title: 2007/323/EK: A Tanács határozata ( 2006. szeptember 18. ) az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

text:
               11.5.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 122/30

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. szeptember 18.)
   az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   (2007/323/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról.

               (2)

               A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Paraguayi Köztársasággal egy, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötésére a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban.

               (3)

               A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a Bizottság által megtárgyalt megállapodást alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírása – figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötésére – a Közösség részéről jóváhagyásra kerül.
   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket.
   3. cikk
   A megállapodás hatálybalépéséig a megállapodást ideiglenesen kell alkalmazni az azt a napot követő hónap első napjától, amelyen a felek értesítik egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárások lezárultak.
   4. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy a megállapodás 9. cikke (2) bekezdésében előírt értesítést megtegye.

      Kelt Brüsszelben, 2006. szeptember 18-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. KORKEAOJA

    ---documentbreak---

               11.5.2007

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 122/31

         MEGÁLLAPODÁS
   az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   egyrészről, és
   A PARAGUAYI KÖZTÁRSASÁG
   másrészről
   (a továbbiakban: a szerződő felek)
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség számos tagállama és a Paraguayi Köztársaság között olyan kétoldalú légiközlekedési megállapodások kötettek meg, amelyek az európai közösségi joggal ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások kiterjedhetnek,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az európai közösségi jog szerint a valamely tagállamban alapított közösségi légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,
   TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek a közösségi joggal összhangban az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy az Európai Közösség tagállamai által engedélyezett légiközlekedési vállalatokban tulajdonjogot szerezzenek,
   FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és a Paraguayi Köztársaság között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások egyes rendelkezéseit, amelyek a közösségi joggal ellentétesek, összhangba kell hozni azzal az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság közötti légi szolgáltatások rendezett jogi hátterének létrehozása és az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja az Európai Közösség és a Paraguayi Köztársaság közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légi fuvarozók és a Paraguayi Köztársaság légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   Általános rendelkezések
   (1)   E megállapodás alkalmazásában a „tagállamok” az Európai Közösség tagállamai. A LACAC-tagállamok a Latin-amerikai Polgári Repülési Bizottság tagállamai.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.
   (3)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.
   2. cikk
   Kijelölés, engedélyezés és engedély-visszavonás
   (1)   A II. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe a (2) és (3) bekezdés rendelkezései lépnek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére a Paraguayi Köztársaság által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.
   A II. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe a (4) és (5) bekezdés rendelkezései lépnek a Paraguayi Köztársaság légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére a tagállam által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.
   (2)   A tagállam kijelölésének kézhezvételét követően a Paraguayi Köztársaság haladéktalanul megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:

               i.

               a légi fuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban alapították, és az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik;

               ii.

               a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározza; és

               iii.

               a légi fuvarozó tulajdona és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van.

         (3)   A Paraguayi Köztársaságnak jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               i.

               a légi fuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban alapították, vagy az nem rendelkezik az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes üzemeltetési engedéllyel; vagy

               ii.

               nem a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy

               iii.

               a légi fuvarozó tulajdona és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van; vagy

               iv.

               a légi fuvarozó a Paraguayi Köztársaság és egy másik tagállam között létrejött kétoldalú megállapodás alapján már rendelkezik üzemeltetési engedéllyel és a Paraguayi Köztársaság igazolja, hogy az e megállapodás szerinti forgalmi jogok olyan útvonalon történő gyakorlása, amely érinti az adott másik tagállam egy pontját, megkerülné a forgalmi jogoknak az adott másik megállapodással bevezetett korlátozásait; vagy

               v.

               a légi fuvarozó rendelkezik egy tagállam által kiadott működési engedéllyel és a Paraguayi Köztársaság és az adott tagállam között nem jött létre kétoldalú légiközlekedési megállapodás, illetve a Paraguayi Köztársaság által kijelölt légi fuvarozótól az adott tagállam viszonylatában megtagadták a forgalmi jogokat.

         Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során a Paraguayi Köztársaság nem tehet az állampolgárság alapján hátrányos megkülönböztetést a közösségi légi fuvarozók között.
   (4)   A Paraguayi Köztársaság kijelölésének kézhezvétele után a tagállam haladéktalanul megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:

               i.

               a légi fuvarozót a Paraguayi Köztársaságban alapították; és

               ii.

               a Paraguayi Köztársaság gyakorolja és fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, valamint felelős annak működési engedélye kiadásáért; és

               iii.

               a légi fuvarozó tulajdona és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a LACAC-tagállamok és/vagy a LACAC-tagállamok állampolgárai kezében van.

         (5)   A tagállamnak jogában áll a Paraguayi Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               i.

               a légi fuvarozót nem a Paraguayi Köztársaságban alapították; vagy

               ii.

               nem a Paraguayi Köztársaság gyakorolja vagy tartja fenn a légi fuvarozó hatékony szabályozási felügyeletét, vagy nem a Paraguayi Köztársaság felelős annak működési engedélye kiadásáért; vagy

               iii.

               a légi fuvarozó tulajdona és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a LACAC-tagállamok és/vagy a LACAC-tagállamok állampolgárai kezében van; vagy

               iv.

               a légi fuvarozó a tagállam és egy másik LACAC-tagállam között létrejött kétoldalú megállapodás alapján már rendelkezik üzemeltetési engedéllyel, és a tagállam igazolja, hogy az e megállapodás szerinti forgalmi jogok olyan útvonalon történő gyakorlása, amely érinti az adott másik LACAC-tagállam egy pontját, megkerülné a forgalmi jogoknak az adott másik megállapodással bevezetett korlátozásait.

         3. cikk
   Biztonság
   (1)   A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek a (2) bekezdés rendelkezéseivel.
   (2)   Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a Paraguayi Köztársaságnak a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Paraguayi Köztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása során, valamint az adott légi fuvarozó üzemeltetési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.
   4. cikk
   A repülőgép-üzemanyagra kivetett illetékek
   (1)   A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek a (2) és (3) bekezdés rendelkezéseivel.
   (2)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodásokban foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön a Paraguayi Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam területének egy másik pontja vagy egy másik tagállam területe között közlekedik.
   (3)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodásokban foglaltak nem akadályozhatják meg a Paraguayi Köztársaságot abban, hogy hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessen ki a területén egy tagállam által kijelölt légi fuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely a Paraguayi Köztársaság területének egy pontja és a Paraguayi Köztársaság területének egy másik pontja vagy egy másik LACAC-tagállam területe között közlekedik.
   5. cikk
   Viteldíjak
   (1)   A II. melléklet e) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek a (2) és (3) bekezdés rendelkezéseivel.
   (2)   Az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet e) pontjában felsorolt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján a Paraguayi Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó(k)nak az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak. Az európai közösségi jog megkülönböztetés nélkül kerül alkalmazásra.
   (3)   Az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet e) pontjában felsorolt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján egy tagállam által kijelölt légi fuvarozó(k)nak a Paraguayi Köztársaság és egy másik LACAC-tagállam között közlekedő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak a vezető árakra vonatkozó paraguayi jog hatálya alá tartoznak, és azokat hátrányos megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni.
   6. cikk
   A versenyszabályoknak való megfelelés
   (1)   Az ezzel ellentétes rendelkezések sérelme nélkül az I. mellékletben felsorolt megállapodások semmilyen mértékben sem:

               i.

               részesíthetik előnyben azoknak a vállalkozások közötti megállapodásoknak, vállalkozások társulásai által hozott döntéseknek vagy összehangolt magatartásoknak az elfogadását, amelyek a versenyt megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák;

               ii.

               erősíthetik bármely efféle megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás hatásait; vagy

               iii.

               ruházhatják át a felelősséget a versenyt megakadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések meghozataláért.

         (2)   Az I. mellékletben felsorolt megállapodásoknak az (1) bekezdéssel összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.
   7. cikk
   A megállapodás mellékletei
   E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.
   8. cikk
   Felülvizsgálat vagy módosítás
   A szerződő felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.
   9. cikk
   Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás
   (1)   Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.
   (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a felek megegyeznek abban, hogy az azt a napot követő első hónap első napjától, amikor a felek értesítik egymást arról, hogy a szükséges eljárások lezárultak, e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák.
   (3)   A tagállamok és a Paraguayi Köztársaság között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre azok hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napjától alkalmazni kell.
   10. cikk
   A szerződés felbontása
   (1)   Ha az I. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás hatályát veszti, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben felsorolt szóban forgó megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.
   (2)   Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt összes megállapodás hatályát veszti, ez a megállapodás is hatályát veszti.

      FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
      Kelt Brüsszelben, a kettőezer-hetedik év február havának huszonkettedik napján, két-két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lett, lengyel, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven. Eltérés esetén a spanyol nyelvű szöveg az irányadó.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За Република Парагвай
         Por la República del Paraguay
         Za Paraguayskou republiku
         For Republikken Paraguay
         Für die Republik Paraguay
         Paraguay Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία της Παραγoυάης
         For the Republic of Paraguay
         Pour la République du Paraguay
         Per la Repubblica del Paraguay
         Paragvajas Republikas vārdā
         Paragvajaus Respublikos vardu
         A Paraguayi Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Paragwaj
         Voor de Republiek Paraguay
         W imieniu Republiki Paragwaju
         Pela República do Paraguai
         Pentru Republica Paraguay
         Za Paraguajskú republiku
         Za Republiko Paragvaj
         Paraguayn tasavallan puolesta
         För Republiken Paraguay

   I. MELLÉKLET
   A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               a)

               A Paraguayi Köztársaság és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak

                           —

                           a Paraguayi Köztársaság és a Német Szövetségi Köztársaság között létrejött légiközlekedési megállapodás, amelyet Bonnban, 1974. november 26-án írtak alá, a továbbiakban a II. mellékletben: a Paraguay–Németország megállapodás,

                           —

                           a Paraguayi Köztársaság és a Belga Királyság között létrejött, a menetrendszerű légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Asuncionban, 1972. szeptember 1-jén írtak alá, és amelyet legutóbb a Brüsszelben, 1982. szeptember 3-án aláírt elfogadott jegyzék módosított, a továbbiakban a II. mellékletben: a Paraguay–Belgium megállapodás,

                           —

                           a Paraguayi Köztársaság kormánya és Spanyolország kormánya között létrejött légiközlekedési megállapodás, amelyet Madridban, 1976. május 12-én írtak alá, és amelyet az Asuncionban, 1978. november 2-án aláírt, elfogadott jegyzék, az Asuncionban, 1985. szeptember 1-jén aláírt, elfogadott jegyzék és a Madridban, 1992. október 6-án aláírt, elfogadott jegyzék egészített ki, a továbbiakban a II. mellékletben: a Paraguay–Spanyolország megállapodás,

                           —

                           a Paraguayi Köztársaság és a Holland Királyság között létrejött, a menetrendszerű légi közlekedésről szóló megállapodás, amelyet Hágában, 1974. február 7-én írtak alá, a továbbiakban a II. mellékletben: a Paraguay–Hollandia megállapodás.

               b)

               Légiközlekedési megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket a Paraguayi Köztársaság és az Európai Közösség tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen

                           —

                           a Paraguayi Köztársaság kormánya és az Olasz Köztársaság kormánya között a területük közötti légi útvonalakon történő légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodástervezet, amelyet Rómában, 1985. július 18-án parafáltak a konzultációk elfogadott jegyzékének mellékleteként, a továbbiakban a II. mellékletben: a Paraguay–Olaszország megállapodástervezet,

                           —

                           a Paraguayi Köztársaság kormánya és a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között létrejött légiközlekedési megállapodástervezet, amelyet Asuncionban, 1998. augusztus 28-án parafáltak a Paraguayi Köztársaság és az Egyesült Királyság légiforgalmi hatóságai által elfogadott jegyzőkönyv B. mellékleteként, a továbbiakban a II. mellékletben: a Paraguay–Egyesült Királyság megállapodástervezet.

         II. MELLÉKLET
   Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és az e megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzéke

               a)

               Megjelölés:

                           —

                           a Paraguay–Németország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Belgium megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Spanyolország megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Olaszország megállapodástervezet 4. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Hollandia megállapodás 3. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Egyesült Királyság megállapodás 4. cikke.

               b)

               Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

                           —

                           a Paraguay–Németország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Belgium megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Spanyolország megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Olaszország megállapodástervezet 5. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Hollandia megállapodás 4. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke.

               c)

               Szabályozási ellenőrzés:

                           —

                           a Paraguay–Olaszország megállapodástervezet 10. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Egyesült Királyság megállapodástervezet 14. cikke.

               d)

               A repülőgép-üzemanyagra kivetett illetékek:

                           —

                           a Paraguay–Németország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Belgium megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Spanyolország megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Olaszország megállapodástervezet 6. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Hollandia megállapodás 5. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Egyesült Királyság megállapodástervezet 8. cikke.

               e)

               Viteldíjak az Európai Közösségen belül:

                           —

                           a Paraguay–Németország megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Belgium megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Spanyolország megállapodás 6. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Olaszország megállapodástervezet 8. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Hollandia megállapodás 9. cikke,

                           —

                           a Paraguay–Egyesült Királyság megállapodástervezet 7. cikke.

         III. MELLÉKLET
   A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               a)

               Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében).

               b)

               A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).

               c)

               A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).

               d)

               A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás értelmében).


title: 2009/745/EK: A Tanács határozata ( 2009. szeptember 24. ) a Régiók Bizottsága négy cseh tagjának és hét cseh póttagjának kinevezéséről

text:
               9.10.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 265/40

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. szeptember 24.)
   a Régiók Bizottsága négy cseh tagjának és hét cseh póttagjának kinevezéséről
   (2009/745/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,
   tekintettel a cseh kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

               (2)

               Stanislav JURÁNEK, Josef PAVEL, Evžen TOŠENOVSKÝ és Jan ZAHRADNÍK hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy tagjának helye megüresedett. Petr BENDL, Pavel HORÁK, Miloš VYSTRČIL, Rostislav VŠETEČKA, Jiří ŠULC, Petr SKOKAN és Petr ZIMMERMANN hivatali idejének lejártát követően hét póttag helye megüresedett,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

               a)

               tagként:

                           —

                           Stanislav EICHLER, a Libereci Régió vezetője,

                           —

                           Josef NOVOTNÝ, a Karlovy Vary-i Régió vezetője,

                           —

                           Jaroslav PALAS, a Morva-Sziléziai Régió vezetője,

                           —

                           Jiří ZIMOLA, a Dél-Csehországi Régió vezetője;

                     és

               b)

               póttagként:

                           —

                           Radko MARTINEK, a Pardubicei Régió vezetője,

                           —

                           Martin TESARIK, az Olomouci Régió vezetője,

                           —

                           David RATH, a Közép-Csehországi Régió vezetője,

                           —

                           Jiří BEHOUNEK, a Vysočinai Régió vezetője,

                           —

                           Milada EMMEROVA, a Pilseni Régió vezetője,

                           —

                           Stanislav MISAK, a Zlíni Régió vezetője,

                           —

                           Lubomír FRANC, a Hradec Královéi Régió vezetője.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. OLOFSSON

      (1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.


title: A Tanács 2013/726/KKBP határozata ( 2013. december 9. ) a 2118 (2013) sz. ENSZ BT-határozatnak és az OPCW Végrehajtó Tanácsa EC-M-33/Dec 1 határozatának a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról

text:
               10.12.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 329/41

         A TANÁCS 2013/726/KKBP HATÁROZATA
   (2013. december 9.)
   a 2118 (2013) sz. ENSZ BT-határozatnak és az OPCW Végrehajtó Tanácsa EC-M-33/Dec 1 határozatának a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtása keretében történő támogatásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2013. szeptember 27-én a Vegyi Fegyverek Betiltása Szervezetének (OPCW) Végrehajtó Tanácsa EC-M-33 ülése során elfogadta a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítéséről szóló határozatot.

               (2)

               2013. szeptember 27-én az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa elfogadta az OPCW Végrehajtó Tanács határozatát támogató, 2118 (2013) sz. határozatot, amelyben mély felháborodásának adott hangot a vegyi fegyverek 2013. augusztus 21-én Rif Damaszkuszban történt bevetése miatt, amelyet az ENSZ missziója állapított meg jelentésében, továbbá elítélte polgári életeknek a vegyi fegyverek bevetése következtében történt kioltását, kijelentve, hogy a vegyi fegyverek alkalmazása a nemzetközi jog súlyos megsértését jelenti, és hangsúlyozva, hogy a vegyi fegyverek bevetéséért felelős személyeket felelősségre kell vonni; hangsúlyozta továbbá, hogy a Szíriai Arab Köztársaságban jelenleg fennálló válságot kizárólag olyan, inkluzív és szíriai vezetéssel zajló politikai folyamat keretében lehet megoldani, amely a 2012. június 30-i genfi közleményen alapul, valamint kiemelte, hogy a lehető leghamarabb nemzetközi konferenciát kell összehívni Szíriáról.

               (3)

               A Szíriai Arab Köztársaság kormánya nyilatkozatot adott ki, amelyben elismerte egy nagyarányú vegyi fegyver program és jelentős mennyiségű vegyi fegyver, így a vegyi fegyverekhez szükséges, mérgező veszélyes vegyianyag-összetevők meglétét, melyek súlyos aggodalomra adnak okot a tömegpusztító fegyverek elterjedése, a lefegyverzés és a biztonság tekintetében.

               (4)

               Miután 2013. október 14-i hatállyal a Szíriai Arab Köztársaság csatlakozott a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezményhez (a továbbiakban: vegyifegyver-tilalmi egyezmény vagy CWC), az OPCW felel annak ellenőrzéséért, hogy Szíria betartja-e a CWC rendelkezéseit, az OPCW Végrehajtó Tanácsa által hozott határozatokban foglaltakat, valamint a közös misszió részeként annak felügyeletére, hogy Szíria betartja-e az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa által hozott vonatkozó határozatokban foglaltakat.

               (5)

               Az OPCW főigazgatója 2013. október 16-án emlékeztette a vegyifegyver-tilalmi egyezmény részes államait (S/1132/2013. sz. feljegyzés), hogy a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítéséről szóló határozatában (EC-M-33/Dec 1) a Végrehajtó Tanács többek között úgy határozott, hogy „sürgősen megvizsgálja a Titkárság által a Szíriai Arab Köztársaság tekintetében végzett tevékenységek szempontjából szóba jöhető finanszírozási mechanizmusokat, és hogy felszólít minden olyan részes államot, amelynek az módjában áll, hogy tegyen önkéntes hozzájárulásokat az e határozat végrehajtása céljából végzett tevékenységekhez. Ugyanez a feljegyzés felkért ”minden részes államot arra, hogy mérlegelje önkéntes hozzájárulás tételét – tetszőleges összegben – a Szíria Alaphoz annak érdekében, hogy segítse kezelni a szervezet történetének egyik legaggasztóbb kihívását. Az Alap más forrásokból is fogadhat hozzájárulásokat, többek között nem kormányzati szervezetektől, intézményektől vagy magánadományozóktól.

               (6)

               Az Európai Unió Tanácsa 2013. október 21-i következtetéseiben üdvözölte az OPCW Végrehajtó Tanácsának határozatát és az ENSZ BT 2118. sz. határozatát, és újólag hangsúlyozta, hogy az Unió kész mérlegelni a támogatást.

               (7)

               Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégiát (a továbbiakban: a stratégia), amelynek III. fejezete tartalmaz egy jegyzéket a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem céljából az Unióban és harmadik országokban egyaránt meghozandó intézkedésekről.

               (8)

               A stratégia hangsúlyozza a CWC és az OPCW által játszott alapvető szerepet a vegyi fegyverektől mentes világ megteremtésében.

               (9)

               Az Unió aktívan dolgozik a stratégia végrehajtásán és megvalósítja az annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, elsősorban azáltal, hogy pénzügyi forrásokat szabadít fel a multilaterális intézmények – például az OPCW – által irányított specifikus projektek támogatására. Ennek megfelelően a Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 2012/166/KKBP határozatot (1) az OPCW tevékenységeinek támogatásáról.

               (10)

               Az OPCW főigazgatója 2013. november 21-én felkérte az Uniót arra, hogy tegyen hozzájárulást a Szíria Alaphoz.

               (11)

               E határozat technikai végrehajtására az OPCW kap megbízást. A projektek uniós támogatása csakis az OPCW Alapjába befizetett önkéntes hozzájárulások révén finanszírozható. Ezek az Unió által nyújtandó hozzájárulások döntő fontosságúak lesznek ahhoz, hogy az OPCW teljesíthesse az OPCW Végrehajtó Tanácsának 2013. szeptember 27-i és november 15-i vonatkozó határozatában, valamint a 2013. szeptember 27-i 2118. sz. ENSZ BT-határozatban megjelölt feladatait.

               (12)

               Az uniós pénzügyi hozzájárulás megfelelő végrehajtásának felügyeletére a Bizottságnak kell megbízást kapnia,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   Az Unió támogatja az OPCW tevékenységeit azzal, hogy hozzájárul a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítésének vizsgálatával és ellenőrzésével kapcsolatos költségekhez, valamint a 2118. (2013) sz. ENSZ BT-határozat, az OPCW Végrehajtó Tanácsának a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítéséről szóló 2013. szeptember 28-i határozata és az ezeket követően meghozott és kapcsolódó határozatok támogatását szolgáló, a legfontosabb kötelező feladatokat kiegészítő tevékenységekkel kapcsolatos költségekhez.
   (2)   Az e tanácsi határozat révén támogatott projekt az OPCW–ENSZ közös misszió biztonságával kapcsolatos helyzetfelismerési termékek biztosítása, többek között a közúthálózatra vonatkozóan, az Európai Unió Műholdközpontja (EUMK) műholdas képalkotó és kapcsolódó információs eszközeinek az OPCW részére történő rendelkezésre bocsátása révén.
   A projekt részletes leírása a mellékletben található.
   2. cikk
   (1)   E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) felel.
   (2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek technikai végrehajtása az OPCW feladata. Az OPCW ezt a feladatot a főképviselő felügyelete mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az OPCW-vel.
   3. cikk
   (1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 2 311 842 EUR.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Unió költségvetésére vonatkozó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
   (3)   Az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. Ebből a célból a Bizottság finanszírozási megállapodást köt az OPCW-vel. A finanszírozási megállapodásban ki kell kötni, hogy az OPCW-nek – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.
   (4)   A Bizottság arra törekszik, hogy a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást e határozat hatálybalépését követően mihamarabb megkösse. Az ennek során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról tájékoztatja a Tanácsot.
   4. cikk
   (1)   A főképviselő e határozat végrehajtásáról jelentést tesz a Tanácsnak az OPCW által készített rendszeres beszámolók alapján. Ezek a jelentések képezik a tanácsi értékelés alapját.
   (2)   A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekt végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
   5. cikk
   (1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   (2)   Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett, a Bizottság és az OPCW közötti finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követő 12 hónap elteltével hatályát veszti, vagy 2014. június 10-én veszti hatályát, ha az említett időpont előtt nem került sor finanszírozási megállapodás megkötésére.

      Kelt Brüsszelben, 2013. december 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. PABEDINSKIENĖ

      (1)  A Tanács 2012/166/KKBP határozata (2012. március 23.) a Vegyi Fegyverek Betiltása Szervezete (OPCW) tevékenységeinek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia végrehajtásának keretében történő támogatásáról (HL L 87., 2012.3.24., 49. o.).

      MELLÉKLET

         A 2118 (2013) SZ. ENSZ BT-HATÁROZATNAK ÉS AZ OPCW VÉGREHAJTÓ TANÁCSA EC-M-33/DEC 1 HATÁROZATÁNAK A TÖMEGPUSZTÍTÓ FEGYVEREK ELTERJEDÉSE ELLENI UNIÓS STRATÉGIA VÉGREHAJTÁSA KERETÉBEN TÖRTÉNŐ EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁSA

         Projekt:   Műholdas képalkotási támogatás nyújtása az OPCW részére az OPCW–ENSZ közös misszió során

         Cél:
      Az OPCW támogatása feladatai végrehajtásában az OPCW–ENSZ közös misszió során az ENSZ BT és az OPCW Végrehajtó Tanácsa által hozott vonatkozó határozatoknak, valamint a vegyifegyver-tilalmi egyezmény előírásainak megfelelően.

         Eredmények:
      A közúthálózat állapotának felmérése, így különösen útakadályok és olyan területek azonosítása, amelyeken nehézségekbe ütközik a közúti közlekedés, továbbá a helyszíni helyzetfelismerés javítása a Szíriába telepített közös OPCW–ENSZ misszió biztonságához kapcsolódóan, illetve a felkeresendő/megvizsgálandó helyszínek tekintetében.

         Tevékenységek:
      Az OPCW támogatása legfeljebb heti 5, az Európai Unió Műholdközpontja (EUMK) műholdas képalkotásának rendelkezésre bocsátása révén történik majd, a szerződés aláírásának időpontjától kezdődően 2014. december 31-ig.
      Az ENSZ és az OPCW tevékenységeiket az érintett partnerekkel – köztük nemzetközi szervezetekkel és ügynökségekkel – együttműködve dolgozzák majd ki tényleges szinergiák biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében.


title: A Bizottság határozata ( 2010. február 17. ) az európai fogyasztói tanácsadó csoport tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
               27.2.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 50/4

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. február 17.)
   az európai fogyasztói tanácsadó csoport tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
   2010/C 50/03
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az egy európai fogyasztói tanácsadó csoport létrehozásáról szóló, 2009. szeptember 14-i 2009/705/EK bizottsági határozatra (1) és különösen annak 4. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az európai fogyasztói tanácsadó csoport jelenlegi tagjainak megbízatása 2009. november 14-én lejárt.

               (2)

               A tagállamok és az európai fogyasztói szervezetek által tett javaslatok alapján új tagokat és póttagokat kell kinevezni hároméves időszakra,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Bizottság hároméves megbízatási időre a következő személyeket nevezi ki az európai fogyasztói tanácsadó csoport tagjainak és póttagjainak:

               Tagok

               Póttagok

               Gilles de HALLEUX (BE)

               Thibault WILLAERT (BE)

               Asen NENOV (BG)

               Bogomil NIKOLOV (BG)

               Karel PAVLÍK (CZ)

               Libor DUPAL (CZ)

               Rasmus KJELDAHL (DK)

               Benedicte FEDERSPIEL (DK)

               Cornelia TAUSCH (DE)

               Heinz WILLNAT (DE)

               Linda LÄÄNESAAR (EE)

               Enn-Toivo ANNUK (EE)

               James DOORLEY (IE)

               Dermott JEWELL (IE)

               Evangelia KEKELEKI (EL)

               Konstantinos DAGKOS (EL)

               Conchy MARTIN REY (ES)

               Eugenio RIBÓN SEISDEDOS (ES)

               Sandrine PERROIS (FR)

               Elsa COHEN (FR)

               Massimiliano DONA (IT)

               Carlo PILERI (IT)

               Giorgos TZIAPOURAS (CY)

               Maria FOTIOU (CY)

               Baiba MILTOVIČA (LV)

               Aivars SMAGARS (LV)

               Eglė KYBARTIENĖ (LT)

               Zita ČEPONYTÉ (LT)

               Eugène KIRSCH (LU)

               Bob SCHMITZ (LU)

               Zsolt HAJNAL (HU)

               Anita CZÁR (HU)

               (Meghatározásra vár) (MT)

               (Meghatározásra vár) (MT)

               Rogier KLIMBIE (NL)

               Rob DORSCHEIDT (NL)

               Karl KOLLMANN (AT)

               Ulrike DOCEKAL (AT)

               Olesia FRĄCZEK (PL)

               Grażyna ROKICKA (PL)

               Luís SILVEIRA RODRIGUES (PT)

               Patrícia GOMES (PT)

               Emil BOJIN (RO)

               Sorin TOMA (RO)

               Breda KUTIN (SI)

               Živa DROL NOVAK (SI)

               Miroslav TULÁK (SK)

               Božena STAŠENKOVÁ (SK)

               Tuula SARIO (FI)

               Kaisa PANNIMAA-PÄTSI (FI)

               Jens HENRIKSSON (SE)

               Jan BERTOFT (SE)

               Michelle SMYTH (UK)

               Jill JOHNSTONE (UK)

               Stephen RUSSELL (ANEC)

               Chiara GIOVANNINI (ANEC)

               Monique GOYENS (BEUC)

               Ursula PACHL (BEUC)

      Kelt Brüsszelben, 2010. február 17-én.

            a Bizottság részéről,

            az elnök nevében,

         Robert MADELIN

            egészség- és fogyasztóügyi főigazgató

      (1)  HL L 244., 2009.9.16., 21. o.


title: 2013/169/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2013. március 20. ) a saját felhasználású, fedezetlen, állam által garantált banki kötvényeknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei során fedezetként történő felhasználására vonatkozó szabályokról (EKB/2013/6)

text:
               5.4.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 95/22

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2013. március 20.)
   a saját felhasználású, fedezetlen, állam által garantált banki kötvényeknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei során fedezetként történő felhasználására vonatkozó szabályokról
   (EKB/2013/6)
   (2013/169/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdése első francia bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, valamint annak 12.1., 14.3. és 18.2. cikkére,
   mivel:

               (1)

               A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke szerint az Európai Központi Bank („EKB”) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai (a továbbiakban: NKB-k), amelyek pénzneme az euro, hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. Az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatás (1) I. melléklete határozza meg azokat az általános feltételeket, amelyek alapján az EKB és az NKB-k készek hitelműveleteket végrehajtani, ideértve az eurorendszer hitelműveleteihez alkalmazandó fedezetek elfogadhatósági követelményeit.

               (2)

               Az EKB/2011/14 iránymutatás I. mellékletének 1.6. szakaszában foglaltak alapján a Kormányzótanács az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja.

               (3)

               A saját felhasználású, fedezetlen, állam által garantált banki kötvények fedezetként történő közvetlen felhasználását, illetve az ilyen kötvények fedezetként történő közvetett felhasználását – amennyiben azok részei a fedezetlen banki kötvényeket kibocsátó fél, illetve az e féllel szoros kapcsolatban álló jogalanyok által kibocsátott fedezett kötvények portfoliójának – 2015. március 1-től kezdve teljes mértékben ki kell zárni az eurorendszer monetáris politikai műveletei során. Kivételes esetekben a Kormányzótanács az e tilalomtól való ideiglenes eltéréseket engedélyezhet az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben részt vevő felek számára.

               (4)

               A kizárás feltételeit EKB határozatban kell megállapítani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A saját felhasználású, fedezetlen, állam által garantált banki kötvények fedezetként történő felhasználására vonatkozó szabályok módosításáról
   (1)   2015. március 1-től kezdődően a kibocsátó fél, vagy a kibocsátó féllel szoros kapcsolatban álló jogalanyok által kibocsátott, és az Európai Gazdasági Térség („EGT”) egy vagy több közszférába tartozó, adókivetésre jogosult jogalanya által teljes mértékben garantált, fedezetlen banki kötvények nem használhatók fel fedezetként az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben az ilyen szerződő fél által, sem: a) közvetlenül; sem b) közvetve, amennyiben azok részei a fedezetlen banki kötvényeket kibocsátó fél, illetve az e féllel szoros kapcsolatban álló jogalanyok által kibocsátott fedezett kötvények portfoliójának.
   (2)   Kivételes esetekben a Kormányzótanács határozhat az (1) bekezdésben meghatározott tilalomtól való átmeneti eltérésről, legfeljebb háromévi időtartamra. Az eltérés engedélyezésére irányuló kérelemhez finanszírozási tervet kell csatolni, amelyben bemutatásra kerül az, hogy a fedezetlen, állam által garantált bankkötvényeknek a kérelmező szerződő fél által történő saját felhasználása miként kerül kivezetésre legkésőbb az eltérés engedélyezését követő három éven belül.
   (3)   Az ezen határozat és az EKB/2011/14 iránymutatás, valamint az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezet elfogadásával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló, 2013. március 20-i EKB/2013/4 iránymutatás (2) közötti eltérés esetén – minden esetben amint azok nemzeti szinten az NKB-k által végrehajtásra kerültek – az e határozatban foglaltak az irányadók.
   2. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2013. március 22-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. március 20-án.

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 331., 2011.12.14., 1. o.

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 23. oldalát.


Az Európai Parlament határozata a bizottságok számszerű összetételéről


title: Az EFTA Felügyeleti Hatóság 394/11/COL határozata ( 2011. december 14. ) az állami támogatások eljárási és anyagi jogi szabályainak nyolcvanharmadik, az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról szóló új fejezet beiktatásával történő módosításáról

text:
               24.10.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 282/72

         AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 394/11/COL HATÁROZATA
   (2011. december 14.)
   az állami támogatások eljárási és anyagi jogi szabályainak nyolcvanharmadik, az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról szóló új fejezet beiktatásával történő módosításáról
   AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),
   mivel:
   A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.
   Az Európai Bizottság 2011. december 1-jén elfogadta a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok 2012. január 1-jétől történő alkalmazásáról szóló közleményt (1).
   Ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti.
   Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel.
   Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet 11. oldalán szereplő „Általános megjegyzések” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.
   A Hatóság e tárgyban a 2011. december 2-án kelt levelekben folytatott konzultációt az Európai Bizottsággal és az EFTA-államokkal,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az állami támogatásról szóló iránymutatás az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról szóló új fejezet beiktatásával módosul.
   Az új fejezet e határozat mellékletében található.
   2. cikk
   E határozatnak csak az angol nyelvű változata hiteles.

      Kelt Brüsszelben, 2011. december 14-én.

            az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

         Oda Helen SLETNES

            elnök

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            testületi tag

      (1)  HL C 326., 2011.12.6., 7. o.

      MELLÉKLET

         AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOKNAK A PÉNZÜGYI VÁLSÁGGAL ÖSSZEFÜGGÉSBEN NYÚJTOTT BANKMENTŐ INTÉZKEDÉSEKRE 2012. JANUÁR 1-JÉTŐL VALÓ ALKALMAZÁSA

      1.   Bevezetés

                  (1)

                  A pénzügyi világválság 2008. őszi kirobbanása óta az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) négy iránymutatást (1) bocsátott ki, amelyek részletes iránymutatást adtak a pénzügyi intézményeknek (2) nyújtott állami támogatás és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja összeegyeztethetőségéről. A szóban forgó iránymutatások fejezetei a következők: az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása (3) (a továbbiakban: a bankokról szóló iránymutatás); a pénzintézeteknek a jelenlegi pénzügyi válságban történő feltőkésítése: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (4) (a továbbiakban: a feltőkésítési iránymutatás); az értékvesztett eszközök EGT-bankszektorban történő kezelése (5) (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás), valamint a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések állami támogatási szabályok alapján történő értékelése (6) (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási iránymutatás). A négy iránymutatás közül három, a bankokról szóló iránymutatás, a feltőkésítési iránymutatás és az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás azokat az előfeltételeket határozza meg, amelyek az EFTA-államok által nyújtott főbb segítségtípusok – kötelezettségekre nyújtott garanciák, feltőkésítések és eszközátvételek – összeegyeztethetőségére vonatkoznak, míg a szerkezetátalakítási iránymutatás azokat a különös elemeket határozza meg, amelyeket a bankok számára az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján, a válsággal összefüggésben nyújtott állami támogatáshoz készített szerkezetátalakítási tervnek (vagy életképességi tervnek) kell tartalmaznia.

                  (2)

                  2011. március 2-án a Hatóság elfogadott egy ötödik iránymutatást, a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok 2011. január 1-jétől történő alkalmazásáról szóló iránymutatást (7) (a továbbiakban: a meghosszabbítási iránymutatás). A meghosszabbítási iránymutatás 2011. december 31-ig módosított feltételekkel meghosszabbította a szerkezetátalakítási iránymutatás – amelynek a négy iránymutatás közül egyedüliként volt meghatározva az érvényességi ideje – érvényességét. A Hatóság a meghosszabbítási iránymutatásban azt is jelezte, hogy úgy véli, hogy az állami támogatások az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja – amely kivételes esetben lehetővé teszi egy uniós tagállam vagy EFTA-állam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatást – alapján történő jóváhagyásának feltételei továbbra is teljesülnek, és a bankokról szóló iránymutatás, a feltőkésítési iránymutatás, valamint az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás továbbra is érvényben maradnak annak érdekében, hogy iránymutatást adjanak az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a válsággal összefüggésben a bankoknak nyújtott támogatások összeegyeztethetőségének feltételeiről.

                  (3)

                  Az államkötvénypiacok helyzetének 2011-ben bekövetkező súlyosbodása fokozott nyomás alá helyezte az EGT-bankszektort, különösen a határidős finanszírozási piacokhoz való hozzáférés tekintetében. A „bankmentő csomag” (8) – amelyről az állam- és kormányfők 2011. október 26-i ülésükön állapodtak meg – célja, hogy középtávú finanszírozási garanciákkal és az államadósságnak való kitettség piaci értékelésének figyelembevételét követően a legjobb minőségű tőke 9 %-ának megfelelő ideiglenes tartalék létrehozásával helyreállítsa a bankszektorba vetett bizalmat. Ezen intézkedések ellenére a Hatóság úgy véli, hogy az állami támogatás 61. cikk (3) bekezdés b) pontja alapján történő jóváhagyásának feltételei 2011 vége után is fenn fognak állni.

                  (4)

                  Ezért a bankokról szóló iránymutatás, a feltőkésítési iránymutatás és az értékvesztett eszközökről szóló iránymutatás 2011. december 31. után is érvényben marad. Hasonlóképpen a szerkezetátalakítási iránymutatás ideiglenes hatálya is meghosszabbodik a 2011. december 31. utáni időszakra (9). A Hatóság továbbra is figyelemmel fogja kísérni a pénzügyi piacok helyzetét, és amint azt a piaci körülmények megengedik, lépéseket fog tenni az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontján alapuló, tartósabb jellegű bankmentési- és szerkezetátalakítási szabályok kialakítása érdekében.

                  (5)

                  A bankmentő csomag végrehajtásának megkönnyítése és a bankok kockázati profiljában a válság kezdete óta végbement változások figyelembevétele érdekében kívánatos a szabályokat bizonyos tekintetekben tovább tisztázni, illetve aktualizálni. Ez az iránymutatás a bankoknak a válsággal összefüggésben nyújtott állami támogatások összeegyeztethetőségi paramétereinek szükséges módosításait határozza meg 2012. január 1-jétől. Az iránymutatás többek között:

                              a)

                              kiegészíti a feltőkésítési iránymutatást azáltal, hogy a nem fix hozamú tőkeeszközök megfelelő ellentételezésére vonatkozóan részletesebb iránymutatást nyújt;

                              b)

                              kifejti, hogy a Hatóság hogyan fogja a bankmentő csomaggal összefüggésben arányosan értékelni a bankok hosszú távú életképességét; továbbá

                              c)

                              felülvizsgált módszert vezet be annak biztosítása érdekében, hogy a banki kötelezettségekre nyújtott garanciákért fizetendő díjak elégségesek legyenek a támogatás minimálisra szorításához, azzal a céllal, hogy biztosítsa, hogy a módszer figyelembe veszi a bankok állampapír nemfizetése elleni biztosítás (CDS) felárai között az utóbbi időben kialakult jelentős különbségeket, valamint az érintett EFTA-államok CDS felárainak hatását.

            2.   Az állami feltőkésítés beárazása és feltételei

                  (6)

                  A feltőkésítési iránymutatás általános iránymutatást nyújt a tőkeinjekciók beárazásával kapcsolatban. Az ott leírtak főleg a fix ellentételezésű tőkeeszközökhöz kapcsolódnak.

                  (7)

                  A Hatóság a szabályozásban bekövetkezett változások és a változó piaci környezet fényében arra számít, hogy az állami tőkeinjekciók a jövőben gyakrabban valósulhatnak meg változó ellentételezésű részvények formájában. Tekintettel arra, hogy az ilyen részvényeket (esetlegesen) osztalék és tőkenyereség formájában ellentételezik, ami megnehezíti az ilyen eszközök ellentételezésének közvetlen előzetes felmérését, a tőkeinjekciók beárazásáról szóló szabályok egyértelműsítése kívánatos.

                  (8)

                  A Hatóság ezért az ilyen tőkeinjekciók ellentételezésének felmérését a részvények kibocsátási árfolyama alapján fogja végezni. A tőkeinjekciókat a részvény („hígító hatással” (10) történő kiigazítása utáni) árához képest megfelelő kedvezménnyel kell jegyezni közvetlenül a tőkeinjekció bejelentése előtt, annak érdekében, hogy az állam megfelelő biztosítékot kapjon a megfelelő ellentételezésre (11).

                  (9)

                  A tőzsdén jegyzett bankok esetében a részvények irányadó árának a kibocsátott részvényekkel azonos jogokat biztosító részvények jegyzett piaci árát kell tekinteni. A tőzsdén nem jegyzett bankok esetében nincs ilyen piaci ár és az EFTA-államoknak megfelelő piaci alapú értékelési megközelítést kell alkalmazniuk (ideértve a hasonló helyzetű csoport árfolyam/nyereség aránya alapú megközelítést vagy más általánosan elfogadott értékelési módszereket). A részvényeket ehhez a piaci (vagy piaci alapú) értékhez képest megfelelő kedvezménnyel kell jegyezni.

                  (10)

                  Ha az EFTA-államok szavazati jogok nélküli részvényeket jegyeznek, nagyobb kedvezmény lehet szükséges, amelynek tükröznie kell a szavazati joggal járó és a szavazati joggal nem járó részvények közti árazási különbséget az uralkodó piaci viszonyoknak megfelelően.

                  (11)

                  A feltőkésítési intézkedéseknek megfelelő ösztönzőket kell tartalmazniuk, amelyek arra késztetik a bankokat, hogy a lehető leghamarabb kilépjenek az állami támogatási struktúrából. A változó díjazású részvények esetében, ha a kilépési ösztönzőket úgy alakítják ki, hogy az korlátozza az EFTA-államok nyereségének növekedési lehetőségeit – például annak szavatolása révén, hogy az eredeti részvényesek az újonnan kibocsátott részvényeket olyan áron vásárolhatják vissza az államtól, amely ésszerű éves hozammal jár az állam számára – akkor a korlátozott nyereségnövekedési potenciál tükrözése érdekében nagyobb kedvezményre van szükség.

                  (12)

                  A kedvezmény mértékének minden esetben tükröznie kell a tőkeinjekció méretét a meglévő alapvető (Core Tier 1) tőkéhez viszonyítva. Minél nagyobb a tőkehiány a meglévő tőkéhez képest, annál nagyobb az állam kockázata, és ezért nagyobb kedvezményre van szükség.

                  (13)

                  Elvileg a hibrid eszközöknek tartalmazniuk kellene egy „alternatív kuponfizetési mechanizmust”, amely szerint a kézpénzben ki nem fizethető kuponokat újonnan kibocsátott részvények formájában fizetnék meg az államnak.

                  (14)

                  A Hatóság a jövőben is kérni fogja az EFTA-államoktól, hogy nyújtsanak be szerkezetátalakítási tervet (vagy a már meglévő terv felülvizsgálatát) a megmentési támogatást engedélyező hatósági határozat kibocsátásától számított hat hónapon belül minden olyan bank esetében, amely közpénzből kap támogatást feltőkésítés, vagy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedések útján. Ha az adott bank esetében korábban már született megmentési határozat, amelyet a bankoknak nyújtott támogatásoknak az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontjával való összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályok szerint hoztak – akár ugyanazon szerkezetátalakítási művelet részeként, akár nem – a Hatóság hat hónapnál rövidebb időszakon belül is kérheti szerkezetátalakítási terv benyújtását. A Hatóság a bankok hosszú távú életképességét arányosan fogja értékelni, teljes mértékben figyelembe véve azokat az elemeket, melyek arra engednek következtetni, hogy a bank hosszú távon jelentős szerkezetátalakítás nélkül is életképes lehet, különösen amennyiben a tőkehiány lényegében az államadóssággal kapcsolatos bizalmi válsággal függ össze, a közpénzből finanszírozott tőkeinjekció pedig csak az EGT-megállapodás Szerződő Felei államkötvényeinek átértékeléséből fakadó veszteségek ellensúlyozására szolgál olyan bankoknál, amelyek egyébként életképesek, és az elemzés azt mutatja, hogy a szóban forgó bankok nem vállaltak túlzott kockázatot az államkötvények vásárlásakor.

            3.   Az állami garanciák beárazása és feltételei

                  (15)

                  A bankok kaphatnak állami garanciát az új adósságeszközök kibocsátására, függetlenül attól, hogy azok biztosítottak-e vagy sem, a tőkének minősülő eszközök kivételével. Mivel a bankok finanszírozási nehézségei a határidős finanszírozási piacokon koncentrálódnak, általánosságban az állami garanciáknak csak az egy és öt év közti lejáratú papírokra szabad kiterjedniük (a fedezett kötvények esetében ez hét év).

                  (16)

                  A válság kezdete óta az állami garanciák beárazása a kedvezményezett 2007. január 1-je és 2008. augusztus 31-e közti időszakbeli CDS felárának mediánjához kapcsolódott. 2010. július 1. óta az így képzett árak megemelkedtek, hogy jobban tükrözzék az egyes kedvezményezettek kockázati profilját (12).

                  (17)

                  A banki CDS-felárak kockázataiban mutatkozó közelmúltbeli nagy eltérések figyelembevétele érdekében ezt az árképzési formulát úgy kell aktualizálni, hogy azon hároméves periódus CDS-felárainak mediánját tükrözze, amely egy hónappal a garancia megadása előtt ér véget. Mivel az utóbbi években a CDS-felárak növekedése részben olyan, az egyes bankoktól független hatások következménye, mint különösen az állampapírpiacokon növekvő feszültség és a veszélyérzet általános növekedése a bankszektorban, a formulának el kell különítenie az egyes bankoknál jelentkező valós kockázatot az EGT-államok CDS-felárának és a piac egészének a változásaitól. A formulának figyelembe kell vennie azt is, hogy a fedezett kötvényekre nyújtott garanciák lényegesen alacsonyabb kockázatnak teszik ki a garancia nyújtóját, mint a fedezetlen adósságpapírokra nyújtott garanciák.

                  (18)

                  A (17) bekezdésben említett elvekkel összhangban a mellékletben meghatározott felülvizsgált árképzési formula minimális garanciadíjakat vezet be, amelyeket akkor kell fizetni, ha az állami garanciát nemzeti alapon nyújtják, az EFTA-államok közös garanciái nélkül. A Hatóság 2012. január 1-től ezt a formulát fogja alkalmazni minden egyéves vagy hosszabb lejárati idejű banki kötelezettséggel kapcsolatos állami garanciára.

                  (19)

                  Ha a garancia olyan kötelezettségre vonatkozik, amelyet nem a garanciát nyújtó hazai fizetőeszközében nyújtottak, akkor a garanciát nyújtó árfolyam-kockázatának fedezése céljából kiegészítő díjat kell fizetni.

                  (20)

                  Amennyiben egy évnél rövidebb lejárati idejű adósságra kell garanciát nyújtani, a Hatóság továbbra is a jelenlegi árképző formulát fogja alkalmazni, amely referenciaként megtalálható a mellékletben. A Hatóság nem fogja engedélyezni a három hónapnál rövidebb lejárati idejű adósságra nyújtott kezességvállalásokat, kivéve az olyan kivételes eseteket, amikor a kezességvállalás a pénzügyi stabilitáshoz szükséges. Ezekben az esetekben a Hatóság a megfelelő díjazást az állami támogatási struktúrából való mielőbbi kilépés megfelelő ösztönzésének szükségességét figyelembe véve fogja megállapítani.

                  (21)

                  Amennyiben az EFTA-államok megállapodást kötnek arról, hogy közösen nyújtanak garanciákat a banki kötelezettségekre, a Hatóság ennek fényében felül fogja vizsgálni iránymutatását, különösen annak biztosítása érdekében, hogy az EFTA-államok CDS-felárát csak annyiban vegyék figyelembe, amennyiben az releváns marad.

                  (22)

                  Az EFTA-államoknak az új vagy meghosszabbított garanciarendszerekről szóló értesítés megtételekor fel kell tüntetniük egy, a formula alkalmazásával kiszámított, közelmúltbeli piaci adatokon nyugvó becsült díjat minden olyan bank esetében, amely a garanciára jogosult lehet, annak érdekében, hogy a Hatóság értékelni tudja az új árképzési formula gyakorlati alkalmazását. Az EFTA-államoknak a garanciával fedezett kötvények minden egyes kibocsátástól számított három hónapon belül tájékoztatniuk kell továbbá a Hatóságot a garanciával fedezett kötvények minden egyes kibocsátáshoz kapcsolódóan a tényleges garanciadíjról.

         (1)  A Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve: az Európai Unió Hivatalos Lapja,
         HL L 231., 1994.9.3., 1.o., és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. Az iránymutatást legutóbb 2011. március 2-án módosították. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változata a Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (2)  Az egyszerűség kedvéért e dokumentumban a pénzügyi intézményekre a „bankok” megnevezés utal.

         (3)  A következő internetcímen érhető el:http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1

         (4)  A következő internetcímen érhető el:http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1

         (5)  A következő internetcímen érhető el:http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16585&1=1

         (6)  A következő internetcímen érhető el:http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII—Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf

         (7)  A következő internetcímen érhető el:http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII—Financial-Crisis-Guidelines-2011.pdf.

         (8)  Az Unió állam- és kormányfőinek 2011. október 26-i nyilatkozata: http://www.consilium.europa-.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/125621.pdf.

         (9)  A Hatóság korábbi gyakorlatával összhangban a már létező, illetve az új banktámogatási rendszerek (függetlenül a tartalmazott támogatási eszköztől, legyen az garancia, feltőkésítés, likviditási támogatás, eszközátvétel, egyéb intézkedés) csak hat hónapra lesznek meghosszabbítva vagy jóváhagyva, annak érdekében, hogy 2012 közepén szükség esetén további módosításokra legyen lehetőség.

         (10)  A „hígító hatás” általánosan elfogadott piaci technikákkal számszerűsíthető (pl. a jegyzési jogok nélküli elméleti ár (TERP)).

         (11)  Amennyiben egy EFTA-állam jótállást vállal a kibocsátott részvényekért, a kibocsátó intézménynek megfelelő jótállási díjat kell fizetnie.

         (12)  Lásd a Versenypolitikai Főigazgatóság 2010. április 30-i szolgálati munkadokumentumát az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hitelviszonyt megtestesítő, 2010. június 30. után kibocsátott banki értékpapírokkal kapcsolatban nyújtott állami garanciarendszerekre történő alkalmazásáról: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/phase_out_bank_guarantees.pdf).

         Függelék

            Egy éves vagy hosszabb lejárati idejű adósságra vonatkozó garanciák

         A garanciadíj minimális összege:

                     1.

                     40 bázispontnyi (bp) alapdíj; továbbá

                     2.

                     egy kockázatalapú díj, amely megegyezik 40 bázispont és egy kockázati mérték szorzatával, mely utóbbi i. a kedvezményezett esetében a garanciával fedezett kötvény kibocsátása előtt egy hónappal végződő három évben érvényes ötéves szenior CDS-felár mediánja és az ugyanazon hároméves időszakban érvényes ötéves európai szenior iTraxx pénzügyi index (iTraxx Europe Senior Financials) mediánszintje közötti arány fele plusz ii. ugyanezen hároméves időszakra vonatkozóan az EGT-államok összessége esetében érvényes ötéves szenior CDS-felár mediánja és a garanciát nyújtó EFTA-állam esetében érvényes ötéves szenior CDS-felár mediánja közötti arány fele.

               A garanciadíj képlete az alábbiak szerint írható le:

         ahol A a kedvezményezett ötéves szenior CDS-felárának mediánja, B az ötéves európai szenior iTraxx pénzügyi index mediánja, C az összes EGT-állam ötéves szenior CDS-felárának mediánja és D a garanciát nyújtó EFTA-állam ötéves szenior CDS-felárának mediánja.
         A mediánértékeket a garanciával fedezett kötvények kibocsátása előtt egy hónappal véget érő hároméves időszak tekintetében kell kiszámítani.
         Fedezett kötvényekre nyújtott garancia esetében a garancia csak a fenti 2. pont szerint számított kockázatalapú díj fele vehető figyelembe.

            Reprezentatív CDS-adatok nélküli bankok

         A CDS-adatok nélküli, illetve reprezentatív CDS-adatok nélküli, de hitelminősítéssel rendelkező bankok esetében a CDS-felárat az érintett bankkal azonos minősítési kategóriájú bankokra vonatkozó ugyanazon mintaidőszak alatti ötéves CDS-felárak mediánjából kell származtatni, az EGT-államok nagybankjainak reprezentatív mintája alapján. A felügyeleti hatóság dönt arról, hogy egy bank CDS-adatai reprezentatívak-e.
         A CDS-adatok nélküli és hitelminősítéssel sem rendelkező bankok esetében a CDS-felárat a legalacsonyabb minősítésű kategóriára (1) vonatkozó ugyanazon mintaidőszak alatti ötéves CDS-felárak mediánjából kell származtatni, az EGT-államok nagybankjainak reprezentatív mintája alapján. Az e kategóriába tartozó bankok számított CDS felára felülvizsgálat alapján módosítható.
         Az EGT-államok nagybankjainak reprezentatív mintáját a Hatóság fogja meghatározni.

            Az egy évesnél rövidebb lejáratú adósságokra vonatkozó garanciák

         Mivel az egy évesnél rövidebb lejáratú adósság esetében a CDS-felár nem feltétlenül megfelelő módszer a hitelkockázat mérésére, a garanciadíj minimális összege:

                     1.

                     50 bázispontnyi alapdíj; továbbá

                     2.

                     20 bázispontnyi kockázatalapú díj az A+ vagy A minősítésű bankok esetében, 30 bázispontnyi az A– minősítésű bankok esetében, és 40 bázispontnyi az A– alatti minősítésű vagy nem minősített bankok esetében.

            (1)  A legalacsonyabb minősítésnek az A tekintendő, mivel a BBB kategóriáról nem áll rendelkezésre elegendő adat.


title: 2013/610/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/324

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/610/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 30. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0079/2013),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatója számára az ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 202. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA

      (2013. április 17.)
      az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 30. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0079/2013),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, valamint hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek;

                  B.

                  mivel 2012. május 10-én a Parlament megadta a mentesítést az ügynökség ügyvezető igazgatójának az ügynökség 2010-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (6), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között:

                              —

                              megismételte, hogy az előirányzatok átvitelének gyakorlatát erősen korlátozni kell, és az nem gátolhatja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás gyakorlatait, és kérte, hogy a jövőben az ügynökség kövesse az évenkéntiség elvét,

                              —

                              sürgette az ügynökséget, hogy helyszíni látogatásokkal végezzen utólagos ellenőrzéseket;

                  C.

                  mivel az ügynökség teljes költségvetése 2011-ben 118 200 000 EUR volt a 2010-es pénzügyi évben rendelkezésre álló 93 200 000 EUR-hoz képest; mivel az Unió kezdeti hozzájárulása az ügynökség költségvetéséhez 2011-ben 111 000 000 EUR-t tett ki, szemben a 2010-es 89 100 000 EUR-val;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  1.

                  tudomásul veszi, hogy az ügynökség költségvetéséhez három költségvetés-módosítás készült, amelyeknek hármas céljuk volt:

                              —

                              az „Eurosur”költségvetési jogcím bevezetése a 3. cím (Működési kiadások) alatt,

                              —

                              az ügynökség költségvetésének 12 700 000 EUR-val való növelése az észak-afrikai fejlemények kezelésére szolgáló veszélyhelyzeti csomag részeként,

                              —

                              31 800 000 EUR-s kötelezettségvállalási előirányzat hozzáadása a földközi-tengeri régió veszélyhelyzeti csomagja számára;

                  2.

                  megállapítja, hogy a kifizetett előirányzatok tekintetében az ügynökség végrehajtási aránya az 1. cím (Személyzeti kiadások) esetében 96 %, a 2. cím (Igazgatási kiadások) esetében 74 %, a 3. cím esetében 58 %; felhívja az ügynökséget, hogy az igazgatási és a működési kiadások esetében hozzon konkrét intézkedéseket a költségvetési tervezés folyamatának és a kifizetések végrehajtási arányának javítására;

                  3.

                  mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ügynökség 2011. évi költségvetésének 33 %-a (38,7 millió EUR) átvitelre került 2012-re; megállapítja, hogy a 3. címhez („Működési kiadások”) kapcsolódó átvitt előirányzatok összege 36 millió EUR volt (41 %); megállapítja, hogy akárcsak 2010-ben, az áthozatalok túlzott szintje ellentmond az évenkéntiség költségvetési alapelvének;

                  4.

                  sajnálja, hogy a teljes átvitt összegen belül az ügynökség 5,1 millió EUR összegű globális kötelezettségvállalást vitt át; megállapítja, hogy az ügynökség pénzügyi szabályzata nem ad egyértelmű alapot ilyen átvitelekre; tudatában van annak, hogy a pénzügyi év végén kapott támogatás magasabb összegű átviteleket eredményezhet;

         A 2010. évi mentesítés ajánlásainak nyomon követése

                  5.

                  megállapítja, hogy az ügynökség 2012-ben utólagos ellenőrzési stratégiát fogadott el és alkalmazott, valamint három helyszíni látogatást hajtott végre, amelyek a 2011-ben kifizetett 73 millió EUR összegű támogatás 9 %-át fedték le; üdvözli, hogy a hibaarány 1 % alattinak bizonyult, és hogy 2013-ra hat helyszíni látogatást terveznek;

                  6.

                  megállapítja, hogy az ügynökség a költségvetés végrehajtása során erőfeszítéseket tesz a javításra és állandó nehézségekkel szembesül; tudomásul veszi az ügynökség magyarázatait, amelyekben kijelenti, hogy többek között külső tényezők, mint például a külső határokon bekövetkező hirtelen fejlemények okoztak nehézségeket; sürgeti az ügynökséget, hogy folytassa erőfeszítéseit ezen a területen;

         A felügyeleti és kontrollrendszerek

                  7.

                  tudatában van annak, hogy az ésszerű ellenőrzések elvégzése ellenére az ügynökség rendszerint nem kért be igazoló dokumentumokat, amelyekkel kezelhetné az ügynökség által finanszírozott támogatásoknak a tagállamok és a schengeni övezethez társult országok közös műveleteire történő jogosulatlan elköltésével járó kockázatot; üdvözli, hogy az ügynökség olyan politikákat fogadott el, amelyek az előzetes ellenőrzések fokozására irányulnak, az igazoló dokumentumok bekérésének rendszerszerű bevezetésével;

                  8.

                  meglepődve értesült arról, hogy 2010-hez hasonlóan az ügynökség számviteli rendszerét a számvitelért felelős tisztviselője hagyja jóvá;

                  9.

                  sajnálja, hogy belső ellenőrzési hiányosságokra derült fény a tárgyi eszközök kezelésével kapcsolatban; sajnálja, hogy a tárgyi eszközök értékesítésére vonatkozóan nincs külön eljárás, és a fizikai leltár nem teljes körű;

                  10.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2013. április 17-i (7) állásfoglalására.

         (1)  HL C 388., 2012.12.15., 202. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  HL L 286., 2012.10.17., 288. o.

         (7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0134 (lásd e Hivatalos Lap 374. oldalát).


title: 2011/602/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2011. május 10. ) az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/220

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2011/602/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 21. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0130/2011),

               1.

               mentesítést ad az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének igazgatója számára az ügynökség 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 10. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 250/221

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2011. május 10.)
   az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2009-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2011. február 15-i ajánlására (05892/2011 – C7-0052/2011),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 21. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0130/2011),

               A.

               mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2010. május 5-én a Parlament megadta a mentesítést az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége igazgatójának az Ügynökség 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan (5), és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban többek között

                           —

                           ösztönözte az ügynökséget, hogy az eredmények értékelésére határozzon meg SMART-célkitűzéseket és RACER-mutatókat a programozás során,

                           —

                           üdvözölte, hogy az ügynökség 2009 közepén egy olyan tevékenységalapú költségvetési szoftver alkalmazását vezette be, amely világos kimutatást ad az előirányzott pénzügyi forrásokról és emberi erőforrásokról,

                           —

                           megjegyezte, hogy miután az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 2008-ban vizsgálatot indított az ügynökség ellen, 2009-ben további intézkedések nélkül lezárta azt,

               C.

               mivel az ügynökség 2009-es költségvetése 17 000 000 EUR volt, ami 13,3 %-os növekedés a 2008-as pénzügyi évhez képest,

               1.

               megjegyzi, hogy az ügynökség költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést ezenkívül az év során nyújtott teljesítményére kell alapozni;

      Költségvetési és pénzügyi irányítás

               2.

               sürgeti az ügynökséget, hogy javítsa költségvetési és munkaerő-felvételi tervezését a költségvetési és személyzeti előrejelzés közötti összhang hiányának kezelése érdekében; tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét, amely szerint az Ügynökség 38 %-kal növelte működési költségvetését azáltal, hogy a munkaerő-felvétel késedelmei miatt 1 900 000 EUR-t átcsoportosított az I. címből (személyzeti költségek) a III. címbe (működési tevékenységek), hogy így az eredeti költségvetésben nem szereplő működési tevékenységeket is finanszírozhasson; tudomásul veszi azonban a külső tényezőket (mint például az új igazgató kinevezését és a Bizottság által kezdeményezett, fontos keretszerződés véglegesítését);

               3.

               sürgeti az ügynökséget, hogy tegyen előrelépést a pályázatok realisztikus értékelésének lehetőség szerinti biztosítása terén; megjegyzi, hogy a Számvevőszék jelentésében is szerepelt ez a téma három, összesen 2 575 000 EUR értékű keretszerződés odaítélése kapcsán; különösen hangsúlyozza, hogy e három esetben a pénzügyi ajánlatok jelentősen eltértek egymástól mind az egységárakat, mind a pályázók arra vonatkozó becsléseit tekintve, hogy hány embernap szükséges egy és ugyanazon forgatókönyv végrehajtásához;

               4.

               üdvözli az ügynökség eltökéltségét a szerződések ütemezésének és nyomon követésének javítása iránt annak érdekében, hogy a jövőben elkerülhetőek legyenek a Számvevőszék által észlelt hiányosságok; ennek megfelelően sürgeti az ügynökséget, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e tekintetben tett lépésekről;

      Belső ellenőrzés

               5.

               tudomásul veszi, hogy Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) által a pénzgazdálkodás ellenőrzését követően megfogalmazott kilenc ajánlásból az ügynökség négyet még mindig nem hajtott végre; megjegyzi konkrétan, hogy ezek az ajánlások a pénzügyi döntésekre, a jelentéstételi és nyomonkövetési célú tájékoztatási szükségletekre, valamennyi rendelkezésre álló költségvetési erőforrást bemutató munkaprogramokra, valamint a pénzügyi eljárásokra és ellenőrző listákra vonatkoznak; sürgeti az ügynökséget, hogy hozzon intézkedéseket ezen ajánlások végrehajtására;

               6.

               a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló 2011. május 10-i állásfoglalására (6).

      (1)  HL C 338., 2010.12.14., 10. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (5)  HL L 252., 2010.9.25., 207. o.

      (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0163. (Lásd e Hivatalos Lap 269. oldalát.)


title: 2014/279/EU: A Tanács határozata ( 2014. május 12. ) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések tekintetében történő megkötéséről

text:
               16.5.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 145/3

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. május 12.)
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések tekintetében történő megkötéséről

      (2014/279/EU)

   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 79. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),
   mivel:

               (1)

               A 2013/40/EU tanácsi határozattal (2) összhangban 2010. május 10-én aláírták az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), feltételezve annak egy későbbi időpontban történő megkötését.

               (2)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (3)

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (4)

               A megállapodás rendelkezései – kivéve a 33. cikk (2) bekezdését, amely a visszafogadásra vonatkozik – egy külön határozat (3) hatálya alá fognak tartozni, amelynek elfogadására e határozattal párhuzamosan kerül sor.

               (5)

               A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodást a megállapodás 33. cikke (2) bekezdése tekintetében a Tanács az Unió nevében jóváhagyja (4).
   2. cikk
   A megállapodás 44. cikke szerinti vegyes bizottság elnöki tisztségét az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tölti be. A vegyes bizottságban – a tárgyalt témától függően – az Unió, vagy adott esetben az Unió és a tagállamok képviselői vesznek részt.
   3. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli a megállapodás 49. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítésnek az Unió nevében történő megtételére jogosult személyt (5).
   4. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. május 12-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ASHTON

      (1)  Az Európai Parlament az egyetértését 2014. április 16-án adta meg (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  A Tanács 2010. május 10-i 2013/40/EU határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 20., 2013.1.23., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2014. május 12-i 2014/278/EU határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásnak a visszafogadással kapcsolatos kérdések kivételével történő megkötéséről (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

      (4)  A megállapodást közzétették (HL L 20., 2013.1.23., 2. o.) az aláírásáról szóló határozattal együtt.

      (5)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.