title: Az Európai Rendszerkockázati Testület határozata (2015. július 21.) a pénzügyi rendszer Unión belüli makroprudenciális felügyelete vonatkozásában történő adatszolgáltatásról és adatgyűjtésről és az ERKT/2011/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (ERKT/2015/2)

text:
               27.11.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 394/4

         AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET HATÁROZATA
   (2015. július 21.)
   a pénzügyi rendszer Unión belüli makroprudenciális felügyelete vonatkozásában történő adatszolgáltatásról és adatgyűjtésről és az ERKT/2011/6 határozat hatályon kívül helyezéséről
   (ERKT/2015/2)
   (2015/C 394/03)
   AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,
   tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére, 4. cikke (2) bekezdésére, 8. cikke (2) bekezdésére és 15. cikkére,
   tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról szóló, 2010. november 17-i 1096/2010/EU tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 2. cikke b) pontjára, 5. cikkére és 6. cikkének (4) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület igazgatótanácsának az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának létrehozásáról szóló, 2011. január 20-i 2000/1 határozatára (3), és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1092/2010/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az Európai Rendszerkockázati Testületnek („ERKT”) kell meghatároznia és/vagy összegyűjtenie és elemeznie az Unió pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyelete tekintetében jelentős és ahhoz szükséges összes információt a pénzügyi rendszer fejleményeiből eredő, az Unió pénzügyi stabilitását fenyegető rendszerkockázatok megelőzéséhez vagy mérsékléséhez való hozzájárulás érdekében, figyelembe véve a makrogazdasági fejleményeket is, a széles körű pénzügyi zavarok időszakainak elkerülése céljából.

               (2)

               Az 1092/2010/EU rendelet 15. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az európai felügyeleti hatóságok („EFH-k”), a Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”), az Európai Bizottság, a nemzeti felügyeleti hatóságok és a nemzeti statisztikai hatóságok szorosan együttműködnek az ERKT-val, és az uniós jogszabályokkal összhangban biztosítanak számára minden olyan információt, amelyre szüksége van a feladatai teljesítéséhez.

               (3)

               Az 1092/2010/EU rendelet 15. cikkének (3) bekezdése szerint az ERKT az EFH-któl információkat kérhet, amelyeket főszabály szerint összegzett vagy összesített formában nyújtanak úgy, hogy az egyes pénzügyi intézmények ne legyenek azonosíthatók.

               (4)

               Az 1096/2010/EU rendelet (10) preambulumbekezdése előírja, hogy „az EKB-t meg kell bízni az ERKT statisztikai támogatásának feladatával”, összhangban az említett rendelet (9) preambulumbekezdésével.

               (5)

               Ez a határozat nem érinti az EKB jogát arra vonatkozóan, hogy az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendelet (4) alapján gyűjtött információkat saját céljaira használja fel.

               (6)

               Az ERKT, az EKB és EFH-k megállapodtak abban, hogy az ERKT igényeinek kiszolgálására korszerűsítik az összesített információk aktuális rendszeres adatszolgáltatási keretét,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Hatály
   Ez a határozat rögzíti az ERKT számára feladatai ellátásához szükséges összesített információkat, és állapítja meg ezen információk szolgáltatásának és összegyűjtésének részletes szabályait.
   2. cikk
   Az összesített információk rendszeres szolgáltatása
   (1)   Az ERKT feladatai ellátásához szükséges összesített információk rendszeres szolgáltatása az I. és II. mellékletben meghatározottak szerint történik.
   (2)   Az I. mellékletben meghatározott összesített információkat az EKB szolgáltatja.
   (3)   A II. mellékletben meghatározott összesített információkat az illetékes EFH-k szolgáltatják.
   (4)   AZ ERKT titkársága:

               a)

               szükség esetén és adott esetben az EKB-val és/vagy az EFH-kkal való konzultációt követően megállapítja az (1) bekezdésben említett információk műszaki specifikációit, és

               b)

               összegyűjti az (1) bekezdésben említett információkat és megfelelően együttműködik az EKB-val és az EFH-kkal.

         3. cikk
   Az összesített információk eseti szolgáltatása
   A III. melléklet határozza meg az ERKT titkársága által az összesített információk iránti eseti kérések teljesítése során alkalmazandó eljárásokat.
   4. cikk
   Záró és átmeneti rendelkezések
   (1)   E határozat hatálybalépésének napjától az ESRB/2011/6 határozat (5) hatályát veszti.
   (2)   E határozat II. mellékletét e határozat hatálybalépésének napjától, vagy a mellékletben említett mutatók első alkalommal történő előállításától, illetőleg a mellékletben említett adatszolgáltatásra vonatkozó műszaki specifikáció megállapításától kell alkalmazni, ha ezekre később kerül sor.
   5. cikk
   Hatálybalépés
   Ez a határozat 2015. július 21-én lép hatályba.

      Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. július 21-én.

            az ERKT elnöke

         Mario DRAGHI

      (1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

      (2)  HL L 331., 2010.12.15., 162. o.

      (3)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

      (4)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

      (5)  Az Európai Rendszerkockázati Testület 2011. szeptember 21-i ERKT/2011/6 határozata a pénzügyi rendszer Unión belüli makroprudenciális felügyelete vonatkozásában történő adatszolgáltatásról és adatgyűjtésről (HL C 302., 2011.10.13., 3. o.)

      I. MELLÉKLET
      Összesített információk Európai Központi Bank általi rendszeres szolgáltatása

                  1.

                  Az EKB rendszeresen és a nem bizalmas statisztikai információk megosztásáról szóló, az EKB és az ERKT között 2013. szeptember 25-én létrejött egyetértési megállapodás (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) és annak későbbi módosításai szerint az abban meghatározott megosztott adatokat (a továbbiakban: megosztott adatok) átadja az ERKT-nak.

                  2.

                  A megosztott adatokat az ERKT Titkársága az egyetértési megállapodásban a megosztott adatokhoz való hozzáférésre és azok felhasználására meghatározott feltételek szerint kapja meg. Az EKB saját kezdeményezésére vagy az ERKT kérésére megváltoztathatja a megosztott adatok tartalmát, különösen az alábbiak változásának figyelembevétele érdekében: a) az EKB Statisztikai Adattárházának adatösszetétele vagy működése, b) az EKB által az adatokat szolgáltatótól a nem közzétett adatok megosztására kapott hozzájárulás, vagy c) az ERKT jogszabályban előírt feladatainak terjedelme és ellátásnak módja vagy az ehhez kapcsolódó adatszükségletei.

                  3.

                  Az EKB egyben a megosztott adatok körében nem szereplő összesített adatokat is az ERKT rendelkezésére bocsát, feltéve, hogy azokban nem szerepelnek a 2533/98/EK tanácsi rendelet (1) 1. cikkének (12) bekezdésében meghatározott bizalmas statisztikai információk, és az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatóak, kivéve, ha a szóban forgó adatokat már nyilvánosságra hozták. Az ERKT Titkársága az EKB-val folytatott konzultációt követően műszaki specifikációkat állapít meg az ezen adatokhoz való hozzáférésre, amennyiben azokat nem közzétett adatként jelölték meg.

         (1)  A Tanács 2533/98/EK rendelete (1998. november 23.) az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről (HL L 318., 1998.11.27., 8. o.).

      II. MELLÉKLET
      Összesített információk európai felügyeleti hatóságok általi rendszeres szolgáltatása

         Általános szabály

      Az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) rendszeresen átadják az ERKT-nak az ebben a mellékletben meghatározott összesített információkat. Az átadott információk legalább három adatszolgáltatóra vonatkozó adatokat tartalmaznak, amelyek egyike sem képviseli az érintett piac legalább 85 %-át, tekintet nélkül, hogy az érintett piac egy vagy több tagállam, vagy pedig az Unió egészének a piaca. Ha azonban az összesített információk mellett szórást is megadnak, az összesítésben nyilvánosan elérhető adatokra hivatkozáskor legalább öt adatszolgáltató adatai, a bizalmas cégszintű adatok védelme szükségességének esetében pedig legalább hat adatszolgáltató adatai szerepelnek.

         Az Európai Bankhatóság (EBA)

      Az EBA jelenti a belső EBA-dokumentumokban meghatározott kockázati mutatókat és a részletes kockázatelemzési eszközöket. A kockázati mutatók és részletes kockázatelemzési eszközök jelentése minden tagállamra vonatkozóan történik, amennyiben az általános szabályokban meghatározott feltételek teljesülnek, továbbá az Unió egészére, az adatszolgáltatók kettős számbavételének kiszűrésével. Egyedi esetekben további összesítésekről is születhet megállapodás. Az adatok benyújtása a 2014. május 14-i EBA/DC/090 határozat 4. cikkében meghatározott benyújtási dátum után két munkanappal történik.

         Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA)

                  1.

                  Az EIOPA a nemzeti felügyeleti hatóságokhoz benyújtott, a Szolvencia II. rendszeres felügyeleti adatszolgáltatásból rendelkezésére álló adatokból levezetett, az EIOPA által erre a célra meghatározott mutatókészletet jelenti. A mutatók jelentése minden tagállamra vonatkozóan történik, amennyiben az általános szabályokban meghatározott feltételek teljesülnek, továbbá az Unió egészére, az adatszolgáltatók kettős számbavételének kiszűrésével. Egyedi esetekben további összesítéseket is meg lehet határozni A benyújtási napokat a Szolvencia II. jogi keret hatálybalépését követően kétoldalú megállapodásokban szabályozzák.

                  2.

                  Az ERKT Titkársága – az EIOPA-val való kölcsönös megállapodás alapján – műszaki specifikációkat állapíthat meg további összesített adatok rendszeres jelentésére, amelyeknek a nemzeti felügyeleti hatóságokhoz benyújtott, a Szolvencia II. rendszeres felügyeleti adatszolgáltatásból rendelkezésére álló adatokon kell alapulniuk.

         Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (ESMA)

      Az ERKT Titkársága – az ESMA-val való kölcsönös megállapodás alapján – műszaki specifikációkat állapíthat meg az ERKT részére az irányadó ágazati jogszabályok alapján továbbítandó adatok vonatkozásában. A műszaki specifikációk fogják meghatározni az adatszolgáltatás gyakoriságát és idejét is.

      III. MELLÉKLET
      Az ERKT összesített adatok iránti eseti kérései

         Általános megfontolások

      Az ERKT kérheti összesített információk eseti alapon történő jelentését. Az ilyen eseti információkérések az alábbi módon teljesíthetőek:

                  a)

                  a Központi Bankok Európai Rendszerénél (KBER), az európai felügyeleti hatóságoknál (EFH-k), kereskedelmi adatszolgáltatóknál vagy nemzetközi szervezetek – pl. a Nemzetközi Elszámolások Bankjánál – adatbázisaiban rendelkezésre álló adatok felhasználása; vagy

                  b)

                  eseti felmérés elvégzése révén.

         Elvek

      Az eseti információkérések teljesítésekor az ERKT Titkársága, az EKB és az EFH-k (a továbbiakban: a felek) kötelezően:

                  a)

                  követik az egyeztetett eljárási lépéseket, melyeket átláthatóan kell alkalmazni;

                  b)

                  kerülik az adatszolgáltatókkal való túlzott érintkezést;

                  c)

                  a lehető legnagyobb mértékben felhasználják a rendelkezésre álló adatokat különféle elemzési és operatív célokra, egyidejűleg tiszteletben tartva a szükséges jogszabályi korlátokat és a titoktartással kapcsolatos biztosítékokat;

                  d)

                  lehetőség szerint a meglévő, a lehető legnagyobb mértékben harmonizált módszertanokat és adatgyűjtéseket használnak;

                  e)

                  visszacsatolási mechanizmusokat vezetnek be, valamint az érintett felek között a módszertani információk megosztása révén kialakítják az eseti felmérések bevált gyakorlatát.

            A.   A RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK SZOLGÁLTATÁSA

                  1.

                  Az ERKT Titkársága az EKB-val vagy az érintett EFH-kkal való konzultáció után az olyan adatok szolgáltatására vonatkozó eseti kérést küld, amelyeket az I. és a II. melléklet szerint rendszeresen nem jelentenek, de amelyek ennek ellenére már a KBER vagy az EFH-k (a továbbiakban együtt: a címzettek) rendelkezésére állnak, az adatkérés leírásának megállapításával. A kért adatok szolgáltatásának határidejéről az ERKT Titkársága és az érintett felek állapodnak meg.

                  2.

                  A címzetteknek a kért információkat az irányadó jogban meghatározott szabályok és eljárások szerint kell nyújtaniuk, ideértve, de nem kizárólag az alábbiakat:

                              a)

                              a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya,

                              b)

                              a 2533/98/EK tanácsi rendelet;

                              c)

                              az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1);

                              d)

                              az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2);

                              e)

                              az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3);

                              f)

                              az 1096/2010/EU tanácsi rendelet (4).

                  3.

                  Ezt követően az ERKT Titkársága átadja az adatokat az ERKT azon részlegének, amely az adatokat kérte.

                  4.

                  Amennyiben lehetséges az információkérés a kereskedelmi szolgáltatóktól elérhető adatok felhasználásával történő teljesítése, ezeket az adatokat az ERKT Titkárságán keresztül juttatják el az ERKT azokat kérő érintett részlegének, egy minőségértékelés és a relatív költségre vonatkozó információkkal kíséretében.

            B.   ESETI FELMÉRÉS

      1.   Az eseti felmérés szükségességének megállapítása

                  1.1.

                  A fentiek ellenére az ERKT részlegei által összesített információk iránt benyújtott első eseti kérések nyomán elsőként megindul a vizsgálati szakasz, amelyet végezhet maga az érintett részleg, az ERKT Titkársága vagy az EKB. Az ilyen vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az eseti felmérés elvégzésére szükség van-e. A vizsgálati szakasz különösen azt fogja értékelni, hogy milyen kvantitatív és kvalitatív adatok állnak már rendelkezésre, és hogy azok megfelelnek-e a célnak. Amennyiben a rendelkezésre álló adatok a célra nem alkalmasak és felmerül annak szükségessége, hogy az adatszolgáltatóktól eseti felmérés keretében gyűjtsenek be adatokat, a vizsgálati szakasz már meghatározhatja a vonatkozó adatszolgáltatói kört, és az eseti felmérés elvégzésével az adatszolgáltatóknál felmerülő átfogó költséghatást.

                  1.2.

                  Az ERKT és egy vagy több EFH megállapodhat – egy adott témakörhöz fűződő közös érdekük alapján – eseti felmérés indításában, mely esetben a vizsgálati szakaszra nincs szükség.

            2.   Az eseti felmérések típusai

      Kétféle típusú eseti felmérés vehető igénybe:

                  a)

                  Az 1. típusú felmérés egyedi kérdésekre összpontosít, pl. a kitettségek megfelelő értékelésére, és célja rendszerint a rendszeres adatszolgáltatáson belül részletesebb bontás elérése, pl. „ebből” pozíciók révén. Az 1. típusú felmérések kiterjedhetnek olyan adatsorokra is, melyek más összefüggésben történő vagy más szervezet – pl. a Nemzetközi Valutaalap vagy a Nemzetközi Elszámolások Bankja – általi (rendszeres) adatszolgáltatásra vezetnek, és amelyekre már létezik bevett módszertani keret;

                  b)

                  A 2. típusú felmérések olyan jelenségekre terjednek ki, melyeket korábban nem elemeztek, és amelyekre nincs kialakult módszertan és rendszeres adatgyűjtés nem folyik. A 2. típusú felmérések általában nagyobb munkateherrel járnak, mint az 1. típusú felmérések, és nem feltétlenül vannak esetükben referenciapontok. A megfelelő adatszolgáltatói kör azonosítása és a módszertani keret meghatározása azt is jelentheti, hogy az adatgyűjtés megkezdése előtt jelentős időre van szükség.

            3.   Eljárás

                  3.1.

                  Az ERKT igazgatótanácsa (a továbbiakban: az igazgatótanács) dönti el, hogy az összesített adatokat eseti felméréssel kell-e összegyűjteni, figyelembe véve annak valószínű költségeit és a felmérés elvégzésének menetrendjét.

         Vizsgálati szakasz

                  3.2.

                  Az ERKT részlegei az eseti adatgyűjtés iránti eredeti kérésüket az ERKT Titkárságának továbbítják, amely az ERKT adatokkal foglalkozó kapcsolattartó csoportjával együttműködésben támogatja őket a rendelkezésre álló információk értékelésében, a korábban összegyűjtött információk lehető legnagyobb mértékű felhasználásában és az adatszolgáltatási teher növekedésének megelőzésében. Amennyiben megállapítást nyer, hogy a rendelkezésre álló adatok a célnak nem felelnek meg, és felmerül az adatok adatszolgáltatóktól eseti felmérés útján történő begyűjtésének szükségessége, az ERKT alrészlege az ERKT Titkárságának támogatásával átalakítja az eredeti információkérést tényleges adatkövetelménnyé, és a vonatkozó információk elérhetőségének és minőségének értékelése az érintett szervezeteken belül történik. A vizsgálati szakasz igénybe veheti a KBER-t is, beleértve a KBER Statisztikai Bizottságát, a KBER Pénzügyi Stabilitási Bizottságát vagy az európai statisztikai rendszer, a kereskedelmi adatszolgáltatók és a nemzetközi szervezetek – pl. a BIS – más forrásait.

                  3.3.

                  Ha a vizsgálati szakasz alatt arra a következtetésre jutnak, hogy: a) a célra alkalmas adatok vagy elfogadható helyettesek állnak kielégítő minőségben rendelkezésre, és b) a nem nyilvános adatok felhasználásához a tulajdonos hozzájárul, eseti felmérés nem szükséges és az A. szakaszban ismertetett eljárások irányadóak.

                  3.4.

                  Amennyiben az alábbiak bármelyike bekövetkezik a) a célra alkalmas adatok, illetve helyettesek elérhetőek, de minőségük nem ismert vagy nem megfelelő; b) adatok és helyettesítők nem állnak rendelkezésre; vagy c) a nem teljes mértékben nyilvános adatok felhasználására az engedélyt nem sikerült beszerezni, az ERKT Titkársága az EKB-val együttműködésben tájékoztatja az adatokat kérő részlegeket az adatok elérhetőségével kapcsolatos értékelés eredményéről, és javaslatot tesz az eseti felmérés lehetséges forrásaira és módszertanaira, beleértve a következőket: i. az adatszolgáltatók kategóriái és száma, ii. adatszolgáltatási csatornák, pl. az STC, az FSC vagy az EFH-k, iii. a költségek és az időigény becslése, iv. a várható nehézségek.

         Adatgyűjtési szakasz

                  3.5.

                  A vizsgálat eredményeit követően az ERKT Titkársága benyújtja az utánkövető intézkedésre vonatkozó javaslatát – a javaslat érdemének és költségvonzatának közelítő értékelésével – az ERKT igazgatótanácsa általi jóváhagyásra. Az ERKT igazgatótanácsa dönt arról, hogy az – adatszolgáltatók közreműködésével járó – eseti felmérés elvégzésre kerüljön-e vagy sem. Az igazgatótanács határozata különösen az alábbiakat határozhatja meg: a) a szükséges adatok intézményi és tételes granularitása, b) az alkalmazandó titoktartási szabályok, különösen az, hogy mely adatokhoz ki férhet hozzá, az adatok tárolása és továbbítása hogyan történik, c) az adatszolgáltatás határidői.

                  3.6.

                  Amennyiben az eseti felmérést valamely EFH végzi el, az ERKT Titkársága közvetlenül az illetékes EFH-val lép kapcsolatba. Az adatok az EKB-n keresztül továbbíthatóak, az 1092/2010/EU rendelet (5) 8. cikkének teljes betartása mellett.

                  3.7.

                  Amennyiben az eseti felmérést a KBER végzi el, az ERKT titkársága kapcsolatba lép az EKB-val, amely a megfelelő KBER-bizottság igénybevételével az illetékes nemzeti hatóságokon keresztül kapcsolatot kezdeményez a lehetséges adatszolgáltatókkal, az irányadó titoktartási korlátok betartása mellett.

                  3.8.

                  Az egyes eseti felmérések lezárultával a felek megosztják a felmérés elvégzésével és különösen az alkalmazott módszertannal és minőségellenőrzéssel, illetve a tapasztalt nehézségekkel kapcsolatos információkat a jövőbeli felmérések eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében.

         (1)  Az Európai Parlament és a Tanácsi 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

         (2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

         (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

         (4)  A Tanács 2010. november 17-i 1096/2010/EU rendelete az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról (HL L 331., 2010.12.15., 162. o.).

         (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1092/2010/EU rendelete a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.).


title: A Tanács határozata ( 2014. szeptember 25. ) a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

text:
               27.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 338/21

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2014. szeptember 25.)
   a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről
   2014/C 338/03
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. és 24. cikkére,
   tekintettel a tagállamok kormányai által a Tanácsnak benyújtott, a jelöltek nevét tartalmazó listákra,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2012. október 4-i (2) és 2012. november 20-i (3) határozataival kinevezte a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság (a továbbiakban: a bizottság) tagjait és póttagjait a 2012. szeptember 25-től2014. szeptember 24-ig terjedő időszakra.

               (2)

               A tagok mindaddig hivatalban maradnak, amíg helyüket más személy nem tölti be vagy újból ki nem nevezik őket.

               (3)

               A bizottság tagjait és póttagjait kétéves időtartamra kell kinevezni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a következő személyeket nevezi ki a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjaivá és póttagjaivá a 2014. szeptember 25. és 2016. szeptember 24. közötti időszakra:
   I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Belgium

               Gylvie GUELLUY
               Jacques OUZIEL

               Thierry LHOIR

               Bulgária

               Hristo SIMEONOV
               Tatiana GUEORGUIEVA

               Dimitrina KOSTADINOVA

               Cseh Köztársaság

               Kateřina ŠTĚPÁNKOVÁ
               Eva DIANIŠKOVÁ

               Eva NOVÁKOVÁ

               Dánia

               Stig Hansen NØRGAARD
               Rikke Mark SEERUP

               Simone HEINECKE

               Németország

               Vera BADE
               Johannes RASCHKA

               Anne Katrin LUTZ

               Észtország

               Marit RAIST
               Liis REITER

               Kristi SUUR

               Írország

               Mary Joan KEHOE
               Anthony MORRISSEY

               Aedin DOYLE

               Görögország

               Horvátország

               Marija KNEŽEVIĆ KAJARI
               Ivana GUBEROVIĆ

               Aleksandra GAVRILOVIĆ

               Spanyolország

               Paloma MARTÍNEZ GAMO
               Miguel COLINA ROBLEDO

               Rosalía SERRANO VELASCO

               Franciaország

               Magali MARTIN
               Albert MARTINO

               Laurent FRIBOULET

               Olaszország

               Ciprus

               Lettország

               Ilze ZVĪDRIŅA
               Kristaps ZIEDIŅŠ

               Linda PAUGA

               Litvánia

               Rasa MALAIŠKIENĖ
               Agnė PECIUKEVIČIENĖ

               Inga LIUBERTĖ

               Luxemburg

               Magyarország

               Málta

               Mario SCHEMBRI
               Nicola CINI

               George CAMILLERI

               Hollandia

               Onno BRINKMAN
               Cristel van TILBURG

               Mark JACOBS

               Ausztria

               Heinz KUTROWATZ
               Martha ROJAS-PINEDA

               Günter STICKLER

               Lengyelország

               Magdalena SWEKLEJ
               Marcin WIATRÓW

               Agnieszka ZDAK

               Portugália

               Románia

               Auraş MARINESCU
               Simona ŞTEFAN

               Bogdan-Tiberius PAŞCA

               Szlovénia

               Sonja MALEC
               Grega MALEC

               Mateja GOLJA

               Szlovákia

               Zuzana KRCHŇAVÁ
               Jaroslav KOVÁČ

               Finnország

               Katri NISKANEN
               Olli SORAINEN

               Elina HIRTTIÖ

               Svédország

               Maria NORDIN SKULT
               Madeleine ÖHBERG

               Kristina EKBERG

               Egyesült Királyság

               Janina CIECIORA
               Deborah MORRISON

               Jonathan PIGGINS

   II.   A SZAKSZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Belgium

               Koen MEESTERS
               Hanne SANDERS

               Jean-François MACOURS

               Bulgária

               Atanaska TODOROVA
               Daniel YANEV

               Cseh Köztársaság

               Vít SAMEK
               Pavel JANÍČKO

               Petr ŠULC

               Dánia

               Jørgen Rønnow BRUUN
               Helle Hjort BENTZ

               Käthe Munk RYOM

               Németország

               Alexandra KRAMER
               Ina HINZER

               Thomas BEMMANN

               Észtország

               Mare VIIES
               Liina CARR

               Aija MAASIKAS

               Írország

               Esther LYNCH
               John DOUGLAS

               Görögország

               Horvátország

               Ana KRANJAC JULARIĆ
               David Jakov BABIĆ

               Ana MILIĆEVIĆ PEZELJ

               Spanyolország

               Ana María CORRAL JUAN
               Francisco GONZÁLEZ MORENO

               José Antonio MORENO DÍAZ

               Franciaország

               Francine BLANCHE
               Corinne MARES

               Ommar BENFAID

               Olaszország

               Ciprus

               Lettország

               Natalja MICKEVIČA
               Kaspars RĀCENĀJS

               Mārtiņš SVIRSKIS

               Litvánia

               Janina ŠVEDIENĖ
               Janina MATUIZIENĖ

               Ričardas GARUOLIS

               Luxemburg

               Magyarország

               Málta

               Ian Mark ZAMMIT
               Jeremy J CAMILLERI

               Paul PACE

               Hollandia

               Caroline RIETBERGEN
               Martijn HORDIJK

               Henk BOSSCHER

               Ausztria

               Johannes PEYRL
               Oliver RÖPKE

               Lena KARASZ

               Lengyelország

               Jakub KUS
               Krystyna CIEMNIAK

               Bogdan OLSZEWSKI

               Portugália

               Románia

               Corneliu CONSTANTINOAIA
               Liviu APOSTOIU

               Dragos FRUMOSU

               Szlovénia

               Marko TANASIČ
               Jakob POČIVAVŠEK

               Nadja GÖTZ

               Szlovákia

               Vlasta SZABOVÁ
               Zdena DVORANOVÁ

               Mária SVOREŇOVÁ

               Finnország

               Eve KYNTÄJÄ
               Heikki TAULU

               Ralf SUND

               Svédország

               Thord INGESSON
               Josefin EDSTRÖM

               Sofia RÅSMAR

               Egyesült Királyság

               Rosa CRAWFORD
               Mohammed TAJ

               Wilf SULLIVAN

   III.   A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

               Ország

               Tagok

               Póttagok

               Belgium

               Michèle CLAUS
               Hilde THYS

               Monica DE JONGHE

               Bulgária

               Ivan ZAHARIEV
               Martin STOYANOV

               Daniela SIMIDCHIEVA

               Cseh Köztársaság

               Vladimíra DRBALOVÁ
               Marie ZVOLSKÁ

               Jitka HLAVÁČKOVÁ

               Dánia

               Henning GADE
               Flemming DREESEN

               Karen ROIY

               Németország

               Alexander WILHELM
               Christina BREIT

               Carmen Eugenia BÂRSAN

               Észtország

               Piia SIMMERMANN
               Katrin TRUVE

               Mare HIIESALU

               Írország

               Tony DONOHOE
               Kara McGANN

               Görögország

               Horvátország

               Milica JOVANOVIĆ
               Milka KOSANOVIĆ

               Nataša NOVAKOVIĆ

               Spanyolország

               Helena MORALES DE LABRA
               Patricia CIREZ MIQUELEIZ

               Luis MÉNDEZ LÓPEZ

               Franciaország

               Garance PINEAU
               Natacha MARQUET

               Pascale DESSEN

               Olaszország

               Ciprus

               Lettország

               Anita LĪCE
               Ilona KIUKUCĀNE

               Jolanta VJAKSE

               Litvánia

               Justinas USONIS
               Aidas VAIČIULIS

               Dovilė BAŠKYTĖ

               Luxemburg

               Magyarország

               Málta

               Lawrence MIZZI
               Michael GALEA

               John HUBER

               Hollandia

               Rob SLAGMOLEN
               A.P.M.G. SCHOENMAECKERS

               G.A.M. Gerard VAN DER GRIND

               Ausztria

               Margit KREUZHUBER
               Julia ENZELSBERGER

               Kornelia LIENHART

               Lengyelország

               Monika GŁADOCH
               Grzegorz BACZEWSKI

               Andrzej STĘPNIKOWSKI

               Portugália

               Románia

               Roxana PRODAN
               Florian STAMATE

               Liviu ROGOJINARU

               Szlovénia

               Igor ANTAUER
               Polona FINK RUŽIČ

               Maja SKORUPAN

               Szlovákia

               Radovan MAXIN
               Peter MOLNÁR

               Martin HOŠTÁK

               Finnország

               Mikko RÄSÄNEN
               Jenni RUOKONEN

               Simopekka KOIVU

               Svédország

               Karin EKENGER
               Carin RENGER

               Patrik KARLSSON

               Egyesült Királyság

               Sinead LAWRENCE
               Rob WALL

               Tom SALLIS

         2. cikk
   A Tanács a még nem jelölt tagokat egy későbbi időpontban nevezi ki.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         F. GUIDI

      (1)  HL L 141., 2011.5.27., 1. o.

      (2)  A Tanács 2012. október 4-i határozata a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 302., 2012.10.6., 1. o.).

      (3)  A Tanács 2012. november 20-i határozata a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság olasz tagjainak és póttagjainak kinevezéséről (HL C 360., 2012.11.22., 4. o.).