title: Az Európai Központi Bank határozata ( 2009. december 14. ) az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló EKB/2006/17 határozat módosításáról (EKB/2009/29)

text:
               29.12.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 348/57

      AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

   (2009. december 14.)
   az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló EKB/2006/17 határozat módosításáról
   (EKB/2009/29)
   (2009/1018/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 26.2. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A fedezettkötvény-vásárlási program végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i EKB/2009/16 határozat (1) rendelkezik a fedezettkötvény-vásárlási program létrehozásáról. E program végrehajtása szükségessé teszi az Európai Központi Bank éves beszámolójáról szóló, 2006. november 10-i EKB/2006/17 határozat (2) további módosításait.

               (2)

               Szükséges meghatározni azon fennálló követelések számviteli kezelését, amelyek az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer szerződő feleinek nemteljesítéséből származnak, illetve a kapcsolódó eszközök, valamint az ilyen műveletekből eredő partnerkockázatokra képzett céltartalékok számviteli kezelését.

               (3)

               Szükség van az EKB/2006/17 határozat további technikai jellegű módosításaira.

               (4)

               Az EKB/2006/17 határozatot megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az EKB/2006/17 határozat a következőképpen módosul:

               1.

               A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
               „7. cikk
               Céltartalék az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra, a hitelkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra
               Figyelembe véve az EKB tevékenységeinek természetét, a Kormányzótanács céltartalékot képezhet az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra, a hitelkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra az EKB mérlegében. A Kormányzótanács az EKB kockázati kitettségére vonatkozó indokolt becslés alapján határoz a céltartalék nagyságáról és felhasználásáról.”

               2.

               A 8. cikk a következőképpen módosul:

                           a)

                           A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(3)   Arany esetében nem különböztetik meg az aranyár és a devizaárfolyam változása miatti átértékelési különbözeteket, hanem az átértékelési napon egyetlen arany átértékelési különbözetet számolnak el az arany súlyának meghatározott egységenkénti, az átértékelési napon érvényes euro/USA dollár átváltási árfolyam szerint. Devizaügyletek esetében az átértékelést devizanemenként végzik (mind a mérlegben kimutatott, mind a mérlegen kívüli ügyletekét), míg az értékpapírok átértékelése értékpapírfajtánként (azaz ISIN kód/fajta) történik, kivéve az »Egyéb pénzügyi eszközök« vagy a »Vegyes tételek« vagy a »Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok« mérlegtételben feltüntetett értékpapírokat, amelyeket elkülönített állományként kezelnek.”

                           b)

                           A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
                           „(4)   A lejáratig megtartásra kerülő értékpapírként besorolt értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni, és azokat amortizált bekerülési költségen és az értékvesztésre tekintettel kell értékelni. Ugyanígy kell kezelni a nem forgalomképes értékpapírokat. A lejáratig megtartásra kerülő értékpapírként besorolt értékpapírok lejáratuk előtt értékesíthetők:

                                       i.

                                       amennyiben az értékesített mennyiség nem jelentős a lejáratig megtartásra kerülő értékpapír-portfólió teljes nagyságához képest; vagy

                                       ii.

                                       amennyiben az értékpapírokat a lejárati idő hónapjában értékesítik; vagy

                                       iii.

                                       olyan különleges körülmények esetében, mint például a kibocsátó hitelképességének jelentős romlása vagy az EKB Kormányzótanácsának kifejezett monetáris politikai döntését követően.”

               3.

               Az EKB/2006/17 határozat I. és III. melléklete e határozat mellékletével összhangban módosul.

         2. cikk
   Záró rendelkezés
   Ez a határozat 2009. december 31-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. december 14-én.

            az EKB elnöke

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  HL L 175., 2009.7.4., 18. o.

      (2)  HL L 348., 2006.12.11., 38. o.

      MELLÉKLET
      Az EKB/2006/17 határozat I. és III. melléklete a következőképpen módosul:

                  1.

                  Az EKB/2006/17 határozat I. mellékletében foglalt táblázatok helyébe a következő táblázatok lépnek:
                  „ESZKÖZÖK

                              Mérlegtétel

                              A mérlegtételek tartalmának osztályozása

                              Az értékelés elve

                                          1.

                                          Arany és aranyra szóló követelések

                              Fizikailag létező arany (pl. rudak, érmék, lemezek, rögök) raktáron vagy »leszállítás alatt«. Aranykövetelések, mint például a látra szóló aranyszámlák, lekötött betétek, valamint a következő ügyletekből származó aranykövetelések: i. felértékelési és leértékelési ügyletek; valamint ii. az arany helyével és tisztaságával kapcsolatos swapügyletek, amikor a kiadás és az átvétel között egy munkanapnál hosszabb idő telik el

                              Piaci értéken

                                          2.

                                          Euroövezeten kívül letelepedett személyekkel szembeni, devizában denominált követelések

                              Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések, beleértve a nemzetközi és a nemzetek feletti szervezeteket és az euroövezeten kívüli központi bankokat

                                          2.1.

                                          Követelések a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szemben

                                          a)

                                          A tartalékkvótán belüli lehívási jogok (nettó)
                                          A nemzeti kvóta csökkentve az IMF rendelkezésére álló euroegyenleggel. Az IMF 2. számú számlája (euroszámla az igazgatási költségekre) beszámítható ebbe a tételbe vagy az »Euroövezeten kívüli személyekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek« közé.

                                          a)

                                          A tartalékkvótán belüli lehívási jogok (nettó)
                                          Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

                                          b)

                                          Különleges lehívási jogok
                                          Különleges lehívási jogok állományai (SDR) (bruttó)

                                          b)

                                          Különleges lehívási jogok
                                          Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

                                          c)

                                          Egyéb követelések
                                          Általános hitelmegállapodás, különleges kölcsönnyújtási megállapodás alapján felvett kölcsönök, betétek a szegénységet csökkentő és a növekedést segítő program keretében

                                          c)

                                          Egyéb követelések
                                          Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

                                          2.2.

                                          Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök

                                          a)

                                          Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló, az »Egyéb pénzügyi eszközök« tételben fel nem tüntetett számlakövetelések
                                          Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, fordított repóügyletek

                                          a)

                                          Az euroövezeten kívüli bankokkal szembeni számlakövetelések
                                          Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

                                          b)

                                          Az euroövezeten kívüli felekkel szemben fennálló, az »Egyéb pénzügyi eszközök« tételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések
                                          A devizatartalék részeként tartott, euroövezeten kívüli felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum

                                          b) i.

                                          Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
                                          Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          b) ii.

                                          Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          b) iii.

                                          Nem forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          b) iv.

                                          Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok
                                          Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

                                          c)

                                          Az euroövezeten kívüli felekkel szemben fennálló, az »Egyéb pénzügyi eszközök« tételben fel nem tüntetett külső hitelek (betétek)

                                          c)

                                          Külső hitelek
                                          Betétek névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

                                          d)

                                          Egyéb külső eszközök
                                          Euroövezeten kívüli bankjegyek és érmék

                                          d)

                                          Egyéb külső eszközök
                                          Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

                                          3.

                                          Devizában denominált, euroövezeti felekkel szemben fennálló követelések

                                          a)

                                          Az euroövezeten kívüli, az »Egyéb pénzügyi eszközök« tételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések
                                          A devizatartalék részeként tartott, euroövezeti felek által kibocsátott minden kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír és tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum

                                          a) i.

                                          Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
                                          Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          a) ii.

                                          Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          a) iii.

                                          Nem forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen és devizapiaci árfolyamon számítva
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          a) iv.

                                          Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok
                                          Piaci áron és devizapiaci árfolyamon számítva

                                          b)

                                          Az euroövezeti felekkel szemben fennálló, az »Egyéb pénzügyi eszközök« tételben fel nem tüntetett egyéb követelések
                                          Hitelek, betétek, fordított repóügyletek, vegyes kölcsönnyújtás

                                          b)

                                          Egyéb követelések
                                          Betétek és vegyes kölcsönnyújtás névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

                                          4.

                                          Nem euroövezeti felekkel szemben fennálló, euróban denominált követelések

                                          4.1.

                                          Bankokkal szembeni egyenlegek, értékpapír-befektetések és hitelek

                                          a)

                                          Az euroövezeten kívüli bankokkal szemben fennálló, az »Egyéb pénzügyi eszközök« tételben fel nem tüntetett számlakövetelések
                                          Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, az euróban demonimált értékpapírok kezelésével kapcsolatos fordított repóügyletek

                                          a)

                                          Az euroövezeten kívüli bankokkal szembeni számlakövetelések
                                          Névértéken

                                          b)

                                          Az euroövezeten kívüli, az »Egyéb pénzügyi eszközök« tételben fel nem tüntetett értékpapír-befektetések
                                          Euroövezeten kívüli felek által kibocsátott, minden tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum, kötelezvény, kötvény, váltó, kamatszelvény nélküli kötvény, pénzpiaci papír

                                          b) i.

                                          Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
                                          Piaci áron
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          b) ii.

                                          Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          b) iii.

                                          Nem forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          b) iv.

                                          Tulajdoni részesedést megtestesítő, forgalomképes instrumentumok
                                          Piaci áron

                                          c)

                                          Az euroövezeten kívüli felekkel szemben fennálló, az »Egyéb pénzügyi eszközök« tételben fel nem tüntetett hitelek

                                          c)

                                          Euroövezeten kívüli felek részére nyújtott hitelek
                                          Betétek névértéken

                                          d)

                                          Az euroövezeten kívüli jogalanyok által kibocsátott, az »Egyéb pénzügyi eszközök« tételben fel nem tüntetett értékpapírok
                                          Nemzetek feletti vagy nemzetközi szervezetek, pl. az Európai Befektetési Bank által kibocsátott értékpapírok, függetlenül a földrajzi helytől

                                          d) i.

                                          Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
                                          Piaci áron
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          d) ii.

                                          Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          d) iii.

                                          Nem forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          4.2.

                                          Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések

                              Az ERM II feltételeinek megfelelő hitelnyújtás

                              Névértéken

                                          5.

                                          Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euroövezetbeli hitelintézetek részére

                              Az 5.1-től 5.5-ig felsorolt tételek: az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i EKB/2000/7 iránymutatás (1) I. mellékletében meghatározott, megfelelő monetáris politikai eszközöknek megfelelő ügyletek

                                          5.1.

                                          Elsődleges refinanszírozási műveletek

                              Likviditás nyújtása céljából heti gyakorisággal végrehajtott rendszeres repóügyletek, általában egyheti lejárattal

                              Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

                                          5.2.

                                          Hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek

                              Likviditás nyújtása céljából havi gyakorisággal végrehajtott rendszeres repóügyletek, általában háromhavi lejárattal

                              Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

                                          5.3.

                                          Finomszabályozó repóműveletek

                              Eseti alapon finomszabályozás céljából végrehajtott repóműveletek

                              Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

                                          5.4.

                                          Strukturális repóműveletek

                              Az eurorendszer pénzügyi szektorral szembeni strukturális pozíciójának kiigazítása céljából végrehajtott repóműveletek

                              Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

                                          5.5.

                                          Marginális hitellehetőség

                              Egynapos likviditási lehetőség előre meghatározott kamatlábbal, elfogadható eszközök ellenében (jegybanki rendelkezésre állás)

                              Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

                                          5.6.

                                          Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek

                              Hitelintézeteknek nyújtott kiegészítő hitel, amely ugyanezen hitelintézetek által más hitellel kapcsolatban benyújtott fedezeti eszközök értéknövekedéséből ered

                              Névértéken vagy bekerülési értéken

                                          6.

                                          Euroövezeti hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések

                              Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, az »Euroövezeti felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok« (beleértve az euroövezeten belüli korábbi devizatartalékok átalakításából eredő ügyleteket) eszköztételben szereplő értékpapír-állományok kezelésével kapcsolatos fordított repóügyletek és egyéb követelések. Euroövezetben letelepedett nem hazai hitelintézeteknél fenntartott levelezőbanki számlák. Az eurorendszer monetáris politikai működésén kívül eső egyéb követelések és műveletek

                              Névértéken vagy bekerülési értéken

                                          7.

                                          Euroövezeti felek euróban denominált értékpapírjai

                                          7.1.

                                          Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok

                              Az euroövezetben kibocsátott és monetáris politikai célokból tartott értékpapírok. Finomszabályozás céljából vásárolt EKB-adósságpapírok

                                          i.

                                          Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
                                          Piaci áron
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          ii.

                                          Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          iii.

                                          Nem forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          7.2.

                                          Egyéb értékpapírok

                              A 7.1. »Monetáris politikai célokból tartott értékpapírok« és a 11.3. »Egyéb pénzügyi eszközök« eszköztételben fel nem tüntetett értékpapírok; kötelezvények, kötvények, váltók, kamatszelvény nélküli kötvények, közvetlenül birtokolt, euróban denominált pénzpiaci papírok (beleértve az EMU előtti időszakból származó állampapírokat). Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok

                                          i.

                                          Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
                                          Piaci áron
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

                                          ii.

                                          Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

                                          iii.

                                          Nem forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell.

                                          iv.

                                          Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok
                                          Piaci áron

                                          8.

                                          Euróban denominált államháztartási adósság

                              Az EMU előtti időszakból származó követelések az állammal szemben (nem forgalomképes értékpapírok, hitelek)

                              Betétek/hitelek névértéken, a nem forgalomképes értékpapírok bekerülési értéken

                                          9.

                                          Eurorendszeren belüli követelések

                                          9.1.

                                          Az EKB-adósságpapírok kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos követelések

                              Kizárólag EKB-mérlegtétel
                              Az EKB adósságleveleivel kapcsolatos viszonossági megállapodás miatt az NKB-k által kibocsátott váltók

                              Névértéken

                                          9.2.

                                          Az eurorendszeren belüli eurobankjegyelosztással kapcsolatos követelések

                              Az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozat (2) alapján az EKB bankjegy-kibocsátásával kapcsolatos követelések

                              Névértéken

                                          9.3.

                                          Egyéb eurorendszerbeli követelések (nettó)

                              Az alábbi altételek nettó pozíciója:

                                          a)

                                          Az NKB-k TARGET2-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó követelések, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege – lásd az »Egyéb eurorendszerbeli kötelezettségek (nettó)« tételt a forrásoldalon

                                          a)

                                          Névértéken

                                          b)

                                          Egyéb, esetlegesen felmerülő, euróban denominált, eurorendszeren belüli követelések, beleértve az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelmének a NKB-k számára való belső felosztását

                                          b)

                                          Névértéken

                                          10.

                                          Elszámolás alatti tételek

                              Elszámolási számlaegyenlegek (követelések), beleértve a fizetésre bemutatott csekkek elszámolásával kapcsolatos időeltolódást

                              Névértéken

                                          11.

                                          Egyéb eszközök

                                          11.1.

                                          Euroövezetbeli érmék

                              Euroérmék

                              Névértéken

                                          11.2.

                                          Tárgyi eszközök és immateriális eszközök

                              Földterület és épületek, bútor és berendezés (beleértve a számítástechnikai eszközöket), szoftver

                              Értékcsökkenéssel csökkentett bekerülési értéken
                              Az értékcsökkentési leírás az eszköz csökkenthető értékének szisztematikus leírása az eszköz hasznos élettartama alatt. A hasznos élettartam az az időszak, amely során a javak várhatóan a jogi személy részére használat céljából rendelkezésére állnak. Az egyedi materiális javak hasznos élettartamát rendszeresen felül lehet vizsgálni, amennyiben az elvárások eltérnek a korábbi becslésektől. A főbb eszközök állhatnak különböző hasznos élettartammal bíró összetevőkből. Az ilyen összetevők élettartamát egyénileg becsülik meg.
                              Az állóeszközök bekerülési értékének része az álleszköz megszerzésének költsége is. A többi közvetlen vagy közvetett költséget költségként kell elszámolni.
                              A kiadások tőkésítése: értékhatár fölött (héa nélkül számított 10 000 euro alatti összeg esetén: nincs tőkésítés)

                                          11.3.

                                          Egyéb pénzügyi eszközök

                                          —

                                          Egyéb részesedések és leányvállalatokba történő befektetések, stratégiai/politikai célokból tartott tulajdoni részesedések

                                          —

                                          Értékpapírok, beleértve a tulajdoni részesedéseket és más pénzügyi eszközöket, valamint számlaegyenlegek, beleértve az előirányzott állomány részeként tartott lekötött betéteket és folyószámlákat

                                          —

                                          Fordított repóügyletek hitelintézetekkel az ebben a tételben szereplő értékpapír-állomány kezelésére

                                          a)

                                          Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok
                                          Piaci árfolyamon

                                          b)

                                          Részesedések és nem likvid tulajdoni részesedést jelentő instrumentumok, és minden más, tartós befektetésként tartott tulajdoni részesedést jelentő instrumentum
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

                                          c)

                                          Befektetések leányvállalatokba vagy jelentős érdekeltségek
                                          Nettó eszközértéken

                                          d)

                                          Forgalomképes értékpapírok, a lejáratig megtartásra kerülő értékpapírok kivételével
                                          Piaci áron
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          e)

                                          Lejáratig megtartásra kerülőként besorolt, vagy tartós befektetésként tartott forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen
                                          Az ázsiót/diszázsiót amortizálni kell

                                          f)

                                          Nem forgalomképes értékpapírok
                                          Értékvesztéssel csökkentett bekerülési költségen

                                          g)

                                          Bankokkal szembeni egyenlegek és hitelek
                                          Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva, ha az egyenleg/betét devizában denominált

                                          11.4.

                                          Mérlegen kívüli tételek átértékelési különbözetei

                              Határidős devizaügyletek, devizaswapügyletek, kamatswapügyeletek, határidős kamatláb-megállapodások, határidős értékpapírügyletek, azonnali devizaügyletek értékelési eredményei (kötésnap és lejárati nap között)

                              Az azonnali és határidős ügylet közötti nettó pozíció, devizapiaci árfolyamon

                                          11.5.

                                          Aktív időbeli elhatárolások

                              Bevétel, amely nem a jelentés készítése szerinti időszakban esedékes, de arra vonatkozik. Aktív időbeli elhatárolások és kifizetett felhalmozódott kamatok (pl. az értékpapírral megvásárolt, felhalmozott kamat)

                              Névértéken, devizapiaci árfolyamon átszámítva

                                          11.6.

                                          Vegyes tételek

                                          a)

                                          Előlegek, kölcsönök, egyéb kisebb tételek. Hitelezés megbízásos alapon

                                          a)

                                          Névértéken/bekerülési értéken

                                          b)

                                          Ügyfelek aranyletéteivel kapcsolatos befektetések

                                          b)

                                          Piaci értéken

                                          c)

                                          Nyugdíjalapokkal kapcsolatos nettó követelések

                                          c)

                                          22. cikk (3) bekezdésének megfelelően

                                          d)

                                          Az eurorendszer hitelműveleteivel összefüggésben az eurorendszer szerződő feleinek nemteljesítéséből származó, fennálló követelések

                                          d)

                                          Névértéken/megtérítési értéken (a veszteségek elszámolása előtt/után)

                                          e)

                                          A nemteljesítő eurorendszerbeli szerződő felek által benyújtott biztosíték végrehajtásával összefüggésben érvényesített és/vagy megszerzett eszközök vagy követelések (harmadik felekkel szemben)

                                          e)

                                          Bekerülési költség (devizapiaci árfolyamon átszámítva a megszerzés időpontjában, amennyiben a pénzügyi eszközök külföldi fizetőeszközben denomináltak)

                                          12.

                                          Mérleg szerinti tárgyévi veszteség

                              Névértéken

                     FORRÁSOK

                              Mérlegtétel

                              A mérlegtételek tartalmának osztályozása

                              Az értékelés elve

                                          1.

                                          Forgalomban lévő bankjegyek

                              Az EKB által kibocsátott eurobankjegyek az EKB/2001/15 határozat szerint

                              Névértéken

                                          2.

                                          Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euroövezetbeli hitelintézetekkel szemben

                              A 2.1., 2.2., 2.3. és 2.5. tétel: eurobetétek az EKB/2000/7 iránymutatás I. mellékletében leírtaknak megfelelően

                                          2.1.

                                          Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot)

                              Olyan hitelintézetek euroszámlái, amelyek szerepelnek az Alapokmány szerint tartalékképzésre kötelezett pénzügyi szervezetek felsorolásában. Ez a tétel elsősorban a kötelező tartalékok könyvelésére szolgáló számlákat tartalmazza

                              Névértéken

                                          2.2.

                                          Betéti lehetőség

                              Egynapos látra szóló betétek, előre meghatározott kamatlábbal (jegybanki rendelkezésre állás)

                              Névértéken

                                          2.3.

                                          Lekötött betétek

                              Betétgyűjtés a finomszabályozó műveletekkel kapcsolatos likviditás elvonása céljából

                              Névértéken

                                          2.4.

                                          Finomszabályozó repóműveletek

                              Monetáris politikával kapcsolatos ügyletek a likviditás elvonása céljából

                              Névértéken vagy repó bekerülési értéken

                                          2.5.

                                          Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek

                              Hitelintézetek betétei, amelyek az ugyanezen hitelintézeteknek nyújtott hitelekkel kapcsolatos fedezeti eszközök értékének csökkenéséből erednek

                              Névértéken

                                          3.

                                          Euroövezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek

                              Egyidejűleg végrehajtott aktív repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek az »euroövezetbeli felek által kibocsátott euróban denominált értékpapírok« eszköztétel alatt szereplő értékpapír-állomány kezelésére. Az eurorendszer monetáris politikai működésén kívül eső egyéb műveletek. A hitelintézetek folyószámláitól eltérő egyéb számlái

                              Névértéken vagy repó bekerülési értéken

                                          4.

                                          Kibocsátott EKB-adósságpapírok

                              Csak az EKB mérlegének része.
                              Az EKB/2000/7 iránymutatás I. mellékletében leírtaknak megfelelő adósságpapírok. Likviditás elvonása céljából kibocsátott diszkont értékpapírok

                              Névértéken

                                          5.

                                          Egyéb euroövezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

                                          5.1.

                                          Az állammal szembeni kötelezettségek

                              Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek

                              Névértéken

                                          5.2.

                                          Egyéb kötelezettségek

                              Alkalmazottak, vállalatok és ügyfelek folyószámlái, beleértve azokat a pénzügyi szervezeteket, amelyek mentesek a tartalékképzési kötelezettség alól – lásd a 2.1. tételt a forrásoldalon stb; lekötött betétek, látra szóló betétek

                              Névértéken

                                          6.

                                          Euroövezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek

                              Más bankok, központi bankok, nemzetközi/nemzetek feletti szervezetek (beleértve az Európai Bizottságot) folyószámlái, lekötött betétei, látra szóló betétei (beleértve a fizetés céljából fenntartott számlákat és a tartalékkezelés céljából fenntartott számlákat); egyéb betétesek folyószámlái. Egyidejűleg végrehajtott aktív repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek euróban denominált értékpapírok kezelése céljából. Az eurót be nem vezetett tagállamok NKB-jai TARGET2-számláinak egyenlege

                              Névértéken vagy repó bekerülési értéken

                                          7.

                                          Euroövezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

                              Folyószámlák. Repóügyletekből származói kötelezettségek; általában devizaeszközt vagy aranyat felhasználó befektetési ügyletek

                              Névértéken, átváltás az év végi piaci devizaárfolyamon

                                          8.

                                          Euroövezeten kívül felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek

                                          8.1.

                                          Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek

                              Folyószámlák. Repóügyletekből származó kötelezettségek; általában devizaeszközt vagy aranyat felhasználó befektetési ügyletek

                              Névértéken, átváltás az év végi piaci devizaárfolyamon

                                          8.2.

                                          Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek

                              Az ERM II feltételeinek megfelelő hitelfelvétel

                              Névértéken, átváltás az év végi piaci devizaárfolyamon

                                          9.

                                          Az IMF által kiosztott különleges lehívási jogok ellentételezése

                              SDR-ben denominált tétel, amely az adott ország/NKB részére eredetileg kiosztott különleges lehívási jogok (SDR) összegét mutatja

                              Névértéken, átváltás az év végi piaci devizaárfolyamon

                                          10.

                                          Eurorendszerbeli kötelezettségek

                                          10.1.

                                          A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő kötelezettségek

                              Csak EKB-mérlegtétel (euróban denominálva)

                              Névértéken

                                          10.2.

                                          Az eurorendszeren belüli egyéb kötelezettségek (nettó)

                              Az alábbi altételek nettó pozíciója:

                                          a)

                                          az NKB-k TARGET2 számláinak és levelező számláinak egyenlegéből származó nettó kötelezettségek, azaz a követelések és kötelezettségek nettó összege (lásd még az »egyéb eurorendszeren belüli követelések (nettó)« eszközoldali tételt)

                                          a)

                                          névértéken

                                          b)

                                          egyéb, esetlegesen felmerülő, euróban denominált, eurorendszeren belüli kötelezettségek, beleértve az EKB pénzkibocsátásból származó jövedelmének NKB-k számára való belső felosztását

                                          b)

                                          névértéken

                                          11.

                                          Elszámolás alatt álló tételek

                              Elszámolási számlaegyenlegek (kötelezettségek), beleértve a folyamatban levő zsíróátutalásokat

                              Névértéken

                                          12.

                                          Egyéb források

                                          12.1.

                                          Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete

                              Határidős devizaügyletek, devizaswapügyletek, kamatlábswapügyletek, határidős kamatláb-megállapodások, határidős értékpapírügyletek, azonnali devizaügyletek értékelési eredményei (kötésnap és lejárati nap között)

                              Az azonnali és határidős ügylet közötti nettó pozíció, piaci devizaárfolyamon

                                          12.2.

                                          Passzív időbeli elhatárolások

                              Jövőbeni időszakban esedékes költség, amely a tárgyidőszakra vonatkozik. A tárgyidőszakban kapott bevétel, amely jövőbeni időszakra vonatkozik

                              Névértéken, átváltás piaci devizaárfolyamon

                                          12.3.

                                          Vegyes tételek

                                          a)

                                          Adószámlák (függőszámlák). Devizahitellel vagy garanciával fedezett számlák. Egyidejűleg végrehajtott aktív repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek hitelintézetekkel, az »egyéb pénzügyi eszközök« eszköztétel alatt szereplő értékpapír-portfólió kezelésére. Kötelező betétek a tartalékok kivételével. Egyéb kisebb tételek. Források kezelése megbízásos alapon

                                          a)

                                          Névértéken vagy (repó) bekerülési értéken

                                          b)

                                          Ügyfelek aranybetétei

                                          b)

                                          Piaci értéken

                                          c)

                                          Nyugdíjalapokkal kapcsolatos nettó kötelezettségek

                                          c)

                                          A 22. cikk (3) bekezdésének megfelelően

                                          13.

                                          Céltartalékok

                                          a)

                                          Árfolyam-, kamat-, hitel- és aranyárkockázatokra és más célokra, például várható jövőbeni kiadásokra és az Alapokmány 49.2. cikke szerinti hozzájárulásokra az olyan tagállamok központi bankjai tekintetében, amelyek eltérését hatályon kívül helyezték

                                          a)

                                          Bekerülési értéken/névértéken

                                          b)

                                          Monetáris politikai műveletekből származó partnerkockázatokra

                                          b)

                                          Névértéken

                                          14.

                                          Átértékelési számlák

                                          a)

                                          Árfolyammozgásokhoz kapcsolódó átértékelési számlák aranyra, mindenfajta, euróban denominált értékpapírra, mindenfajta, külföldi valutában denominált értékpapírra, opciókra; kamatkockázati származékos ügyletekhez kapcsolódó piaci értékelési különbözetek; a deviza-árfolyammozgásokhoz kapcsolódó átértékelési számlák (mindenfajta nettó devizapozíció, ideértve a devizaswapügyleteket, határidős devizaügyleteket és a különleges lehívási jogot (SDR))

                                          b)

                                          Az olyan tagállamok központi bankjainak az Alapokmány 49.2. cikke szerinti hozzájárulásaiból eredő egyedi átértékelési számlák, amelyek eltérését hatályon kívül helyezték (lásd: 11. cikk (2) bekezdés)

                              Az átlagköltség és a piaci érték közötti átértékelési különbözet, devizapiaci árfolyamon átszámítva

                                          15.

                                          Tőke és tartalékok

                                          15.1.

                                          Tőke

                              Befizetett tőke

                              Névértéken

                                          15.2.

                                          Tartalékok

                              Az Alapokmány 33. cikke szerinti kötelező tartalékok és az Alapokmány 49.2. cikke szerinti hozzájárulások azon tagállamok központi bankjainak tekintetében, amelyek eltérését hatályon kívül helyezték

                              Névértéken

                                          16.

                                          Mérleg szerinti tárgyévi nyereség

                              Névértéken”

                  2.

                  A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

                     „III. MELLÉKLET

                        AZ EKB NYILVÁNOSSÁGRA HOZOTT EREDMÉNYKIMUTATÁSA

                                 (millió EUR)

                                 … december 31-i eredménykimutatás

                                 Tárgy év

                                 Előző év

                                             1.1.1.

                                             Devizatartalék részét képező eszközökből származó kamatbevétel

                                             1.1.2.

                                             Az eurobankjegyeknek az eurorendszeren belüli felosztásából származó kamatbevétel

                                             1.1.3.

                                             Egyéb kamatbevétel

                                             1.1.

                                             Kamatbevétel

                                             1.2.1.

                                             Az átadott devizatartalékokat megtestesítő eszközök után az NKB-knak fizetett kamat

                                             1.2.2.

                                             Egyéb kamatráfordítás

                                             1.2.

                                             Kamatráfordítás

                                             1.

                                             Nettó kamatbevétel

                                             2.1.

                                             Pénzügyi műveletekből származó realizált nyereség/veszteség

                                             2.2.

                                             Értékvesztés pénzügyi eszközök és pozíciók miatt

                                             2.3.

                                             Az átváltási árfolyamkockázatra, a kamatkockázatra, a hitelkockázatra és az aranyárfolyam-kockázatra céltartalék képzése és felhasználása

                                             2.

                                             Pénzügyi műveletek, értékvesztések és kockázati céltartalékok nettó eredménye

                                             3.1.

                                             Díj- és jutalékbevétel

                                             3.2.

                                             Díj- és jutalékráfordítás

                                             3.

                                             Díjak és jutalékok nettó bevétele (4)

                                             4.

                                             Részvényekből és részesedésekből származó bevétel

                                             5.

                                             Egyéb bevétel

                                    Összes nettó bevétel

                                             6.

                                             A munkaerő költsége (5)

                                             7.

                                             Igazgatási költségek (5)

                                             8.

                                             Tárgyi eszközök és immateriális javak értékcsökkenése

                                             9.

                                             Bankjegy-előállítási szolgáltatások (6)

                                             10.

                                             Egyéb ráfordítások

                                    Mérleg szerinti tárgyévi eredmény

         (1)  HL L 310., 2000.12.11., 1. o.

         (2)  HL L 337., 2001.12.20., 52. o.

         (3)  Az EKB választhat, hogy pontos euroösszegeket vagy más módon kerekített összegeket közöl.

         (4)  A bevétel és ráfordítások közötti felbontás az éves mérlegek magyarázó megjegyzéseiben is bemutatható.

         (5)  Ideértve az igazgatási jellegű céltartalékokat is.

         (6)  Ez a tétel külső szolgáltató által végzett bankjegy-előállítás esetén alkalmazandó (a központi bankok nevében bankjegy-előállítással megbízott külső társaságok által nyújtott szolgáltatás költségére). Javasolt az eurobankjegyek kibocsátásával kapcsolatban felmerült költségek felvétele az eredménybe a kiszámlázáskor, illetve felmerülésükkor; lásd még az EKB/2006/16 iránymutatást.”


title: 2014/527/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2014. július 9. ) a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2013/22 határozat és az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2013/36 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2014/32)

text:
               13.8.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 240/26

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2014. július 9.)
   a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2013/22 határozat és az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2013/36 határozat hatályon kívül helyezéséről

      (EKB/2014/32)

      (2014/527/EU)

   Az EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, 12.1. cikkére, 18. cikkére, és 34.1. cikke második francia bekezdésére,
   tekintettel az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatásra (1) és különösen annak I. melléklete 1.6., 6.3.1. és 6.3.2. szakaszára,
   mivel:

               (1)

               Az EKB/2013/22 határozat (2) és az EKB/2013/36 határoza (3) tartalmát be kell illeszteni az EKB/2013/4 iránymutatásba (4), amely az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos átmeneti intézkedésekre irányadó alapvető jogi aktus.

               (2)

               Az egyértelműség és következetesség érdekében, valamint az eurorendszer fedezeti keretszabályozásának egyszerűsítése céljából e lépések az EKB/2013/4 iránymutatás átdolgozása útján kerülnek végrehajtásra.

               (3)

               Az EKB/2013/22 és az EKB/2013/36 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az EKB/2013/22 és az EKB/2013/36 határozat hatályon kívül helyezése
   (1)   Az EKB/2013/22 és az EKB/2013/36 határozat 2014. augusztus 20-tól hatályát veszti.
   (2)   A hatályon kívül helyezett határozatokra történő hivatkozásokat az EKB/2014/31 iránymutatásra történő hivatkozásként kell értelmezni.
   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2014. július 9-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. július 9-én.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 331., 2011.12.14., 1. o.

      (2)  A 2013. július 5-i EKB/2013/22 határozat a Ciprusi Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságához kapcsolódó átmeneti intézkedésekről (HL L 195., 2013.7.18., 27. o.).

      (3)  A 2013. szeptember 26-i EKB/2013/36 határozat az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről (HL L 301., 2013.11.12., 13. o.).

      (4)  A 2013. március 20-i EKB/2013/4 iránymutatás az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről és az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (HL L 95., 2013.4.5., 23. o.).


title: 2012/345/EU: A tagállamok kormányai képviselőinek határozata ( 2012. június 20. ) a Bíróság bíráinak és főtanácsnokainak kinevezéséről

text:
               29.6.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 169/60

         A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK HATÁROZATA
   (2012. június 20.)
   a Bíróság bíráinak és főtanácsnokainak kinevezéséről
   (2012/345/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 253. és 255. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Bíróság tizennégy bírájának és négy főtanácsnokának hivatali ideje 2012. október 6-án lejár. A 2012. október 7. és 2018. október 6. közötti időszakra tizennégy bírát és négy főtanácsnokot kell kinevezni a Bíróság tagjává.

               (2)

               A tagállamok kormányainak képviselői a 2012/244/EU határozattal (1)2012. április 25-én tizenegy bírát és három főtanácsnokot neveztek ki a 2012. október 7. és 2018. október 6. közötti időszakra a Bíróság tagjává.

               (3)

               A Bíróság bíráinak és főtanácsnokainak részleges megújítását kiegészítendő, a tagállamok kormányai képviselőinek további három bírát és egy főtanácsnokot kell kinevezniük a betöltésre váró helyekre.

               (4)

               A tagállamok kormányai Antonio TIZZANO-nak a Bíróság bírájává történő újbóli kinevezését és Christopher VAJDA-nak a Bíróság bírájává történő kinevezését, valamint Paolo MENGOZZI-nak a Bíróság főtanácsnokává történő újbóli kinevezését javasolta. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke által létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított a fent említett jelölteknek a bírói, illetve főtanácsnoki feladatok Bíróságnál történő ellátására való alkalmasságáról.

               (5)

               Ennélfogva a Bíróság két bíráját és egy főtanácsnokát kell kinevezni a 2012. október 7. és 2018. október 6. közötti időszakra. A Bíróság további egy bírói hivatalának betöltésére később kerül sor,

         ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A tagállamok kormányainak képviselői a 2012. október 7. és 2018. október 6. közötti időszakra a következő személyeket a Bíróság bíráivá nevezik ki:

               Antonio TIZZANO

               Christopher VAJDA

         (2)   A tagállamok kormányainak képviselői a 2012. október 7. és 2018. október 6. közötti időszakra Paolo MENGOZZI-t a Bíróság főtanácsnokává nevezik ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. június 20-án.

            az elnök

         J. TRANHOLM-MIKKELSEN

      (1)  HL L 121., 2012.5.8., 21. o.


|

52007DP0066

Az Európai Parlament 2007. március 14-i határozata a parlamentközi küldöttségek számáról és összetételéről

Hivatalos Lap 301 E , 13/12/2007 o. 0102 - 0103

		P6_TA(2007)0066A parlamentközi küldöttségek száma és összetételeAz Európai Parlament 2007. március 14-i határozata a parlamentközi küldöttségek számáról és összetételérőlAz Európai Parlament,- tekintettel eljárási szabályzata 188. cikkére,- tekintettel a parlamenti küldöttségek, a parlamenti vegyesbizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködés bizottságaiba delegált küldöttségek számáról szóló, 2004. március 10-i határozatára [1],- tekintettel a parlamenti küldöttségek, a parlamenti vegyesbizottságokba delegált küldöttségek és a parlamenti együttműködés bizottságaiba delegált küldöttségek számáról és számszerű összetételéről szóló, 2004. szeptember 14-i határozatára [2],1. úgy dönt, hogy a parlamenti küldöttségek tagjainak számát az alábbiak szerint módosítja:A délkelet-európai országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 25 tag |A Fehéroroszországgal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 19 tag |Az Izraellel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 25 tag |A Palesztin Törvényhozó Tanáccsal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 25 tag |A Maghreb-országokkal és az Arab Maghreb Unióval (közöttük Líbiával is) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 25 tag |A Mashrek-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 23 tag |A Perzsa-öböl menti államokkal, közöttük Jemennel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 19 tag |Az Iránnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 21 tag |Az USA-val fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 42 tag |A Kanadával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 22 tag |A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 26 tag |Az Andok Közösséggel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 20 tag |A Mercosur országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 28 tag |A Japánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 28 tag |A Kínai Népköztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 39 tag |A Délkelet-Ázsia országaival és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) tagállamaival fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 22 tag |A Koreai-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 17 tag |Az Ausztráliával és Új-Zélanddal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 24 tag |A Dél-Afrikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 17 tag |2. úgy dönt, hogy a Dél-Ázsia országaival és a Dél-ázsiai Regionális Együttműködési Szövetséggel (SAARC) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttséget három küldöttségre bontja, és azok tagjainak számát az alábbiak szerint határozza meg:A Dél-Ázsia országaival fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 20 tag |Az Indiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 22 tag |Az Afganisztánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség | 16 tag |3. utasítja elnökét, hogy tájékoztatásul továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.[1] HL C 102. E, 2004.4.28., 635. o.[2] HL C 140. E, 2005.6.9., 49. o.--------------------------------------------------


title: 2014/95/EU: Az Európai Parlament és a Tanács határozata ( 2013. november 20. ) az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

text:
               19.2.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 48/9

      AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

   (2013. november 20.)
   az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről
   (2014/95/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára,
   tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Unió a katasztrófa sújtotta régiók lakossága iránti szolidaritás kifejezése érdekében létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az alap).

               (2)

               A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás évi 1 milliárd EUR felső határig engedélyezi az alap igénybevételét.

               (3)

               Az alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza.

               (4)

               Románia aszály és erdőtüzek miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (5)

               Németország, Ausztria és a Cseh Köztársaság árvízkatasztrófa miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2013-as költségvetési évre szóló általános költségvetésének terhére 400 519 089 EUR összeg kerül igénybevételre kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
   2. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni.

      Kelt Strasbourgban, 2013. november 20-án.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         M. SCHULZ

            a Tanács részéről

            az elnök

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

      (2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.


title: 2012/278/EU: A Bizottság határozata ( 2012. május 23. ) az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről

text:
               24.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 134/31

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2012. május 23.)
   az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről
   (2012/278/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   1.   AZ ELJÁRÁS

   1.1.   Ideiglenes intézkedések

               (1)

               Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 115/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából (a továbbiakban: India vagy érintett ország) származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára.

               (2)

               A szubvencióellenes eljárás 2011. május 13-án indult (3), azt követően, hogy az Európai Iparikötőelem-intézet (European Industrial Fasteners Institute, EIFI, a továbbiakban: panaszos) 2011. március 31-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése az egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki.

               (3)

               Az ideiglenes rendelet (21) preambulumbekezdésének megfelelően a támogatás és a kár vizsgálata a 2010. április 1-jétől2011. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

         1.2.   Az eljárás további menete

               (4)

               Miután a Bizottság nyilvánosságra hozta az ideiglenes kiegyenlítő intézkedések bevezetéséhez alapul szolgáló lényeges tényeket és szempontokat (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos beadványban ismertette az ideiglenes megállapításokra vonatkozó véleményét. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

               (5)

               A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az érdekelt felek által szóban és írásban előterjesztett észrevételeket megvizsgálta, és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosította.

               (6)

               Ezután minden felet tájékoztatott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján meg kívánta szüntetni az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárást, és fel kívánta szabadítani az ideiglenes vámok által biztosított összegeket (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A Bizottság meghatározott időszakot biztosított a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.

         2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

               (7)

               A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél újból megtette azon észrevételeit, amelyek az érintett terméknek és a hasonló terméknek az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdésében megadott meghatározására vonatkoztak, melyek szerint bizonyos terméktípusokat ki kellene vonni a vizsgálat hatálya alól.

               (8)

               A vizsgálat ugyanakkor bebizonyította, hogy az érintett termék és a hasonló termék leírása illik a különböző terméktípusokra, és hogy azok alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ugyanahhoz a termékkategóriához tartoznak. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

               (9)

               Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (22)–(23) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         3.   TÁMOGATÁS

   3.1.   Bevezetés

               (10)

               Az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdése hivatkozott az alábbi rendszerekre, amelyek állítólag támogatást foglalnak magukban:

                           a)

                           vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);

                           b)

                           előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);

                           c)

                           beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);

                           d)

                           exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

                           e)

                           kiemelt termékek rendszere (Focus Product Scheme, FPS);

                           f)

                           exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS);

                           g)

                           villamosenergiaadó-mentesség (Electricity Duty Exemption).

               (11)

               Az uniós gazdasági ágazat azon gyanújának adott hangot, hogy a Bizottság néhány támogatási rendszert nem vett figyelembe; e feltételezés nyomán az ágazat arra a véleményre jutott, hogy a Bizottság alábecsülte az indiai gyártók által kapott támogatásokat.

               (12)

               A fentiekre válaszul a Bizottság megjegyzi, hogy a panasz számos olyan nemzeti és helyi támogatási rendszert említett, amelyek szerepeltek az indiai exportáló gyártóknak küldött kérdőívben, és amelyeket a Bizottság vizsgálatnak vetett alá. Azonban csak a fenti (10) preambulumbekezdésben felsorolt rendszerek esetében volt megállapítható, hogy a mintában szereplő, vizsgált exportáló gyártók támogatásban részesültek.

               (13)

               További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)–(27) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

               (14)

               Az FPS-re és a villamosenergiaadó-mentességre vonatkozó megállapítások kapcsán nem érkeztek észrevételek. A DEPBS, AAS, EPCGS és ECS esetében az együttműködő exportáló gyártók részletes észrevételeket nyújtottak be. Ezen észrevételek többsége a támogatási összegek kiszámításához kapcsolódott; egyes észrevételek nyomán a számítások csekély kiigazítására került sor. Ezek az észrevételek azonban nem befolyásolták a felsorolt támogatási rendszerekkel kapcsolatban levont általános következtetéseket, ezért azok megerősítést nyernek. Az EOUS kapcsán is érkeztek észrevételek. Az említett észrevételek EOUS rendszert érintő hatását tekintve, amelyet az alábbi (13)–(19) preambulumbekezdés foglal össze, szükségtelen részletesen ismertetni a fent említett négy rendszert érintő többi észrevételt.

         3.2.   Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

   3.2.1.   Általános megjegyzések

               (15)

               A Bizottság felhívja a figyelmet az ideiglenes rendelet 3.5. szakaszában már említett tényre, miszerint minden exportorientált egységnek (a továbbiakban: EOU) – a 2009–2014-es időszakra vonatkozó külkereskedelmi politikáról szóló dokumentum szerinti – alapvető kötelezettsége, hogy nettó valutabevételt (net foreign exchange, NFE) realizáljon, azaz a referencia-időszakban (5 év) az export összértékének meg kell haladnia az importált javak összértékét. Elméletileg minden olyan vállalat, amely vállalja, hogy az általa előállított összes árut, illetve szolgáltatást exportálja, létrehozható az EOUS keretében. Cserébe az exportorientált egység státusszal rendelkező vállalatok az ideiglenes rendelet (71) preambulumbekezdésében felsorolt számos engedményre jogosultak. Ezek az engedmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében az indiai kormány pénzügyi támogatásának minősülnek, és gazdasági előnyben részesítik az exportorientált egységeket. Ezek a jog szerint az exportteljesítménytől függő támogatások, ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyediek és kiegyenlíthetőek.

               (16)

               Az ideiglenes rendelet szerint az EOUS nem tekinthető az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vám-visszatérítési rendszernek, mivel nem felel meg az alaprendelet I. mellékletében (a h) és az i) pontban), II. mellékletében (a visszatérítés meghatározásánál és szabályainál) és III. mellékletében (a helyettesítő visszatérítés meghatározásánál és szabályainál) meghatározott szigorú szabályoknak. Nem volt megállapítható, hogy az indiai kormány rendelkezne annak megerősítésére szolgáló ellenőrzési rendszerrel vagy eljárással, hogy a vámmentesen és forgalmiadó-mentesen beszerzett alapanyagokat az exportált termék előállításához használták-e fel, és ha igen, milyen mennyiségben (lásd az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontját, és a helyettesítő vám-visszatérítési rendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontját). A jelenleg működő ellenőrzési rendszer a nettó valutabevétel elérésével kapcsolatos kötelezettség felügyeletére irányul, nem pedig annak ellenőrzésére, hogy a behozatalt az exportált áruk előállítására használják-e fel.

               (17)

               Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem merültek fel az EOUS fent ismertetetett jellegét – azon belül pedig elsősorban a hatékony ellenőrzési rendszer hiányát vagy kiegyenlíthetőségét – kifogásoló lényeges érvek. Ezért az ideiglenes rendelet (78)–(81) preambulumbekezdésében összefoglalt, az EOUS-t érintő következtetések megerősítést nyernek.

         3.2.2.   A Viraj Profiles Limited beadványa

               (18)

               A mintába egyetlen exportorientált egység státusszal rendelkező vállalat került be, a Viraj Profiles Limited (a továbbiakban: Viraj). Erre a gyártóra vonatkozóan az EOUS keretében nyújtott támogatás mértéke az ideiglenes időszakban a 3,2 %-os teljes támogatási rátából 2,73 % volt. A Viraj kivitele az Unióba irányuló indiai export mennyiségének 87 %-át tette ki.

               (19)

               Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdése említi, a Viraj részletes észrevételeket nyújtott be a rendszerrel kapcsolatban. Az érintett exportáló gyártó azt állította, hogy a rendszer keretében kiszámított támogatás nem felel meg az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének, mely szerint a kiegyenlítő vám összege nem haladhatja meg a vállalat által ténylegesen megkapott kiegyenlíthető támogatás összegét. A Viraj szerint ezért a vállalatra vonatkozó teljes támogatási ráta nem éri el a 2 %-ot, azaz de minimis támogatás. A vállalat állítása alátámasztására részletes számviteli adatokat küldött.

               (20)

               A Bizottság az állítást behatóan megvizsgálta. A Viraj beadványában szereplő részletes számviteli adatok összevethetők az ellenőrző látogatáson vizsgált adatokkal, és ezek az adatok arra engedtek következtetni, hogy a vizsgálati időszak során a vállalat által szerzett kiegyenlíthető előnyt valóban túlbecsülték. Ezért a Bizottság a Virajra vonatkozó kiegyenlítő vámot a fentieknek megfelelően újra kiszámította.

               (21)

               Következésképpen az EOUS keretében a Viraj számára nyújtott támogatás mértékét újra kiszámították, és végül 0,44 %-ban határozták meg. Az EPCGS (az újraszámolást követően 0,05 %), az ECS (az újraszámolást követően 0,12 %) és a villamosenergiaadó-mentesség (az újraszámolást követően 0,09 %) keretében nyújtott támogatások mértékét is figyelembe véve a Viraj teljes támogatási rátáját véglegesen 0,7 %-on, azaz a de minimis küszöbérték alatt állapították meg.

         3.2.3.   Az uniós gazdasági ágazatnak a végleges nyilvánosságra hozatal nyomán tett észrevételei

               (22)

               A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat észrevételeket nyújtott be azzal kapcsolatban, hogy az előnyök, amelyekhez a Viraj az EUOS keretében jutott, nem voltak indokoltak és szabályszerűek. Azzal érvelt, hogy a Bizottság elemzése hiányos volt, és nem állt összhangban azon módszerrel, amelyet az intézmények e rendszer kiegyenlítésére szoktak alkalmazni; elmulasztotta továbbá figyelembe venni, hogy a Viraj milyen egyéb lehetséges módokon tudta jogosulatlanul értékesíteni a vámmentesen behozott termékeket. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a Virajnak az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt érintő, nem bizalmas észrevételeket tartalmazó késői beadványa súlyos mértékben sértette az uniós gazdasági ágazat védekezéshez való jogát.

               (23)

               A Viraj támogatási különbözetének újraszámolását illetően le kell szögezni, hogy ez az exportáló gyártó bebizonyította, hogy az ideiglenes kiegyenlítő vámként megállapított összeg meghaladta a ténylegesen megkapott kiegyenlíthető támogatások összegét. A vállalat ténylegesen bizonyította, hogy a potenciálisan kieső vámbevételt ideiglenesen túlbecsülték, ezért ezt a tételt a végleges számításokban korrigálni kellett. Az alaprendelet 3. cikkének rendelkezéseit sértené, ha kiegyenlítenének olyan pénzügyi hozzájárulásokat, amelyek esetében egyértelműen és gyanún felül megállapítható, hogy semmilyen előnyt nem biztosítanak a Viraj számára. A Bizottság ennek ellenére úgy tekinti, hogy bizonyos ügyletek vonatkozásában a rendszer az érintett vállalatot különleges támogatásban részesítette, amely kiegyenlítésre szorul. Ez a megközelítés ezért teljes mértékben összhangban áll azzal a módszerrel, amelyet az intézmények ezen rendszer kiegyenlítésére az eddigiekben alkalmaztak. A fentieknek megfelelően az EOUS keretében nyújtott támogatások felülvizsgálata teljes mértékben megfelel az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének.

               (24)

               Az uniós gazdasági ágazat védekezéshez való jogának állítólagos megsértését illetően meg kell állapítani, hogy a Viraj által az EOUS-támogatás kiszámításával kapcsolatban tett észrevételek az ideiglenes intézkedések kivetése előtt benyújtott két nyílt beadványban, valamint további két, később benyújtott beadványban is szerepeltek. E tekintetben azt az első fontos beadványt, amely a Bizottságot a kérdés elmélyült elemzésére és végül álláspontja újragondolására késztette, 2011 decemberében nyújtották be, és az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdésében már említés esett róla. A Bizottság minden fent említett dokumentumot haladéktalanul belefoglalt az érintett felek számára készült, betekintésre szánt dossziéba. A Virajnak az ideiglenes nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban tett észrevételei csupán összegezték az előző beadványaiban már ismertetett álláspontját. Noha a Viraj az ideiglenes nyilvánosságra hozatal nyomán tett észrevételei nyilvános változatát valóban egy késői fázisban nyújtotta be, a Bizottság haladéktalanul az uniós gazdasági ágazat rendelkezésére bocsátotta azt, és az uniós gazdasági ágazat számára kiegészítő időszakot biztosított annak észrevételezéséhez.

               (25)

               A fenti megállapítások fényében az uniós gazdasági ágazat állításait a Bizottságnak el kellett vetnie.

         3.2.4.   A támogatással kapcsolatban felvetődött egyéb problémák

               (26)

               Érkeztek észrevételek az együttműködő, de a mintába fel nem vett exportáló gyártók támogatási különbözetének kiszámításával és a fennmaradó támogatási különbözet kiszámításával kapcsolatban is. Ezenkívül az egyetlen egyedi vizsgálatot kérő exportáló gyártó is ragaszkodott ahhoz, hogy intézkedjenek kérelme ügyében. Ugyanakkor az alábbi, az okozati összefüggésről szóló rész következtetéseiből kiderül, hogy a fenti kérdésekkel kapcsolatban nincs szükség végleges álláspont kialakítására.

         4.   UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

               (27)

               Az uniós gyártásra és az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (120)–(123) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.   KÁR

   5.1.   Előzetes megjegyzések és uniós fogyasztás

               (28)

               Mivel az előzetes megjegyzésekre és az uniós fogyasztásra vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, az ideiglenes rendelet (124)–(130) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.2.   Az érintett országból származó behozatal

               (29)

               Az egyik fél állítása szerint az Indiából érkező import árainak alakulására és az áralákínálásra vonatkozó, átlagárakon alapuló ideiglenes elemzés félrevezető volt, mivel állítólag figyelmen kívül hagyta, hogy a termékösszetétel a figyelembe vett időszak során évente változott.

               (30)

               E tekintetben helyénvaló megjegyezni, hogy a terméktípusok szerinti árakkal kapcsolatos adatok csak a vizsgálati időszakra vonatkozóan állnak rendelkezésre, az exportáló gyártók és az uniós gyártók ugyanis arra kaptak felkérést, hogy – a kérdőívre adott válaszaik részeként – az említett időszakban történt ügyletek részletes listáját nyújtsák be. Ezért a figyelembe vett időszak többi évére vonatkozó, terméktípusok szerinti adatok hiányában az importárak alakulásának ésszerű elemzésére csak az átlagárak alapján kerülhet sor. Megjegyzendő továbbá, hogy a szóban forgó fél nem bocsátott rendelkezésre olyan bizonyítékot, amellyel indokolná, miért tartja az importárak alakulására vonatkozó elemzést félrevezetőnek. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

               (31)

               Az áralákínálás tekintetében a Bizottság felhívja a figyelmet az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdésében már említett tényre, miszerint a vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által a velük kapcsolatban nem álló fogyasztóknak az uniós piacon felszámított, terméktípusonként kínált gyártelepi szinten kiigazított, súlyozott átlagos értékesítési árakat az Indiából származó behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítéshez CIF paritáson megállapított, a fennálló vámokkal és az importálás utáni költségekkel megfelelően kiigazított, súlyozott átlagáraival.

               (32)

               Ezenfelül, ahogyan azt az ideiglenes rendelet (135) preambulumbekezdése is említi, az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva. Az említett fél áralákínálásra vonatkozó állítását ezért a Bizottság elutasította.

               (33)

               Mivel az érintett országból érkező behozatalra vonatkozóan nem érkezett egyéb észrevétel, az ideiglenes rendelet (131)–(135) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.3.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

   5.3.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

               (34)

               Az egyik fél azt állította, hogy az ideiglenes rendeletben szereplő, az uniós gazdasági ágazat termelésének csökkenését érintő elemzés félrevezető, és a termelési mennyiségek csökkenését az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitásának fényében kellene megítélni, amely a figyelembe vett időszak során szintén csökkenő tendenciát mutatott.

               (35)

               A vizsgálat során kiderült, hogy a termelés csökkenése egybeesett az értékesítés csökkenésével és a készletek növekedésével. A helyzetre egyes uniós gyártók úgy reagáltak, hogy termelő részlegeik némelyikét bezárták, ami magyarázatot ad a kapacitáskihasználás csökkenésére. Ezért az említett fél állítását a Bizottság elutasította.

               (36)

               A gyártással, gyártási kapacitással és kapacitáskihasználással kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137)–(138) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.

         5.3.2.   Az értékesítések mennyisége és a piaci részesedés

               (37)

               Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének alakulására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.3.3.   Növekedés

               (38)

               A növekedésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (140) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.3.4.   Foglalkoztatás

               (39)

               A foglalkoztatásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (141) és (142) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.3.5.   Átlagos egységárak az Unióban

               (40)

               Az Unióban felszámított átlagos egységárakra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (143) és (144) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.3.6.   Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

               (41)

               A nyereségességre, pénzforgalomra, beruházásokra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (145)–(148) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.3.7.   Készletek

               (42)

               Az egyik fél felkérte a Bizottságot, hogy indexált számadatok helyett tényleges számadatokat bocsásson rendelkezésre a készletszinteknek a figyelembe vett időszakban megfigyelt alakulásáról, mondván, hogy az indexálás nem teszi lehetővé hatékony észrevételek kialakítását, illetve azt, hogy a készletszinteket az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek százalékos arányában lehessen felbecsülni.

               (43)

               Adatvédelmi okokból – ahogyan azt az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdése is ismerteti – egyes mikroindikátorokat, ideértve a készletekre vonatkozó adatokat, indexálni kell. Az ideiglenes rendelet 10. táblázatában szereplő, az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek indexált adatai mindenesetre a készleteknek az érintett időszakban megfigyelt alakulásának ésszerű értelmezését teszik lehetővé. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

               (44)

               A készletekre vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         5.3.8.   A támogatási különbözet nagysága

               (45)

               Amint arról már említés történt, a legnagyobb indiai exportáló gyártóról – amelynek kivitele a vizsgálati időszak során az Unióba irányuló indiai export 87 %-át tette ki – megállapították, hogy nem részesült támogatásban. Következésképpen a támogatott behozatal az Indiából az Unióba behozott érintett termék teljes mennyiségének 13 %-át tette ki. A támogatott indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges támogatási különbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása elhanyagolhatónak minősül.

         5.3.9.   A károkozásra vonatkozó következtetések

               (46)

               A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt csökkenő tendenciát mutatott. Ezért megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (151)–(153) preambulumbekezdésében megállapított következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében.

         6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

   6.1.   Bevezetés

               (47)

               Az alaprendelet 8. cikke (5) és (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Indiából származó támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazat számára okozott kár olyan mértékű-e, amely jelentősnek tekinthető. A támogatott behozatalon kívül más olyan ismert tényezőket is vizsgáltak, amelyek ugyanabban az időszakban kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák.

               (48)

               Ahogyan azt a fenti (18)–(21) preambulumbekezdés is ismerteti, a vizsgálati időszak során az Unióba irányuló összes indiai export 87 %-át képviselő legnagyobb indiai exportáló gyártó támogatási különbözete ezen egyéni exportáló gyártó esetében, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének értelmében de minimis támogatásnak bizonyult, következésképpen a Bizottság úgy tekinti, hogy – ezen vizsgálat vonatkozásában – nem minősül támogatottnak. Ennélfogva az érintett termék Unióba irányuló indiai exportjának mindössze 13 %-a részesült támogatásban a VI alatt. A támogatott behozatal piaci részesedése a VI alatt 2 % volt.

         6.2.   A támogatott behozatal hatása

               (49)

               A vizsgálatból kitűnt, hogy az uniós felhasználás 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, miközben az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 14 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 21 %-kal visszaesett.

               (50)

               Az árak tekintetében megállapítást nyert, hogy a támogatott behozatal átlagos importáraival az uniós piacon alákínálnak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ezek az árak azonban mintegy 12 %-kal magasabbak voltak, mint annak az indiai vállalatnak az árai, amelyről megállapították, hogy nem részesült támogatásban.

               (51)

               A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a nem támogatott behozatalnál magasabb árakat alkalmazó, támogatott indiai behozatal korlátozott mennyisége legfeljebb csak kis szerepet játszhatott abban, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó károkozás fokozódott.

         6.3.   További tényezők hatása

   6.3.1.   Indiából származó, nem támogatott behozatal

               (52)

               Az Indiából származó behozatal teljes mennyisége a figyelembe vett időszakban nagymértékben – 65 %-kal – nőtt, és ezáltal piaci részesedése 12,1 %-ról 18,3 %-ra növekedett. A fent elmondottaknak megfelelően azonban a VI során a nem támogatott behozatal tette ki az indiai kivitel teljes mennyiségének 87 %-át, ami a VI alatt 15 % piaci részesedésnek felelt meg, míg ugyanebben az időszakban az Indiából származó, támogatott behozatal piaci részesedése 2 % volt.

               (53)

               Az Indiából származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkentek, és mindig alacsonyabbak maradtak, mint a világ többi részéből származó behozatal árai, illetve az uniós gazdasági ágazat eladási árai. Figyelemreméltó ugyanakkor, hogy – amint azt a (50) premabulumbekezdés is ismerteti – megállapították: a nem támogatott behozatal átlagáraival sokkal nagyobb mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, mint a támogatott behozatal áraival.

         6.3.2.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

               (54)

               Az egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (161)–(165) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

         6.3.3.   Gazdasági válság

               (55)

               Mivel nem érkezett észrevétel a gazdasági válságnak az uniós gazdasági ágazat károsodására gyakorolt hatása tekintetében, az ideiglenes rendelet (166)–(169) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         6.3.4.   Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye

               (56)

               Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítményével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (170) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

         6.4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

               (57)

               A fenti elemzés azt igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett az Indiából származó, olcsó behozatal mennyisége és piaci részesedése. Megállapítást nyert továbbá, hogy az említett behozatal folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon.

               (58)

               Figyelembe véve azonban azt a megállapítást, hogy a VI alatt az Unióba irányuló indiai export 87 %-át képviselő legnagyobb indiai exportáló gyártó kivitele nem volt támogatott, a Bizottság úgy véli, hogy az Indiából exportált teljes mennyiség mindössze 13-% át kitevő támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között nem állapítható meg megalapozottan ok-okozati viszony. Tekintettel a támogatott indiai export korlátozott mennyiségére és igen korlátozott piaci részesedésére (2 %), valamint arra a tényre, hogy árai átlagosan 12 %-kal magasabbak voltak a nem támogatott behozatalénál, nem támasztható alá érvekkel az az állítás, hogy a támogatott indiai export okozza az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.

               (59)

               Más ismert tényezők elemzése, melyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak – beleértve a nem támogatott behozatalt, a más harmadik országokból érkező behozatalt, a gazdasági válságot és a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményét –, azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a vizsgálati időszak során az Unióba irányuló teljes indiai export 87 %-át kitevő nem támogatott behozatal okozta, melynek árai jelentősen alacsonyabbak voltak a támogatott behozatal árainál.

         7.   A SZUBVENCIÓELLENES ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

               (60)

               Mivel nem áll fenn jelentős ok-okozati viszony a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, a Bizottság úgy véli, hogy nincs szükség kiegyenlítő intézkedésekre, ezért a jelenlegi szubvencióellenes eljárást az alaprendelet 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően meg kell szüntetni.

               (61)

               A panaszost és valamennyi érdekelt felet a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A beérkezett észrevételek nem változtattak azon a következtetésen, hogy a jelenlegi szubvencióellenes eljárást meg kell szüntetni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszűnik.
   2. cikk
   A 115/2012/EU rendelet értelmében az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára kivetett ideiglenes kiegyenlítő vám formájában biztosított összegeket fel kell szabadítani.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. május 23-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

      (2)  HL L 38., 2012.2.11., 6. o.

      (3)  HL C 142., 2011.5.13., 36. o.


title: 2013/629/EU: A Tanács határozata ( 2013. október 22. ) az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről

text:
               31.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 289/12

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. október 22.)
   az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről
   (2013/629/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A 2013/156/EU tanácsi határozattal (1) összhangban az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) – feltételezve annak későbbi megkötését – 2013. április 19-én aláírták.

               (2)

               A megállapodást jóvá kell hagyni.

               (3)

               A megállapodás egy visszafogadási vegyes bizottságot állít fel, amely elfogadhatja eljárási szabályzatát. Helyénvaló megállapítani az ezen esetre vonatkozó uniós álláspont kialakítására irányuló egyszerűsített eljárást.

               (4)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke az Unió nevében megadja a megállapodás (2) 23. cikkének (2) bekezdésében meghatározott értesítést.
   3. cikk
   A megállapodás 19. cikkével felállított visszafogadási vegyes bizottságban az Uniót a tagállamok szakértői által segített Bizottság képviseli.
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2013. október 22-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  HL L 87., 2013.3.27., 1. o.

      (2)  A megállapodás hatálybalépése időpontjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéséről a Tanács Főtitkársága gondoskodik.