title: A Tanács határozata (1992. március 16.) az Európai Gazdasági Közösség és az Uruguayi Keleti Köztársaság között létrejött, az együttműködésről szóló keretmegállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31992D0205

Hivatalos Lap L 094 , 08/04/1992 o. 0001 - 0001

		A Tanács határozata(1992. március 16.)az Európai Gazdasági Közösség és az Uruguayi Keleti Köztársaság között létrejött, az együttműködésről szóló keretmegállapodás megkötéséről(92/205/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. és 235. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel a Közösségnek – a külgazdasági kapcsolatai területén kitűzött céljai elérése érdekében az Uruguayi Keleti Köztársasággal kötött, az együttműködésről szóló keretmegállapodást jóvá kell hagynia,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és az Uruguayi Keleti Köztársaság között létrejött, az együttműködésről szóló keretmegállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 25. cikkében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg [3].3. cikkA tagállamok képviselőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviseli a megállapodás 21. cikke által létrehozott vegyes bizottságban.4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni és ez a határozat a kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 1992. március 16-án.a Tanács részérőlaz elnökJorge Braga De Macedo[1] HL C 228., 1991.9.3., 20. o.[2] 1992. február 14-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: 2012/672/EU: A Tanács határozata ( 2012. október 25. ) a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Ciprussal való automatizált adatcsere megindításáról

text:
               31.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 302/11

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. október 25.)
   a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Ciprussal való automatizált adatcsere megindításáról
   (2012/672/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 25. cikkére,
   tekintettel a 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB tanácsi határozatra (2) és különösen annak 20. cikkére és mellékletének 4. fejezetére,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, átmeneti rendelkezéseket tartalmazó jegyzőkönyv alapján az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok joghatása mindaddig fennmarad, amíg azokat a Szerződések alapján hatályon kívül nem helyezik, nem érvénytelenítik, vagy nem módosítják.

               (2)

               Ennek megfelelően a 2008/615/IB határozat 25. cikke alkalmazandó, és a Tanácsnak egyhangúlag határoznia kell arról, hogy a tagállamok végrehajtották-e az említett határozat 6. fejezetének rendelkezéseit.

               (3)

               A 2008/616/IB határozat 20. cikke úgy rendelkezik, hogy a Tanács a 2008/615/IB határozat 25. cikkének (2) bekezdésében említettek szerinti határozatokat egy kérdőíven alapuló értékelő jelentés alapján hozza meg. A 2008/615/IB határozat 2. fejezetének megfelelően végzett automatizált adatcsere tekintetében az értékelő jelentés ezenkívül értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén alapul.

               (4)

               A 2008/616/IB határozat melléklete 4. fejezetének 1.1. pontja szerint a megfelelő tanácsi munkacsoportok által összeállított kérdőív valamennyi automatizált adatcserére vonatkozik, és amint egy tagállam úgy véli, hogy az adott adatkategória tekintetében teljesíti az adatcsere előfeltételeit, ki kell töltenie a kérdőívet.

               (5)

               Ciprus kitöltötte az adatvédelemre vonatkozó kérdőívet és a daktiloszkópiai adatok cseréjére vonatkozó kérdőívet.

               (6)

               Ciprus Ausztria részvételével sikeres kísérleti adatcserét hajtott végre.

               (7)

               Cipruson értékelő látogatásra is sor került, és erről az osztrák értékelő csoport jelentést készített, amelyet elküldött az érintett tanácsi munkacsoportnak.

               (8)

               A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó kérdőív, értékelő látogatás és kísérleti adatcsere eredményeit összegző, átfogó értékelő jelentést benyújtották a Tanácsnak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A daktiloszkópiai adatok automatizált keresése tekintetében Ciprus maradéktalanul végrehajtotta a 2008/615/IB határozat 6. fejezetében foglalt, az adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezéseket, és e határozat hatálybalépésének napjától jogosult a személyes adatoknak az említett határozat 9. cikke szerinti átvételére és átadására.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2012. október 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. MAVROU

      (1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

      (2)  HL L 210., 2008.8.6., 12. o.


title: A Tanács határozata (1991. március 25.) a Nemzetközi Ón Munkacsoport alapszabályának elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31991D0178

Hivatalos Lap L 089 , 10/04/1991 o. 0033 - 0038 finn különkiadás fejezet 11 kötet 16 o. 0251  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 16 o. 0251

		A Tanács határozata(1991. március 25.)a Nemzetközi Ón Munkacsoport alapszabályának elfogadásáról(91/178/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére, és különösen annak 113. és 116. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a Nemzetközi Ón Munkacsoport alapszabályát az ENSZ Ónkonferenciája 1989. április 7-én Genfben elfogadta;mivel a konferencián résztvevő államokat és nemzetközi szervezeteket felkérték, hogy az ENSZ Főtitkárát értesítsék az alapszabály elfogadásáról, annak (21) bekezdése b) pontjával összhangban;mivel a munkacsoport fontos tevékenységet fog végezni a piac és az ónkereskedelem elemzése és felügyelete terén;mivel a Nemzetközi Ón Munkacsoportnak az alapszabályban meghatározott intézményi struktúrája közös részvételt feltételez a Közösség és a csoport alapszabályát elfogadó tagállamok részéről;mivel bizonyos tagállamok jelezték a munkacsoportban való részvételi szándékukat; mivel bizonyos tagállamok jelezték részvételi szándékukat a munkacsoportban;mivel a Közösségnek és azoknak a tagállamoknak, amelyek úgy határoztak, hogy részt vesznek a munkacsoport munkájában, közös állásfoglalás alapján egy időben kell benyújtaniuk elfogadó okirataikat,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség a Nemzetközi Ón Munkacsoport alapszabályát elfogadja.A Közösség és azok a tagállamok, amelyek úgy határoztak, hogy részt vesznek a munkacsoport munkájában, egyszerre helyezik letétbe elfogadó okirataikat az ENSZ Főtitkáránál, amint a szükséges belső eljárásokat elvégezték.Az alapszabály szövegét mellékelték e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az elfogadó okiratnak a Közösség nevében történő letétbe helyezésére jogosult személyeket.Kelt Brüsszelben, 1991. március 25-én.a Tanács részérőlaz elnökR. Steichen--------------------------------------------------MELLÉKLETA NEMZETKÖZI ÓN MUNKACSOPORT ALAPSZABÁLYALétrehozás1. A Nemzetközi Ón Munkacsoport azzal a céllal jött létre, hogy végrehajtsa az ezen alapszabály rendelkezéseit, és felügyelje annak működését.Célkitűzés2. A csoport célkitűzése az, hogy biztosítsa a fokozott nemzetközi együttműködést az ónnal kapcsolatos kérdésekben, javítva a nemzetközi óngazdaságról rendelkezésre álló információkat és fórumot nyújtva az ónról folytatott kormányközi konzultációkhoz.Fogalommeghatározások3. a) "A csoport" az ezen alapszabály alapján létrehozott Nemzetközi Ón Munkacsoport.b) "Ón" a nyersón, az egyéb finomított ón, másodlagos ón illetve a dúsított ón és a természetes előfordulási közegéből kivont ónérc óntartalma,, továbbá mindazon óntermékek, amiket a csoport határoz meg. E meghatározás alkalmazásában, az "érc" nem tartalmazza (i) az érctestből a dúsításon kívül valamely más célból kivont anyagot, és (ii) azt az anyagot, amelytől a dúsítás folyamán szabadulnak meg.c) "Tagok" azok az (5) bekezdésben előírt államok és kormányközi szervezetek, amelyek a (21) bekezdés értelmében elfogadásukról értesítést küldtek.Funkciók4. A csoport funkciói a következők:a) a világ óngazdaságának és trendjeinek folyamatos megfigyelésének végrehajtásához szükséges kapacitás létrehozása, különösen egy, a világtermelésre, a -készletekre, az ón valamennyi formájának kereskedelemére és fogyasztására vonatkozó statisztikai rendszer létrehozásával, fenntartásával és folyamatos frissítésével, és az így kapott információk – megfelelő módon történő – terjesztésével;b) az ón valamennyi formájának termelésével, a készleteivel, kereskedelmével és fogyasztásával kapcsolatos fejleményekre és trendeke vonatkozó konzultációk folytatása és információcsere biztosítása;c) tanulmánykészítés az ónra vonatkozó fontos kérdések széles körében a csoport határozataival összhangban.Tagság5. A csoportnak az óntermelésben, -fogyasztásban és az ón nemzetközi kereskedelmében érdekelt államok, továbbá a nemzetközi megállapodások, különösen az áruforgalmi egyezmények megtárgyalása, megkötése és alkalmazása tekintetében felelőséggel rendelkező kormányközi szervezetek is tagjai lehetnek.A csoport hatásköre6. a) A csoport az ezen alapszabály rendelkezéseinek elvégzéséhez és alkalmazásuk biztosításához szükséges minden hatáskört gyakorol és minden intézkedést megtesz, illetve azok megtételéről intézkedik.b) A csoportnak nincs joga sem közvetve, sem közvetlenül az ónnal, vagy bármely más áruval vagy termékkel történő kereskedelemre vonatkozó szerződést, és határidős ügyletekre vonatkozó szerződést kötni; és ilyen célból nem vállal pénzügyi kötelezettségeket.c) A csoport a funkcióinak ellátásához szükségesnek tartott, és az ezen alapszabálynak megfelelő és nem összeegyeztethetetlen eljárási szabályzatot fogad el.d) A csoportnak nem áll jogában és tagjai sem hatalmazhatják fel arra, hogy az ezen alapszabály vagy az eljárási szabályzat hatályán kívüli kötelezettségeket vállaljon.Székhely7. A csoport székhelye az általa valamely tagállam területén kiválasztott helyen van, kivéve, ha a csoport másképp határoz. A csoport az ezen alapszabály hatálybalépésétől számított lehető legrövidebb időn belül tárgyalásokat folytat a fogadó kormánnyal a megkötendő székhelyre vonatkozó megállapodásról.Döntéshozatal8. a) Az ezen alapszabály alapján létrehozott csoport legfőbb szerve az általános ülés.b) A csoport, a 9. pontban említett állandó bizottság, valamint mindazon bizottságok és kisegítő testületek, amelyek létrehozására sor kerülhet, konszenzussal és szavazás nélkül hozzák meg határozataikat, kivéve azokat a határozatokat, amelyekre az alapszabály vagy az eljárási szabályzat minősített szavazattöbbséget határoz meg.c) Minden tagállam egy szavazatra jogosult.Állandó bizottság9. a) A csoport állandó bizottságot hoz létre, amely a csoportnak azon tagjaiból áll, amelyek jelezték részvételi szándékukat annak munkájában.b) Az állandó bizottság a csoport által a részére kijelölt feladatokat látja el, és a csoportnak tesz jelentést munkája befejezéséről, és annak fejleményeiről.Bizottságok és kisegítő testületek10. A csoport az ónipar fejlődésének megfigyelése céljából ipari tanácsadó bizottságot hozhat létre. A csoport az állandó bizottság mellett – az általa meghatározott működési feltételekkel – más bizottságokat és kisegítő testületeket is létrehozhat.Titkárság11. a) A csoport titkársága főtitkárból és megfelelő számú alkalmazottból áll.b) A főtitkár a csoport vezető igazgatási tisztviselője, és a csoportnak felelős az ezen alapszabálynak – a csoport által hozott határozatokkal összhangban történő – igazgatásáért és működéséért.Együttműködés harmadik felekkel12. a) A csoport szükség szerint intézkedhet az Egyesült Nemzetek Szervezetével, annak szerveivel illetve szakosított intézményeivel, és más kormányközi intézményekkel folytatott konzultációkról vagy együttműködésről.b) A csoport az általa megfelelőnek tartott esetekben intézkedhet kapcsolatok fenntartásáról más érdekelt, de a csoportban részt nem vevő kormányokkal, más nemzetközi, nem kormányzati szervezetekkel, és a magánszektor intézményeivel.c) A csoport meghívhatja az ónipar problémáiban lényegesen érintett, de a csoportban tagsággal nem rendelkező államokat, illetve megfelelő kormányközi, vagy nem kormányzati szervezeteket, hogy megfigyelővel képviseltessék magukat a csoport ülésein azzal a feltétellel, hogy e szervezetek hasonló jogokban részesítik a csoportot. A csoport eltérő határozata hiányában, ezek a megfigyelők a csoport valamennyi ülésén részt vehetnek – egy meghatározott ülés vagy üléssorozat egészén vagy annak egy részén –, de nem vehetnek részt az állandó bizottság, a bizottságok, és az albizottságok azon ülésein, amelyeken nem képviselteti magát a csoport összes tagja.d) Az elnök megfigyelőket hívhat meg a csoport megbeszélésein való részvételre, azonban nincs szavazati és javaslattételi joguk.Kapcsolat a Közös Árualappal13. A csoport a Közös Árualapot létrehozásáról szóló megállapodás 7. cikkének (9) bekezdése alapján kérheti, hogy Nemzetközi Árutestületté (ICB) nyilvánítsák, olyan, az ónnal kapcsolatos projekteknek – a csoport által kizárólag konszenzussal meghatározott feltételek szerinti – támogatása céljával, amelynek finanszírozása az Alap második számlájáról történik. Ugyanakkor a csoport semmiféle pénzügyi kötelezettséget nem vállalhat az ilyen projektekkel kapcsolatban; és az ilyen projektekben végrehajtó testületként sem járhat el.Jogállás14. a) A csoport nemzetközi jogi személy.b) A csoportnak a fogadó ország területén fennálló jogállását a fogadó kormány és a csoport között megkötött, a székhelyre vonatkozó megállapodás határozza meg.c) A csoport jogképességgel rendelkezik funkcióinak gyakorlásához, így különösen – a fenti 6. b) pontra is figyelemmel – szerződést köthet, ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, valamint bírósági eljárást indíthat.Költségvetési hozzájárulások15. a) Minden tag hozzájárul a csoport által jóváhagyott éves költségvetéshez. A tagok költségvetési hozzájárulásai a költségvetés 50 %-a tekintetében egyenlő arányban oszlanak meg, a fennmaradó részt a tagállamok között az elsődleges ónfém és a dúsított ón összkereskedelmében – a termelő országok esetében az összes kivitel és az összes behozatal különbsége, felhasználó országok esetében a teljes behozatal alapján számított – részesedésük arányában osztják fel. E célból azon országok, amelyek dúsított óntermelése meghaladja kimutatott elsődleges ónfém-felhasználását, termelő országoknak minősülnek, és azok, amelyek kimutatott elsődleges nyersón-felhasználása meghaladja dúsított ón-termelését, felhasználó országoknak minősülnek. A számításokat a legutolsó három olyan naptári év alapján végzik el, amelyre vonatkozóan statisztikai adatok állnak rendelkezésre.b) A csoport az egyes tagoknak az egyes pénzügyi évre vonatkozó hozzájárulásait egyetlen pénznemben határozza meg az eljárási szabályzatnak a hozzájárulásokra vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. A tagok hozzájárulásaikat alkotmányos eljárásaikkal összhangban teljesítik.Statisztikai adatok és információk16. a) A csoport összegyűjti, összeveti és a tagok rendelkezésére bocsátja az ón termelésére, kereskedelmére, készleteire és felhasználására vonatkozó, az általa – az ezen alapszabály hatékony teljesítése érdekében – fontosnak tartott statisztikai információkat, valamint az alábbi b) pontban említett információkat.b) A csoport olyan, általa megfelelőnek tartott szabályokat hoz, amelyek révén információkat cserélhet az érdekelt nem tagkormányokkal, valamint a megfelelő nem kormányzati és kormányközi szervezetekkel annak érdekében, hogy friss és megbízható adatok álljanak rendelkezésre az ón kitermeléséről, felhasználásáról, készleteiről, nemzetközi kereskedelméről, a nemzetközileg közzétett és elfogadott ónárakról, valamint az ón kínálatát és keresletét befolyásoló más tényezőkről.c) A csoport törekszik annak biztosítására, hogy az általa közzétett információk ne veszélyeztessék az ón kitermelésében, feldolgozásában, értékesítésében illetve felhasználásában érdekelt kormányok, személyek vagy vállalatok tevékenységének bizalmas jellegét.Éves felmérés és jelentések17. a) A csoport éves felméréseket készít a világ óngazdaságának világban és egyéb vonatkozó kérdésekről a tagok által nyújtott és más vonatkozó forrásokból származó információkkal kiegészített információk alapján. Az éves felmérés tartalmazza az ónkitermelésnek a következő évekre várható kapacitására vonatkozó vizsgálatot, és az ónkitermelés, -felhasználás, valamint –kereskedelem következő naptári évre vonatkozó kilátásait, a tagoknak a nemzetközi óngazdaság alakulására vonatkozó saját felméréseik elkészítéséhez történő segítségnyújtás céljából.b) A csoport jelentést készít az éves felmérés eredményeiről és azt eljuttatja a tagoknak. Ha a csoport megítélése szerint szükséges, akkor a jelentést, illetve a tagoknak eljuttatott többi jelentést és tanulmányt az eljárási szabályzattal összhangban más érdekelt felek részére is hozzáférhetővé teheti.Tanulmányok18. a) A csoport eseti jelleggel tanulmányokat készít illetve készíttet a nemzetközi óngazdaságról, beleértve a létező vagy esetlegesen felmerülő egyedi problémákra vagy nehézségekre vonatkozó tanulmányokat is.b) A tanulmányok tartalmazhatnak általános ajánlásokat vagy javaslatokat, de ezen ajánlások vagy javaslatok nem sérthetik az egyes tagállamok jogát arra, hogy hazai óngazdaságuk valamennyi kérdését önállóan kezeljék, továbbá nem sérthetik más nemzetközi szervezetek illetékességét a hatáskörükbe tartozó kérdések tekintetében.A tagok kötelezettségei19. A tagok minden tőlük telhetőt megtesznek az együttműködés és a csoport célkitűzése elérésének támogatása érdekében, különösen az óngazdaságra vonatkozóan a (16) a) pontban említett adatokkal történő ellátás tekintetében.Módosítás20. Ezen alapszabályt a csoport csak konszenzussal módosíthatja.Hatálybalépés21. a) Ezen alapszabály akkor lép hatályba, amikor – az ezen alapszabályhoz csatolt mellékletben meghatározottak szerint – együttesen az ónkereskedelem legalább 70 %-át képviselő államok az alábbi b) alpont szerint értesítették az ENSZ Főtitkárát (a továbbiakban: a "letéteményes") az alapszabály elfogadásáról.b) Az 5. pontban említett bármely olyan állam vagy kormányközi szervezet, amely a csoport tagja kíván lenni, értesíti a letéteményest, hogy – belső eljárásai befejezéséig – ideiglenesen, vagy véglegesen elfogadja az alapszabályt. Az az állam, illetve kormányközi szervezet, amelyik bejelentette az alapszabály ideiglenes elfogadását, törekszik az eljárásai lehető leggyorsabb befejezésére, és azok befejezéséről értesíti a letéteményest.c) Ha az ezen alapszabály hatálybalépésének követelményei 1990. június 30-ig nem teljesülnek, akkor a letéteményes összehívja az alapszabály ideiglenes vagy végleges elfogadását már bejelentő államok és kormányközi szervezetek képviselőit, hogy az alapszabály maguk közötti ideiglenes vagy végleges hatálybaléptetéséről határozzanak.d) Amikor az alapszabály hatályba lép, a letéteményes a lehető legrövidebb időn belül megnyitó ülésre hívja össze a csoportot. A tagokat – amennyiben lehetséges – az ülés megtartása előtt legalább egy hónappal értesítik.Kilépés22. a) Bármelyik tag bármikor kiléphet a csoportból a letéteményesnek és a csoport főtitkárának küldött írásbeli értesítéssel.b) A kilépés nem érinti a kilépő taggal szemben már fennálló pénzügyi kötelezettségeket, és nem jogosítja fel a kilépés évében a hozzájárulással kapcsolatos semmilyen engedményre.c) A kilépés 30 nappal azután lép hatályba, hogy az erről szóló értesítést a letéteményes megkapta.d) A csoport főtitkára az e pont szerint megkapott, a kilépésről szóló értesítésről minden tagot haladéktalanul tájékoztat.Megszüntetés23. a) A csoport a tagállamok kétharmados szótöbbségével bármikor úgy határozhat, hogy az alapszabályt megszünteti. A megszüntetés a csoport által megjelölt időpontban lép hatályba.b) Az ezen alapszabály megszüntetése ellenére, a csoport mindaddig fennmarad, amíg az a felszámoláshoz, többek között a számlák kiegyenlítéséhez szükséges.Fenntartások24. Az alapszabályra vonatkozóan fenntartással nem élhetnek.--------------------------------------------------MELLÉKLETÓnkereskedelem [1]Ország | Kivitel | Behozatal | Összes kereskedelem | Részarány (%) |(1000 tonna) | (1000 tonna) | (1000 tonna) |Amerikai Egyesült Államok | 1,4 | 41,4 | 42,8 | 11,41 |Argentína | 0,1 | 0,9 | 1,0 | 0,27 |Ausztrália | 6,5 | 0,4 | 6,9 | 1,84 |Belgium-Luxemburg | 2,9 | 3,2 | 6,1 | 1,63 |Bolívia | 12,9 | – | 12,9 | 3,44 |Brazília | 20,1 | – | 20,1 | 5,36 |Dánia | 0,9 | 0,9 | 1,8 | 0,48 |Egyiptom | – | 0,3 | 0,3 | 0,08 |Finnország | – | 0,1 | 0,1 | 0,03 |Franciaország | 0,2 | 7,7 | 7,9 | 2,11 |Fülöp-szigetek | – | 0,5 | 0,5 | 0,13 |Görögország | – | 0,4 | 0,4 | 0,11 |Hollandia | 2,6 | 8,5 | 11,1 | 2,96 |India | – | 2,7 | 2,7 | 0,72 |Indonézia | 25,3 | – | 25,3 | 6,74 |Írország | – | 0,1 | 0,1 | 0,03 |Japán | – | 32,1 | 32,1 | 8,56 |Jugoszlávia | – | 1,4 | 1,4 | 0,37 |Kanada | 1,7 | 3,8 | 5,5 | 1,47 |Kína | – | 17,2 | 17,2 | 4,59 |Koreai Köztársaság | – | 5,1 | 5,1 | 1,36 |Lengyelország | – | 3,1 | 3,1 | 0,83 |Malajzia | 49,2 | 13,1 | 62,3 | 16,61 |Mexikó | – | 4,7 | 4,7 | 1,25 |Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága | 16,8 | 14,1 | 30,9 | 8,24 |Német Szövetségi Köztársaság | 3,1 | 19,4 | 22,5 | 6,00 |Nigéria | 0,6 | – | 0,6 | 0,16 |Norvégia | – | 0,5 | 0,5 | 0,13 |Olaszország | 0,1 | 6,2 | 6,3 | 1,68 |Peru | 3,8 | 0,4 | 4,2 | 1,12 |Portugália | – | 0,6 | 0,6 | 0,16 |Spanyolország | 0,1 | 3,3 | 3,4 | 0,91 |Svédország | 0,1 | 0,6 | 0,7 | 0,19 |Szovjetunió | – | 13,8 | 13,8 | 3,68 |Thaiföld | 16,5 | – | 16,5 | 4,40 |Törökország | – | 1,1 | 1,1 | 0,29 |Zaire | 2,6 | – | 2,6 | 0,69 |ÖSSZESEN: | 184,7 | 190,4 | 375,1 | 100,00 |--------------------------------------------------


title: A Tanács 2011/621/KKBP határozata ( 2011. szeptember 21. ) az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

text:
               21.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 243/19

         A TANÁCS 2011/621/KKBP HATÁROZATA
   (2011. szeptember 21.)
   az Európai Unió Afrikai Unió melletti különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. december 6-án elfogadta a 2007/805/KKBP együttes fellépést (1), amely Koen VERVAEKE-t nevezte ki az Európai Unió Afrikai Unió (AU) melletti különleges képviselőjévé („EUKK”). E megbízatás 2011. augusztus 31-én lejárt.

               (2)

               Az EUKK megbízatását ezért a 2011. szeptember 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra meg kell hosszabbítani.

               (3)

               Az EUKK megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió különleges képviselője
   Koen VERVAEKE-nak mint az AU melletti EUKK-nak a megbízatását a Tanács 2012. június 30-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács a főképviselő javaslatára így határoz.
   2. cikk
   Politikai célkitűzések
   Az EUKK megbízatása az Unió azon átfogó politikai célkitűzésein alapul, amelyeket az Afrika-EU közös stratégia fogalmazott meg, és amelyek a békés, demokratikus és virágzó jövő építésére irányuló afrikai erőfeszítések támogatására irányulnak. E célkitűzések az alábbiakat foglalják magukban:

               a)

               az Európai Unió Afrikai Unióval folytatott politikai párbeszédének fokozása és szélesebb körű kapcsolatainak kialakítása;

               b)

               az Unió és az AU közötti partnerség megerősítése az Afrika-EU közös stratégiában meghatározott valamennyi területen, hozzájárulás – az AU-val partnerségben – az Afrika-EU közös stratégia kialakításához és végrehajtásához, az afrikai szerep- és felelősségvállalás elvének tiszteletben tartása, szorosabb és a többoldalú partnerekkel összehangolt együttműködés az afrikai képviselőkkel a többoldalú fórumokon;

               c)

               az AU-val való együttműködés és az AU támogatása az intézményfejlesztés előmozdításával és az Unió és az AU intézményei közötti kapcsolatok erősítésével, többek között fejlesztési támogatás révén is, az alábbiak előmozdítása érdekében:

                           —

                           béke és biztonság: konfliktusok előrejelzése, megelőzése, kezelése, a konfliktusokban való közvetítés és azok megoldása, a béke és a stabilitás előmozdítását szolgáló erőfeszítések támogatása, a konfliktusokat követő újjáépítés támogatása,

                           —

                           emberi jogok és kormányzás: az emberi jogok előmozdítása és védelme; az alapvető szabadságok és a jogállamiság tiszteletének előmozdítása; a kormányzás ellenőrzésére és javítására irányuló afrikai erőfeszítések támogatása a politikai párbeszéd és a pénzügyi és technikai segítségnyújtás révén; a részvételi demokrácia és az elszámoltathatóság erősítésének támogatása; a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem támogatása, valamint a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kérdésének kezelésére irányuló erőfeszítések további előmozdítása, a kérdés valamennyi aspektusa tekintetében,

                           —

                           fenntartható növekedés, regionális integráció és kereskedelem: a kölcsönös összekapcsolhatóságra irányuló erőfeszítések támogatása, valamint az emberek vízhez, higiéniához, energiához és információtechnológiához való hozzáférésének megkönnyítése; a szilárd, hatékony és harmonizált üzleti jogi keret előmozdítása; annak támogatása, hogy Afrika a világkereskedelmi rendszer szerves részévé váljon, az afrikai országok támogatása abban, hogy megfeleljenek az európai uniós szabályoknak és előírásoknak; Afrika támogatása az éghajlatváltozás hatásainak kezelésében,

                           —

                           az emberi erőforrásba való befektetés: a nemek közötti egyenlőség, az egészségügy, az élelmezésbiztonság és az oktatás területén tett erőfeszítések segítése, csereprogramok, egyetemi hálózatok és kiválósági központok támogatása, a migráció kiváltó okainak kezelése.

         Mindezeken túlmenően az EUKK kulcsfontosságú szerepet játszik az Afrika-EU közös stratégia végrehajtásában, amelynek célja az Afrika és az Unió közötti stratégiai partnerség továbbfejlesztése és megszilárdítása.
   3. cikk
   Megbízatás
   A 2. cikkben említett célkitűzések közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP) és közös biztonság- és védelempolitikával (KBVP) kapcsolatos vonatkozásainak elérése érdekében az EUKK megbízatása a következőkre terjed ki:

               a)

               az Unió átfogó befolyásának erősítése az AU-val és annak Bizottságával folytatott, az Unió és az AU közötti kapcsolat terén felmerülő, a KKBP/KBVP-vel kapcsolatos kérdések teljes körére kiterjedő addisz-abebai párbeszéd és annak koordinálása során, különösen a béke- és biztonsági partnerség, valamint a béke és a biztonság afrikai struktúrája végrehajtásának támogatása tekintetében;

               b)

               megfelelő szintű politikai képviselet biztosítása, tükrözve az Uniónak mint az AU politikai, pénzügyi és intézményi partnerének fontosságát, valamint e partnerség magasabb szintre emelését, amit az AU világszerte egyre növekvő politikai jelentősége tett szükségessé;

               c)

               amennyiben a Tanács úgy határoz, az uniós álláspontok és politikák képviselete, , amikor az AU jelentős szerepet tölt be egy olyan válsághelyzetben, amelyre nem neveztek ki EUKK-t;

               d)

               segítség abban, hogy az AU-val kapcsolatos uniós politikák és fellépések koherensebbek, összehangoltabbak és koordináltabbak legyenek, valamint hozzájárulás a szélesebb körű partneri csoport közötti összhang, valamint e csoport AU-val folytatott kapcsolatának megerősítéséhez;

               e)

               hozzájárulás az AU szempontjából releváns uniós emberi jogi politikák végrehajtásához, ideértve az Unió emberi jogi iránymutatásait, így különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusokról, továbbá a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokat, továbbá a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló uniós politikát;

               f)

               valamennyi AU-szintű lényeges fejlemény szoros figyelemmel kísérése és azokról jelentés készítése;

               g)

               szoros kapcsolat fenntartása az AU Bizottságával, más AU szervekkel, szubregionális afrikai szervezetek AU melletti képviseleteivel, valamint az AU tagállamainak az AU melletti képviseleteivel;

               h)

               az AU és a szubregionális afrikai szervezetek közötti kapcsolatok és együttműködés elősegítése, különösen azokon a területeken, ahol az Unió támogatást nyújt;

               i)

               kérésre tanácsadás és segítségnyújtás az AU részére az Afrika-EU közös stratégiában megjelölt területeken;

               j)

               kérésre tanácsadás és segítségnyújtás az AU részére a válságkezelési képességek kialakításához;

               k)

               egyértelmű feladatmegosztás alapján történő egyeztetés az AU tagállamaiban/régióiban megbízatással rendelkező EUKK-kal és tevékenységeik támogatása; és

               l)

               szoros kapcsolat fenntartása, valamint a koordináció előmozdítása az AU Addisz-Abebában jelen lévő kulcsfontosságú nemzetközi partnereivel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével, de egyúttal a nem állami szereplőkkel is az Unió és az AU közötti partnerség terén felmerülő, a KKBP/KBVP-vel kapcsolatos kérdések teljes körében.

         4. cikk
   A megbízatás végrehajtása
   (1)   Az EUKK felel – a főképviselő felügyelete mellett – a megbízatás végrehajtásáért.
   (2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság („PBB”) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, valamint az EUKK számára elsődleges kapcsolattartó pontként szolgál a Tanácson belül. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.
   (3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal („EKSZ”).
   5. cikk
   Finanszírozás
   (1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2011. szeptember 1-jétől2012. június 30-ig terjedő időszakra 715 000 EUR.
   (2)   A kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.
   (3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadással elszámol a Bizottság felé.
   6. cikk
   A csoport létrehozása és összetétele
   (1)   Az EUKK a megbízatása és az ahhoz rendelkezésre álló pénzügyi eszközök keretein belül felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.
   (2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek olyan alkalmazottak kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. Az ilyen kirendelt alkalmazottak javadalmazását az érintett uniós tagállam, az Unió érintett intézménye, illetve az EKSZ fedezi. A tagállamok által az Unió intézményeihez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.
   (3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, az uniós intézmény vagy az EKSZ közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.
   7. cikk
   Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek
   Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. A tagállamok és a Bizottság minden ehhez szükséges támogatást megadnak.
   8. cikk
   Az EU-minősített adatok biztonsága
   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról szóló, 2011. március 31-i 2011/292/EU tanácsi határozatban (2) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.
   9. cikk
   Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás
   (1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.
   (2)   Az Unió küldöttségei és/vagy adott esetben a tagállamok logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.
   10. cikk
   Biztonság
   Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden ésszerűen megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

               a)

               az adott misszióra vonatkozó biztonsági terv létrehozása, amely rendelkezik a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedésekről, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint meghatározza a vészhelyzeti intézkedési tervet és a misszió evakuálási tervét;

               b)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes személyi állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

               c)

               annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepítendő csoportjának valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is– a misszió területére való érkezése előtt vagy érkezésekor megfelelő, a misszió területének kockázati minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön;

               d)

               annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően elfogadott ajánlások mindegyikét végrehajtsák, és írásbeli jelentések benyújtása a félidős, valamint a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében a Tanács, a Bizottság és a főképviselő részére az ajánlások végrehajtásáról és egyéb biztonsági kérdésekről.

         11. cikk
   Jelentéstétel
   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül adják közre. Az EUKK a főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet a Külügyek Tanácsának.
   12. cikk
   Koordináció
   (1)   Az EUKK előmozdítja az átfogó uniós politikai koordinációt. Elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszközt koherens módon alkalmazzanak az Unió politikai céljainak megvalósítása érdekében. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.
   (2)   Az EUKK helyben szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállami külképviseletek vezetőivel, akik mindent megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak a megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK a helyszínen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.
   13. cikk
   Felülvizsgálat
   E határozat végrehajtását, valamint az Uniónak az érintett régióban történő egyéb hozzájárulásaival való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2012. január végén az elért eredményekről szóló jelentést, a megbízatás végén pedig a megbízatás végrehajtásáról szóló átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a Bizottságnak és a főképviselőnek.
   14. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2011. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

      Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. SAWICKI

      (1)  HL L 323., 2007.12.8., 45. o.

      (2)  HL L 141., 2011.5.27., 17. o.


title: 2012/545/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, II. szakasz – Tanács#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2012. május 10. ) az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, II. szakasz – Tanács

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/22

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, II. szakasz – Tanács
   (2012/545/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

               —

               tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               tekintettel a Tanácsnak a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt (3),

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4) a 2010-es pénzügyi évről,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

               —

               tekintettel a Tanács főtitkárának/közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek a tanácsi tagok küldöttei utazási költségeinek megtérítésére vonatkozó 31/2008. sz. határozatára (6),

               —

               tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (7),

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0095/2012),

               1.

               elhalasztja határozatát a Tanács főtitkárának a Tanács 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítéséről;

               2.

               megjegyzéseit és fenntartásait a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, a Számvevőszéknek, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL L 64., 2010.3.12.

      (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

      (3)  HL C 326., 2011.11.10., 1. o.

      (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

      (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (6)  A Tanács 2002. július 22-i eljárási szabályzatához (HL L 230., 2002.8.28., 7. o.) kapcsolódó határozat.

      (7)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2012. május 10.)
      az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, II. szakasz – Tanács
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójára (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

                  —

                  tekintettel a Tanácsnak a 2010-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentésére,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére (3), az intézmények válaszaival együtt,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke szerinti nyilatkozatára (4) a 2010-es pénzügyi évről,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (10) bekezdésére, valamint 317., 318. és 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 50., 86., 145., 146. és 147. cikkére,

                  —

                  tekintettel a Tanács főtitkárának/közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek a tanácsi tagok küldöttei utazási költségeinek megtérítésére vonatkozó 31/2008. sz. határozatára (6),

                  —

                  tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodásra (7),

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0095/2012),

                  1.

                  azon jogkörének megfelelően, hogy éljen a mentesítési ütemtervben meghatározott két határidővel annak érdekében, hogy ebben az esetben lehetőség nyíljon megállapodás megkötésére a soros elnökséggel, elhalasztja határozatát a Tanács főtitkárának a Tanács 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítéséről;

                  2.

                  tudomásul veszi, hogy 2010. évi éves jelentésében a Számvevőszék ellenőrzési munkája alapján úgy vélte, hogy a 2010. december 31-i fordulónappal záruló pénzügyi évet illetően az intézmények és szervek igazgatási és egyéb kiadásokkal kapcsolatos kifizetései összességükben lényegi hibától mentesek; hangsúlyozza, hogy a legvalószínűbb hibaarány az igazgatási kiadások területén általában 0,4 % (7.9. és 7.10. bekezdés);

                  3.

                  igazolja a 2010-es mentesítési eljáráshoz szánt dokumentumok kézhezvételét (2010-es végleges pénzügyi kimutatások, beleértve az elszámolásokat, a pénzügyi tevékenységről szóló jelentést és a 2010-ben végzett belső ellenőrzések összefoglalóját); továbbra is várja a mentesítéshez szükséges valamennyi dokumentumot (beleértve a 2010-ben végzett belső ellenőrzés teljes anyagát);

                  4.

                  reméli, hogy a Parlament megkapja a tevékenységekről szóló teljes éves jelentést; ragaszkodik hozzá, hogy a tevékenységekről szóló éves jelentés egy átfogó táblázatot is tartalmazzon a Tanács teljes humánerőforrásáról, kategóriánként, besorolási fokozatonként, nemenként, a szakképzésben való részvétel és állampolgárság szerint;

                  5.

                  hangsúlyozza, hogy a 2010-es éves jelentésében a Számvevőszék bírálta a „Résidence Palace” elnevezésű ingatlanprojekt finanszírozását az előlegek miatt (7.19. bekezdés); megjegyzi, hogy a Számvevőszék azt állapította meg, hogy a 2008–2010 közötti időszakban a Tanács összesen 235 millió EUR összegben folyósított előlegeket; megállapítja, hogy a folyósított összegek nem teljes körűen felhasznált költségvetési sorokból származtak; hangsúlyozza, hogy a „nem teljes körűen felhasznált” a politikailag korrekt kifejezés a „túlzott mértékű” forrásokra; hangsúlyozza, hogy 2010-ben a Tanács 40 millió EUR-val növelte az „Ingatlanvásárlás” költségvetési sorát;

                  6.

                  tudomásul veszi a Tanács magyarázatait arról a tényről, hogy az előirányzatok a költségvetési hatóság által a költségvetési rendelet 22. és 24. cikkében meghatározott eljárásokkal összhangban engedélyezett költségvetési átcsoportosítások útján álltak rendelkezésre;

                  7.

                  osztja a Számvevőszék azon véleményét, miszerint egy ilyen eljárás sérti a teljesség elvét a bérleti díjak kifizetésében elért megtakarítások ellenére;

                  8.

                  tudomásul veszi a Tanács válaszát, miszerint a tolmácsolásra és a delegációk utazási költségeire vonatkozó költségvetési sorokban szereplő összegeknek nagyobb mértékben kell igazodniuk a tényleges felhasználáshoz, és jobb költségvetési tervezésre szólít fel a jelenlegi gyakorlatok jövőbeni elkerülése érdekében;

                  9.

                  emlékezteti a Számvevőszéket a Parlament azon kérésére, hogy a Bíróságnál, az európai ombudsmannál és az európai adatvédelmi biztosnál a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó számvevőszéki éves jelentésre való előkészületek során végzett vizsgálatokhoz hasonlóan végezze el a Tanácsnál működő felügyeleti és ellenőrzési rendszerek mélyreható vizsgálatát;

                  10.

                  sajnálja a 2007-es, 2008-as és 2009-es pénzügyi évekre vonatkozó mentesítési eljárás keretében felmerült nehézségeket, amelyek abból adódtak, hogy a Tanács nem volt hajlandó nyílt és hivatalos párbeszédet folytatni a Költségvetési Ellenőrző Bizottsággal, sem válaszolni a bizottság kérdéseire; emlékeztet, hogy a Parlament visszautasította a Tanács főtitkárának a 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítését, melynek okait a 2011. május 10-i (8) és 2011. október 25-i (9) állásfoglalásaiban sorolta fel;

                  11.

                  megismétli azon nézőpontját, hogy az európai adófizetők teljes joggal várják el, hogy az Unió teljes költségvetése – beleértve az intézményei és ügynökségei által önállóan irányított valamennyi alapot – nyilvános ellenőrzés tárgyát képezze;

                  12.

                  sajnálja, hogy a Tanács – az Unió intézményei közül egyedül – úgy gondolja, hogy nem elszámoltatható a rendelkezésére bocsátott pénzeszközök felhasználásáért;

                  13.

                  megjegyzi, hogy hibás a Tanács azon érvelése, hogy a Bizottságnak adandó mentesítés úgy tekinthető, mint a teljes európai uniós költségvetés – többek között a Tanács által felhasznált költségvetés – tekintetében megadott mentesítés, amit az a következetlen álláspontja mutat, miszerint nem tartozhat a Bizottság hatáskörébe a Tanács költségvetésének felügyelete és kezelése; úgy véli, hogy e konfliktus egyetlen logikus megoldása a Tanács számára az, hogy vagy felkéri a Bizottságot pénzügyeinek ellenőrzésére, vagy teljes mértékben részt vesz egy szabályos mentesítési eljárásban, amelynek a megfelelő változtatások elvégzése mellett szükségszerűen követnie kell az Európai Unió összes többi intézménye által követett teljes eljárásokat;

                  14.

                  megismétli, hogy a Parlament még mindig vár a Tanács válaszára a fellépésekkel és a fent említett két állásfoglalásban kért dokumentumokkal kapcsolatban; felkéri a Tanács főtitkárát, hogy adjon átfogó, írásbeli választ a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága számára az alábbi kérdésekre:

                              a)

                              A Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságában a Tanács mentesítéséről zajlott korábbi vitákat illetően a Tanács nem vett részt rendszeresen ezeken az üléseken, azonban a Tanács részvétele kiemelkedő fontosságú annak érdekében, hogy válaszoljon a bizottsági tagoknak a Tanács mentesítésével kapcsolatos kérdéseire. Beleegyezik-e a Tanács, hogy részt vesz a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottságában a Tanács mentesítéséről szóló jövőbeni vitákon?

                              b)

                              Miért változtat a Tanács minden évben a belső ellenőrzési jelentés felépítésén/formátumán? Miért annyira rövid, általános és zavaros minden évben a belső ellenőrzés? Ismertetné-e a Tanács a belső ellenőrzési jelentést a 2010-re vonatkozó mentesítéstől kezdődően a franciától eltérő nyelve(ke)n is?

                              c)

                              Végeztek-e külső ellenőrzést? Amennyiben igen, láthatná-e azt a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága? Amennyiben nem létezik külső ellenőrzés, miért döntött úgy a Tanács, hogy nem végeztet ilyen ellenőrzést?

                              d)

                              A Tanács tevékenységei eddig szükségessé tették a Bizottsággal együtt folytatott társfinanszírozást, amely a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően intenzívebbé vált. Milyen ellenőrzési rendszereket állítottak fel a teljes átláthatóság biztosítása érdekében? Mivel a Lisszaboni Szerződés növelte a Bizottsággal folytatott társfinanszírozás mértékét, hogyan értelmezi a Tanács a „megfelelő vizsgálatokra történő válaszadást”?

                              e)

                              A Számvevőszék 2009-es éves jelentésében úgy találta, hogy a hat ellenőrzött közbeszerzési eljárásból kettőnél a Tanács nem tartotta be a költségvetési rendeletben foglalt azon szabályokat, amelyek értelmében az eljárás eredményét közzé kell tenni. Ellenőrizte-e a Tanács több hasonló közbeszerzési eljárás mintáját? Egyszerűsítette-e a belső eljárást a jövőbeli hasonló esetek elkerülése érdekében?

                              f)

                              Az Európai Unió különleges képviselőinek (EUKK) személyzete: Kérjük, jelezzék, mekkora volt az Európai Unió különleges képviselőinek személyzete (teljes személyzet, létszámterv és egyéb) – álláshelyek számával és besorolással – a Tanácson belül 2009-ben. Hogyan és mikor osztják el az Európai Unió különleges képviselőinek személyzete által betöltött álláshelyeket a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) között? Mekkora volt az egyes különleges képviselők utazásra fordítható költségvetése? Hány EUKK-alkalmazottat helyeztek át 2011. január 1-jén az EKSZ-hez? Hányan maradnak a Tanácsnál, és miért?

                              g)

                              A Tanács a pénzügyi tevékenységekről szóló jelentésének (11327/2010, FIN 278) 2.2. pontjában a Lisszaboni Szerződésből a következő költségvetési kérdéseket emeli ki. Megoldotta-e a Tanács a Solana úr kiadásaival kapcsolatos problémákat? A kiadások mely része tartozik a Tanács, és mely része a Bizottság költségvetésébe?

                              h)

                              Mekkora működési, igazgatási, személyzeti, épületekkel kapcsolatos stb. költséggel járt a Tanács számára 2009-ben az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője/a Bizottság alelnöke posztjának létrehozása?

                              i)

                              A főképviselő/alelnök 2009. december 1-jén lépett hivatalba. Hogyan osztozott a Tanács és a Bizottság a költségeken (személyzet, utazás stb.)? Hogyan készítette el a Tanács a főképviselő/alelnök 2010-es költségvetését? Milyen költségvetési tételeket és összegeket tartott fenn a főképviselő/alelnök tevékenységei számára?

                              j)

                              Hogyan befolyásolja a Tanács épületekkel kapcsolatos terveit az, hogy a személyzet EKSZ-hez való átcsoportosítása eredményeképpen irodák szabadulnak fel? Történtek-e intézkedések ezen irodák későbbi felhasználásával kapcsolatban? Mekkora költségekkel jár előreláthatólag a költözés? Mikor tettek közzé a költözésre vonatkozó pályázati felhívásokat (ha voltak ilyenek)?

                              k)

                              Mekkora volt a közös kül- és biztonságpolitikával/közös biztonság- és védelempolitikával (KKBP/KBVP) kapcsolatos feladatok működési és igazgatási költsége, amelyet legalábbis részben az Unió 2009-es költségvetéséből finanszíroztak? Mekkora volt a KKBP összköltsége 2009-ben? Beszámolna-e a Tanács legalább a főbb 2009-es küldetésekről és azok költségeiről?

                              l)

                              Mekkora volt a Tanács KKBP-vel/KBVP-vel foglalkozó munkacsoportjai Brüsszelben és másutt tartott üléseinek költsége, és hol került sor ilyen ülésekre?

                              m)

                              Mekkora igazgatási költségekkel járt az európai biztonság- és védelempolitika (EBVP)/KBVP katonai műveleteinek végrehajtása? A katonai műveletekből eredő kiadások összegének mekkora részét fedezték az Unió költségvetéséből?

                              n)

                              Mekkora igazgatási kiadásokkal járt az ATHENA mechanizmus működtetése, hány álláshelyre volt szükség a mechanizmushoz, és átcsoportosítanak-e ezen álláshelyekből az EKSZ-hez? Kinek tesz jelentést a személyzet?

                              o)

                              A Tanács létszámtervében szereplő álláshelyek betöltésének aránya alacsony (2009-ben 91 %, 2008-ban 90 %). Káros hatással jár-e ez a folyamatosan alacsony arány a Tanács főtitkárságának működésére? El tudja-e látni a Tanács főtitkársága valamennyi feladatát az álláshelyek betöltöttségének jelenlegi aránya mellett? Adott szolgálatokra jellemző-e az alacsonyabb betöltési arány? Mi az oka a folyamatos eltérésnek?

                              p)

                              Összesen hány álláshely van elkülönítve a „politikai koordináció” és az igazgatási támogatás (a Bizottság éves személyzeti átvilágítási jelentéseiben megfogalmazott) feladataira? Hány százalékot tesznek ki ezen álláshelyek az összes álláshely számához képest?

                              q)

                              A 2009-es igazgatási célkitűzések elérése érdekében a Tanács a munkafolyamatait kiegészítette a távmunkával. Hogyan tudja a Tanács bizonyítani e munkafolyamat hatékonyságát? Továbbá kérjük a Tanácsot, hogy készítsen jelentést az e tekintetben tett további lépésekről és különösen a pénzügyi irányítása minőségének javítása érdekében tett intézkedésekről és azok hatásáról.

                              r)

                              Az ír nyelvi osztály létszámigényének kielégítésére a Tanács 15-tel (8 AD, 7 AST) növelte álláshelyeinek számát. Hányan dolgoznak a többi nyelvi egységnél (nyelvi egységenkénti bontásban)? Alkalmaznak-e már személyzetet a tagjelölt országokból/a tagjelölt országok számára? Amennyiben igen, hány álláshelyről van szó (országonkénti és nyelvenkénti bontásban)?

                              s)

                              A vitacsoportot 2007. december 14-én hozták létre, míg tagjait 2008. október 15–16-án jelölték ki. Mi volt az oka annak, hogy a szükséges finanszírozást nem lehetett a 2009-es költségvetésbe betervezni? Költségvetési szempontból szigorú értelemben véve semleges-e az, hogy a 2009-es költségvetésben a rendkívüli tartalékalapból fedeztek egy 2007-ben létrehozott szerkezetre vonatkozó költségvetési tételt? A Tanács 1 060 000 EUR-t különített el a vitacsoportra. Hány álláshelyet lehet a csoporthoz rendelni?

                              t)

                              Továbbra is problematikusnak tűnnek a küldöttségek utazási költségei (lásd a Tanács 2010. június 15-i feljegyzését, SGS10 8254, második alpont, 4. oldal). Miért tűnnek fel e költségek olyan sok különböző költségvetési soron?

                              u)

                              Miért tartja a belső ellenőrzés továbbra is szükségesnek a „kiküldetések utazási és tolmácsolási költségeinek” összeadását, miután a Parlament a Tanács mentesítésével kapcsolatos utolsó két állásfoglalásában ezt élesen kritizálta?

                              v)

                              A Tanács ismét a tervezettnél kevesebbet költött tolmácsolásra, hogy többletfinanszírozást biztosítson a küldöttségek utazási költségeire. Ennek következtében az utazási költségekre vonatkozó 2009-es tényleges kötelezettségvállalási előirányzatok jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a kezdeti költségvetés, és az átcsoportosítás után rendelkezésre álló összeg kevesebb mint felét tették ki (36 100 000 EUR-s kezdeti költségvetés, illetve 48 100 000 EUR átcsoportosítás után, ezzel szemben 22 700 000 EUR került lekötésre). Mi indokolta ezt a 12 000 000 EUR-s átcsoportosítást (lásd a pénzügyi tevékenységekről szóló jelentést – 11327/2010, FIN 278 – 3.3.2 pont, hatodik alpont)? Miért van az, hogy a 12. oldalon a Tanács 12 000 000 EUR-ra becsüli a tolmácsolástól a küldöttségek utazási költségeihez átcsoportosított összeget, a 13. oldalon pedig 10 558 362 EUR-ra? Mire költötték a tolmácsolástól átvitt összeg fennmaradó részét (összesen 17 798 362 EUR került átcsoportosításra)? Továbbá kérjük a Tanácsot, hogy adjon magyarázatot a 2009 előtt kiküldött és 2009-re áthozott, jelentős összegű (12 300 000 EUR) visszafizetési felszólításra, és a 2007-re vonatkozó nyilatkozatokkal kapcsolatban beérkezett visszafizetésekre (6 300 000 EUR);

                              w)

                              2009-ben a Tanács 2008-hoz hasonlóan költségvetéséből jelentős összeget osztott fel újra épületekre, nevezetesen több mint kétszeresére növelte a Résidence Palace épület megszerzésére eredetileg elkülönített összeget (17 800 000 EUR újrafelosztása révén, a 2009-es költségvetésben elkülönített 15 000 000 EUR-n túl). Mi indokolta ezt? Tud-e konkrét számadatokkal szolgálni a Tanács főtitkára az ennek eredményeként elért megtakarításokról? Mennyi volt a Résidence Palace épület eredetileg tervezett teljes költsége? Úgy gondolja-e a Tanács, hogy a költség eredeti előrejelzése pontos lesz, vagy a költség a becsültnél magasabb lehet? Milyen lépéseket terveznek az épület finanszírozására?

                              x)

                              A Tanács költségvetésének végrehajtása – átvitt előirányzatok: Be tudná-e mutatni a Tanács a 2010 júniusáig 2009-re vonatkozóan be nem érkezett, ezért 2010-re átvitt számlák becsült összegét és tárgyát?

                              y)

                              A 2009-ben felhalmozódott címzett bevételekkel kapcsolatos, 2010-re átvitt előirányzatok összege 31 800 000 EUR-t tett ki, vagyis a 2009-es címzett bevételek körülbelül 70 %-a. Mi indokolja ezt a magas átviteli arányt? Mi történik/történt ezzel a bevétellel 2010-ben?

                              z)

                              Mit jelent „az Európai Tanács 2010-es indulása számára biztosított 25 000 000 EUR összegű technikai tartalék”? (lásd a pénzügyi tevékenységekről szóló jelentést – 11327/2010, FIN 278 – 3.1 pont, negyedik alpont)

                              aa)

                              Mennyire bizalmasak a Tanács költségvetésének különböző részei?

                              ab)

                              Tudná-e közölni a Tanács, hogy milyen konkrét lépéseket tett pénzügyi irányítása minőségének javítása érdekében, különös tekintettel a Tanácsnak a 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítéséről szóló határozatot kísérő, 2009. november 25-i európai parlamenti állásfoglalás (5) bekezdésében (10) felvetett kérdésekre?

                              ac)

                              Felkéri a Tanács főtitkárát, hogy biztosítsa a Parlament mentesítési eljárásért felelős bizottsága számára az alábbi dokumentumokat:

                                          —

                                          a Tanács 2009-es költségvetésével kapcsolatos költségvetési átcsoportosítások teljes körű felsorolását,

                                          —

                                          írásbeli nyilatkozatot a Tanácsnál az Európai Unió különleges képviselői által tett kiküldetések vonatkozásában felmerülő kiküldetési költségekről,

                                          —

                                          a tagállamok 2007-re vonatkozó nyilatkozatait (lásd a pénzügyi tevékenységekről szóló jelentést – 11327/2010, FIN 278 – 3.2.2 pont, második alpont), és

                                          —

                                          a vitacsoport jelentését, annak megértésére, hogy egy ilyen jelentés miért kerül 1 060 000 EUR-ba (lásd a pénzügyi tevékenységekről szóló jelentést – 11327/2010, FIN 278 – 2 pont);

                  15.

                  tudomásul veszi a Bizottságnak a Költségvetési Ellenőrző Bizottság elnökének levelére adott, 2011. november 25-i válaszát, amelyben a Bizottság kívánatosnak tartja, hogy a Parlament folytassa a mentesítés megadását, elhalasztását vagy elutasítását a többi intézménynek, mint ahogy az eddig is történt;

                  16.

                  emlékeztet, hogy 2012. január 31-én a Költségvetési Ellenőrző Bizottság elnöke levelet küldött a Tanács soros elnökségének, melyben kiemelte a politikai párbeszéd kialakításának óhaját, illetve továbbította a parlamenti bizottság kiegészítő kérdéseit a Tanács mentesítésével kapcsolatban; következésképpen reméli, hogy a Tanács a plenáris vita előtt eljuttatja a mentesítési eljárásért felelős illetékes bizottsághoz az elnök leveléhez csatolt kérdőívre adott válaszát;

                  17.

                  sajnálja azonban, hogy a Tanács visszautasította a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak a Tanács mentesítéséről szóló hivatalos ülésein való részvételt;

                  18.

                  hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződésben előírt eljárás értelmében a Parlament jogosult – a Tanács ajánlására – a mentesítés megadására, amit e rendelkezés összefüggésében és célja szerint kell értelmezni, nevezetesen, hogy az Európai Unió teljes költségvetésének végrehajtása kivétel nélkül parlamenti ellenőrzés és felügyelet tárgyát képezze, és hogy a mentesítés megadása autonóm módon történjék nemcsak a Bizottság által végrehajtott költségvetési szakasz tekintetében, hanem a költségvetési rendelet 1. cikke szerinti egyéb intézmények által végrehajtott költségvetési szakaszok tekintetében is;

                  19.

                  megjegyzi, hogy a Tanácsnak átláthatónak és az európai polgárok előtt elszámoltathatónak kell lennie az Unió intézményeként rábízott pénzeszközök tekintetében; ismételten megjegyzi, hogy ez azt jelenti, hogy a Tanácsnak teljes mértékben és jóhiszeműen részt kell vennie az éves mentesítési eljárásban, azáltal hogy

                              —

                              részletes válaszokat ad a megfelelő parlamenti bizottság által feltett kérdésekre,

                              —

                              kérésre részt vesz a bizottság által szervezett összes nyilvános meghallgatáson,

                              —

                              képviselteti magát a bizottság összes releváns ülésén, amelyen a mentesítésről folyik vita;

                  20.

                  úgy véli, hogy a Parlament és a Tanács közötti intézményközi együttműködés kiemelkedő fontosságú az uniós költségvetés végrehajtásának felügyeletében; e tekintetben kéri a Tanácsot, hogy válaszoljon a Parlament által benyújtott, függőben lévő kérdőívre;

                  21.

                  kéri a Tanácsot, hogy az Unió általános költségvetésére vonatkozó éves mentesítést ülésének nyilvános részén vitassa meg.

         (1)  HL L 64., 2010.3.12.

         (2)  HL C 332., 2011.11.14., 1. o.

         (3)  HL C 326., 2011.11.10., 1. o.

         (4)  HL C 332., 2011.11.14., 134. o.

         (5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (6)  A Tanács 2002. július 22-i eljárási szabályzatához (HL L 230., 2002.8.28., 7. o.) kapcsolódó határozat.

         (7)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

         (8)  HL L 250., 2011.9.27., 25. o.

         (9)  HL L 313., 2011.11.26., 13. o.

         (10)  HL L 19., 2010.1.23., 9. o.


title: 2011/768/EU: A Tanács határozata ( 2011. október 27. ) az Európai Unió és Ausztrália között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről#Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és Ausztrália között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan

text:
               30.11.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 317/6

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. október 27.)
   az Európai Unió és Ausztrália között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről
   (2011/768/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               2007. január 29-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozása során az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen bizonyos a Kereskedelmi Világszervezet más tagjaival.

               (2)

               A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveket követve folytatta le.

               (3)

               E tárgyalások lezárultak, és az Európai Unió és Ausztrália között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodást („a megállapodás”) 2010. szeptember 22-én parafálták.

               (4)

               A megállapodást az Unió nevében a 2011/247/EU tanácsi határozatnak (1) megfelelően 2011. május 24-én aláírták, a megállapodásnak egy későbbi időpontban való megkötésére figyelemmel.

               (5)

               Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és Ausztrália között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás („a megállapodás”) megkötésre kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap a megállapodásban meghatározott értesítés megtételére jogosult személy(ek) kijelölésére. (2)

   3. cikk
   Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2011. október 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. MILLER

      (1)  HL L 104., 2011.4.20., 1. o.

      (2)  A megállapodás hatálybalépése időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről a Tanács Főtitkársága gondoskodik.

      MEGÁLLAPODÁS
      levélváltás formájában az Európai Unió és Ausztrália között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan
      Tisztelt Uram!
      Engedje meg, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően, amelyek a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáinak ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítását érintették, az alábbi javaslatot tegyem:

                  1.

                  Az Európai Unió az EU-27 vámterületére vonatkozó engedményes listájába beépíti az EU-25-re vonatkozó engedményes listán szereplő és alkalmazandó engedményeket az alábbi módosításokkal:

                              Az EU „juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingensén belül Ausztráliának megítélt vámkontingens 400 tonnával (hasított test súlya) bővül a jelenlegi 0 %-os vámtarifa megtartása mellett.

                              Az EU „juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingensén belül 200 tonna (hasított test súlya) erga omnes vámkontingenst hoznak létre a jelenlegi 0 %-os vámtarifa megtartása mellett.

                              Az EU 10 %-os vámtarifájú „élő juh, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat” vámkontingense kiigazításra kerül: megszűnik a Románia tekintetében biztosított 1 010 tonnás és a Bulgária tekintetében biztosított 4 255 tonnás vámkontingens.

                              Az EU 0 %-os vámtarifájú „juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingense kiigazításra kerül: megszűnik a Románia tekintetében biztosított 75 tonnás és a Bulgária tekintetében biztosított 1 250 tonnás vámkontingens.

                  2.

                  Az Európai Unió biztosítani fogja, hogy az EU „juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingensén belül Ausztráliának megítélt további 400 tonnás vámkontingens teljes egészében rendelkezésre álljon a megállapodás hatálybalépésének napján érvényes első éves vámkontingens-időszakban, valamint az azt követő minden egyes éves vámkontingens-időszakban.

                  3.

                  Ausztrália elfogadja az Európai Uniónak a vámkontingensek kiegyenlítésére vonatkozó megközelítését, amelynek célja az EU-25, valamint – az Európai Unió nemrégiben lezajlott bővítését követően – a Bolgár Köztársaság és Románia GATT-kötelezettségeinek módosítása.

                  4.

                  A fent említett témákkal kapcsolatban bármelyik fél kérésére bármikor konzultációkra kerülhet sor.

            Várom szíves megerősítését kormányának egyetértéséről e levél tartalmára vonatkozóan. Kormánya egyetértése esetén e levél és az Ön válaszként küldött megerősítése együttesen fogja képezni az Európai Unió és Ausztrália között levélváltás formájában létrejött megállapodást.
      Az Európai Unió és Ausztrália értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárásáról. E megállapodás a legutolsó értesítés kézhezvételének időpontjától számított 14. napon lép hatályba.
      Kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

            Az Európai Unió részéről

      Tisztelt Uram!
      Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom mai levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:
      „Engedje meg, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően, amelyek a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáinak ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítását érintették, az alábbi javaslatot tegyem:

                  1.

                  Az Európai Unió az EU-27 vámterületére vonatkozó engedményes listájába beépíti az EU-25-re vonatkozó engedményes listán szereplő és alkalmazandó engedményeket az alábbi módosításokkal:

                              Az EU „juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingensén belül Ausztráliának megítélt vámkontingens 400 tonnával (hasított test súlya) bővül a jelenlegi 0 %-os vámtarifa megtartása mellett.

                              Az EU „juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingensén belül 200 tonna (hasított test súlya) vámkontingenst hoznak létre a jelenlegi 0 %-os vámtarifa megtartása mellett.

                              Az EU 10 %-os vámtarifájú „élő juh, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat” vámkontingense kiigazításra kerül: megszűnik a Románia tekintetében biztosított 1 010 tonnás és a Bulgária tekintetében biztosított 4 255 tonnás vámkontingens.

                              Az EU 0 %-os vámtarifájú „juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingense kiigazításra kerül: megszűnik a Románia tekintetében biztosított 75 tonnás és a Bulgária tekintetében biztosított 1 250 tonnás vámkontingens.

                  2.

                  Az Európai Unió biztosítani fogja, hogy az EU „juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingensén belül Ausztráliának megítélt további 400 tonnás vámkontingens teljes egészében rendelkezésre álljon a megállapodás hatálybalépése napjától kezdődő első éves vámkontingens-időszakban, valamint az azt követő minden egyes éves vámkontingens-időszakban.

                  3.

                  Ausztrália elfogadja az Európai Uniónak a vámkontingensek kiegyenlítésére vonatkozó, az EU-25, valamint az Európai Unió nemrégiben lezajlott bővítését követően a Bolgár Köztársaság és Románia GATT-kötelezettségeinek módosítását célzó megközelítését.

                  4.

                  A fent említett témákkal kapcsolatban bármelyik fél kérésére bármikor konzultációkra kerülhet sor kerülhet.

            Várom szíves megerősítését kormányának egyetértéséről e levél tartalmára vonatkozóan. Kormánya egyetértése esetén e levél és az Ön válaszként küldött megerősítése együttesen fogja képezni az Európai Unió és Ausztrália között levélváltás formájában létrejött megállapodást.
      Az Európai Unió és Ausztrália értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárásáról. E megállapodás a legutolsó értesítés kézhezvételének időpontjától számított 14. napon lép majd hatályba.”
      Örömömre szolgál, hogy kifejezhetem kormányom egyetértését a fenti levéllel.
      Kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

            Új-Zéland kormánya részéről


title: 2013/606/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Rendőrségi Hivatal 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről#Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2013. április 17. ) az Európai Rendőrségi Hivatal 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/313

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2013. április 17.)
   az Európai Rendőrségi Hivatal 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/606/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Rendőrségi Hivatal 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7–0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (4) és különösen annak 43. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0083/2013),

               1.

               mentesítést ad az Európai Rendőrségi Hivatal igazgatója számára az ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Rendőrségi Hivatal igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 187. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
      (2013. április 17.)
      az Európai Rendőrségi Hivatal 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Rendőrségi Hivatal 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7–0041/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (4) és különösen annak 43. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0083/2013),

                  A.

                  mivel a hágai székhelyű Európai Rendőrségi Hivatalt (a továbbiakban: hivatal) tanácsi határozat hozta létre (2009/371/IB határozat);

                  B.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

                  C.

                  mivel 2011 volt a második év a hivatal számára, amikor pénzügyileg európai uniós ügynökségként működött;

                  D.

                  mivel a hivatal 2011. évi teljes költségvetése 84 771 084,01 EUR-t tett ki, szemben a 2010. évi 91 830 691,75 EUR-val, ami 7,69 %-os csökkenést jelent;

                  E.

                  mivel 2012. május 10-én a Parlament megadta a mentesítést a hivatal igazgatójának a hivatal 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában a Parlament többek között:

                              —

                              felszólította a hivatalt, hogy fogadja el a személyzeti szabályzat végrehajtási szabályait (és a kapcsolódó belső eszközöket), és dolgozza ki az oktatás és továbbképzés kereteit,

                              —

                              felhívta a hivatalt, hogy a költségvetési keretrendelet végrehajtási rendelkezéseiben foglalt követelményekkel összhangban az éves munkaprogramjába foglaljon a tervezett közbeszerzési tevékenységek áttekintésével kapcsolatos, a finanszírozási határozathoz hozzájáruló információkat is,

                              —

                              felszólította a hivatalt, hogy fejezze be a szervezeti küldetésnyilatkozatának az egyes osztályok és egységek szerepének és célkitűzéseinek tömör bemutatásaként való megfogalmazását;

                  F.

                  mivel a hivatal 2011 márciusában bérleti szerződést írt alá a fogadó állammal, és 2011 júniusában beköltözött új főhadiszállására;

                  G.

                  mivel az Európai Unió hozzájárulása a hivatal költségvetéséhez 2011-ben 83 469 000 EUR-t tett ki;

                  H.

                  mivel a hivatal 2011. évi eredménykimutatásának mérlege pozitív volt, és összesen 6 938 170,36 EUR-t tett ki (10 632,56 EUR-nak megfelelő árfolyam-különbözet levonását követően);

                  1.

                  úgy véli, hogy folytatni kell a hivatal és az Európai Rendőrakadémia közötti közös elemek feltárását; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy készítsen átfogó hatáselemzést a két ügynökség lehetséges összeolvadásáról, bemutatva a költségeket és az előnyöket, figyelembe véve, hogy a hivatal és az Európai Rendőrakadémia hogyan egészítik ki egymást és szem előtt tartva az esetleges szinergiákat, valamint értékelje, hogy az összevonás méretgazdaságossághoz, illetve a teljesítmény optimalizálásához vezet-e a bűnözés elleni, határokon átnyúló küzdelem terén;

         Kötelezettségvállalási előirányzatok és átvitt előirányzatok

                  2.

                  megjegyzi, hogy 2011-ben az ügynökség az I. cím (Személyzeti kiadások), a II. cím (Igazgatási kiadások) és a III. cím (Operatív kiadások) keretében kapott előirányzatok 99,1 %-át, 75 %-át, illetve 95,1 %-át kötötte le; megállapítja, hogy a kifizetett előirányzatok tekintetében a hivatal végrehajtási aránya az I. cím esetében 96,8 %, a II. cím esetében 33,8 %, a III. cím esetében 47,1 %; tudomásul veszi a hivatal megállapítását, mely szerint az új központtal kapcsolatos költségek jelentős hatást gyakoroltak a II. és a III. cím végrehajtási arányára, melyek enélkül 53 %-ot illetve 58 %-ot tettek volna ki; mindazonáltal felhívja a hivatalt, hogy az igazgatási és az operatív kiadások esetében hozzon konkrét intézkedéseket a költségvetési tervezés folyamatának és a kifizetések végrehajtási arányának javítására;

                  3.

                  nyugtázza a hivatal megállapítását, mely szerint a 2011-es költségvetésében 2,6 millió EUR-t megtakarított az igazatótanács-ülések számának és a fordítási költségeknek a csökkentésével, miközben modernizálta belső képességeit a hivatal szolgáltatásai iránti növekvő kereslet kielégítése érdekében;

                  4.

                  a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy 2010-ben több mint 1,6 millió EUR előirányzatot törölni kellett, 2011-ben pedig 1,9 millió EUR előirányzatot (a 2010-ből átvitt előirányzatok 9 %-a) töröltek; megállapítja továbbá, hogy 2010-ben az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatok szintje is magas volt: 4,2 millió EUR (41 %) a II. címben (Igazgatási kiadások), illetve 10,6 millió EUR (46 %) a III. címben (Operatív kiadások); kéri, hogy a hivatal tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosságok orvoslása érdekében tett intézkedésekről, mivel az átvitelek és a törlések nagy aránya a hivatal tevékenységeinek tervezése és/vagy végrehajtása terén meglévő nehézségekről árulkodik;

                  5.

                  a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy a kifizetések kötelezettségvállalásokhoz viszonyított aránya alacsony volt, 34 % a II. cím esetében és 45 % a III. cím esetében; felhívja a hivatalt, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság orvoslása érdekében tett intézkedésekről, mivel a kifizetések alacsony szintje ellentmond az évenkéntiség költségvetési elvének;

                  6.

                  tudomásul veszi a Számvevőszék jelentését a hivatal nyugdíjalapjának (7) 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, valamint az alap válaszait; felhívja a hivatalt, hogy tájékoztassa a Parlamentet az alap jövőjével kapcsolatos bármely döntésről;

         Eszközök

                  7.

                  a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy az eszközöknek az új főhadiszállásra való költözés előtti és utáni fizikai ellenőrzése és nyilvántartása tekintetében hiányosságokat tártak fel; ezenkívül aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a biztosítási szerződések nem tükrözik a hivatal eszközeinek értékét; a költözés előtt a nettó eszközök mintegy 17 millió EUR-val túl voltak biztosítva, az ellenőrzés idején viszont mintegy 21 millió EUR-val alul voltak biztosítva;

         Validálási rendszer

                  8.

                  a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy a számvitelért felelős tisztviselő nem validálta teljes mértékben a számviteli rendszert, ami azonban nem volt hatással az elszámolások helytállóságára és jogszerűségére; üdvözli a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) által a tervezési és költségvetési folyamatról 2011-ben készített ellenőrzést, amely pozitív előrelépésekről tanúskodik e tekintetben;

         Munkaerő-felvételi eljárások

                  9.

                  a számvevőszéki jelentés alapján nyugtázza, hogy javítani kell a hivatal munkaerő-felvételi eljárásainak átláthatóságán; felkéri a hivatalt, hogy tisztázza a felvételi eljárásával kapcsolatos lehetséges hiányosságokat; úgy véli, hogy a személyzeti szabályzat bizonyos előírásai komoly adminisztratív terhet jelenthetnek;

         Pénzügyi szabályzat

                  10.

                  a számvevőszéki jelentés alapján nyugtázza, hogy a hivatal pénzügyi szabályzata a végrehajtási szabályokban megállapított részletes szabályokra és eljárásokra hivatkozik, jóllehet a végrehajtási szabályokat még nem fogadták el; felhívja a hivatalt, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a végrehajtási szabályok elfogadásának állásáról;

                  11.

                  üdvözli az IAS által a hivatalnál végzett, a tervezésről és a költségvetésbe való beállításról szóló ellenőrzésre vonatkozó 2011. évi jelentést; nyugtázza azon ajánlást, mely szerint a hivatalnak tisztáznia kellene a határidők elsőbbségét; üdvözli, hogy a hivatal lépéseket tett ezen ajánlás megvalósítása érdekében;

         Belső ellenőrzés

                  12.

                  emlékeztet rá, hogy az IAS 2011-ben ellenőrzést hajtott végre a hivatal tervezési és költségvetési folyamataira vonatkozó belső ellenőrzési rendszer megfelelőségének és hatékonyságának értékelése érdekében; megállapítja továbbá, hogy a közbeszerzési tervezésre ez az ellenőrzés nem terjedt ki;

                  13.

                  üdvözli az IAS következtetéseit, melyek szerint a meglévő belső ellenőrzési rendszer kellő bizonyosságot nyújt a tervezési és költségvetési folyamatok vonatkozásában meghatározott üzleti célkitűzések végrehajtása tekintetében;

                  14.

                  megállapítja, hogy az IAS szerint az alábbi területek hordoznak magas kockázatot:

                              —

                              üzletmenet-folytonossági tervezés,

                              —

                              a jelentkezésekkel kapcsolatos követelmények kezelése, projektirányítási keretrendszer, az érintettek elkötelezettsége,

                              —

                              személyzeti kompetenciák,

                              —

                              egyénektől való függés és tudásátadás;

                        felhívja a hivatalt, hogy e területek javítása érdekében hajtsa végre az IAS összes ajánlását, és tájékoztassa a mentesítésért felelő hatóságot a megtett lépésekről;

                  15.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2013. április 17-i (8) állásfoglalására.

         (1)  HL C 388., 2012.12.15., 187. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  HL L 286., 2012.10.17., 276. o.

         (7)  Az Europol-nyugdíjalap célkitűzése az Europol által a 2010. január 1-jei uniós ügynökséggé válása előtt alkalmazott személyzet nyugdíjának finanszírozása és kifizetése.

         (8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0134 (lásd e Hivatalos Lap 374. oldalát).