átdolgozhatja, felülvizsgálhatja és/vagy módosíthatja az AKCS–EU partnerségi megállapodás Ia., Ib., II., III., IV. és VI. mellékletét.

                  (2)

                  Az AKCS–EK partnerségi megállapodás aláíró felei Puszanban, Accrában és az OECD–DAC 2010. évi párizsi ülése alkalmával nemzetközi kötelezettségvállalásokat tettek a segélyhatékonyság érdekében.

                  (3)

                  Az állampolgársági és a származási szabályokat tovább lehetne fejleszteni a fenti nemzetközi kötelezettségvállalásoknak megfelelően.

                  (4)

                  Az AKCS–EK partnerségi megállapodás IV. mellékletében szereplő rendelkezések egyértelművé tétele és egyszerűsítése javíthatná az EFA végrehajtásának hatékonyságát,

            ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
      1. cikk
      Az AKCS–EK partnerségi megállapodás IV. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  A 19c. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „5.   Az e megállapodás 32. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 50. cikkében említett kötelezettségvállalás szerint az AKCS-országokkal folytatott együttműködés többéves pénzügyi keretének forrásaiból finanszírozott szerződések és támogatások teljesítése a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályokkal és a nemzetközileg elismert alapvető munkajogi előírásokkal összhangban valósul meg.”

                  2.

                  A 20. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „1.   Az e megállapodás szerinti együttműködés többéves pénzügyi keretéből finanszírozott közbeszerzési szerződések vagy támogatások odaítélési eljárásaiban való részvétel nyitva áll valamennyi olyan természetes személy előtt, aki az alábbi országok állampolgára, illetve valamennyi olyan jogi személy előtt, amely az alábbi országokban tényleges székhellyel rendelkezik:

                              a)

                              valamely AKCS-ország, az Európai Közösség egy tagállama, az Európai Közösség Előcsatlakozási Támogatási Eszközének kedvezményezettjei, az Európai Gazdasági Térség egy tagállama, valamint az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2013. november 25-i 2013/755/EU tanácsi határozat (4) hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek;

                              b)

                              az ODA-kedvezményezetteket felsoroló OECD-DAC-jegyzékben szereplő – a G-20 csoporthoz nem tartozó – fejlődő országok és területek, a Dél-Afrikai Köztársaság 3. jegyzőkönyv által szabályozott jogállásának sérelme nélkül;

                              c)

                              olyan országok, amelyek számára a Bizottság az AKCS-országok egyetértésével külső támogatáshoz való kölcsönös hozzáférést biztosít.
                              Legalább egy éves, korlátozott időtartamra kölcsönös hozzáférés biztosítható, amennyiben egy ország egyenlő feltételek mellett támogatásra jogosítja a Közösségből és az e cikk alapján jogosult országokból származó jogalanyokat;

                              d)

                              Az OECD–DAC által közzétett, az ODA-kedvezményezetteket felsoroló OECD–DAC-jegyzékben szereplő legkevésbé fejlett országok (LDC-országok) vagy súlyosan eladósodott szegény országok egyikében végrehajtott szerződések esetében az OECD valamely tagállama.

                  3.

                  A 20. cikk (1a) bekezdését el kell hagyni.

                  4.

                  A 20. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „3.   Az e megállapodás keretében megvalósuló együttműködés többéves pénzügyi keretéből finanszírozott közbeszerzési szerződés alapján vagy ilyen támogatási megállapodásnak megfelelően megvásárolt áruknak és anyagoknak az e cikkben meghatározott jogosult országból kell származniuk.
                  Származhatnak azonban bármely más államból is, amennyiben a megvásárolandó áruk és anyagok értéke nem éri el a tárgyalásos eljárás alkalmazásának a 19c. cikk (1) bekezdésének megfelelően megállapított küszöbét.
                  Ebben az összefüggésben a »származó termék« fogalmát a vonatkozó nemzetközi megállapodásokra hivatkozva kell értékelni, és a Közösségből származó áruk magukban foglalják a tengerentúli országokból és területekről származó árukat is.”

                  5.

                  A 20. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „5.   Amennyiben az e megállapodás keretében megvalósuló együttműködés többéves pénzügyi kerete nemzetközi szervezet égisze alatt megvalósuló műveletet finanszíroz, a közbeszerzési szerződések vagy a támogatások odaítélési eljárásaiban való részvétel az (1) bekezdés alapján jogosultnak minősülő valamennyi természetes és jogi személy, továbbá a szervezet szabályai szerint jogosult valamennyi természetes és jogi személy előtt nyitva áll, azzal a feltétellel, hogy egyenlő bánásmódot kell biztosítani az összes adományozó számára. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak az árukra és anyagokra is.”

                  6.

                  A 20. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „6.   Amennyiben az e megállapodás keretében megvalósuló együttműködés többéves pénzügyi kerete regionális kezdeményezés keretében megvalósuló műveletet finanszíroz, a közbeszerzési szerződések vagy a támogatások odaítélési eljárásaiban való részvétel az (1) bekezdés alapján jogosultnak minősülő valamennyi természetes és jogi személy és az adott kezdeményezésben részt vevő ország valamennyi természetes és jogi személye előtt nyitva áll. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak az árukra és anyagokra is.”

                  7.

                  A 20. cikk (7) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „7.   Amennyiben az e megállapodás keretében megvalósuló együttműködés többéves pénzügyi kerete partnerrel vagy egyéb donorral közösen társfinanszírozott, vagy a Bizottság által létrehozott valamely alap révén megvalósuló műveletet finanszíroz, a közbeszerzési szerződések vagy a támogatások odaítélési eljárásaiban való részvétel az (1) bekezdés alapján jogosultnak minősülő valamennyi természetes és jogi személy, továbbá a fenti partner, egyéb donor által, illetve az alap alapokmányában meghatározott szabályok szerint jogosult valamennyi természetes és jogi személy előtt nyitva áll.
                  A megbízott szerveken – azaz tagállamokon vagy ügynökségeiken –, az Európai Beruházási Bankon, továbbá nemzetközi szervezeteken és ügynökségeiken keresztül végrehajtott fellépések esetében a megbízott szerv szabályai alapján jogosult, a társfinanszírozó vagy végrehajtó testülettel között megállapodásokban azonosított természetes és jogi személyek ugyancsak jogosultnak minősülnek. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak az árukra és anyagokra is.”;

                  8.

                  A 20. cikk a következő, új, (8) és (9) bekezdéssel egészül ki:
                  „8.   Amennyiben az e megállapodás keretében megvalósuló együttműködés többéves pénzügyi kerete más uniós pénzügyi eszköz alapján társfinanszírozott műveletet finanszíroz, a közbeszerzési szerződések vagy a támogatások odaítélési eljárásaiban való részvétel az (1) bekezdés alapján jogosultnak minősülő valamennyi természetes és jogi személy és az ezen eszközök bármelyike alapján jogosult valamennyi természetes és jogi személye előtt nyitva áll. Ugyanezek a szabályok vonatkoznak az árukra és anyagokra is.”
                  „9.   Ha azt a fellépés jellege és célkitűzései megkövetelik, és amennyiben a fellépés hatékony végrehajtása érdekében szükséges, az e cikkben meghatározott jogosultság korlátozható a pályázók állampolgársága, földrajzi elhelyezkedése vagy jellege tekintetében.”

                  9.

                  A 22. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „1.   Az AKCS-államok, illetve a regionális vagy az AKCS-n belüli szinten működő megfelelő szervezet vagy szerv indokolt kérelme alapján a 20. cikk értelmében nem jogosult harmadik országokból származó ajánlattevők, kérelmezők és pályázók engedélyt kaphatnak a Közösség által az e megállapodás szerinti együttműködés többéves pénzügyi keretéből finanszírozott közbeszerzési szerződések vagy támogatások odaítélési eljárásaiban való részvételre, a nem támogatható származású áruk és anyagok pedig támogathatóként elfogadhatók az alábbi esetekben:

                              a)

                              a kedvezményezett országokkal szomszédos, velük hagyományos gazdasági, kereskedelmi vagy földrajzi kapcsolatban álló országok, vagy

                              b)

                              a termékek és szolgáltatások iránti sürgős igény vagy azok hiánya az érintett országok piacán, vagy más olyan megfelelően indokolt esetek, amikor a jogosultsági szabályok lehetetlenné tennék vagy rendkívül megnehezítenék egy projekt, program vagy fellépés megvalósítását.

                        Az AKCS-állam vagy a regionális vagy az AKCS-n belüli szinten működő megfelelő szervezet vagy szerv minden egyes esetben ellátja a Bizottságot az ilyen eltérésről szóló határozat meghozatalához szükséges információkkal.”;

                  10.

                  A 26. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                              „a)

                              olyan építési beruházásra irányuló szerződések esetében, amelyek értéke nem éri el az 5 000 000 EUR-t, az AKCS-államok ajánlattevői, amennyiben alaptőkéjük és vezetőik legalább egynegyede egy vagy több AKCS-államból származik, 10 % árelőnyt kapnak a pénzügyi értékelés során;”;

                  11.

                  A 26. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                              „b)

                              olyan árubeszerzésre irányuló szerződések esetében, amelyek értéke nem éri el az 300 000 EUR-t, az AKCS-államok ajánlattevői által önállóan, vagy európai partnereikkel fennálló konzorciumuk által benyújtott ajánlatok 15 % árelőnyt kapnak a pénzügyi értékelés során;”;

                  12.

                  A 26. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

                              „c)

                              az Európai Bizottság keretszerződéseitől eltérő szolgáltatási szerződések esetében, a műszaki ajánlatok értékelésekor előnyben kell részesíteni az AKCS-államok jogi vagy természetes személyei által önállóan vagy a közöttük létrejött konzorcium által benyújtott ajánlatokat.”;

                  13.

                  A 26. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
                  „(2)   Az (1) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, amennyiben valamely építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatási szerződésre irányuló két ajánlatot egymással egyenértékűnek ítélnek, előnyben kell részesíteni az alábbiakat:

                              a)

                              valamely AKCS-állam ajánlattevőjét; vagy

                              b)

                              ha nem érkezik be ilyen ajánlat, azt az ajánlattevőt, aki:

                                          i.

                                          az AKCS-államok fizikai és humán erőforrásainak lehető legjobb kiaknázására ad lehetőséget;

                                          ii.

                                          a legnagyobb alvállalkozási lehetőséget biztosítja az AKCS-országok vállalatainak, cégeinek vagy természetes személyeinek; vagy

                                          iii.

                                          AKCS-állambeli és közösségi természetes személyek, vállalatok és cégek konzorciuma.”

            2. cikk
      Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

         Kelt …,

               az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa részéről

               az elnök

         (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A megállapodást helyesbítette: HL L 385., 2004.12.29., 88. o.

         (2)  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

         (3)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

         (4)  HL L 344., 2013.12.19., 1. o.”


title: 2004/589/EK: A Tanács határozata (2004. július 19.) a Koreai Köztársaság értesítéséről az Európai Közösségnek az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság között létrejött, a távközlési beszerzésekről szóló megállapodástól való visszalépéséről

text:
               6.8.2004

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 260/8

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. július 19.)
   a Koreai Köztársaság értesítéséről az Európai Közösségnek az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság között létrejött, a távközlési beszerzésekről szóló megállapodástól való visszalépéséről
   (2004/589/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben annak 300. cikke első mondatával,
   tekintettel a 97/784/EK tanácsi rendelettel (1) elfogadott, az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság között létrejött, a távközlési beszerzésekről szóló megállapodás (a továbbiakban: „a megállapodás”) (2) 8. cikkének (5) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A megállapodás 8. cikkének (5) bekezdése értelmében bármely fél visszaléphet a megállapodástól a másik fél írásos értesítése útján.

               (2)

               A megállapodás a közösségi távközlési üzemeltetők visszavonulása, a koreai távközlési piac liberalizációja, valamint a Korea Telecom privatizációja miatt értelmét vesztette.

               (3)

               A Koreai Köztársaság szintén úgy véli, hogy a megállapodás értelmét vesztette.

               (4)

               Helyénvaló, hogy a Közösség visszalépjen a megállapodástól.

               (5)

               A Tanácsnak fel kell hatalmaznia a Bizottságot, hogy a megállapodástól való visszalépésről értesítést küldjön.

               (6)

               Az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság közötti, a távközlési magánüzemeltetők beszerzéseiről szóló memorandumot (3) továbbra is fenn kell tartani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Közösség visszalép az Európai Közösség és a Koreai Köztársaság között létrejött, a távközlési beszerzésekről szóló megállapodástól.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) a Koreai Köztársaságot értesítik a visszalépésről.

      Kelt Brüsszelben, 2004. július 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         P. H. DONNER

      (1)  HL L 321., 1997.11.22., 30. o.

      (2)  HL L 321., 1997.11.22., 32. o.

      (3)  HL L 321., 1997.11.22., 41. o.


title: 2007/765/EK: A Tanács határozata ( 2007. november 8. ) Bulgáriának és Romániának az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, a vezetéstől való eltiltásról szóló egyezményhez való csatlakozásáról

text:
               24.11.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 307/22

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. november 8.)
   Bulgáriának és Romániának az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, a vezetéstől való eltiltásról szóló egyezményhez való csatlakozásáról
   (2007/765/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
   tekintettel a 2005-ös csatlakozási szerződésre,
   tekintettel a 2005-ös csatlakozási okmányra és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság ajánlására,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, a vezetéstől való eltiltásról szóló egyezményt (2) (a továbbiakban: a vezetéstől való eltiltásról szóló egyezmény) 1998. június 17-én aláírták Luxemburgban, azonban még nem lépett hatályba.

               (2)

               A csatlakozási okmány 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy Bulgária és Románia csatlakozik a csatlakozási okmány I. mellékletében felsorolt egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez, beleértve a vezetéstől való eltiltásról szóló egyezményt. Ezek Bulgária és Románia tekintetében a Tanács által meghatározott időpontban lépnek hatályba.

               (3)

               A csatlakozási okmány 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanácsnak el kell végeznie a fent említett egyezményekhez és jegyzőkönyvekhez történő csatlakozás miatt szükséges valamennyi kiigazítást,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A vezetéstől való eltiltásról szóló egyezmény Bulgária és Románia vonatkozásában abban az időpontban lép hatályba, amikor az az eredeti aláíró tagállamok vonatkozásában hatályba lép.
   2. cikk
   A vezetéstől való eltiltásról szóló egyezmény bolgár és román nyelvű változata (3) ugyanazon feltételekkel hiteles, mint az egyezmény más nyelvi változatai.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. november 8-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         R. PEREIRA

      (1)  2007.7.10-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL C 216., 1998.7.10., 1. o.

      (3)  Az egyezmény bolgár és román nyelvű változatát a Hivatalos Lap különkiadásában egy későbbi időpontban teszik közzé.


title: Az Európai Parlament és a Tanács 283/2010/EU határozata ( 2010. március 25. ) a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról

text:
               7.4.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 87/1

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 283/2010/EU HATÁROZATA
   (2010. március 25.)
   a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
   rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően (3),
   mivel:

               (1)

               A Bizottság 2000. április 7-én elfogadta „Cselekedjünk helyi szinten a foglalkoztatásért: az Európai Foglalkoztatási Stratégia helyi dimenziója” című közleményt.

               (2)

               A Bizottság „Európai kezdeményezés a mikrohitel fejlesztésére a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében” című 2007. november 13-i közleménye a következő négy kiemelt intézkedési területet határozta meg: a jogi és intézményi környezet fejlesztése a tagállamokban, a foglalkoztatást és a vállalkozói kedvet ösztönző környezet kialakítása, a legjobb gyakorlatok elterjesztésének elősegítése és kiegészítő pénztőke biztosítása a mikrofinanszírozást végző intézmények számára. E menetrend végrehajtásának első lépéseként a Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) 2008-ban létrehozta a Jasmine (Együttes fellépés a mikrofinanszírozási intézmények támogatására Európában) programot, amely a nem banki, mikrohitel-finanszírozást végző intézményeknek biztosít mentorálást, valamint finanszírozási csatornát az EBB által felkínált, összesen 20 millió EUR összeghez.

               (3)

               A „Tisztességes munka mindenki számára – Az Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című, 2006. május 24-i bizottsági közlemény a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i európai parlamenti állásfoglaláshoz (4) hasonlóan hangsúlyozta a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka fontosságát.

               (4)

               A G20-csoport vezetőinek 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozóját követően kiadott nyilatkozata kötelezettséget foglalt magában a szegények pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítása iránt, például mikrofinanszírozáson keresztül. A vezetők elkötelezték magukat amellett is, hogy létrehoznak egy pénzügyi beilleszkedéssel foglalkozó nemzetközi szakértői csoportot, amely meghatározza a szegényeknek nyújtott pénzügyi szolgáltatások innovatív megközelítéséből levonható tanulságokat, előmozdítja a sikeres szabályozó és politikai megközelítéseket és normákat dolgoz ki a finanszírozáshoz való hozzáférés, a pénzügyi műveltség és a fogyasztóvédelem tekintetében.

               (5)

               Az Európai Parlament a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében a mikrohitel fejlesztésére irányuló európai kezdeményezésről szóló, 2009. március 24-i állásfoglalásában felkérte a Bizottságot, hogy a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében fokozza a mikrohitelek fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit. Az Európai Parlament emellett további 4 millió EUR támogatást hagyott jóvá a Jasmine program keretében megvalósítandó kísérleti fellépésre. Az Európai Parlament arra is felszólította a Bizottságot, hogy biztosítson társfinanszírozást a mikrohitelekkel kapcsolatos projekteknek, különösen a hátrányos helyzetű célcsoportok számára.

               (6)

               A jelenleg folyó uniós és tagállami erőfeszítések fokozásával ésszerű időn belül kielégítő szintre kell emelni a mikrofinanszírozás hozzáférhetőségét és elérhetőségét, hogy ki lehessen elégíteni a fokozott igényt, amelyet azok támasztanak, akiknek a legnagyobb szükségük van rá a jelenlegi válság sújtotta időszakban – vagyis azok, akik elveszítették munkahelyüket, vagy akiket ez a veszély fenyeget, vagy akiknek nehézséget jelent a munkaerőpiacra való belépés vagy visszatérés, valamint olyan, a társadalmi kirekesztődés által fenyegetett vagy kiszolgáltatott személyek, akik a hagyományos hitelpiachoz való hozzáférés tekintetében hátrányos helyzetben vannak, és azok, akik saját mikrovállalkozásukat szeretnék elindítani vagy továbbfejleszteni, ideértve az önfoglalkoztatást is –, aktívan előmozdítva a nők és férfiak közötti esélyegyenlőséget.

               (7)

               A Bizottság „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” című, 2009. június 3-i közleménye hangsúlyozta, hogy esélyt kell adni a munkanélkülieknek az újrakezdésre, és meg kell nyitni a vállalkozáshoz vezető utat Európa néhány leghátrányosabb helyzetű, a hagyományos hitelpiachoz nehezen hozzáférő csoportja előtt. A meglévő eszközök mellett az EBB és az Európai Beruházási Alap (EBA), valamint más nemzetközi pénzügyi intézmények által folytatott tevékenységek fokozása révén – a tagállamok tevékenységeinek sérelme nélkül – egyedi fellépéssel tovább kell erősíteni a gazdasági és társadalmi összetartást. A Bizottság ezért uniós szintű új mikrofinanszírozási eszközre (a továbbiakban: eszköz) tett javaslatot, hogy a különösen kockázatos csoportokra is kiterjessze a mikrofinanszírozási lehetőségeket, valamint tovább támogassa a vállalkozó szellem, a szociális gazdaság és a mikrovállalkozások fejlesztését. Annak érdekében, hogy az eszköz hatékony legyen, hosszan tartó hatással járjon és eljusson a lehetséges kedvezményezettekhez, továbbá mind a gazdaságpolitika, mind pedig a helyi fejlesztési politika proaktív elemeként szolgáljon, a tagállamok nemzeti kapcsolattartó pontot állíthatnak fel, amely az eszköz értelmében az adott területen végrehajtott valamennyi fellépés előmozdításával, koordinálásával, értékelésével és nyomon követésével foglalkozik.

               (8)

               Az Európai Unióban a hagyományos hitelpiachoz való hozzáférés tekintetében hátrányos helyzetű, kiszolgáltatott személyek számára nyújtott mikrofinanszírozás egyre nagyobb részét a vállalati szociális felelősség elvét végrehajtó, nem kereskedelmi jellegű mikrofinanszírozást végző intézmények, hitelintézetek és bankok nyújtják. Az eszköznek segítenie kell a kereskedelmi bankpiacot kiegészítő ezen szolgáltatókat azáltal, hogy az igények jelenlegi szintjének kielégítésére megkönnyíti a mikrofinanszírozás elérhetőségét.

               (9)

               A mikrofinanszírozást az Európai Unióban sok esetben kereskedelmi bankok nyújtják, amelyeknek az eszköz fontos partnereivé kell válniuk, tekintettel a hitelpiaci bizalom helyreállítására és elsősorban a hitelképességgel nem rendelkező fogyasztókra összpontosítva.

               (10)

               Az e határozat alapján mikrofinanszírozást nyújtó állami vagy magánszerveknek be kell tartaniuk a felelős hitelezés alapelveit, és ezzel el kell, hogy kerüljék különösen a magánszemélyek és vállalkozások túlzott eladósodását.

               (11)

               A finanszírozáshoz való hozzáférés nehézségei mellett a mikrovállalkozások elindítását és fejlesztését akadályozó fő tényezők közé tartoznak a társadalmi kirekesztődés és a munkanélküliségből vagy szociális ellátásból az önfoglalkoztatásba való átmenettel kapcsolatos bizonytalanságok is. Az európai mikrofinanszírozási eszközök hozzájárulhatnak a szociális gazdaság azon struktúráinak támogatásához, amelyek segítik a kirekesztődött személyeket a társadalmi beilleszkedés során, és támogatják őket a tartós vállalkozási tevékenység folytatásához szükséges minimális készségek elsajátításában.

               (12)

               Az uniós források felhasználása megfelelő eszköz, amely összhangban áll az Európai Parlament fent említett 2009. március 24-i állásfoglalásával. Emellett a nemzetközi pénzügyi intézmények által nyújtott támogatás az EU egészében elérhető egyetlen eszközben fog összpontosulni, amivel elkerülhető a források szétaprózódása, így valamennyi tagállamban növelve a mikrofinanszírozási támogatást. Annak érdekében, hogy kiaknázzák a nemzetközi pénzügyi intézmények, különösen az EBB és az EBA tapasztalatait, az eszközt közös irányítással kell létrehozni.

               (13)

               Az eszközzel finanszírozott tevékenységeknek következetesnek és más uniós politikákkal összeegyeztethetőnek kell lenniük, továbbá meg kell felelniük a Szerződés és az annak értelmében elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek. Az eszköz tevékenységeinek ki kell egészíteniük a többi uniós beavatkozást, különösen a Versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) pénzügyi eszközeit, a Jasmine programot, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot (EMVA), az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), a Mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források programot (Jeremie) és az Európai Szociális Alapot (ESZA).

               (14)

               E határozat alkalmazásában a „mikrofinanszírozás” fogalmának magában kell foglalnia a garanciákat, a mikrohitelt, az e határozat hatálya alá tartozó személyekre és mikrovállalkozásokra kiterjesztett saját tőkét és a kvázi-sajáttőkét, a „mikrohitel” fogalma pedig a 25 000 EUR-t meg nem haladó kölcsönt jelenti. A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (5) szereplő meghatározás szerint a „mikrovállalkozások” a tíznél kevesebb munkavállalót alkalmazó vállalkozások – beleértve az önfoglalkoztatást is –, amelyeknek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 2 millió EUR-t; ez a meghatározás e határozat vonatkozásában is megfelelően alkalmazandó.

               (15)

               E határozat alkalmazásában és a nemzeti jogszabályokkal összhangban a „szociális gazdaságban működő mikrovállalkozásnak” olyan mikrovállalkozást kell jelentenie, amely termékei vagy szolgáltatásai révén egyértelműen szociális feladatot lát el, illetve amely a közösség tagjai számára nonprofit céllal nyújt szolgáltatásokat.

               (16)

               Az eszközt egy sor olyan megfelelő tevékenység révén kell működtetni, amelyek magukban foglalják a nemzetközi pénzügyi intézmények által a mikrofinanszírozás nyújtói számára felkínált kockázatmegosztási eszközöket, a garanciákat, a tőkeeszközöket és a hitelviszonyt megtestesítő eszközöket. A hatékonyság növelése érdekében az eszközt az európai és nemzeti pénzügyi eszközökkel és a nemzeti pénzintézetekkel összhangban kell koordinálni és végrehajtani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Létrehozás
   E határozat létrehozza a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai mikrofinanszírozási eszközt, más néven a Progress európai mikrofinanszírozási eszközt (a továbbiakban: eszköz).
   2. cikk
   Célkitűzés
   (1)   Az eszköz uniós forrásokat biztosít annak érdekében, hogy a mikrofinanszírozás könnyebben hozzáférhetővé és elérhetővé váljon az alábbi szereplők számára:

               a)

               olyan személyek, akik elveszítették munkahelyüket, vagy akiket ez a veszély fenyeget, vagy akiknek nehézséget jelent a munkaerőpiacra való belépés vagy visszatérés, valamint olyan, a társadalmi kirekesztődés által fenyegetett vagy kiszolgáltatott személyek, akik a hagyományos hitelpiachoz való hozzáférés tekintetében hátrányos helyzetben vannak, és saját mikrovállalkozásukat – ideértve az önfoglalkoztatást is – szeretnék elindítani vagy továbbfejleszteni;

               b)

               mikrovállalkozások, különösen a szociális gazdaságban, valamint olyan mikrovállalkozások, amelyek az a) pontban említett személyeket alkalmaznak.

         (2)   Az eszköznek biztosítania kell a mikrofinanszírozáshoz való hozzáféréshez szükséges uniós forrásokat, aktívan előmozdítva a nők és férfiak közötti esélyegyenlőséget.
   3. cikk
   Költségvetés
   (1)   Az uniós költségvetésből az eszközhöz rendelt pénzügyi hozzájárulás a 2010. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra 100 millió EUR.
   (2)   Az éves előirányzatok meghatározására az éves költségvetési eljárás során kerül sor, beleértve szükség esetén az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontjának alkalmazását vagy a megállapodásban szereplő egyéb módokat is.
   (3)   A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett támogató intézkedésekre nyújtott teljes költségvetés nem haladhatja meg az eszköz e cikk (1) bekezdésében meghatározott költségvetésének 1 %-át.
   (4)   A pénzügyi hozzájárulás fedezi az eszköz teljes költségét, beleértve az 5. cikk (2) bekezdésében említett, az uniós hozzájárulást kezelő nemzetközi pénzügyi intézmények kezelési díjait, valamint az egyéb támogatható költségeket is.
   4. cikk
   Támogatható tevékenységek és kedvezményezettek
   (1)   Az eszköz működtetésére a következő tevékenységtípusok szükség szerinti alkalmazásával kerül sor:

               a)

               garanciák és kockázatmegosztási eszközök;

               b)

               tőkeeszközök;

               c)

               hitelviszonyt megtestesítő eszközök;

               d)

               az e határozat eredményes és hatékony végrehajtásához, valamint célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges támogató intézkedések, például kommunikációs tevékenységek, nyomon követés, ellenőrzés, pénzügyi ellenőrzés (audit) és értékelés.

         (2)   Az eszköz nyitva áll a tagállamokban országos, regionális és helyi szinten létrehozott minden olyan köz- és magánszervezet előtt, amely a tagállamokban magánszemélyek és mikrovállalkozások számára mikrofinanszírozást nyújt.
   (3)   A végső kedvezményezettek elérése, valamint élet- és versenyképes mikrovállalkozások létrehozása céljából a (2) bekezdésben említett köz- és magánszervezetek szorosan együttműködnek a mikrohitelek végső kedvezményezettjei érdekeinek képviseletével foglalkozó, valamint a végső kedvezményezetteknek nyújtott mentori és képzési programokat kínáló szervezetekkel, különös tekintettel azon szervezetekre, amelyeket az ESZA támogat.
   5. cikk
   Kezelés
   (1)   A Bizottság az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7) összhangban kezeli az eszközt.
   (2)   Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 53d. cikkével és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (8) 43. cikkével összhangban a Bizottság nemzetközi pénzügyi intézményekkel, többek között az EBB-vel és az EBA-val megállapodásokat köt a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt tevékenységek végrehajtására, a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett támogató intézkedések kivételével. E megállapodások rendelkezései részletesen szabályozzák a pénzügyi intézményekre bízott feladatok végrehajtását, ideértve azokat a rendelkezéseket is, amelyek szerint biztosítaniuk kell a meglévő európai vagy nemzeti pénzügyi eszközök kiegészítését és az azokkal való koordinációt, valamint a tagállamok átfogó, kiegyensúlyozott lefedettségének előmozdítását.
   (3)   Ezenkívül a 2. cikkben előírt célkitűzés és a 4. cikkben meghatározott tevékenységek megvalósítása érdekében az e cikk (2) bekezdésében említett megállapodások a nemzetközi pénzügyi intézmények vonatkozásában kötelezettséget írnak elő a források és bevételek – beleértve az osztalékokat és visszatérítéseket – újrabefektetésére a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett tevékenységek esetén, az eszköz indulásától számított hat évig.
   (4)   Az eszköz megszüntetésekor az egyenleg Európai Uniót illető részét vissza kell fizetni az Európai Unió általános költségvetésébe.
   (5)   Az e cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzügyi intézmények írásos megállapodásokat kötnek a 4. cikk (2) bekezdésében említett, mikrofinanszírozást nyújtó köz- és magánszervezetekkel, amelyekben rögzítik, hogy az említett szervezetek az eszköz keretében rendelkezésükre bocsátott forrásokat kötelesek a 2. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban felhasználni, valamint adatokat szolgáltatni a 8. cikk (1) bekezdésében említett éves jelentések összeállításához.
   (6)   A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett támogató intézkedésekre vonatkozó költségvetést a Bizottság kezeli.
   6. cikk
   Megfelelés
   Az eszközzel finanszírozott tevékenységeknek meg kell felelniük a Szerződés és a Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek.
   7. cikk
   Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
   (1)   A Bizottság az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (9), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (10) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban köteles gondoskodni arról, hogy az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekeit a csalással, a korrupcióval és az egyéb jogellenes tevékenységekkel szemben megelőző intézkedések, továbbá hatékony ellenőrzés, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszakövetelése, valamint – szabálytalanság észlelése esetén – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók védjék.
   (2)   Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott uniós fellépések tekintetében az OLAF hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a 2988/95/EK, Euratom rendelet és a 2185/96/Euratom, EK rendelet alapján kivizsgálja az uniós jog rendelkezéseit érintő bármely jogsértést, beleértve a program alapján előírt szerződési kötelezettségnek egy gazdasági szereplő cselekményéből vagy mulasztásából eredő megsértését is, amely – indokolatlan kiadási tételen keresztül – hátrányosan érinti vagy érintheti az Európai Unió általános költségvetését vagy az általa kezelt költségvetéseket.
   (3)   Az e határozat alapján meghozott valamennyi végrehajtási intézkedésnek tartalmaznia kell az e cikk (1) és (2) bekezdésére való utalást, és rendelkeznie kell különösen a Bizottság vagy az általa felhatalmazott bármely képviselő által végzett felügyelet és pénzügyi ellenőrzés, vagy az Európai Számvevőszék általi audit, ideértve szükség esetén a helyszíni audit lehetőségét.
   8. cikk
   Éves jelentés
   (1)   Az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzügyi intézmények éves végrehajtási jelentéseket nyújtanak be a Bizottságnak, amelyek a pénzügyi végrehajtás, a finanszírozás ágazatok és kedvezményezettek szerinti hozzáférhetősége és megoszlása, az elfogadott vagy elutasított kérelmek, a megkötött szerződések, a finanszírozott fellépések és az eredmények szempontjából írják le a támogatott tevékenységeket.
   (2)   Legkésőbb 2011. április 8-ig, és azt követően minden évben a Bizottság a mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az e határozat alapján az előző évben végzett tevékenységekről. Az éves jelentés alapjául az (1) bekezdésben említett végrehajtási jelentések szolgálnak. Az éves jelentés főként az elfogadott vagy elutasított kérelmekről, a megkötött szerződésekről, a finanszírozott fellépésekről, a kedvezményezettek összlétszámáról és típusáról, valamint a támogatások földrajzi és ágazati eloszlásáról tartalmaz információkat.
   Az éves jelentés információkat tartalmaz továbbá az eszköz hatásáról és fenntarthatóságáról, meghatározva az eszköz általi támogatási időszakaik végével még alkalmazásban álló személyek és működő mikrovállalkozások számát. Végül az éves jelentés információkat tartalmaz a többi uniós fellépéssel, nevezetesen az ESZA-val fennálló kiegészítő jellegről.
   (3)   A harmadik éves jelentés benyújtását követően és a Bizottság javaslata alapján az Európai Parlament és a Tanács felülvizsgálhatja ezt a határozatot.
   (4)   A (2) bekezdésben említett éves jelentést tájékoztatás céljából az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága is megkapja.
   (5)   Az e cikk (2) bekezdése szerinti éves jelentés alapján a Bizottság törekszik annak biztosítására, hogy az eszköz megvalósítsa a 2. cikkben meghatározott célkitűzést, és a társadalmi kirekesztődés által fenyegetett, illetve a hagyományos hitelpiacra nehezen belépők számára az egész Európai Unióban hozzáférhető legyen.
   9. cikk
   Értékelés
   (1)   A Bizottság saját kezdeményezésére és az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzügyi intézményekkel szorosan együttműködve időközi és záró értékelést végez. Az időközi értékelést az eszköz elindítása után négy évvel, a záró értékelést pedig az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzügyi intézményeknek adott felhatalmazás(ok) lejárata után legkésőbb egy évvel kell elvégezni. A záró értékelés során különösen azt kell vizsgálni, hogy az eszköz egészében milyen mértékben valósította meg célkitűzéseit.
   (2)   Az értékelések eredményeit tájékoztatásul az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, és a Régiók Bizottsága is megkapja.
   10. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2010. március 25-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  HL C 318., 2009.12.23., 80. o.

      (2)  2009. október 7-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (3)  Az Európai Parlament 2009. december 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács március 8-i határozata.

      (4)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

      (5)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

      (6)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (7)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (8)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

      (9)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

      (10)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

      (11)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.


title: Az Európai Központi Bank határozata (2001. december 6.) a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról (EKB/2001/16)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32001D0914

Hivatalos Lap L 337 , 20/12/2001 o. 0055 - 0061

		Az Európai Központi Bank határozata(2001. december 6.)a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról(EKB/2001/16)(2001/914/EK)AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára (a továbbiakban: az Alapokmány), és különösen annak 32. cikkére,mivel:(1) Az Alapokmány 32.1. cikke szerint a monetáris jövedelem az a jövedelem, ami a monetáris politikai feladatok ellátása folytán a nemzeti központi bankoknál (NKB) halmozódik fel. Az Alapokmány 32.2. cikkének rendelkezései alapján az egyes NKB-k monetáris bevétele összegének meg kell egyeznie a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközökből származó éves bevétellel. Ezen eszközöket az NKB-knak a Kormányzótanács iránymutatásainak megfelelően külön ki kell mutatniuk. A 2003. pénzügyi évtől az NKB-knak a monetáris politikai feladatok ellátásából származó eszközöket külön kell kimutatniuk, mint a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló eszközöket. Az Alapokmány 32.4. cikke szerint az egyes NKB-k monetáris jövedelméből le kell vonni az adott NKB által a hitelintézetek jegybanki betétei után az Alapokmány 19. cikkével összhangban fizetett bármely kamat összegét.(2) Az Alapokmány 32.5. cikke szerint az NKB-k monetáris jövedelmének összegét az általuk az Európai Központi Bankba (EKB) befizetett tőkerészesedés arányában kell az NKB-k között felosztani.(3) Az Alapokmány 32.6. és 32.7. cikke szerint az EKB Kormányzótanácsa felhatalmazással rendelkezik iránymutatások kialakítására a monetáris jövedelem felosztásából származó egyenlegek EKB általi elszámolására és kiegyenlítésére, valamint az Alapokmány 32. cikkének alkalmazásához szükséges egyéb intézkedések megtételére.(4) Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet [1] 10. cikke szerint 2002. január 1-jétől az EKB és az NBK-k (a továbbiakban: az euro-rendszer) euróban denominált bankjegyeket hoznak forgalomba. E rendelet 15. cikke előírja a nemzeti valutaegységekben denominált bankjegyek törvényes fizetőeszköz státusának fenntartását az átmeneti időszak vége után egy legfeljebb hat hónapos időszakra. A 2002. évet ezért különleges évnek kell tekinteni, mivel a nemzeti valutaegységekben denominált bankjegyek az euro-rendszer forgalomban lévő bankjegyei teljes értékének jelentős részét tehetik ki, tagállamonként eltérő megoszlásban. E helyzet az 1999-től 2001-ig tartó helyzethez hasonlítható, és ezért a 2002. pénzügyi év monetáris jövedelmét az 1999-2001. pénzügyi évekre vonatkozó, a résztvevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelme felosztásáról és az EKB hiányáról szóló, 2000. december 14-i határozattal [2] módosított, 1998. november 3-i 2000/19/EKB határozatban előírt módszerhez hasonlóan kell kiszámítani annak biztosítása érdekében, hogy a forgalomban lévő bankjegyek megoszlásának változásai jelentősen ne befolyásolják az NKB-k relatív jövedelmi helyzetét. 2002-re az Alapokmány 32.3. cikke lehetővé teszi, hogy a Kormányzótanács úgy határozzon, hogy a 32.2. cikktől eltéréssel a monetáris jövedelmet egy másik módszerrel kell mérni.(5) A 2002. évi készpénzcserére vonatkozó egyes rendelkezések elfogadásáról szóló, 2001. január 10-i 2001/1/EKB iránymutatás [3] 9. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a hitelintézeteknek vagy azok kijelölt képviselőinek előre kiadott euróbankjegyekkel azoknak az NKB-knál vezetett számláit kell megterhelni, az esettől függően névértéken, a következő "lineáris terhelési modell"-nek megfelelően: az előre kiadott összeg egyharmadával 2002. január 2-án, egyharmadával 2002. január 23-án, valamint az utolsó harmaddal 2002. január 30-án. A 2002. évi monetáris jövedelem kiszámításában e "lineáris terhelési modellt" figyelembe kell venni.(6) E határozat kapcsolódik az euro-bankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i 2001/15/EKB határozathoz [4], amely előírja, hogy euro-bankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátanak ki. A 2001/15/EKB határozat megállapítja a forgalomban lévő euro-bankjegyek NKB-k közötti felosztását az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában. Ugyanezen határozat 8 %-ot az EKB- nek utal ki a forgalomban lévő euro-bankjegyek teljes értékéből. Az euro-bankjegyek felosztása az euro-rendszer tagjai között euro-rendszeren belüli egyenlegeket hoz létre. A forgalomban lévő euro-bankjegyek vonatkozásában az ilyen eurórendszeren belüli egyenlegek kamatozása közvetlen hatást gyakorol az euro-rendszer minden egyes tagjának jövedelmére, és így ezt e határozatban szabályozni kell. Az EKB forgalomban lévő euro-bankjegyekben való részesedésével összefüggő, az NKB-kkel szemben az euro-rendszeren belüli követelések kamatozásából EKB-nál felhalmozódó jövedelmet a Kormányzótanács határozatainak megfelelően elvileg a jövedelem keletkezésének évében fel kell osztani az NKB-k között, a tőkejegyzési kulcsban való részesedésük arányában.(7) A forgalomban lévő euro-bankjegyekkel kapcsolatos euro-rendszeren belüli követelések és tartozások nettó egyenlegére kamatot kell fizetni a pénz megszerzése költségét meghatározó objektív szempont alkalmazásával. Ebben az összefüggésben megfelelő az euro-rendszer fő refinanszírozási műveleteinek pályázataiban használt kamatláb.(8) A forgalomban lévő euro-bankjegyek euro-rendszeren belüli nettó kötelezettségeit bele kell számítani a számításba bevonható források közé az NKB-k Alapokmány 32.2. cikke szerinti monetáris jövedelmének kiszámítása alkalmazásában, mivel azok megegyeznek a forgalomban lévő bankjegyekkel. A forgalomban lévő euro-bankjegyekre vonatkozó euro-rendszeren belüli egyenlegek kamatának elszámolása ezért az euro-rendszer monetáris jövedelme jelentős összegének az NKB-k között az EKB tőkéjébe befizetett részesedésük arányában történő felosztását fogja eredményezni. Ezen euro-rendszeren belüli egyenlegeket ki kell igazítani az NKB-k mérlege és eredménykimutatása fokozatos átalakításának lehetővé tételéhez. A kiigazításokat az euro bevezetését megelőző időszakra vonatkozóan minden egyes NKB forgalomban lévő bankjegyeinek értékére kell alapozni. E kiigazításoknak számításba kell venniük a 2002. év különleges körülményeit, amely során a tagállamok különböző pénzcserélési forgatókönyveket alkalmaznak, és a hitelintézetek szokásos készpénztartalékukat különböző szintekre fogják növelni, és e kiigazításokat évente egy meghatározott képlet szerint kell alkalmazni, legfeljebb a következő öt évben.(9) A forgalomban lévő euro-bankjegyek euro-rendszeren belüli egyenlege kiigazításait annak érdekében számítják ki, hogy ellentételezzék az NKB-k jövedelmi helyzetében az euro-bankjegyek bevezetéséből és a monetáris jövedelmek azt követő felosztásából eredő valamennyi jelentős változást. A Kormányzótanács ezért úgy határozott, hogy nem folyamodik az Alapokmány 51. cikke által az Alapokmány 32. cikkétől engedélyezett eltéréshez.(10) A forgalomban lévő euro-bankjegyek euro-rendszeren belüli egyenlege kiigazításainak figyelembe kell venniük a Luxemburgi Nagyhercegség jelenkori monetáris történelméből eredő különleges helyzetét.(11) Az EKB Kormányzótanácsa azzal az elvárással fogadta el e határozatot, hogy annak 4. cikke alkalmazásának időtartamára gazdasági eredménye és az azzal járó pénzügyi egyensúly változatlan maradjon, és ezért az EKB Kormányzótanácsának határozott elkötelezettsége, hogy 2007. december 31-ig biztosítja az e határozatban előírt rendszer fenntartását,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkFogalommeghatározásokE határozat alkalmazásában:a) "részt vevő tagállamok": az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően a közös valutát elfogadó tagállamok;b) "NKB-k": a résztvevő tagállamok nemzeti központi bankjai;c) "számításba bevonható források": az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat I. mellékletével összhangban meghatározott minősítő kötelezettségek összege;d) "számításba bevonható eszközök": az egyes NKB-k mérlegén belül az e határozat II. mellékletével összhangban meghatározott, a számításba bevonható források ellenértékeként tartott eszközök összege;e) "a forgalomban lévő euro-bankjegyek euro-rendszeren belüli egyenlegei": az euro-bankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i 2001/15/EKB határozat 4. cikkének alkalmazása eredményeként az NKB-k és az EKB, valamint egy NKB és a többi NKB-k között felmerülő követelések és kötelezettségek;f) "tőkejegyzési kulcs": az Alapokmány 29.1. cikkében említett, az NKB-kra alkalmazott súlyozásból eredő százalék, az Európai Központi Bank tőkekulcsában a nemzeti központi bankok százalékos részesedéséről szóló, 1998. december 1-jei 1998/13/EKB határozat [5] által megállapított módon;g) "hitelintézetek": a 2000/8/EKB rendelettel [6] módosított, a kötelező tartalék képzéséről szóló 1998/15/EKB rendelet [7] kötelező tartalékokra vonatkozó követelményeinek hatálya alá tartozó hitelintézetek;h) "HPM": a harmonizált mérleg az 1999. december 15-én és 2000. december 14-én módosított, a Központi Bankok Európai Rendszerében a könyvvitel és jelentéstétel jogi kereteiről szóló 2000/18/EKB iránymutatás [8] IX. melléklete szerinti felépítésben;i) "referencia-kamatláb": az euro-rendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i 2000/7/EKB iránymutatás [9] I. mellékletének 3.1.2. bekezdése alapján a fő refinanszírozási műveletek tendereiben használt, legutolsó rendelkezésre álló marginális kamatláb. Amennyiben egynél több refinanszírozási művelet elszámolását végzik ugyanazon a napon, a párhuzamosan végzett műveletek marginális kamatlábainak egyszerű átlagát kell használni.2. cikkA forgalomban lévő euro-bankjegyek euro-rendszeren belüli egyenlegei(1) A forgalomban lévő euro-bankjegyek euro-rendszeren belüli egyenlegét havonta kell kiszámítani és az EKB és NKB-k könyveiben a hónap első munkanapján kell rögzíteni az előző hónap utolsó munkanapja szerinti értéknappal.Az előző bekezdés szerint a forgalomban lévő euróbankjegyek euro-rendszeren belüli egyenlegének első kiszámítását az előre kiadott euro-bankjegyek esetében 2002. január 2-án kell elvégezni 2002. január 1-jei értéknappal.(2) A forgalomban lévő euro-bankjegyek euro-rendszeren belüli egyenlegei, beleértve az e határozat 4. cikkének alkalmazásából eredőeket is, a referencia-kamatlábon kamatoznak.(3) Az előző bekezdésben említett kamatokat negyedévenként TARGET fizetések útján kell elszámolni.(4) Az előző bekezdéstől eltérően a 2002. pénzügyi évre a (2) bekezdésben említett kamatokat az év végén kell elszámolni.3. cikkA monetáris jövedelem mérésének módszere(1) 2002-ben az egyes NKB-k monetáris jövedelmének összegét a következő képletnek megfelelően kell meghatározni:,ahol:MI  az egyes NKB-k összesítendő monetáris jövedelmének összege,LB  az egyes NKB-k számításba bevonható forrásai,RR  a referencia-kamatláb.(2) 2003-tól az egyes NKB-k monetáris jövedelemének összegét a könyvelésében rögzített, számításba bevonható eszközökből származó tényleges jövedelem mérése útján kell meghatározni. Ez alól kivétel az arany, ami nem tekinthető jövedelemtermelőnek.(3) Ha egy NKB számításba bevonható eszközeinek értéke meghaladja vagy nem éri el a számításba bevonható források értékét, a különbséget az összes NKB együttesen vett számításba bevonható eszközére vonatkozó átlagos megtérülési ráta különbsége értékének alkalmazásával írják jóvá.Ezen átlagos megtérülési rátát a következő módon kell kiszámítani. Az összes NKB számításba bevonható eszközéből eredő összesített jövedelmet el kell osztani az euro-rendszer teljes számításba bevonható eszközeinek átlagösszegével, kivéve a TARGET ügyletekből eredő valamennyi jövedelmet, az euro-rendszeren belüli nettó követelésekből (II. melléklet, A.3.), valamint a forgalomban lévő bankjegyekre vonatkozó euro-rendszeren belüli nettó követelésekből származó jövedelmet, beleértve a 4. cikk alkalmazásából eredő jövedelmeket (II. melléklet, A.4.). Az átlagos megtérülési rátát 360 napos bázison kell alkalmazni.4. cikkKiigazítások az eurórendszeren belüli egyenlegekhez(1) A monetáris jövedelem kiszámítása alkalmazásában az egyes NKB-k-nak a forgalomban lévő bankjegyekre vonatkozó euro-rendszeren belüli egyenlegét egy kompenzációs összeggel kell kiigazítani, amit a következő képlet szerint kell meghatározni:,ahol:CA  a kompenzációs összeg,K  a tőkejegyzési kulcsnak az 1999. július 1. és 2001. június 1. közötti időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértékére történő alkalmazásának eredményeként az egyes NKB-kra jutó összegA  az 1999. július 1. és 2001. június 1. közötti időszakban a forgalomban lévő bankjegyek átlagértéke minden egyes NKB-ra,C  minden egyes pénzügyi évre a következő együttható:Pénzügyi év | Együttható |2002 | 1 |2003 | 0,8606735 |2004 | 0,7013472 |2005 | 0,5334835 |2006 | 0,3598237 |2007 | 0,1817225 |(2) Az NKB-k kompenzációs összegei végösszegének 0-ának kell lennie.(3) A kompenzációs összegeket és az azokat kiegyenlítő könyvelési tételeket az egyes NKB-k könyvelésében külön eurorendszeren belüli számlákon kell nyilvántartani minden év első munkanapján január 1-jei értéknappal. A kompenzációs összegeket kiegyenlítő könyvelési tételek nem kamatoznak.(4) Abban az esetben, ha a Banque centrale de Luxembourg által 2002-ben forgalomba hozott euro-bankjegyek értéke legalább 25 %-kal meghaladja az 1999. július 1. és 2001. június 30. közötti időszakban forgalomban lévő bankjegyek átlagértékét, az (1) bekezdés képletében az "A" a Banque centrale de Luxembourg számára a Banque centrale de Luxembourg által 2002-ben forgalomba hozott bankjegyek értéke 2,2 milliárd euró felső határig. Ezen eltérés alkalmazásakor 2002. végén a 4. cikk (1) bekezdése szerint kiszámított minden kompenzációs összeget visszamenőleges hatályú kiigazításnak kell alávetni a (2) bekezdés betartásának biztosítása érdekében. Az ilyen visszamenőleges hatályú kiigazításoknak arányban kell állniuk a tőkejegyzési kulccsal.(5) Az (1) bekezdéstől eltéréssel a bankjegyforgalom szerkezetének változására vonatkozóan e határozat III. mellékletében leírt bizonyos előre nem látott események felmerülésekor az egyes NKB-k forgalomban lévő euro-bankjegyeire vonatkozó euro-rendszeren belüli egyenleget az e mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően kell kiigazítani.(6) Az euro-rendszeren belüli egyenlegekre vonatkozóan e cikkben előírt kiigazításokat 2008. január 1-jétől nem lehet alkalmazni.5. cikkA monetáris jövedelem kiszámítása és felosztása(1) Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének kiszámítását az EKB naponta elvégzi. A számítás az NKB-k által az EKB-nek jelentett számviteli adatokon alapul. Az EKB negyedévenként tájékoztatja az NKB-kat a halmozott összegről.(2) Az egyes NKB-k monetáris jövedelemének összegét csökkenteni kell a számításba bevonható forrásokon belüli kötelezettségekre kapott vagy fizetett bármely kamat összegével, és az EKB Kormányzótanácsának az Alapokmány 32.4. cikke második bekezdése alapján hozott bármely határozatával összhangban.(3) Az egyes NKB-k monetáris jövedelme összege felosztásának minden pénzügyi év végén a tőkejegyzési kulcs arányában kell megtörténnie.6. cikkZáró rendelkezések(1) Ez a határozat 2002. január 1-jén lép hatályba.(2) Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Frankfurt am Mainban, 2001. december 6-án.az EKB Kormányzótanácsa nevébenWillem F. Duisenberg[1] HL L 139., 1998.5.11., 1. o.[2] HL L 336., 2000.12.30., 119. o.[3] HL L 55., 2001.2.24., 80. o.[4] HL L 337., 2001.12.20., 52. o.[5] HL L 125., 1999.5.19., 33. o.[6] HL L 229., 2000.9.9., 34. o.[7] HL L 356., 1998.12.30., 1. o.[8] HL L 33., 2001.2.2., 21. o.[9] HL L 310., 2000.12.11., 1. o.--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA SZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ FORRÁSOK ÖSSZETÉTELEA. A számításba bevonható források - minden más tétel kizárásával - a következőket foglalják magukban:1. forgalomban lévő bankjegyekA 2002. pénzügyi évben e melléklet alkalmazásában és az egyes NKB-k vonatkozásában a "forgalomban lévő bankjegyek" fogalma:i. magában foglalja az NKB-k által kibocsátott és nemzeti valutaegységben denominált bankjegyeket; ésii. csökken az előre kiadott euro-bankjegyekhez kapcsolódó, még nem folyósított nem kamatozó kölcsönök értékével (a harmonizált mérleg (HPM) 6. eszközelemének része).A 2003. pénzügyi évtől e melléklet alkalmazásában és az egyes NKB-k vonatkozásában a "forgalomban lévő bankjegyek" fogalma az euróban denominált bankjegyeket tartalmazza, minden más bankjegy kizárásával;2. az euróövezet hitelintézeteinek euróban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos kötelezettségei, beleértve a következőket:a) folyószámlák, beleértve az Alapokmány 19.1. cikke szerinti kötelező tartalék követelményeit (a HPM 2.1. forrástétele);b) az euro-rendszer betételhelyezési lehetősége alapján betétként elhelyezett összegek (a HPM 2.2. forrástétele);c) lekötött betétek (a HPM 2.3. forrástétele);d) a finomhangoló passzív oldali műveletekből eredő kötelezettségek (a HPM 2.4. forrástétele);e) a pótlólagos fedezetbekéréshez kapcsolódó betétek (a HPM 2.5. forrástétele);3. az NKB-k euro-rendszeren belüli kötelezettségei, amelyek az EKB-nak kibocsátott saját váltókból erednek, amelyek a 2000/7/EKB iránymutatás I. mellékletének 3.3. fejezete alapján az EKB adósságlevelek kiadását fedezik (a HPM 10.2. forrástétele);4. a TARGET ügyletekből eredő, euro-rendszeren belüli nettó kötelezettségek (a HPM 10.3. forrástételének része);5. a forgalomban lévő euro-bankjegyekkel kapcsolatos, euro-rendszeren belüli nettó kötelezettségek, beleértve azokat, amelyek e határozat 4. cikkének alkalmazásából erednek.B. Az egyes NKB-k számításba bevonható forrásainak összegét az 1999. december 15-én és 2000. december 14-én módosított, a Központi Bankok Európai Rendszerében a könyvvitel és jelentéstétel jogi kereteiről szóló 2000/18/EKB iránymutatásban [1] meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.[1] HL L 33., 2001.2.2., 21. o.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETSZÁMÍTÁSBA BEVONHATÓ ESZKÖZÖKA. A számításba bevonható eszközök - minden más tétel kizárásával - a következőket foglalják magukban:1. az euro-zónában található hitelintézeteknek az euro-ban denominált monetáris politikai műveletekkel kapcsolatban nyújtott kölcsönök (a harmonizált mérleg (HPM) 5. eszköz tétele);2. euro-rendszeren belüli, az Alapokmány 30. cikke szerint az EKB-nak átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközöknek megfelelő követelések, az arany kivételével (a HPM 9.2. eszköztételének része);3. a TARGET ügyletekből eredő, euro-rendszeren belüli nettó követelések (a HPM 9.4. eszköztételének része);4. a forgalomban lévő euro-bankjegyekre vonatkozó, euro-rendszeren belüli nettó követelések, beleértve azokat is, amelyek e határozat 4. cikke alkalmazásából erednek;5. arany, beleértve az EKB-nak átadott aranyra vonatkozó olyan összegű követeléseket, amely lehetővé teszi az egyes NKB-k számára, hogy aranyukból elkülönítsenek az összes NKB által elkülönített arany teljes mennyiségében a jegyzett tőkében alkalmazandó részesedésüknek megfelelő részt.(a HPM 1. eszköztétele és a 9.2. eszköztételének része);E határozat alkalmazásában és legalább a 2007. pénzügyi év monetáris jövedelmének kiszámításáig az aranyat a 2002. december 31-i, unciánként euro-ban meghatározott aranyár alapján kell értékelni.B. Az egyes NKB-k kimutatható eszközeinek értékét az 1999. december 15-én és 2000. december 14-én módosított, a Központi Bankok Európai Rendszerében a könyvvitel és jelentéstétel jogi kereteiről szóló 2000/18/EKB iránymutatásban [1] meghatározott harmonizált számviteli elvekkel és szabályokkal összhangban kell kiszámítani.[1] HL L 33., 2001.2.2., 21. o.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETESETLEGES KÜLÖNLEGES KIIGAZÍTÁSOKA. Első esetleges kiigazításAbban az esetben, ha a 2002-ben forgalomban lévő összes bankjegy átlaga alacsonyabb, mint a nemzeti valutaegységben denominált összes bankjegy átlaga az 1999. július 1. és 2001. június 30. közötti időszakban azon tagállamokban, amelyek elfogadták az eurót, a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban a 2002. pénzügyi évre vonatkozó "C" együtthatót visszamenőleges hatállyal ugyanolyan arányban csökkenteni kell, mint a forgalomban lévő összes bankjegy átlagának csökkenése.A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazásakor az NKB-k 2002. évre vonatkozó "CA" kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét a 4. cikk (1) bekezdése alapján hozzá kell adni az egyes NKB-k 2004., 2005., 2006. és 2007. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.B. Második esetleges kiigazításAbban az esetben, ha a 4. cikk (1) bekezdésében említett pozitív kompenzációs összeggel rendelkező NKB-k nettó kamatot fizetnek a forgalomban lévő bankjegyek euro-rendszeren belüli egyenlegére, és annak az év végi eredménykimutatásban "az összevont monetáris jövedelem nettó eredménye" tételhez történő hozzáadásakor ez nettó kiadást eredményez, a 2002. pénzügyi évre alkalmazandó "C" együtthatót a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően csökkenteniük kell az e helyzet megszüntetéséhez szükséges mértékben.A csökkentés nem eredményezhet 0,8606735-nál kisebb együtthatót. Ezen eltérés alkalmazásakor az NKB-k 2002. évre vonatkozó "CA" kompenzációs összege csökkentésének egynegyedét a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban hozzá kell adni az egyes NKB-k 2004., 2005., 2006. és 2007. évekre vonatkozó kompenzációs összegéhez.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1991. június 20.) az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között az életbiztosításon kívüli közvetlen biztosításra vonatkozóan létrejött megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991D0370

Hivatalos Lap L 205 , 27/07/1991 o. 0002 - 0002

		A Tanács határozata(1991. június 20.)az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között az életbiztosításon kívüli közvetlen biztosításra vonatkozóan létrejött megállapodás megkötéséről(91/370/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára és 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],az Európai Parlamenttel együttműködve [2],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],mivel a Svájccal az életbiztosításon kívüli közvetlen biztosításra vonatkozó 1989. október 10-én Luxembourgban kötött megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között az életbiztosításon kívüli közvetlen biztosításra vonatkozóan létrejött megállapodás a Közösség részéről jóváhagyásra kerül.A megállapodás szövegét a határozat melléklete tartalmazza.2. cikkA Tanács elnöke megteszi a megállapodás 44. cikkében előírt okmánycseréhez szükséges intézkedéseket [4].Kelt Luxembourgban, 1991. június 20-án.a Tanács részérőlaz elnökR. Goebbels[1] HL C 53., 1990.3.5., 1. o.[2] HL C 72., 1991.3.18., 175. o. és az 1991. június 12-i határozat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] HL C 56., 1990.3.7., 27. o.[4] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdeti.--------------------------------------------------


title: 2007/370/EK: A Tanács határozata ( 2007. május 14. ) a Régiók Bizottsága hét görög tagjának és öt görög póttagjának kinevezéséről

text:
               1.6.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 140/47

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2007. május 14.)
   a Régiók Bizottsága hét görög tagjának és öt görög póttagjának kinevezéséről
   (2007/370/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a görög kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Chrisros CHATZOPOULOUS, Dimitros STAMATIS, Theodora BAKOYANNI, Andreas KARAVOLAS, Pavlos KAMARAS és Panayotis TZANIKOS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága hat tagjának helye betöltetlen maradt. Konstantinos TZATZANIS lemondását követően egy tag helye betöltetlen maradt. Theodoros GEORGAKIS, Georgios KOUTSOULIS, Georgios MACHIMARIS, Ioannis SPARTSIS és Spyros SPYRIDON hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága öt póttagjának helye betöltetlen maradt,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a Régiók Bizottságába a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Christos CHATZOPOULOS helyére Panayotis PSOMIADIS, Thesszaloniki prefektusa,

                           —

                           Dimitrios STAMATIS helyére Georgios PAPASTERGIOU, Pieria prefektusa,

                           —

                           Theodora BAKOYANNI helyére Nikitas KAKLAMANIS, Athén polgármestere,

                           —

                           Andreas KARAVOLAS helyére Andreas FOURAS, Patrasz polgármestere,

                           —

                           Pavlos KAMARAS helyére Grigorios ZAFIROPOULOS, Halandri (Athén) polgármestere,

                           —

                           Panayotis TZANIKOS helyére Dimitrios TSINGOUNIS, Leonidio (Árkádia) polgármestere,

                           —

                           Konstantinos TZATZANIS, Pireusz városi tanácsosa helyére Konstantinos TZATZANIS, Pireusz prefektusának tanácsosa;

         és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Theodoros GEORGAKIS helyére Konstantinos KONTOYORGOS, Evritánia prefektusa,

                           —

                           Georgios KOUTSOULIS helyére Dimitrios DRAKOS, Messzénia prefektusa,

                           —

                           Georgios MACHIMARIS helyére Dimitrios KALOGEROPOULOS, Egaleo (Athén) polgármestere,

                           —

                           Ioannis SPARTSIS helyére Dimitrios PREVEZANOS, Szkiatosz önkormányzat tanácsosa (Magnisszia),

                           —

                           Spyros SPYRIDON, Poros polgármestere helyére Spyros SPYRIDON, Athén – Pireusz prefektusának tanácsosa.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2007. május 14-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: 2012/231/EU: A Tanács határozata ( 2012. április 23. ) az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               1.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 117/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. április 23.)
   az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2012/231/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. május 25-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az 1994. évi GATT XXVIII. cikke értelmében tárgyalásokat kezdjen a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) 1. cikke alapján létrejött Kombinált Nómenklatúra KN 16. árucsoport szerinti vámtarifasoraiban található baromfihús tekintetében megállapított engedmények újratárgyalása céljából.

               (2)

               A tárgyalások eredményeképpen 2011. november 22-én Thaifölddel, 2011. december 7-én pedig Brazíliával jött létre megállapodás levélváltás formájában (a továbbiakban: a megállapodások).

               (3)

               A megállapodásokat alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az Európai Unió és Brazília között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Thaiföld között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően az 1994. évi GATT-hoz csatolt uniós vámtarifajegyzékben meghatározott feldolgozott baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás aláírására jogosult személy(eke)t (2).
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. április 23-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

      (2)  A megállapodások szövegét a megkötésükről szóló határozatokkal együtt teszik közzé.


title: A Tanács határozata (1995. december 18.) az Európai Közösség és a Venezuelai Köztársaság között létrejött, a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorokról és vegyi anyagokról szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31995D0571

Hivatalos Lap L 324 , 30/12/1995 o. 0034 - 0034

		A Tanács határozata(1995. december 18.)az Európai Közösség és a Venezuelai Köztársaság között létrejött, a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorokról és vegyi anyagokról szóló megállapodás megkötéséről(95/571/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdésének első mondatával és 228. cikkének (4) bekezdésével,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel a Tanács 1995. szeptember 25-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közösség nevében megállapodásokat kössön az Amerikai Államok Szervezetének tagállamaival, de mindenekelőtt a Cartagena megállapodás tagállamaival a prekurzorok és vegyi anyagok ellenőrzéséről; mivel a Bizottság e felhatalmazás alapján 1995. november 13-án lezárta a Venezuelai Köztársasággal folytatott tárgyalásokat;mivel az Európai Közösség és a Venezuelai Köztársaság között létrejött, a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorokról és vegyi anyagokról szóló megállapodást jóvá kell hagyni;mivel helyénvaló, hogy a Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy a Tanács által kijelölt különbizottsággal konzultálva a Közösség nevében jóváhagyja azokat a módosításokat, amelyeket a megállapodás értelmében a közös ellenőrző csoportnak el kell fogadnia; mivel e felhatalmazást a megállapodás mellékleteinek módosítására kell korlátozni, feltéve, hogy az olyan anyagokra vonatkozik, amelyekre a prekurzorokra és vegyi anyagokra vonatkozó közösségi jogszabályok már kiterjednek,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Venezuelai Köztársaság között létrejött, a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorokról és vegyi anyagokról szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás aláírására jogosult személyt.3. cikkA megállapodás 12. cikkében előírt okiratot a Közösség nevében a Tanács elnöke helyezi letétbe [1].4. cikk(1) A tagállamok képviselőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviseli a megállapodás 9. cikkében előírt közös ellenőrző csoportban.(2) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a Közösség nevében jóváhagyja a megállapodás mellékleteinek a közös ellenőrző csoport által a megállapodás 10. cikkében megállapított eljárással összhangban elfogadott módosításait.A Bizottságot e feladatában a Tanács által kijelölt különbizottság segíti, amelynek feladata egy közös álláspont kialakítása.(3) A (2) bekezdésben említett felhatalmazást olyan anyagokra kell korlátozni, amelyekre a kábítószer-prekurzorokra és vegyi anyagokra vonatkozó megfelelő közösségi jogszabályok már kiterjednek.5. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1995. december 18-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. Borrell Fontelles[1] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (1997. június 2.) az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodást egy vámügyi kölcsönös jogsegélyről szóló jegyzőkönyvvel kiegészítő, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodásról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31997D0403

Hivatalos Lap L 169 , 27/06/1997 o. 0076 - 0076

		A Tanács határozata(1997. június 2.)az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodást egy vámügyi kölcsönös jogsegélyről szóló jegyzőkönyvvel kiegészítő, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodásról(97/403/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére, a 228. cikk (2) bekezdésének első mondatával összefüggésben,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel ahhoz, hogy a két fél között megvalósuljon a vámügyi kölcsönös közigazgatási jogsegély, szükségesnek látszik az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodást egy jegyzőkönyvvel kiegészíteni [1];mivel az ehhez az eredményhez vezető tárgyalások a Svájci Államszövetséggel lezajlottak és egy levélváltás formájában kötött megállapodáshoz vezettek, amelyet a Közösség érdekében jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Tanács a Közösség nevében jóváhagyja az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodást, amely az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodást kiegészíti egy vámügyi kölcsönös közigazgatási jogsegélyről szóló jegyzőkönyvvel.A levélváltás formájában kötött megállapodás szövege része ennek a határozatnak.Ha a levélváltás formájában kötött megállapodás nem lép hatályba 1997. július 1-jén, az ettől az időponttól ideiglenesen alkalmazható.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az 1. cikkben említett levélváltás formájában kötött megállapodás aláírására felhatalmazott személyeket.3. cikkA levélváltás formájában kötött megállapodás által előírt értesítést a Közösség részéről a Tanács elnöke küldi meg [2].4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetik.Kelt Luxembourgban, 1997. június 2-án.a Tanács részérőlaz elnökH. Van Mierlo[1] HL L 300., 1972.12.31., 189. o.[2] A Jegyzőkönyv hatályba lépésének időpontját az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában fogják kihirdetni.--------------------------------------------------