title: 2013/211/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2013. április 19. ) az eurobankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról (EKB/2013/10)

text:
               30.4.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 118/37

         AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
   (2013. április 19.)
   az eurobankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról
   (átdolgozás)
   (EKB/2013/10)
   (2013/211/EU)
   AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,
   tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 16. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Az eurobankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról szóló, 2003. március 20-i EKB/2003/4 határozat (1) hatályát ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy az kiterjedjen a jövőbeni eurobankjegy sorozatokra is. Ennek érdekében az EKB/2003/4 határozat számos technikai módosítása vált szükségessé. Továbbmenve, az EKB/2003/4 határozat alkalmazásával és értelmezésével kapcsolatban szerzett tapasztalatokra tekintettel szükség van egyes szabályok és eljárások további egyértelművé tételére és javítására. Erre tekintettel a fenti módosítások beépítése érdekében az EKB/2003/4 iránymutatást az egyértelműség és átláthatóság érdekében át kell dolgozni.

               (2)

               A Szerződés 128. cikkének (1) bekezdése és a KBER Alapokmányának 16. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unión belül kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult az eurobankjegyek kibocsátásának az engedélyezésére. E cikkek azt is előírják, hogy ilyen bankjegyeket az EKB és azon tagállamok nemzeti központi bankjai (a továbbiakban: NKB-k) bocsáthatnak ki, amelyek pénzneme az euro. Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (2) 10. cikke alapján az EKB és az NKB-k eurobankjegyeket hoznak forgalomba.

               (3)

               Az eurobankjegyek előállításához és kibocsátásához szükséges előkészítő munkát az Európai Monetáris Intézet („EMI”) végezte el és különösen az eurobankjegyek képi kialakítása tekintetében elősegítette az új eurobankjegyek címleteinek és technikai jellemzőinek a felhasználók általi felismerését és elfogadását azáltal, hogy figyelembe vette a bankjegyek felhasználóinak európai szövetségei által támasztott sajátos képi és technikai követelményeket.

               (4)

               Az EMI jogutódaként az EKB a jogosultja az eurobankjegyek terveire vonatkozó, eredetileg az EMI-t illető szerzői jognak. E szerzői jogot az EKB és a nevében eljáró NKB-k érvényesíthetik az ilyen szerzői jog megsértésével kibocsátott vagy forgalomba hozott, többek között az eurobankjegyek megítélését hátrányosan befolyásoló utánzatok tekintetében.

               (5)

               Az EKB és az NKB-k időről időre olyan új, fokozott biztonsági elemekkel ellátott eurobankjegy-sorozatokat fognak bevezetni, amelyek részesednek az első sorozat bevezetése óta a bankjegy-technológiában bekövetkezett fejlődésekből.

               (6)

               Az EKB-nak és az NKB-knak az eurobankjegyek kibocsátására vonatkozó joga magában foglalja az eurobankjegyek, mint fizetőeszközök sérthetetlenségének védelme érdekében szükséges valamennyi intézkedés megtételére vonatkozó hatáskört. Az EKB-nak intézkedéseket szükséges hoznia a védelem minimális szintjének megteremtésére mindazon tagállamokban, amelyek pénzneme az euro, annak biztosítása érdekében, hogy a bárki meg tudja különböztetni az utánzatokat azoktól az eurobankjegyektől, amelyeket az EKB és az NKB-k bocsátottak ki, és amelyek az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkének a) bekezdése alapján nem minősülnek hamis eurobankjegyeknek (a továbbiakban: valódi eurobankjegyek). Ezért szükséges az olyan egységes szabályok megállapítása, amelyek alapján az eurobankjegyek utánzatának készítése megengedett lesz.

               (7)

               E határozat rendelkezései nem sérthetik a büntetőjog és különösen annak a hamisításra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását.

               (8)

               Az eurobankjegyek utánzatainak elektronikus formában történő készítése csak akkor tekinthető jogszerűnek, ha az ilyen bankjegyek előállítója megfelelő technikai intézkedések alkalmazásával megakadályozza azok kinyomtatását, amennyiben a nyomtatott formát bárki összetévesztheti a valódi eurobankjegyekkel.

               (9)

               A valódi eurobankjegyek, mint fizetőeszközök sérthetetlenségének védelmét szolgáló intézkedések megtételére vonatkozó hatáskör magában foglalja olyan közös rendszer elfogadását is, amely alapján az NBK-k a megrongálódott valódi eurobankjegyeket kicserélik. E rendszer keretében az eurobankjegyek egyes kategóriái kijelölésre kerülnek, amelyeket az NBK-knak vissza kell tartaniuk, ha azokat cserére náluk bemutatják.

               (10)

               A cserére való jogosultság érdekében az eredeti eurobankjegy bemutatott részének meg kell felelnie a legkisebb méretre vonatkozó követelményeknek. E méreteket a megrongálódást megelőző állapotú eredeti eurobankjegy felületének százalékában kell kifejezni a méretek torzulásának megakadályozása érdekében, például olyan esetekben, amikor az eurobankjegy zsugorodás következtében rongálódott meg.

               (11)

               Az 1338/2001/EK rendelet előírja a hitelintézetek, és a pénzforgalmi tevékenységeik keretein belül az egyéb pénzforgalmi szolgáltatók, valamint bármely, a bankjegyek és érmék feldolgozásában és közforgalomba bocsátásában részt vevő egyéb intézmény számára, hogy biztosítaniuk kell azt, hogy az általuk átvett, és az általuk a forgalomba visszabocsátani kívánt eurobankjegyek és érmék valódiságát ellenőrizzék, és a hamisítványokat szűrjék ki.

               (12)

               Mivel a lopásgátló eszközök a valódi eurobankjegyeket egy ténylegesen elkövetett vagy megkísérelt bűncselekmény során megrongálhatják, biztosítani kell, hogy az ilyen esetekben a bankjegyeket csak az ilyen ténylegesen elkövetett vagy megkísérelt bűncselekmény áldozata cserélhesse be.

               (13)

               Annak ösztönzése érdekében, hogy a 1388/2001/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésében hivatkozott valamennyi intézmény és gazdasági szereplő megfelelő módon használja a lopásgátló eszközöket, célszerű az, hogy az NKB-k a lopásgátló eszközök által megrongált valódi eurobankjegyek cseréjére tekintettel elvégzett ellenőrzés ellentételezésére a bankjegykezelőkkel szemben díjat vessenek ki.

               (14)

               E díj felszámítására nem kerül sor, ha a bankjegyek megrongálódása tényleges rablás vagy annak kísérlete, illetve tényleges lopás vagy annak kísérlete során következett be, továbbá a jelentéktelen összegű díjak elkerülése érdekében a díjfelszámítás csak meghatározott legkisebb számú megrongálódott valódi eurobankjegy cserére történő bemutatása esetén történhet.

               (15)

               A lopásgátló eszközök használata során nagyobb mennyiségben megrongálódott valódi eurobankjegyeket – amennyiben arra az NKB-k igényt tartanak – legalább egy meghatározott számú bankjegyet tartalmazó csomagban kell cserére bemutatni.

               (16)

               A készpénzforgalom biztonságának javítását célzó erőfeszítések támogatása érdekében, valamint a lopásgátló eszközök használatának szankcionálását elkerülendően helyén való az 1338/2001/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, lopásgátló eszközök által véletlenül megrongált valódi eurobankjegyeket bemutató intézmények és gazdasági szereplők számára az ilyen bankjegyek átvételének a napján történő jóváírás, a rendszeres készpénzelhelyezéshez hasonló módon.

               (17)

               Az Európai Unió azon törekvésének támogatása érdekében, hogy megelőzzék a pénzügyi rendszernek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása érdekében történő használatát, az eurorendszer számára indokolt annak meghatározása, hogy hogyan kezelje a legalább 7 500 EUR értékű megrongálódott valódi eurobankjegyeknek a kérelmezők által igényelt cseréjét. Az ilyen szabályok nem járhatnak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK irányelvének (4) a tagállamok által a nemzeti jogba történő átültetése során elfogadott szigorúbb azonosítási és bejelentési kötelezettségek sérelmével.

               (18)

               Az EKB azon kizárólagos joga, hogy az eurobankjegyek kibocsátását az Unió területén engedélyezze, magában foglalja az eurobankjegyek bevonására és olyan közös rendszer létrehozására irányuló hatáskört is, amelynek keretében az EKB és az NKB-k a bevonást elvégezhetik,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Címletek és technikai jellemzők
   (1)   Az eurobankjegyek hét címletből állnak az 5 eurótól az 500 euróig terjedő címlettartományban, a „Korok és stílusok Európában” témakört ábrázolva, az alábbi alapvető előírásoknak megfelelően:

               Névérték
               (EUR)

               Méretek (első sorozatok)

               Méretek (második sorozatok)

               Uralkodó szín

               Kivitel

               5

               120 × 62 mm

               120 × 62 mm

               Szürke

               Klasszicista

               10

               127 × 67 mm

               127 × 67 mm

               Vörös

               Román

               20

               133 × 72 mm

               133 × 72 mm

               Kék

               Gótikus

               50

               140 × 77 mm

               140 × 77 mm

               Narancssárga

               Reneszánsz

               100

               147 × 82 mm

               Szövegezés alatt

               Zöld

               Barokk és rokokó

               200

               153 × 82 mm

               Szövegezés alatt

               Sárgásbarna

               Vas- és üvegépítészet

               500

               160 × 82 mm

               Szövegezés alatt

               Lila

               Modern XX. századi építészet

         (2)   Az eurobankjegy-sorozat hét címletének előoldalán kapuk és ablakok, a hátoldalán hidak ábrázolása látható. A hét címletet a fent említett különféle európai művészeti korszakok jegyei jellemzik. A bankjegyek képi megjelenésének további elemei az alábbiakat foglalják magukban:

               a)

               az Európai Unió jelképe;

               b)

               a pénznem neve latin és görög betűkkel, valamint ezt kiegészítve a bankjegyek második sorozata esetében a pénznem neve cirill betűkkel;

               c)

               az EKB kezdőbetűi hivatalos nyelvi változatokban; az eurobankjegyek első sorozata tekintetében az EKB kezdőbetűi az alábbi öt hivatalos nyelvi változatra korlátozódnak: BCE, ECB, EZB, EKT és EKP, valamint kiegészítésképpen az eurobankjegyek második sorozata tekintetében az EKB kezdőbetűi az alábbi kilenc hivatalos nyelvi változatra korlátozódnak: BCE, ECB, ЕЦБ, EZB, EKP, EKT, EKB, BĊE és EBC;

               d)

               a © jel az EKB-t illető szerzői jog jelzésére; és

               e)

               az EKB elnökének aláírása.

         2. cikk
   Az eurobankjegy-utánzatok készítésének szabályai
   (1)   „Utánzat”: az 1. cikkben meghatározott eurobankjegy egészét vagy egy részét, vagy annak egyedi képi elemeinek egy részét – például többek között a színt, méreteket és a betűket vagy szimbólumokat – felhasználó, minden kézzel fogható és kézzel nem fogható ábrázolás, amennyiben az ilyen ábrázolás egy valódi eurobankjegyhez hasonlít, vagy annak általános benyomását kelti, függetlenül a következőktől:

               a)

               az ábrázolás mérete; vagy

               b)

               az előállításához felhasznált anyag(ok) vagy eljárás(ok); vagy

               c)

               módosították-e az eurobankjegy kivitelezésének elemeit (pl. a betűket vagy jelképeket), illetve hozzáadtak-e azokhoz.

         (2)   Jogellenesnek minősülnek az olyan utánzatok, amelyeket a valódi eurobankjegyekkel bárki összetéveszthet.
   (3)   Az alábbi szempontoknak megfelelő utánzatok jogszerűnek minősülnek, mivel nem áll fenn annak kockázata, hogy ezeket bárki összetévesztheti a valódi eurobankjegyekkel:

               a)

               az 1. cikkben meghatározott eurobankjegy egyoldalas utánzatai, feltéve, hogy ezek mérete megegyezik az 1. cikkben meghatározott bankjegy hosszának és szélességének 125 %-ával, illetve meghaladja azt, vagy megegyezik az 1. cikkben meghatározott bankjegy hosszának és szélességének 75 %-ával, illetve kevesebb annál; vagy

               b)

               az 1. cikkben meghatározott eurobankjegy kétoldalas utánzatai, feltéve, hogy ezek mérete megegyezik az 1. cikkben meghatározott bankjegy hosszának és szélességének 200 %-ával, illetve meghaladja azt, vagy megegyezik az 1. cikkben meghatározott bankjegy hosszának és szélességének 50 %-ával, illetve kevesebb annál; vagy

               c)

               az 1. cikkben meghatározott eurobankjegy egyedi képi elemeinek utánzatai, feltéve, hogy az ilyen képi elemek ábrázolása nem bankjegyre hasonlító háttérben történik; vagy

               d)

               valamely eurobankjegy elő- vagy hátoldalának egy részét megjelenítő egyoldalas utánzatok, feltéve, hogy az ilyen rész kisebb, mint az 1. cikkben meghatározott eurobankjegy eredeti elő- vagy hátoldalának egyharmada; vagy

               e)

               a papírtól egyértelműen különböző olyan anyagra készített utánzatok, amelyek kifejezetten különböznek a bankjegyek gyártására használt anyagtól; vagy

               f)

               kézzel nem fogható utánzatok, amelyeket elektronikus úton, internetes honlapokon, vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel vagy bármely más eszköz használatával tettek elérhetővé, és amely eszközök bárki számára az általa egyedileg megválasztott helyen és időben lehetővé teszik a hozzáférést az ilyen kézzel nem fogható utánzatokhoz, feltéve, hogy:

                           —

                           az ilyen utánzaton átlós irányban Arial vagy az Arialhoz hasonló betűtípussal a MINTA felirat szerepel, és

                           —

                           az elektronikus utánzat felbontása annak 100 %-os méretében nem haladja meg a 72 képpontot inchenként (dpi).

         (4)   A (3) bekezdés f) pontjában foglalt utánzatok esetében,

               —

               a MINTA felirat hosszúsága az utánzat hosszának legalább 75 %-a, és

               —

               a MINTA felirat magassága az utánzat szélességének legalább 15 %-a, és

               —

               és a MINTA felirat színe az 1. cikkben meghatározott eurobankjegy uralkodó színével kontrasztot alkotó, nem átlátszó (nem áttetsző) színben kerül feltüntetésre.

         (5)   Írásbeli kérelemre az EKB és az NKB-k megerősítik, hogy a (3) bekezdésben foglalt szempontoknak meg nem felelő utánzatok is jogszerűek, amennyiben azokat a nagyközönség nem tévesztheti össze az 1. cikkben meghatározott valódi eurobankjegyekkel. Amennyiben az utánzat kizárólag egy olyan tagállam területén készül, amelynek pénzneme az euro, a fent hivatkozott kéréseket csak e tagállam NKB-jához kell címezni. Az ilyen kérelmeket minden más esetben az EKB-hoz kell címezni.
   (6)   Az eurobankjegyek utánzatainak készítésére vonatkozó szabályok azon eurobankjegyekre is vonatkoznak, amelyeket e határozat szerint bevontak, vagy törvényes fizetőeszköz minőségüket már elvesztették.
   3. cikk
   A megrongálódott valódi eurobankjegyek cseréje
   (1)   Kérelemre és a (2) bekezdésben, valamint a 6. cikkben meghatározottak szerint a Kormányzótanács vonatkozó döntésében meghatározott feltételek teljesülése esetén az NKB-k a következő esetekben cserélik ki a megrongálódott valódi eurobankjegyeket:

               a)

               ha az eurobankjegy több mint 50 %-át bemutatják; vagy

               b)

               ha az eurobankjegy 50 %-át vagy kisebb részét mutatják be, amennyiben a kérelmező bizonyítja, hogy a hiányzó részek megsemmisültek.

         (2)   Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően a következő további feltételek vonatkoznak a megrongálódott valódi eurobankjegyek cseréjére:

               a)

               ha kétséges a kérelmezőnek az eurobankjegyekhez kapcsolódó jogcíme: a kérelmezőnek igazolnia kell a személyazonosságát, valamint azt, hogy a kérelmező a bankjegyek tulajdonosa, illetve más egyéb jogcímmel rendelkezik;

               b)

               ha kétséges az eurobankjegyek valódisága: a kérelmezőnek igazolnia kell a személyazonosságát;

               c)

               festékfoltos, szennyezett vagy vegyszerrel átitatott valódi eurobankjegyek bemutatása esetén: a kérelmezőnek írásbeli magyarázatot kell szolgáltatnia az elszíneződés, a szennyeződés vagy a vegyszerrel történő átitatódás fajtájáról;

               d)

               a lopásgátló eszközök által megrongált valódi eurobankjegyek esetén: a kérelmezőnek írásbeli nyilatkozatot kell benyújtania a lopásgátló eszközök működésbe hozatalának okáról;

               e)

               amennyiben a valódi eurobankjegyeket tényleges vagy megkísérelt rablás, illetve lopás, vagy egyéb bűncselekmény kapcsán rongálják meg a lopásgátló eszközök: a bankjegyeket csak a bankjegyek megrongálódását eredményező, megkísérelt, vagy ténylegesen elkövetett bűncselekmény áldozatául esett tulajdonos, illetve az egyéb jogcímmel rendelkező kérelmező kérésére cserélik ki;

               f)

               amennyiben a valódi eurobankjegyeket lopásgátló eszközök rongálták meg, és azokat az 1338/2001/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésében hivatkozott intézmények és gazdasági szereplők mutatják be: az ilyen intézményeknek és gazdasági szereplőknek a lopásgátló eszközök működésbe hozatalának okára, a lopásgátló eszközre, valamint annak jellemzőire, a megrongálódott bankjegyeket bemutató fél adataira, valamint a bemutatás napjára vonatkozó írásbeli nyilatkozatot kell tenniük;

               g)

               amennyiben a valódi eurobankjegyek a működésbe lépett lopásgátló eszközök hatására nagy tételben rongálódtak meg: lehetőség szerint, és amennyiben arra az NKB-k igényt tartanak, ezeket 100 eurobankjegyet tartalmazó kötegenként kell bemutatni, feltéve, hogy a bemutatott eurobankjegyek mennyisége elegendő az ilyen kötegek kialakításához;

               h)

               amennyiben az 1338/2001/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésében hivatkozott intézmények és gazdasági szereplők megrongálódott valódi eurobankjegyeket mutatnak be cserére, egy vagy több tranzakcióban, legalább 7 500 EUR értékben: a bankjegyek eredetére, valamint az ügyfél – illetve lehetőség szerint a 2005/60/EK irányelvben meghatározott tényleges tulajdonos – személyazonosságára vonatkozó dokumentációt ezeknek az intézményeknek és gazdasági szereplőknek kell rendelkezésre bocsátaniuk. Ez a kötelezettség abban az esetben is irányadó, ha kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy a 7 500 EUR-s küszöbérték elérésre került-e. Az ebben a bekezdésben meghatározott szabályok a 2005/60/EK irányelvet a nemzeti jogba átültető, a tagállamok által az azonosítási és adatszolgáltatási kötelezettség tekintetében elfogadott szigorúbb szabályok sérelme nélkül alkalmazandók.

         (3)   A fentiek ellenére:

               a)

               Ha az NKB-k tudomással bírnak arról, vagy alapos okkal vélelmezik, hogy a valódi eurobankjegyeket szándékosan rongálták meg, úgy beváltásukat megtagadják, és az eurobankjegyeket visszatartják annak érdekében, hogy elkerüljék az ilyen bankjegyek forgalomba való visszakerülését, illetve megelőzzék azt, hogy a kérelmező a bankjegyeket másik NKB-nál cserére bemutassa. Az NKB-k azonban becserélik a megrongálódott valódi eurobankjegyeket, ha tudomással bírnak arról, vagy alapos okkal vélelmezik, hogy a kérelmezők jóhiszeműek, illetve ha jóhiszeműségüket bizonyítani tudják. A csak kis mértékben megrongálódott eurobankjegyek (pl. ha magyarázatokat, számokat vagy rövid mondatokat jegyeztek fel rájuk) elvileg nem minősülnek szándékosan megrongált eurobankjegyeknek; és

               b)

               Ha az NKB-k bűncselekmény elkövetéséről bírnak tudomással, illetve annak elkövetését alapos okkal vélelmezik, megtagadják a megrongálódott valódi eurobankjegyek cseréjét, és azokat átvételi elismervény ellenében az illetékes hatóságoknak bemutatandó bizonyítékként visszatartják a nyomozás kezdeményezése, vagy a már folyamatban lévő nyomozás elősegítése érdekében. Ha az illetékes hatóságok másképpen nem határoznak, a valódi eurobankjegyek a nyomozás végén cserére alkalmasak az (1) és (2) bekezdésben meghatározott feltételek alapján.

               c)

               Ha az NKB-k tudomással bírnak arról, vagy alapos okkal vélelmezik, hogy a megrongálódott valódi eurobankjegyek oly módon szennyezettek, hogy azok egészségügyi és biztonsági veszélyt jelentenek, azok a megrongálódott valódi eurobankjegyeket becserélik, amennyiben a kérelmező rendelkezésre tudja bocsátani az illetékes hatóságoktól származó egészségügyi és biztonsági értékelést.

         4. cikk
   A lopásgátló eszközök által megrongálódott valódi eurobankjegyek cseréjéért járó díj megállapítása
   (1)   A NKB-k kezelési díjat számítanak fel az 1338/2001/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott intézmények és gazdasági szereplők felé, amennyiben azok a lopásgátló eszközök által megrongálódott valódi eurobankjegyek cseréjét a 3. cikkben foglaltakkal összhangban kérik.
   (2)   A díj megrongálódott eurobanjegyenként 10 cent.
   (3)   A díjat csak legalább 100 megrongálódott eurobankjegy cseréjekor lehet felszámítani. A díjat valamennyi beváltott eurobankjegy után fel kell számítani.
   (4)   A megkísérelt, vagy ténylegesen elkövetett rablással, illetve lopással, vagy egyéb bűncselekménnyel összefüggésben megrongálódott eurobankjegyek cseréje díjmentes.
   5. cikk
   A lopásgátló eszközök által véletlenül megrongált és cserére bemutatott valódi eurobankjegyek értékének jóváírása
   (1)   Az NKB-k a lopásgátló eszközök által véletlenül megrongált valódi eurobankjegyek értékét a bankjegyek átvételének a napján jóváírják az 1338/2001/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott azon intézmények és gazdasági szereplők számláján, amelyek az érintett NKB-nál számlát vezetnek, feltéve, hogy:

               a)

               az eurobankjegyek nem egy ténylegesen elkövetett rablás, lopás, illetve egyéb bűncselekmény kapcsán rongálódtak meg;

               b)

               az NKB-k azonnal ellenőrizni tudják azt, hogy az igényelt összeg legalább nagyjából megfelel a bemutatott bankjegyek értékének; és

               c)

               az NKB által előírt minden egyéb információt rendelkezésre bocsátottak.

         (2)   A feldolgozást követően a cserére bemutatott, véletlenül megrongálódott valódi eurobankjegyek tényleges értéke és a feldolgozás előtt jóváírt értéke közötti értéket az adott esetnek megfelelően az azokat bemutató intézmény vagy gazdasági szereplő számláján jóváírják, illetve levonják.
   (3)   A 4. cikkben hivatkozott díjakat az NKB által feldolgozott, véletlenül megrongálódott valódi eurobankjegyek tényleges darabszáma alapján számítják ki.
   6. cikk
   Az eurobankjegyek bevonása
   Az eurobankjegyek valamely típusának vagy sorozatának bevonását a Kormányzótanácsnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és más médiumokban általános tájékoztatásként kihirdetett határozatával kell szabályozni. E határozatnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

               —

               a forgalomból bevonandó eurobankjegy típusa vagy sorozata, és

               —

               a beváltási időszak tartama, és

               —

               az az időpont, amikor az eurobankjegy típusa vagy sorozata már nem minősül törvényes fizetőeszköznek, és

               —

               a bevonási időszak elteltét vagy a bankjegyek törvényes fizetőeszközi minőségének megszűnését követően a bemutatott eurobankjegyek kezelése.

         7. cikk
   Hatálybalépés és hatályon kívül helyezés
   (1)   Az EKB/2003/4 határozat ezennel hatályát veszti.
   (2)   Az EKB/2003/4 határozatra való hivatkozásokat az erre a határozatra való hivatkozásként kell értelmezni.
   (3)   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. április 19-én.

            az EKB Kormányzótanácsa részéről

            az EKB elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 78., 2003.3.25., 16. o.

      (2)  HL L 139., 1998.5.11., 1. o.

      (3)  HL L 181., 2001.7.4., 6. o.

      (4)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

      MELLÉKET

         MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

                  EKB/2003/4 határozat

                  Ez a határozat

                  1. cikk

                  1. cikk

                  2. cikk

                  2. cikk

                  3. cikk

                  3. cikk

                  4. cikk

                  4. cikk

                  5. cikk

                  6. cikk

                  6. cikk

                  7. cikk


title: 2012/96/EU: A Tanács határozata ( 2012. február 17. ) az elsőként a Zimbabwével az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2002/148/EK határozattal megállapított megfelelő intézkedések kiigazításáról és alkalmazási időszakának meghosszabbításáról

text:
               18.2.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 47/47

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. február 17.)
   az elsőként a Zimbabwével az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2002/148/EK határozattal megállapított megfelelő intézkedések kiigazításáról és alkalmazási időszakának meghosszabbításáról
   (2012/96/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére,
   tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt (1) és először Luxembourgban 2005. június 25-én módosított (2), majd másodszor Ouagadougouban 2010. június 23-án felülvizsgált (3) partnerségi megállapodásra ( a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra (4) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti konzultációk a Zimbabwei Köztársasággal a 2002/148/EK tanácsi határozattal (5) lezárásra kerültek, és a határozat mellékletében meghatározott megfelelő intézkedéseket meghozták. Az említett intézkedéseket azóta minden évben meghosszabbították.

               (2)

               Az intézkedések alkalmazását a 2011/106/EU tanácsi határozattal (6) további 12 hónapos időszakra, 2012. február 20-ig meghosszabbították.

               (3)

               Ezzel egyidejűleg a nemzeti egységkormány létrehozását az Európai Unió és Zimbabwe közötti konstruktív kapcsolat visszaállításának, valamint a zimbabwei reformprogram végrehajtásának lehetőségeként ismerték el.

               (4)

               Az általános helyzet ugyan javult, de a politikai reformok megvalósítása továbbra is lassú, az AKCS–EU Partnerségi Megállapodás bizonyos lényegi elemeinek – amelyek iránt a nemzeti egységkormány a globális politikai megállapodásban elkötelezte magát – végrehajtása még várat magára.

               (5)

               Az Európai Unió elismeri a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségnek és Dél-Afrikának a globális politikai megállapodás közvetítőjeként, a hiteles választásokhoz vezető körülmények megteremtése céljából tett erőfeszítéseit. Az alkotmányról tartandó békés népszavazás megrendezése jelentős mérföldkő lenne ezen az úton,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az e határozathoz csatolt levélben említett intézkedések az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti megfelelő intézkedésekként érvényben maradnak.
   Az említett intézkedéseket a 2012. február 20. és 2012. augusztus 20. közötti hat hónapos időszakra kell alkalmazni. Az intézkedéseket a globális politikai megállapodás végrehajtásában és a békés és hiteles választások előkészítésében történő konkrét előrelépés tükrében folyamatosan felül kell vizsgálni.
   Az e határozathoz csatolt levél címzettje Robert Mugabe, Zimbabwe elnöke, másolatot kap Morgan Tsvangirai miniszterelnök és Welshman Ncube.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2012. február 17-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. SAREEN

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (2)  HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

      (3)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

      (4)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

      (5)  HL L 50., 2002.2.21., 64. o.

      (6)  HL L 43., 2011.2.17., 31. o.

      MELLÉKLET

         LEVÉL ZIMBABWE ELNÖKÉHEZ

      Az Európai Unió kiemelt fontosságot tulajdonít az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikkében foglalt rendelkezéseknek. A partnerségi megállapodás lényeges elemei, vagyis az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokratikus intézmények és a jogállamiság képezik kapcsolataink alapját.
      Az Európai Unió 2002. február 19-én kelt levelében tájékoztatta Önt az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk lezárásáról és a megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében megfelelő intézkedések meghozataláról szóló határozatáról. Az Európai Unió levél útján évente – legutóbb 2011. február 23-án kelt levélben – tájékoztatta Önt azon határozatáról, miszerint nem vonja vissza a megfelelő intézkedéseket és meghosszabbítja azok alkalmazási időszakát.
      Az Európai Unió üdvözli a nemzeti egységkormány 2009. évi felállítása óta a globális politikai megállapodás alapján elért előrelépést. Az Európai Unió megerősíti, hogy kiemelt jelentőséget tulajdonít az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikke szerinti politikai párbeszédnek, amelyet hivatalosan a zimbabwei kormány kérésére indítottak el a 2009. június 18–19-én Brüsszelben megrendezett EU–Zimbabwe miniszteri trojka keretében. A felek egyetértettek abban, hogy ezen politikai párbeszéd célja az EU–Zimbabwe közötti kapcsolatok fokozatos normalizálása, a globális politikai megállapodásban kitűzött reformok megvalósítása révén, ami előkészíti a terepet a békés és hiteles választásokhoz.
      Az együttműködés újraindítására irányuló általános folyamat részeként az Európai Unió lépéseket tett a Zimbabwére vonatkozó intézkedések enyhítésére. A globális politikai megállapodás végrehajtásához kapcsolódó intézmények és folyamatok támogatása céljából a megfelelő intézkedések módosítására került sor. Az Európai Bizottság rövid határidejű csomagokban ideiglenes átmeneti pénzügyi támogatást biztosított.
      Az Európai Unió azóta is támogatja a nemzeti egységkormánynak a globális politikai megállapodás végrehajtására irányuló aktuális erőfeszítéseit, és üdvözli a gazdaság stabilizálása és az alapvető szociális szolgáltatások helyreállítása tekintetében elért eredményeket. Az Európai Unió további előrelépést vár azonban a globális politikai megállapodás számos politikai reformjával kapcsolatban, egyebek mellett az alkotmányozási folyamattal és a békés és hiteles választásokhoz vezető környezet kialakításához szükséges reformokkal kapcsolatban. Ebben az összefüggésben az Európai Unió üdvözli a Dél-afrikai Köztársaság és a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség által vezetett támogató erőfeszítéseket, továbbá a közösen kialakított ütemterv létrehozását.
      Az Európai Unió üdvözli valamennyi zimbabwei fél közelmúltban tett, politikai erőszak elleni nyilatkozatát, és továbbra is reménykedik abban, hogy a közelmúlt társadalmi és gazdasági haladása a békés és hiteles választásokhoz vezető politikai reformokkal egészül ki.
      Az átmenet folyamatának további támogatására az Európai Unió úgy határozott, hogy:

                  —

                  a 2002/148/EK és a 2010/97/KKBP tanácsi határozatban megállapított megfelelő intézkedéseket korlátozott, hat hónapos időszakra meghosszabbítja, megismételve ezzel is az Európai Unió hajlandóságát arra, hogy bármikor felülvizsgálja álláspontját a globális politikai megállapodás végrehajtásában bekövetkezett konkrét lépéseket és a választási előkészületeket követően,

                  —

                  az Európai Fejlesztési Alap keretén belül elkészít egy országstratégiai dokumentumot, amely amint a körülmények engedik, aláírható és végrehajtható.

            Ez idő alatt az Európai Unió továbbra is folyósítja a gazdasági fellendüléshez, a szociális ágazatoknak és a globális politikai megállapodásnak nyújtott átmeneti támogatást.
      A 2002/148/EK tanácsi határozat mellékletében felsorolt összes többi intézkedés a továbbiakban is változatlanul alkalmazandó. A tanácsi határozat – a körülmények változása esetén – 2012. augusztus 20-át megelőzően bármikor felülvizsgálható.
      A fentiek tükrében az Európai Unió fel kívánja kérni a zimbabwei kormányt az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikkében meghatározott intenzívebb politikai párbeszédre az EU–Zimbabwe közötti kapcsolatok normalizálása érdekében szükséges további lépések meghatározása érdekében. Az említettekkel összefüggésben az Európai Unió üdvözölné az együttműködés újraindításáért felelős zimbabwei bizottság brüsszeli látogatását, amelyre remélhetőleg a közeljövőben sor kerül.
      Tisztelettel:

               a Bizottság részéről

            …

               a Tanács részéről

            …


title: 2011/158/EU: Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság határozata ( 2011. február 15. ) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelőbizottsága tagjai hivatali idejének megújításáról

text:
               15.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 67/26

         AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. február 15.)
   Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelőbizottsága tagjai hivatali idejének megújításáról
   (2011/158/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló, 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozatra (1) és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1074/1999/Euratom rendeletre (3) és különösen e rendeletek 11. cikkének (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) Felügyelőbizottsága tagjainak kinevezéséről szóló, 2005. november 4-i 2005/833/EK, Euratom európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (4),
   mivel:

               (1)

               Az 1073/1999/EK rendelet, illetve az 1074/1999/Euratom rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a felügyelőbizottságot „öt független, kívülálló személy alkotja, akik saját országukban a Hivatal tevékenységi köreivel kapcsolatos területeken megfelelő képesítéssel rendelkező, magas beosztást betöltő személyek”, kinevezésük az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös megegyezésével történik.

               (2)

               A 11. cikk (3) bekezdése szerint a tagok hivatalukat három éven keresztül töltik be, kinevezésük egy alkalommal megújítható. A felügyelőbizottság jelenlegi tagjainak hivatali ideje 2008. november 30-án lejárt. Hivatali idejük lejárta óta a tagok a rendeletek 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban folytatják hivatali feladataik ellátását.

               (3)

               A felügyelőbizottsági tagok hivatali ideje nem haladhatja meg a hat évet, így az első megbízatás lejárta után hivatalban maradó jelenlegi tagok kinevezését célszerű 2011. november 31-ig megújítani,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) alábbi felügyelőbizottsági tagjainak megújított kinevezése 2011. november 31-ig tart:

               —

               Peter STRÖMBERG,

               —

               GYÖRGYI Kálmán,

               —

               Rosalind WRIGHT,

               —

               Luis LÓPEZ SANZ-ARÁNGUEZ,

               —

               Diemut R. THEATO.

         2. cikk
   A Bizottság a határozatról értesíti az érintett személyeket.
   3. cikk
   Ez a határozat 2008. december 1-jétől lép hatályba.
   4. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Brüsszelben, 2011. február 15-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         J. BUZEK

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

            a Bizottság részéről

         Algirdas ŠEMETA

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 136., 1999.5.31., 20. o.

      (2)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

      (3)  HL L 136., 1999.5.31., 8. o.

      (4)  HL L 312., 2005.11.29., 49. o.


title: 2005/769/EK: A Bizottság határozata (2005. október 27.) A Bizottság által az 1292/96/EK tanácsi rendelet alapján juttatandó termékek vásárlására és mobilizálására feljogosított nem kormányzati szervezetek élelmiszersegély-beszerzési szabályainak megállapításáról

text:
               5.11.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 291/24

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2005. október 27.)
   A Bizottság által az 1292/96/EK tanácsi rendelet alapján juttatandó termékek vásárlására és mobilizálására feljogosított nem kormányzati szervezetek élelmiszersegély-beszerzési szabályainak megállapításáról
   (2005/769/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az élelmiszer-segélyezési politikáról, az élelmiszersegélyek kezeléséről és az élelmezésbiztonság elősegítésére szolgáló különleges műveletekről szóló, 1996. június 27-i 1292/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1292/96/EK tanácsi rendelet alapján közösségi élelmiszersegélyként juttatandó termékek mobilizálására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1997. december 16-i 2519/97/EK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy olyan nemzetközi és nem kormányzati szervezeteket, amelyek kedvezményezettjei a közösségi segélyeknek, feljogosítson arra, hogy maguk szerezzék be és mobilizálják a segélyként juttatandó termékeket, amennyiben a Bizottság meghatározza az ebben az esetben alkalmazandó szabályokat és eljárásokat.

               (2)

               Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (3) (a továbbiakban: a végrehajtási szabályok) 164. cikke előírja, hogy amennyiben egy, a Közösség által támogatható intézkedés végrehajtása beszerzést is magában foglal, az erre a célra kötött támogatási megállapodásnak tartalmaznia kell azon beszerzési szabályokat, amelyeket a kedvezményezettnek be kell tartania.

               (3)

               Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 120. cikke szerint a támogatás kedvezményezettje által kötendő beszerzési szerződések odaítélését a költségvetési rendeletben és annak végrehajtási szabályaiban megállapított elvek szabályozzák.

               (4)

               Az élelmiszer-segélyezési politika végrehajtására az 1292/96/EK rendelet mellékletének 2. részében megjelölt szervezetek által követendő beszerzési szabályokat már tartalmazzák az ebből a célból a Bizottság által ezekkel a nemzetközi szervezetekkel kötött hozzájárulási megállapodások; a nem kormányzati szervezetek (NGO-k) esetében a beszerzési szabályokat, valamint az élelmiszersegélyek mobilizálásához és a költségvetési rendeletben, illetve annak végrehajtási szabályaiban megállapított pénzügyi alapelvek tiszteletben tartásához szükséges feltételeket mindenekelőtt a 2519/97/EK rendeletben meghatározott alapelvek alapján kell megállapítani, szükség szerint figyelembe véve a pénzgazdálkodási helyzetet.

               (5)

               A beszerzési szabályok ott alkalmazandóak, ahol a Bizottság feljogosít NGO-kat arra, hogy az éves élelmiszer-segélyezési munkaprogram végrehajtása céljából aláírandó szerződések keretében élelmiszersegélyt szerezzenek be és mobilizáljanak; nem sérül mindazonáltal a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselőjének azon joga, hogy további, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás céljait szolgáló követelményeket foglaljon bele ezekbe a szerződésekbe. Ezért az 1998. szeptember 3-i bizottsági határozat hatályát veszti.

               (6)

               Az 1292/96/EK rendelet 29. cikkének megfelelően a Bizottság tájékoztatta az élelmiszer-segélyezési és élelmezésbiztonsági bizottságot erről az intézkedésről,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bizottság által az 1292/96/EK tanácsi rendelet alapján juttatandó termékek beszerzésére és mobilizálására feljogosított nem kormányzati szervezetek élelmiszersegély-beszerzési szabályait e határozat melléklete állapítja meg. Ezek a szabályok szerves részét képezik a Bizottság által e célból kötött szerződéseknek és egyezményeknek.
   2. cikk
   Az 1998. szeptember 3-i bizottsági határozat – amely feljogosít egyes, közösségi élelmiszersegélyben részesülő szervezeteket arra, hogy bizonyos, közösségi élelmiszersegélyként juttatandó termékeket beszerezzenek – hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat közzétételének napján lép érvénybe.

      Kelt Brüsszelben, 2005. október 27-én.

            a Bizottság részéről

         Louis MICHEL

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 166., 1996.7.5., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 346., 1997.12.17., 23. o.

      (3)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

      (4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
   MELLÉKLET
   A közösségi segélyben részesített nem kormányzati szervezet (a továbbiakban: NGO) a következő szabályokat alkalmazza – a kedvezményezettel az élelmiszer-segélyezési politika végrehajtására kötött szerződésben foglalt bármely további pénzgazdálkodási követelmény sérelme nélkül –, amikor az 1292/96/EK tanácsi rendelet alapján közösségi élelmiszersegélyként juttatandó termékeket mobilizál.
   I.   ÁLTALÁNOS ELVEK
   E mellékletet „a rendeltetési helyen költségmentesen” juttatandó áruk esetében kell alkalmazni.
   II.   AZ ÁRUBESZERZÉS HELYE
   A juttatandó terméket – az adott beszerzés esetében megállapított feltételektől függően – az Európai Közösségben vagy az 1292/96/EK rendelet mellékletében feltüntetett és lehetőleg azonos földrajzi régióban fekvő fejlődő országban kell beszerezni. Amennyire lehetséges, elsőbbséget kell biztosítani a fogadó országban, illetve annak szomszédos országaiban történő beszerzéseknek.
   Kivételes körülmények fennállása esetén, és az 1292/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásoknak megfelelően a termékeket az 1292/96/EK rendelet mellékletében felsoroltak között nem szereplő ország piacán is be lehet szerezni.
   Az NGO gondoskodik arról, hogy az élelmiszersegélyként juttatandó termékeket szabadon be lehessen vinni a kedvezményezett országba, és hogy azok mentesüljenek minden, azonos hatású importvám vagy adó alól.
   III.   A TERMÉKEK JELLEMZŐI
   A termékeknek, amennyire csak lehet, összhangban kell lenniük a kedvezményezett lakosság táplálkozási szokásaival.
   Az élelmiszersegélyként mobilizálandó termékek jellemzőinek meg kell felelniük az élelmiszersegélyként juttatandó termékek jellemzőivel kapcsolatos bizottsági közleményben (1) foglalt követelményeknek.
   A csomagolásnak továbbá meg kell felelnie az élelmiszersegélyként juttatandó termékek csomagolásával kapcsolatos bizottsági közleményben (2) foglalt követelményeknek.
   IV.   A NEMZETI HOVATARTOZÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
   Az élelmiszersegélyként juttatandó termékek mobilizálásának keretében kiírt pályázati felhívásokban való részvétel egyenlő feltételek alapján nyitva áll minden európai közösségbeli vagy az 1292/96/EK rendelet mellékletében megjelölt, fejlődő országokbeli természetes vagy jogi személy számára.
   Az ajánlattevőnek jogszerűen bejegyzettnek kell lennie, és kérésre ezt igazolni is kell tudnia.
   V.   A BESZERZÉSI ELJÁRÁSBÓL ÉS A SZERZŐDÉS ODAÍTÉLÉSÉBŐL VALÓ KIZÁRÁS OKAI
   1.   A beszerzési eljárásból való kizárás okai
   Az ajánlattevőket ki kell zárni a beszerzési eljárásban való részvételből, amennyiben:

               a)

               csődeljárás, felszámolási eljárás vagy bírósági felügyelet alatti, hitelezőkkel való egyezségkötésre irányuló eljárás alatt állnak, vagy gazdasági tevékenységüket felfüggesztették, vagy a tagállamok jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezései szerinti hasonló eljárás következtében bármely ezekhez hasonló helyzetben vannak;

               b)

               jogerősen olyan jogalapon elítélték őket, amely a szakmai hitelüket megkérdőjelezi;

               c)

               súlyos szakmai kötelességszegést követtek el, amit a támogatás kedvezményezettje bármely eszközzel bizonyíthat;

               d)

               nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulási- vagy adófizetési kötelezettségüket azon ország jogi rendelkezéseivel összhangban, ahol székhellyel rendelkeznek, vagy a támogatás kedvezményezettjének országában, illetve abban az országban, ahol a szerződést teljesíteni kell;

               e)

               csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel vagy bármely más, a Közösségek pénzügyi érdekét sértő jogellenes tevékenység miatt jogerős ítélet született velük szemben;

               f)

               a Közösség költségvetéséből finanszírozott korábbi közbeszerzési eljárást vagy támogatás-odaítélési eljárást követően azt állapították meg, hogy szerződéses kötelezettségeik teljesítésének elmulasztásával súlyos szerződésszegést követtek el.

         Az ajánlattevőknek bizonyítaniuk kell, hogy nincsenek a fent felsorolt helyzetek egyikében sem.
   2.   A szerződések odaítéléséből való kizárás
   A szerződés nem ítélhető oda azon ajánlattevőknek, akik esetében a beszerzési eljárás során:

               a)

               összeférhetetlenség áll fenn;

               b)

               és akik a támogatás kedvezményezettje által kért – a szerződéses eljárásban való részvétel feltételét jelentő – információk nyújtása terén hamis nyilatkozatot tettek, vagy elmulasztják ezen információk nyújtását.

         VI.   ODAÍTÉLÉSI ELJÁRÁSOK
   1.   Általános rendelkezések
   Az NGO nemzetközi nyílt pályázati eljárást indít a legalább 150 000 EUR értékű, áru beszerzésére irányuló szerződések esetében. Nemzetközi nyílt pályázati eljárás esetén az NGO pályázati felhívási értesítőt tesz közzé minden megfelelő tömegkommunikációs eszköz útján, mindenekelőtt az NGO honlapján, a nemzetközi sajtóban és azon ország sajtójában, amelyben a műveletre sor kerül, illetve egyéb szaklapban.
   A legalább 30 000 EUR összegű, de a 150 000 EUR értéket el nem érő, áru beszerzésére irányuló szerződéseket helyi szinten közzétett nyílt pályázati eljárás révén ítélik oda. Helyi nyílt pályázati eljárás esetében a pályázati felhívási értesítőt minden megfelelő tömegkommunikációs eszköz útján közzé kell tenni, de kizárólag abban az országban, amelyben a műveletre sor kerül. Ugyanakkor az egyéb, pályázni jogosult szállítóknak a helyi vállalatokkal azonos lehetőségeket kell biztosítani.
   A 30 000 EUR értéket el nem érő, áru beszerzésére irányuló szerződéseket közzététel nélküli versenytárgyalásos eljárás révén kell odaítélni; az eljárás során az NGO legalább három, választása szerinti szállítóval tárgyal, és legalább egyikükkel megállapodik a szerződés feltételeiről.
   5 000 eurónál kisebb értéket képviselő, áru beszerzésére irányuló szerződés egyetlen ajánlat alapján is odaítélhető.
   Az ajánlatok és a részvételi jelentkezés beérkezésére megállapított határidőknek elég hosszúnak kell lenniük ahhoz, hogy az érdeklődő feleknek méltányos és megfelelő idő álljon rendelkezésre az ajánlatok előkészítéséhez és benyújtásához.
   2.   Tárgyalásos eljárás
   A kedvezményezett a következő esetekben alkalmazhat egyetlen ajánlatra épülő tárgyalásos eljárást:

               a)

               amennyiben a kedvezményezett által előre nem látható és tőle teljes mértékben független események következtében előállt rendkívüli sürgősség miatt a VI.1. szakaszban fent említett eljárásokra megállapított határidők nem tarthatók be. A rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülményeknek a kedvezményezettől teljes mértékben függetlennek kell lenniük.
               A Bizottság által válságosnak minősített helyzetben végzett műveletek is kielégítik a rendkívüli sürgősség fogalmát. A Bizottság tájékoztatja a kedvezményezettet válsághelyzet kialakulásáról és megszűnéséről;

               b)

               az eredeti nyertes ajánlattevő általi olyan kiegészítő szállítások esetén, amelyeknek célja vagy a rendes áruk, illetve felszerelések részleges cseréje, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése – amennyiben a szállító megváltozása esetén a kedvezményezett arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező felszerelést szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalanul nagy műszaki nehézségeket eredményezne;

               c)

               amennyiben a pályázati eljárás sikertelen volt, azaz minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető ajánlatot nem nyújtottak be. Ilyen esetben a pályázati eljárás megszüntetését követően a kedvezményezett a pályázati eljárás résztvevői közül általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve hogy a pályázati eljárás eredeti feltételeit nem változtatják meg lényegesen;

               d)

               amennyiben a szóban forgó szerződést jogilag vagy ténylegesen monopóliummal rendelkező szerveknek ítélik oda, a Bizottság által az odaítélésről hozott döntésben foglalt kellő indokok alapján;

               e)

               szabadkézi vételre abban az esetben kerülhet sor, ha azt a beszerzés különleges körülményei indokolják, mindenekelőtt próbabeszerzés esetén.

         3.   Az ajánlat benyújtásával kapcsolatos kötelezettségek
   Az NGO a pályázati felhívási értesítőben meghatározza azokat a formai követelményeket és határidőket, amelyeket az ajánlattevőnek az ajánlat benyújtásakor tiszteletben kell tartania.
   A követelményeknek megfelelő valamennyi részvételi jelentkezést és ajánlatot egy értékelő bizottság értékel és rangsorol az előzetesen közzétett kizárási, kiválasztási és odaítélési szempontok alapján. A bizottság tagjainak száma páratlan, de legalább három fő, akik mind technikai, mind adminisztratív szempontból maradéktalanul alkalmasak az ajánlatok megalapozott véleményezésére.
   Az egyes tételekre csak egy ajánlatot lehet benyújtani. Az ajánlat csak abban az esetben érvényes, ha teljes tételre vonatkozik. Amennyiben valamely tétel résztételekre van osztva, az ajánlatot a résztételek átlaga alapján kell elkészíteni. Amennyiben a pályázati felhívás egynél több tétel szállítására vonatkozik, tételenként külön ajánlatot kell benyújtani. Az ajánlattevő nem köteles minden tételre ajánlatot tenni.
   Az ajánlatoknak a következőket kell tartalmazniuk:

               —

               az ajánlattevő neve és címe,

               —

               a pályázati felhívás, tétel és művelet hivatkozási száma,

               —

               a tétel nettó súlya vagy a meghatározott monetáris összeg, amelyre az ajánlat vonatkozik,

               —

               a termék nettó metrikus tonnánkénti ajánlott ára, amely áron az ajánlattevő vállalja, hogy a megállapított feltételeknek megfelelően teljesíti a szállítást,

         vagy

               —

               a kínált termékek nettó mennyisége, amennyiben a pályázati felhívás olyan szerződésre vonatkozik, amely egy adott átalányösszegért nyújtott, meghatározott termék maximált mennyiségű beszerzéséről szól,

               —

               fuvarozási költségek a meghatározott teljesítési szakaszra,

               —

               a teljesítés határideje.

         Az ajánlat csak abban az esetben érvényes, ha vele együtt ajánlati biztosíték letétbe helyezését igazoló bizonyítékot nyújtanak be. A biztosítéknak a kifizetés pénznemében meghatározott összegét, valamint a biztosíték érvényességi idejét a pályázati felhívásban kell meghatározni. A biztosíték az ajánlati ár teljes összegének legalább 1 %-át teszi ki, érvényességi ideje pedig legalább egy hónap.
   Az NGO javára szóló ajánlati biztosítékot egy tagállam által elismert vagy az NGO által elfogadott hitelintézettől származó kezesség formájában kell biztosítani. A biztosíték visszavonhatatlan és az első kérésre lehívható.
   Ha az élelmiszersegélyt a kedvezményezett országban mobilizálják, az NGO a pályázati felhívásban az ország kereskedelmi gyakorlatát figyelembe véve más feltételeket is meghatározhat a biztosíték tekintetében.
   A biztosítékot a következő esetekben szabadítják fel:

               —

               az NGO által elküldött levélben vagy faxon közölt értesítés esetén, amennyiben az ajánlatot nem fogadták el vagy elutasították, illetve ha nem ítéltek oda szerződést az ajánlattevőnek,

               —

               amennyiben a nyertes ajánlattevő letétbe helyezte a teljesítési biztosítékot.

         A biztosíték elvész, ha a nyertes ajánlattevő a szerződés odaítélését követően méltányos időn belül nem helyezi letétbe a teljesítési biztosítékot, valamint akkor, ha az ajánlattevő visszavonja pályázatát annak beérkezése után.
   El kell utasítani azt az ajánlatot, amelyet nem e rendelkezéseknek megfelelően nyújtottak be, vagy amely a pályázati felhívásban meghatározottaktól eltérő fenntartásokat vagy feltételeket tartalmaz.
   A beérkezést követően az ajánlatokat nem lehet módosítani vagy visszavonni.
   Az áru beszerzésére irányuló megbízást azon ajánlattevőnek ítélik oda, aki megfelelt a pályázati felhívás összes feltételének – különös tekintettel a beszerzendő áru jellemzőire – és a legalacsonyabb árajánlatot tartalmazó pályázatot nyújtotta be. Amennyiben több ajánlattevő nyújt be egyidejűleg pályázatot a legalacsonyabb árajánlat szintjén, a szerződést sorsolással ítélik oda.
   A szerződés odaítélésekor mind a nyertes ajánlattevőt, mind a sikertelen ajánlattevőket levélben vagy faxon megfelelően értesíteni kell.
   Az NGO dönthet úgy, hogy nem ítéli oda a szerződést az első vagy a második határidő lejártával, különösen akkor, ha a benyújtott ajánlatok a rendes piaci árakon kívül esnek. Az NGO nem köteles a döntését megindokolni. Az ajánlattevőket három munkanapon belül írásban kell értesíteni a szerződés odaítélésének elmaradásáról szóló döntésről.
   VII.   A NYERTES AJÁNLATTEVŐ KÖTELEZETTSÉGEI ÉS A SZÁLLÍTÁS FELTÉTELEI
   Az NGO a pályázati felhívásban meghatározza azokat a feltételeket, amelyek a nyertes ajánlattevőnek az ezen szabályozás szerinti kötelezettségeire vonatkoznak, a nyertes ajánlattevő pedig köteles a pályázati felhívásban meghatározott összes feltétel szerint eleget tenni a kötelezettségeinek, éppúgy mint a pályázatából eredő kötelezettségeinek.
   A nyertes ajánlattevő a saját költségén végzi a szállítást a pályázatában megjelölt elhajózási kikötőből a pályázati felhívásban meghatározott rendeltetési kikötőig azon az útvonalon, amely a jóváhagyott határidőre tekintettel a leginkább megfelel.
   A nyertes ajánlattevő írásbeli kérelmére azonban az NGO engedélyezheti az elhajózási kikötő vagy a berakodási rakpart megváltoztatását, feltéve hogy az ezzel kapcsolatban felmerülő minden költséget a nyertes ajánlattevő visel.
   A nyertes ajánlattevő tengeri biztosítást köt vagy általános biztosítási kötvényt igényel. A biztosításnak legalább a pályázati összegre kell szólnia, és ki kell terjednie a fuvarozáshoz, és a nyertes ajánlattevő által végzett minden egyéb, a fuvarozással kapcsolatos tevékenységekhez kapcsolódó kockázatra a meghatározott szállítási szakaszig terjedően. Ki kell terjednie emellett a megsérült áruk kiválogatására, bevonására vagy megsemmisítésére, valamint azon áruk újracsomagolására és vizsgálatára, amelyeket a kedvezményezett a károsodásuk ellenére elfogadhatónak tart.
   Az árukat nem lehet felosztott szállítmányokban, egynél több hajón leszállítani, kivéve ha az NGO azzal egyetért. Ebben az esetben az NGO megköveteli a nyertes ajánlattevőtől, hogy a külön ellenőrzéssel járó költségeket viselje.
   A pályázati felhívás szükség esetén meghatározhatja azt az időpontot, amely előtt a teljesítés idő előttinek minősül.
   A megbízást akkor tekintik teljesítettnek, ha az összes árut ténylegesen, „a rendeltetési helyre költségmentesen” leszállították. Valamennyi felmerülő költséget a nyertes ajánlattevő viseli addig az időpontig, amíg az áruk a célraktárban hozzáférhetőek nem lesznek.
   A nyertes ajánlattevő viseli a beszerzés lezárulásáig az összes kockázatot – ideértve az áruknak a szállítás során történt elvesztését vagy megrongálódását –, valamint felelős azért, hogy azokat a felügyelő a végleges megfelelőségi igazolásban feljegyezze (lásd a VIII. szakaszt).
   A nyertes ajánlattevő haladéktalanul értesíti írásban a kedvezményezettet és a felügyelőt az alkalmazott fuvarozási módról, a berakodási időpontokról, a rendeltetési helyre való várható megérkezési időpontról és az áruk fuvarozása során felmerülő bármely váratlan eseményről.
   A nyertes ajánlattevő elintézi az exportengedéllyel és a vámkezeléssel kapcsolatos formalitásokat, valamint viseli az ezzel kapcsolatos költségeket és terheket.
   Kötelezettségei teljesítésének biztosítása érdekében a nyertes ajánlattevő a szerződés odaítélését követő méltányos időn belül teljesítési biztosítékot helyez letétbe. A fizetés pénznemében kifejezett biztosíték az ajánlat teljes összegének 5–10 %-a. Az érvényesség ideje a végső teljesítés után egy hónappal jár le. A teljesítési biztosítékot az ajánlati biztosítékkal azonos módon kell letétbe helyezni.
   A teljesítési biztosítékot az NGO levélben vagy faxon teljes összegben felszabadítja, amennyiben a nyertes ajánlattevő:

               —

               valamennyi kötelezettségének megfelelően teljesítette a szerződést; vagy

               —

               mentesült a kötelezettségei alól;

         vagy

               —

               az NGO által elismert vis maior miatt nem teljesítette a szállítást.

         VIII.   FELÜGYELET
   Közvetlenül a szerződés odaítélését követően az NGO tájékoztatja a nyertes ajánlattevőt arról, hogy mely iroda lesz felelős az egyes szállítmányok tekintetében a szállítandó áruk minőségének, mennyiségének, csomagolásának és címkézésének ellenőrzéséért és tanúsításáért, a megfelelőségi és a teljesítési igazolás kiállításáért, és általánosságban véve a szállítási művelet valamennyi szakaszának összehangolásáért (a továbbiakban: a felügyeleti iroda).
   A szerződés odaítéléséről történő értesítést követően a nyertes ajánlattevő írásban tájékoztatja a felügyeleti irodát a szállítandó áru gyártójának, csomagolójának vagy raktározójának nevéről és címéről, a gyártás vagy csomagolás hozzávetőleges időpontjáról, valamint az átvétel helyén levő képviselőjének nevéről.
   A felügyeleti iroda legalább két ellenőrzést végez a nemzetközi ellenőrzési szabványokban foglalt meghatározások alapján a következők szerint:

               a)

               Előzetes ellenőrzést kell végezni az áruk berakodásakor vagy a gyárban. A végleges ellenőrzést a meghatározott teljesítési szakaszban kell végrehajtani.

               b)

               Az előzetes ellenőrzés befejezését követően a felügyeleti iroda a nyertes ajánlattevő részére előzetes megfelelőségi igazolást állít ki, amely szükség esetén fenntartásokkal kezelendő. A felügyeleti iroda közli, hogy a fenntartás az árut a teljesítési szakaszban elfogadhatatlanná teszi-e.

               c)

               A végleges ellenőrzés befejezését követően a felügyeleti iroda a nyertes ajánlattevő részére végleges megfelelőségi igazolást állít ki, amely mindenekelőtt a teljesítés időpontját és a teljesített nettó mennyiséget jelzi; ez az igazolás szükség esetén fenntartásokkal kezelendő.

               d)

               Amennyiben a felügyeleti iroda indokolással ellátott „fenntartási értesítést” állít ki, a lehető leghamarabb írásban értesíti a nyertes ajánlattevőt és az NGO-t. Amennyiben a nyertes ajánlattevő meg kívánja támadni a megállapításokat a felügyeleti irodánál és az NGO-nál, azt az értesítés elküldésétől számított két munkanapon belül kell megtennie.

         A fent említett ellenőrzések költségeit az NGO viseli. A nyertes ajánlattevő viseli a minőségi hibákból vagy az áruknak az ellenőrzésen való késői bemutatásából fakadó anyagi következményeket.
   Amennyiben a nyertes ajánlattevő vagy a kedvezményezett kifogásolja az ellenőrzés megállapításait, az NGO felhatalmazásának birtokában a felügyeleti hatóság felülvizsgálatról intézkedik; a felülvizsgálat – a kifogás természetének megfelelően – ellenpróba vételét és elemzését és/vagy a csomagolás újramérését vagy újraellenőrzését foglalja magában. A felülvizsgálatot a nyertes ajánlattevő, a végső kedvezményezett és a felügyeleti iroda megállapodásának eredményeként kijelölt ügynökség vagy laboratórium végzi el.
   A felülvizsgálat költségeit a vesztes fél viseli.
   Amennyiben sem az ellenőrzés, sem a felülvizsgálat után nem állítanak ki végleges megfelelőségi igazolást, a nyertes ajánlattevő köteles az árukat kicserélni.
   Az árucsere, valamint az azzal járó ellenőrzés költségeit a nyertes ajánlattevő viseli.
   A felügyeleti iroda írásban meghívja a nyertes ajánlattevő és a végső kedvezményezett képviselőjét az ellenőrzési műveletekre, mindenekelőtt a vizsgálat céljára történő mintavételre. A mintavételt a szakmai gyakorlatnak megfelelően kell elvégezni. A mintavétel során a felügyeleti iroda két további mintát is vesz, amelyeket az NGO rendelkezésére lepecsételve tart bármely további ellenőrzés céljaira, illetve arra az esetre, ha a kedvezményezett vagy a nyertes ajánlattevő kifogást emel.
   A mintaként vett áruk költségét a nyertes ajánlattevő viseli.
   Az árut átvevő késedelem nélkül átvételi igazolást állít ki a nyertes ajánlattevő részére, miután az az árukat a „rendeltetési helyre költségmentesen” leszállította, a nyertes ajánlattevő pedig a kedvezményezett részére átadta a végleges megfelelőségi igazolás eredeti példányát, valamint az áruk értékét és azoknak a kedvezményezett részére való költségmentes szállítását megállapító proforma számlát.
   Ömlesztve szállított áruk esetén a kívánt mennyiség alatti 3 %-os súlyeltérés (a minták súlyát nem számítva) megengedett. Csomagolt áruk esetén legfeljebb 1 %-os súlyeltérés engedélyezett. A megengedett súlyeltérés túllépése esetén az NGO az eredeti beszerzéssel azonos pénzügyi feltételek mellett pótlólagos teljesítésre kérheti a nyertes ajánlattevőt.
   IX.   A KIFIZETÉS FELTÉTELEI
   Az NGO által a nyertes ajánlattevőnek fizetendő összeg nem haladhatja meg a pályázatban szereplő összegnek az esetleges költségekkel növelt, és az alább meghatározott esetleges levonásokkal csökkentett összegét.
   Amennyiben a teljesítés szakaszában kiderül, hogy az áruk minősége, csomagolása vagy címkézése nem felel meg az előírásoknak, az eltérés azonban nem olyan természetű, hogy akadálya legyen a teljesítési igazolás kiállításának, az NGO a fizetendő összeg számításánál levonásokat alkalmazhat.

      Vis maior esetét kivéve a teljesítési biztosíték halmozott alapon részben elvész a következő esetekben:

               —

               a 8. szakaszban meghatározott súlyeltérési értékek sérelme nélkül a le nem szállított mennyiség értékének 10 %-a,

               —

               a határidő után leszállított mennyiség értékének 0,1 %-a késedelmi naponként,

               —

               megfelelő esetben, és amennyiben a pályázati felhívásban szerepel, idő előtti teljesítés esetén naponként 0,1 %.

         Azt az összeget, amely a biztosítékokból elvész, a teljes kifizetendő összegből kell levonni. A biztosítékokat ezt követően egyidejűleg teljes összegben fel kell szabadítani.
   Az NGO a nyertes ajánlattevő írásbeli kérelmére kifizethet bizonyos járulékos költségeket, például a nyertes ajánlattevő által ténylegesen kifizetett raktározási és biztosítási költségeket, adminisztratív költségeket azonban nem; ezeket a költségeket megfelelő igazoló iratokra alapozva határozza meg, feltéve hogy az átvételi igazolást vagy a teljesítési igazolást az igényelt költségek jellegére vonatkozó fenntartások nélkül állították ki, valamint a következő esetekben:

               —

               a teljesítési időtartamnak a fogadó fél kérelmére történő meghosszabbítása esetén; vagy

               —

               a teljesítés időpontja és az átvételi igazolás vagy a végleges megfelelőségi igazolás kiállítása között fellépő, 30 napnál hosszabb késedelem esetén.

         A járulékos költségek nem fogadhatók el, ha azok meghaladják a következő összegeket:

               —

               raktározási költségek tekintetében ömlesztett áruk esetén tonnánként heti 1 EUR, feldolgozott áruk esetén tonnánként heti 2 EUR,

               —

               biztosítási költségek tekintetében az áruk értékének évi 0,75 %-a.

         A kifizetendő összeget a nyertes ajánlattevő két példányban benyújtott kérelmére kell kifizetni. A teljes pályázati összeg vagy a még hátralévő részlet kifizetésére irányuló kérelmet a következő dokumentumokkal együtt kell benyújtani:

               —

               számla az igényelt összegről,

               —

               az átvételi igazolás eredetiben,

               —

               a végleges megfelelőségi igazolásnak a nyertes ajánlattevő által aláírt és hitelesített másolata.

         A pályázati felhívásban meghatározott teljes mennyiség 50 %-ának leszállítása után a nyertes ajánlattevő előleg fizetésére irányuló kérelmet nyújthat be, amelyhez csatolnia kell az igényelt összegről kiállított számlát és az előzetes megfelelőségi igazolás másolatát.
   A pályázat teljes összegére vagy a még hátralévő részlet kifizetésére irányuló valamennyi fizetési kérelmet az átvételi igazolás kiállítását követően kell benyújtani az NGO-nak. Minden kifizetést a kifizetésre irányuló, teljes és pontos kérelemnek az NGO-hoz való beérkezését követő 60 napon belül teljesíteni kell. Az indokolatlan késedelem késedelmi kamat fizetését vonja maga után; ez a kamat az Európai Központi Bank által alkalmazott havi kamatlábnak felel meg.
   X.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS
   Az NGO dönti el, hogy a nyertes ajánlattevő részéről az áruk leszállításának vagy valamely kötelezettség teljesítésének elmulasztása vis maior következménye-e. Az NGO által vis maiornak elismert eset következményeként felmerülő költségeket az NGO viseli.

      (1)  HL C 312., 2000.10.31., 1. o.

      (2)  HL C 267., 1996.9.13., 1. o.


title: 2008/365/EK: A Bizottság határozata ( 2008. április 30. ) a pénzügyi képzéssel foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról

text:
               9.5.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 125/36

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. április 30.)
   a pénzügyi képzéssel foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról
   (2008/365/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   mivel:

               (1)

               Az Európai Közösséget létrehozó szerződés a Közösség egyik tevékenységeként sorolja fel a belső piac létrehozását, amely belső piacot az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke tagállamok közötti szabad mozgását gátló akadályok eltörlése jellemez.

               (2)

               Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke értelmében a Bizottság a belső piac megteremtésére és működésére irányuló, a fogyasztóvédelemre vonatkozó javaslataiban a védelem magas szintjét veszi alapul, figyelemmel a tudományos tényeken alapuló új fejleményekre.

               (3)

               Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 149. cikke értelmében a Közösség a tagállamok közötti együttműködés ösztönzésével és szükség esetén tevékenységük támogatásával és kiegészítésével hozzájárul a minőségi oktatás fejlesztéséhez, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak az oktatás tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét, valamint kulturális és nyelvi sokszínűségüket.

               (4)

               Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 153. cikke értelmében a fogyasztói érdekek érvényesülésének előmozdítása és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében a Közösség hozzájárul a fogyasztók egészségének, biztonságának és gazdasági érdekeinek védelméhez, valamint a tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogaik megerősítéséhez.

               (5)

               A pénzügyi képzés elengedhetetlen annak biztosításához, hogy az egységes piac Európa polgárainak közvetlen előnyére váljon, mivel a polgárok általa lesznek képesek arra, hogy pénzügyi szolgáltatások vásárlásakor tájékozottan hozzák meg döntéseiket és tisztában legyenek a személyes pénzügyek alapjaival, amint azt az Egységes piac a 21. századi Európa számára című bizottsági közlemény (1) is megfogalmazza.

               (6)

               A pénzügyi képzés jelentőségét a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról (2005–2010) szóló fehér könyv (2), az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló zöld könyv (3), az Ecofin-Tanács 2007. május 8-i következtetései (4) és a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról szóló európai parlamenti állásfoglalás (5) is kiemeli.

               (7)

               A Bizottság Pénzügyi képzés
                   (6) címmel közleményt adott ki, amelyben egyéb kezdeményezések mellett bejelentette egy pénzügyi képzés terén gyakorlati tapasztalattal rendelkező szakértőkből álló csoport létrehozását.

               (8)

               A szakértői csoportnak hozzá kell járulnia a pénzügyi képzés területén bevált gyakorlatok cseréjéhez és alkalmazásuk ösztönzéséhez, továbbá támogatnia kell a Bizottságot e területen indított kezdeményezéseit.

               (9)

               A szakértői csoportot a pénzügyi képzés területén szakértelemmel és tapasztalattal bíró, a köz- és a magánszféra érdekeltjeinek széles körét képviselő magánszemélyekből kell összeállítani.

               (10)

               Ezért létre kell hozni a pénzügyi képzéssel foglalkozó szakértői csoportot, és meg kell határozni feladatkörét és felépítését,

         A KÖVETKEZÖKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   E határozat létrehozza a pénzügyi képzéssel foglalkozó szakértői csoportot (a továbbiakban: „a csoport”).
   2. cikk
   Feladatok
   A csoport feladatai a következők:

               —

               a pénzügyi képzés területén bevált gyakorlatok cseréje és alkalmazásuk ösztönzése;

               —

               tanácsadás a Bizottság számára arra vonatkozóan, hogy miként lehet megfelelni a Bizottsági Pénzügyi képzés című közleményében említett magas színvonalú pénzügyi képzési programok alapelveinek;

               —

               a Bizottság támogatása a pénzügyi képzés jogi, szabályozási, igazgatási és egyéb akadályainak azonosításában;

               —

               tanácsadás a Bizottság számára az azonosított akadályok elhárításáról;

               —

               hozzájárulás a pénzügyi képzésről szóló közleményben bemutatott különböző kezdeményezések előkészítéséhez és 2010-ben esedékes értékeléséhez.

         A Bizottság a pénzügyi képzéssel összefüggő bármely kérdésben tanácsot kérhet a csoporttól.
   3. cikk
   Összetétel – Kinevezés
   (1)   E határozat elfogadásakor a Bizottság pályázati felhívást tesz közzé azon tagállami hatóságok, felsőoktatási intézmények, pénzügyi szolgáltatók, fogyasztói szervezetek és adott esetben más csoportok részére, amelyek jelölteket kívánnak állítani a csoporttagságért. Pályázatot magánszemélyek is benyújthatnak.
   (2)   A csoport tagjait a Bizottság nevezi ki a pénzügyi képzés területén szakértelemmel és tapasztalattal bíró jelöltek köréből. A tagokat személyes minőségükben nevezik ki, és mindenfajta külső utasítástól függetlenül kell tanácsot adniuk a Bizottságnak.
   (3)   A tagságra megfelelőnek bizonyuló de ki nem nevezett jelöltek várólistára kerülnek, amelyet a Bizottság a helyettesítésekkor való kinevezésekre használhat.
   (4)   A csoport legfeljebb 25 tagból áll.
   (5)   A következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

               —

               A tagok megbízatása három évre szól, megújítható. A tagok helyettesítésükig vagy megbízatásuk végéig maradnak hivatalban. Megbízatásuk a csoport első találkozójával kezdődik.

               —

               Megbízatásuk hátralévő idejére helyettesíteni lehet azokat a tagokat, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, akik lemondanak, vagy akik nem tartják tiszteletben az e bekezdésben vagy az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 287. cikkében meghatározott feltételeket.

               —

               A személyes minőségükben kinevezett tagok minden évben írásban kötelezik magukat arra, hogy a köz érdekében járnak el, illetve írásban nyilatkoznak arról is, hogy mentesek-e a pártatlanságukat befolyásoló érdekektől.

               —

               A tagok nevét közzéteszik a szakértői csoportok nyilvános tárában, valamint a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság internetes oldalán. A tagok nevének összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelméről szóló 45/2001/EK rendeletnek megfelelően végzik.

         4. cikk
   A csoport működése
   (1)   A csoport elnöki tisztét a Bizottság tölti be.
   (2)   A Bizottság egyetértésével és a csoport által meghatározott feladatkörrel a csoport alcsoportokat hozhat létre egyes kérdések megvizsgálására. A kitűzött célok teljesítése után az alcsoportokat feloszlatják.
   (3)   Az elnök a napirenden szereplő témában járatos megfigyelőket hívhat meg a csoport vagy az alcsoport tanácskozásaira, amennyiben ez hasznos és/vagy szükséges.
   (4)   A csoport vagy alcsoport munkáihoz való hozzájárulás keretében nyert információk nem terjeszthetők, amennyiben a Bizottság bizalmasnak nyilvánítja azokat.
   (5)   A csoport és annak alcsoportjai a Bizottság által megállapított eljárásoknak és menetrendnek megfelelően rendszerint a Bizottság épületeiben üléseznek; a titkársági feladatokat a Bizottság látja el. A csoport és az alcsoportok ülésein részt vehetnek a Bizottság egyéb olyan tisztviselői, akiket a téma érint.
   (6)   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta (7) alapján fogadja el eljárási szabályzatát.
   (7)   A Bizottság a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság internetes oldalán, az érintett dokumentum eredeti nyelvén közzéteheti a csoport bármely összefoglalóját, következtetését, részleges következtetését vagy munkadokumentumát.
   5. cikk
   Az ülések költségei
   (1)   A Bizottság saját hatályban lévő rendelkezéseinek megfelelően visszatéríti a tagoknak és a megfigyelőknek a csoport tevékenységeivel kapcsolatos utazási és tartózkodási költségeit. A tagok szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
   (2)   Az ülésekkel kapcsolatos költségeket az érintett szolgálatok azon előirányzatainak kimerüléséig térítik vissza, amelyeket az éves forrásfelosztási eljárás keretében állapítottak meg.
   6. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. április 30-án.

            a Bizottság részéről

         Charlie McCREEVY

            a Bizottság tagja

      (1)  COM(2007) 724 és az ezt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum: Initiatives in the Area of Retail Financial Services (Kezdeményezések a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén) SEC (2007) 1520.

      (2)  COM(2005) 629 végleges.

      (3)  COM(2007) 226.

      (4)  9171/07 sz. sajtóközlemény (Presse 97)

      (5)  P6_TA-PROV(2007)0338/A6-0248/2007

      (6)  COM(2007) 808.

      (7)  A SEC(2005) 1004 dokumentum III. melléklete.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007BP0115(02)

2. Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójának elfogadásáról (C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))

Hivatalos Lap 074 E , 20/03/2008 o. 0197 - 0198

		2.Az Európai Parlament 2007. április 24-i határozata a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójának elfogadásáról (C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))Az Európai Parlament,- tekintettel a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára [1],- tekintettel a Számvevőszéknek a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt [2],- tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 - C6-0080/2007),- tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,- tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [3], és különösen annak 185. cikkére,- tekintettel a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló, 1997. június 2-i 1035/97/EK, Euratom tanácsi rendeletre [4], és különösen annak 12a. cikkére,- tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre [5], és különösen annak 94. cikkére,- tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0118/2007),1. megállapítja, hogy a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja végleges éves beszámolója a 2004-es és a 2005-ös pénzügyi évekre vonatkozóan a következőképpen alakul:Forrás: A központ által összegyűjtött adatok. A táblázat a központ saját éves beszámolójában szereplő adatokat foglalja össze.(1000 EUR) |A bevételek és kiadások elszámolása a 2004. és a 2005. pénzügyi évben || 2005 | 2004 |BevételekKözösségi támogatások | 8189 | 5675 |Egyéb bevételek | 151 | 455 |Pénzügyi bevételek | | 21 |PHARE-támogatások | 90 | 82 |Összesen (a) | 8430 | 6233 |KiadásokSzemélyzeti kiadások - I. költségvetési cím- Kifizetések | 3008 | 2645 |- Átvitt előirányzatok | 70 | 85 |Igazgatás - II. költségvetési cím- Kifizetések | 550 | 447 |- Átvitt előirányzatok | 582 | 37 |Működés - III. költségvetési cím- Kifizetések | 2731 | 2352 |- Átvitt előirányzatok | 667 | 745 |Célhoz kötött bevételek (Phare és egyéb)- Kifizetések | 0 | 7 |- Átvitt előirányzatok | 90 | 0 |Összesen (b) | 7698 | 6318 |Pénzügyi év eredménye (a-b) | 732 | -85 |Az előző pénzügyi évről áthozott egyenleg | 231 | 98 |Átvitt és törölt előirányzatok | 210 | 241 |Az előző pénzügyi év fel nem használt, újra felhasználandó előirányzatai | | 0 |Leírt követelések | | -23 |Árfolyam-különbözetek | -2 | 0 |Pénzügyi év egyenlege | 1171 | 231 |2. jóváhagyja a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó beszámolójának elfogadását;3. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint gondoskodjon azok közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat).[1] HL C 266., 2006.10.31., 46. o.[2] HL C 312., 2006.12.19., 93. o.[3] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított rendelet. (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.)[4] HL L 151., 1997.6.10., 1. o. A legutóbb az 1652/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 33. o.) módosított rendelet.[5] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.--------------------------------------------------


title: 2008/375/EK: A Tanács határozata ( 2008. április 29. ) az Európai Közösség és a Török Köztársaság között létrejött, a Török Köztársaságnak a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájában történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               17.5.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 129/48

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2008. április 29.)
   az Európai Közösség és a Török Köztársaság között létrejött, a Török Köztársaságnak a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájában történő részvételéről szóló megállapodás megkötéséről
   (2008/375/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               A Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló, 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendelet (2) 13. cikkének megfelelően a megfigyelőközpont a Közösségen kívüli olyan országok részvétele előtt is nyitva áll, amelyeknek a megfigyelőközpont célkitűzéseivel és munkájával kapcsolatos érdekei azonosak a Közösség és a tagállamok érdekeivel.

               (2)

               Az Európai Közösség és a Török Köztársaság között létrejött, a Török Köztársaságnak a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájában történő részvételéről szóló megállapodást, annak megkötésére is figyelemmel, a Közösség nevében 2007. október 30-án aláírták (3).

               (3)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   Az Európai Közösség és a Török Köztársaság között létrejött, a Török Köztársaságnak a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának munkájában történő részvételéről szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.

      Kelt Luxembourgban, 2008. április 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. RUPEL

      (1)  HL C 308. E, 2006.12.16., 17. o.

      (2)  HL L 36., 1993.2.12., 1. o. A legutóbb az 1651/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 30. o.) módosított rendelet.

      (3)  HL L 323., 2007.12.8., 24. o.