title: 2012/831/EU: A Bizottság határozata ( 2012. december 20. ) Spanyolországnak a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1–6. cikke alkalmazásának a román munkavállalók tekintetében való ideiglenes felfüggesztése meghosszabbítására való felhatalmazásáról

text:
               22.12.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 356/90

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2012. december 20.)
   Spanyolországnak a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1–6. cikke alkalmazásának a román munkavállalók tekintetében való ideiglenes felfüggesztése meghosszabbítására való felhatalmazásáról
   (2012/831/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmányra (1) és különösen annak 23. cikkére, valamint VII. melléklete „A személyek szabad mozgása” című 1. része 7. pontjának második albekezdésére,
   tekintettel Spanyolország 2012. december 13-i kérésére,
   mivel:

               (1)

               Spanyolország már 2009. január 1. óta teljes körűen alkalmazta a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló, 1968. október 15-i 1612/68/EGK tanácsi rendelet (2) 1–6. cikkét a román állampolgárokra, amikor a spanyol munkaerőpiacon fellépett súlyos zavarra hivatkozva, a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: 2005-ös csatlakozási okmány) VII. melléklete 1. része 7. pontjának harmadik albekezdése alapján, 2011. július 22-én arról értesítette a Bizottságot, hogy a szóban forgó napon a román munkavállalók esetében a munkaerőpiachoz való hozzáférésre vonatkozó korlátozások újbóli bevezetése mellett döntött. Az 1612/68/EGK rendeletet egységes szerkezetbe foglalta és felváltotta a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), amely 2011. június 16-án lépett hatályba.

               (2)

               Spanyolország 2011. július 28-án a 2005-ös csatlakozási okmány VII. melléklete 1. része 7. pontjának második albekezdése alapján arra kérte a Bizottságot, hogy mondja ki a román munkavállalók esetében a 492/2011/EU rendelet 1–6. cikke alkalmazásának teljes körű felfüggesztését Spanyolország teljes területére és a munkaerőpiac valamennyi ágazatára vonatkozóan, amire válaszul a Bizottság a 2011/503/EU határozattal (4) felhatalmazta Spanyolországot, hogy bizonyos feltételek mellett 2012. december 31-ig korlátozza a román munkavállalók szabad hozzáférését a spanyol munkaerőpiachoz. Ez a határozat 2011. augusztus 12-én lépett hatályba.

               (3)

               Spanyolország 2012. december 13-án kelt levelében arra kérte a Bizottságot, hogy 2013. december 31-ig hosszabbítsa meg a 492/2011/EU rendelet 1–6. cikke alkalmazásának a román munkavállalók tekintetében való felfüggesztését.

               (4)

               Spanyolország azzal indokolja kérelmét, hogy továbbra is fennáll a 2011/503/EU határozat alapjául szolgáló két ok, nevezetesen: a spanyol munkaerőpiac valamennyi régiót és ágazatot érintő súlyos zavara, és a Spanyolországban tartózkodó román állampolgárok munkaerő-piaci helyzete, valamint annak kockázata, hogy a román munkavállalók korlátlan beáramlása növelné a spanyol munkaerőpiacra nehezedő nyomást.

               (5)

               A Spanyolország által szolgáltatott statisztikai adatok azt jelzik, hogy a gazdasági és a munkaerő-piaci helyzet 2011 közepe óta tovább romlott, ami rekordméretű munkanélküliséghez és – ezen belül – ifjúsági munkanélküliséghez vezetett, és a gazdasági előrejelzések szerint 2012-ben és 2013-ban még mindig csökken a GDP, a munkanélküliség pedig tovább nő. Spanyolország kijelenti továbbá, hogy a spanyol munkaerőpiac zavara – amely súlyosan veszélyezteti a foglalkoztatás szintjét – általános jellegű, és nem korlátozódik egy adott régióra vagy ágazatra.

               (6)

               A Spanyolország által szolgáltatott további statisztikai adatok azt jelzik, hogy a Spanyolországban tartózkodó román állampolgárok száma (a román munkavállalók munkaerőpiachoz való szabad hozzáférésének korlátozása ellenére) folyamatosan emelkedik, és 2012 szeptemberében 913 405 volt; csökken a társadalombiztosítási járulékot fizető román állampolgárok száma; bár csökken, de viszonylag magas a munkakeresőként nyilvántartásba vett és a munkanélküli ellátásban részesülő román állampolgárok száma, és munkanélküliségi rátájuk magasabb az átlagnál. Spanyolország következtetése szerint a munkaerőpiac aktuális helyzete kihat arra, hogy az ország mennyiben képes befogadni az újonnan beáramló román munkavállalókat.

               (7)

               A 2005-ös csatlakozási okmány VII. melléklete 1. része 7. pontjának második albekezdése szerint egy tagállam kérheti a Bizottságot, hogy két héten belül mondja ki a 492/2011/EU rendelet 1–6. cikke alkalmazásának részben vagy egészben való felfüggesztését egy adott régióban vagy egy adott szakma tekintetében.

               (8)

               2011-ben a 2011/503/EU határozat alapjául szolgáló gazdasági adatok elemzése alapján megállapítható volt, hogy Spanyolország valóban súlyos munkaerő-piaci zavarral szembesült, amelyet a következő tények jellemeztek: itt volt kiugróan a legmagasabb munkanélküliségi arány az Unióban (az Eurostat havi munkanélküliségi adatai szerint 2011 júniusában 21,0 % volt, a 9,4 %-os uniós átlaggal és az euróövezet 9,9 %-os átlagával szemben), a fiatalok körében különösen drámai volt a munkanélküliség szintje (2011 júniusában 45,7 %), valamint lassú volt a gazdasági fellendülés üteme (az Eurostat adatai szerint 2011. első negyedévében a GDP növekedése az előző negyedévhez képest csupán 0,3 % volt, míg az EU-ban és az euróövezetben ez 0,8 % volt), és a helyzetet tovább rontotta, hogy a nemzetközi pénzügyi zavar miatt Spanyolország újabb költségvetési megszorítások bevezetésére kényszerült az államháztartás konszolidációja érdekében, aminek rövid távon további kedvezőtlen hatásai lehettek a gazdasági növekedés lehetőségeire nézve. A foglalkoztatás visszaesése általános hatású volt; valamennyi régiót és a termelés valamennyi ágazatát érintette. A munkaerő-felmérések 2008. és 2010. közötti időszakra vonatkozó adatai szintén a foglalkoztatási szint általános, 9 %-os – az építőiparban pedig a 33 %-ot is elérő – visszaesését mutatták, amely valamennyi régióban tapasztalható volt, mértéke pedig a baszkföldi 6 %-tól a Valencia autonóm közösségben mért 13 %-ig terjedt.

               (9)

               Ezek alapján a Bizottság megítélése szerint Spanyolország bizonyította, hogy munkaerőpiacán általános jellegű, a foglalkoztatás szintjét valamennyi régióban és ágazatban súlyosan érintő zavar áll fenn, amely valószínűsíthetően a közeljövőben is fennmarad.

               (10)

               Ezen túlmenően a Bizottság által 2011-ben végzett az elemzés megállapította, hogy: A Spanyolországban tartózkodó román állampolgárokat súlyosan érintette a munkanélküliség, aránya körükben több mint 30 % volt (forrás: az Eurostat munkaerő-felmérésének adatai, 2011. első negyedéve). A román állampolgárok Spanyolországba való beáramlása – a gazdasági recesszió miatti valamelyes csökkenés ellenére – továbbra is jelentős mértékű, annak ellenére, hogy Spanyolországban alacsony volt a munkaerő iránti kereslet. A Spanyolországban szokásosan tartózkodó román állampolgárok száma a 2006. január 1-jei388 000 főről 2010. január 1-jére823 000 főre emelkedett (forrás: az Eurostat migrációs statisztikái).

               (11)

               A jelenleg rendelkezésre álló gazdasági adatok elemzése azt mutatja, hogy a spanyol munkaerőpiac zavara továbbra is súlyos. A gazdasági válság Spanyolországban továbbra is nagyobb hatással lesz a foglalkoztatásra, mint más tagállamokban, és az adatok azt mutatják, hogy 2011 folyamán és 2012. első negyedévében ez a tendencia még hangsúlyosabbá vált. A munkanélküliségi ráta 2012 októberében 26,2 % körüli volt a 2011. júniusi 21,3 %-os értékkel szemben, illetve az EU 2012. októberi 10,7 %-os (és 2011. júniusi 9,5 %-os) átlagával összehasonlítva. Ezenkívül drámaian magas a fiatalok körében mért munkanélküliségi ráta, amely 2012 októberében 55,9 % volt, szemben a 23,4 %-os uniós átlaggal (forrás: az Eurostat havi munkanélküliségi adatai).

               (12)

               A kedvezőtlen gazdasági helyzet és az ebből adódó munkaerő-piaci zavarok valószínűleg továbbra is fennmaradnak. Az Európai Bizottság gazdasági előrejelzése szerint Spanyolország GDP-je várhatóan 2012-ben és 2013-ban is csökkenni fog (mindkét évben –1,4 %-kal), mielőtt 2014-ben kis mértékben fellendülne (+ 0,8 %-kal), míg a munkanélküliségi ráta az előrejelzések szerint 2013-ban tovább nő egészen 26,6 %-ig (2014-ben pedig 26,1 %-ra csökken). A foglalkoztatás csökkenése folyamatosan hátrányosan érintette az összes gazdasági ágazatot. 2011. második negyedéve és 2012. harmadik negyedéve között Spanyolországban mintegy 980 000 munkahely (vagyis 5,4 %-uk) megszűnt (forrás: az Eurostat munkaerő-felmérése). A legnagyobb visszaesés az építőiparban következett be (293 000 munkahely, vagyis 20,5 %-uk szűnt meg), de a mezőgazdaság, a feldolgozóipar és a szolgáltatóipar területén is csökkent a foglalkoztatás. A magas munkanélküliségi ráta valamennyi régiót érinti (2011-ben a baszkföldi 12,0 %-tól az andalúziai 30,4 %-ig terjedt, forrás: az Eurostat munkaerő-felmérésének adatai), tehát a munkaerő-piaci zavar nem korlátozódik egy adott régióra.

               (13)

               Ezek alapján a Bizottság megítélése szerint Spanyolország bizonyította, hogy munkaerőpiacán még mindig általános jellegű, a foglalkoztatás szintjét valamennyi régióban és ágazatban súlyosan érintő zavar áll fenn, amely valószínűsíthetően a közeljövőben is fennmarad.

               (14)

               A Bizottság elemzése azt mutatja továbbá, hogy a Spanyolországban tartózkodó román állampolgárok száma azóta is tovább növekedett, noha a korábbinál lassabb ütemben, amióta Spanyolország a román munkavállalók esetében újból bevezette a munkaerőpiachoz való hozzáférésre vonatkozó korlátozásokat: a spanyol migrációs statisztikák szerint számuk 2011. szeptember 30. (901 435 fő) és 2012. szeptember 30. (913 405 fő) között 11 970-nel (vagyis + 1,3 %-kal), míg 2010. szeptember 30. (817 460 fő) és 2011. szeptember 30. (901 435 fő) között 83 975-tel (vagyis + 10,3 %-kal) nőtt. A Spanyolországban tartózkodó román állampolgárokat továbbra is igen jelentős munkanélküliség sújtja, melynek mértéke 2012. harmadik negyedévében 36,4 % volt (forrás: az Eurostat munkaerő-felmérésének adatai).

               (15)

               Ezért valószínű, hogy a munkavállalók szabad mozgását szabályozó uniós jogszabályok teljes körű alkalmazása fokozná a spanyol munkaerőpiacra nehezedő nyomást, mivel a román munkavállalók korlátlan beáramlását tenné lehetővé.

               (16)

               Ezért a spanyol munkaerőpiac szokásos állapotának helyreállítása érdekében helyénvaló felhatalmazni Spanyolországot a román munkavállalók szabad munkaerő-piaci hozzáférése átmeneti korlátozásának fenntartására. Mivel a 2005. évi csatlakozási okmányban szereplő, a román állampolgárok szabad munkaerő-piaci hozzáférésére vonatkozó korlátozásokat lehetővé tevő átmeneti rendelkezések – amelyeknek a védzáradék részét képezi – időbeli korlátja 2013. december 31., a felhatalmazás nem terjedhet ezen időponton túl.

               (17)

               A munkaerőpiachoz való hozzáférés korlátozásai az Európai Unió működéséről szóló szerződés egyik alapelvétől, közelebbről a munkavállalók szabad mozgásának elvétől való eltérésnek minősülnek. A Bíróság kialakult ítélkezési gyakorlatának megfelelően az ilyen intézkedéseket megszorítóan kell értelmezni és alkalmazni.

               (18)

               A spanyol munkaerőpiac jelenlegi sajátos helyzetét figyelembe véve, valamint az esetleges szelektív korlátozásból fakadóan a régiók és ágazatok között jelentkező áthelyeződési és egyéb továbbgyűrűző hatásokat mérlegelve jelenleg helyénvaló a korlátozásokat Spanyolország teljes területén, valamennyi ágazatban továbbra is alkalmazni az alkalmazotti tevékenységekre. Az eltérés alkalmazási köre mindazonáltal csökkenthető, amennyiben a Bizottság megbizonyosodik arról, hogy az eltérés elfogadásához vezető releváns körülmények megváltoztak, vagy pedig az eltérés hatásai az elérendő célhoz szükségesnél korlátozóbb jellegűnek bizonyulnak, különösen az egyetemi vagy annak megfelelő szintű végzettséget igénylő alkalmazotti tevékenységekre nézve.

               (19)

               Noha ahhoz, hogy az ezen határozat által engedélyezett korlátozások a kívánt hatást gyakorolhassák a spanyol munkaerőpiacra, jelenleg helyénvalónak minősül 2012. december 31-ig fenntartani e korlátozások hatályát, ez az időtartam azonban lerövidíthető, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy a határozat elfogadásához vezető releváns körülmények megváltoztak, vagy hogy a kiváltott hatások az elérendő célhoz szükségesnél korlátozóbbak.

               (20)

               Ennek érdekében Spanyolországnak negyedévente statisztikai adatokat kell szolgáltatnia a Bizottságnak, amelyekből tevékenységi ágazat és foglalkozás szerinti bontásban megállapítható, hogy miként alakult a munkaerőpiac. Az első negyedéves jelentést 2013. március 31. előtt kell benyújtani.

               (21)

               A Spanyolországot a román munkavállalók spanyolországi szabad munkaerő-piaci hozzáférésére vonatkozó korlátozások fenntartására felhatalmazó határozat bizonyos feltételekhez van kötve annak érdekében, hogy e korlátozások szigorúan a kívánt cél eléréséhez szükséges mértéken belül maradjanak.

               (22)

               Ezért tehát nem helyénvaló engedélyezni a korlátozások újbóli bevezetését azokra a román állampolgárokra és családtagjaikra vonatkozóan, akik 2011. július 22-én – azaz azon a napon, amelyen Spanyolország bejelentette az (1) preambulumbekezdésben említett intézkedéseket – már alkalmazásban álltak a spanyol munkaerőpiacon vagy már munkakeresőként nyilvántartásba voltak véve a spanyolországi állami foglalkoztatási szolgálatnál.

               (23)

               Szintén tiszteletben kell tartani a munkaerőpiachoz való hozzáférésre vonatkozó korlátozásokat szabályozó, a 2005-ös csatlakozási okmány VII. mellékletének 1. részében rögzített elveket, így a felfüggesztési záradékot és a szóban forgó melléklet 1. részének 14. pontjában említett uniós preferencia elvét.

               (24)

               A román munkavállalók családtagjainak spanyolországi munkavállaláshoz való jogát értelemszerűen a 2005-ös csatlakozási okmány VII. melléklete 1. részének 8. bekezdése szabályozza.

               (25)

               A román állampolgárok és családtagjaik spanyol munkaerőpiachoz való hozzáférésével kapcsolatos jogait érintően e határozat által engedélyezett korlátozások szigorúan csak e határozat alkalmazási körére vonatkoznak, és semmilyen módon nem érintik a román állampolgárokat és családtagjaikat az uniós jogszabályok alapján megillető egyéb jogokat.

               (26)

               A nyomon követés céljából Spanyolország számára elő kell írni, hogy, hogy tájékoztassa a Bizottságot az e határozat alapján általa tett intézkedések részleteiről,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Spanyolország felhatalmazást kap arra, hogy a 492/2011/EU rendelet 1–6. cikkét a román állampolgárok tekintetében 2013. december 31-ig az ezen határozat 2–4. cikkében meghatározott feltételek mellett felfüggessze.
   2. cikk
   Ez a határozat – a 2005-ös csatlakozási okmány VII. melléklete 1. része 7. pontjának harmadik albekezdése alapján 2011. július 22-én Spanyolország által bevezetett intézkedések sérelme nélkül – nem érinti azokat a román állampolgárokat és családtagjaikat,

               akik 2011. augusztus 12-én Spanyolországban alkalmazásban álltak, vagy

               akik 2011. augusztus 12-én a spanyolországi állami foglalkoztatási szolgálatnál munkakeresőként nyilvántartásba voltak véve.

         3. cikk
   E határozat alkalmazása értelemszerűen az átmeneti intézkedésekre vonatkozóan a 2005-ös csatlakozási okmány VII. mellékletének 1. részében rögzített feltételekhez kötött.
   4. cikk
   Spanyolország megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy szorosan nyomon kövesse a munkaerőpiac alakulását. Negyedévenként statisztikai adatokat szolgáltat a Bizottságnak, amelyek tevékenységi ágazat és foglalkozás szerinti lebontásban tanúskodnak a munkaerőpiac alakulásáról. Az első negyedéves jelentést 2013. március 31. előtt kell benyújtani.
   A munkaerőpiac jelentős változása esetén Spanyolország késedelem nélkül a Bizottság és a tagállamok rendelkezésére bocsátja a bizottsági határozatra irányuló kéréséhez általa ismertetett releváns körülményekre vonatkozó legfrissebb információkat, mely kéréssel összefüggésben e határozat meghozatalára sor kerül.
   5. cikk
   E határozat módosítható vagy hatályon kívül helyezhető az elfogadásához vezető, a 4. cikkben említett releváns körülmények megváltozása esetén, vagy akkor, ha hatásai az elérendő cél megvalósításához szükségesnél korlátozóbbnak bizonyulnak.
   6. cikk
   Spanyolország a határozat kézhezvételétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozat alapján általa hozott intézkedések részleteiről.
   7. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. december 20-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 157., 2005.6.21., 203. o.

      (2)  HL L 257., 1968.10.19., 2. o.

      (3)  HL L 141., 2011.5.27., 1. o.

      (4)  HL L 207., 2011.8.12., 22. o.


title: 2014/574/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2014. április 3. ) az Európai Bankhatóság 2012-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról

text:
               5.9.2014

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/195

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2014. április 3.)
   az Európai Bankhatóság 2012-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárásáról
   (2014/574/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) 2012-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Bankhatóság 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2014. február 18-i ajánlására (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Felügyeleti Hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 64. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6) és különösen annak 108. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0220/2014),

               1.

               jóváhagyja az Európai Bankhatóság 2012-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Bankhatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 365., 2013.12.13., 80. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

      (6)  HL L 328., 2013.12.7., 42. o.


title: 2012/42/EU: A Tanács határozata ( 2012. január 24. ) az európai statisztikairányítási tanácsadó testület elnökének kinevezéséről

text:
               27.1.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 24/11

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2012. január 24.)
   az európai statisztikairányítási tanácsadó testület elnökének kinevezéséről
   (2012/42/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az európai statisztikairányítási tanácsadó testület létrehozásáról szóló, 2008. március 11-i 235/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
   tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2009. március 16-án elfogadta a 2009/249/EK határozatot (2), amellyel a 2009. március 23-tól számított három évre kinevezte Johnny ÅKERHOLM-ot az európai statisztikairányítási tanácsadó testület elnökévé.

               (2)

               Ezért új elnököt kell kinevezni, akinek megbízatása a 2009. március 23-án kezdődött megbízatás leteltével kezdődne.

               (3)

               A 235/2008/EK határozat 3. cikkének (3) bekezdése alapján az elnök nem lehet nemzeti statisztikai hivatal vagy a Bizottság tagja,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2012. március 23-tól számított hároméves időtartamra Thomas WIESER-t nevezi ki az európai statisztikairányítási tanácsadó testület elnökévé.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2012. január 24-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. VESTAGER

      (1)  HL L 73., 2008.3.15., 17. o.

      (2)  HL L 74., 2009.3.20., 30. o.


               24.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 93/245

         P7_TA(2014)0071
   Végrehajtási intézkedés ellenzésének mellőzése: az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódex
   Az Európai Parlament határozata az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA))
   (2017/C 093/42)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2013)9651),

               —

               tekintettel a Bizottság 2014. január 21-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletre,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 87a. cikkének (6) bekezdésére,

               —

               tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 87a. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2014. február 4-én járt le – nem érkezett kifogás,

               A.

               mivel fontos ügyelni arra, hogy a partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet a lehető leghamarabb hatályba lépjen, ugyanis sürgős szükség van arra, hogy a magatartási kódex alkalmazandó legyen a 2014–2020-as időszakra vonatkozó partnerségi megállapodások és programok jelenleg folyó kidolgozására;

               1.

               kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

      (1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.


               23.12.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 482/160

         P7_TA(2014)0018
   Az állandó bizottságok hatáskörei és feladatai
   Az Európai Parlament 2014. január 15-i határozata az állandó bizottságok hatásköreiről és feladatairól (2013/2996(RSO))
   (2016/C 482/27)

      Az Európai Parlament,

               —

               tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 183. cikkére,

               1.

               úgy határoz, hogy eljárási szabályzata VII. melléklete helyébe a következő szöveget lépteti:
               „VII. melléklet – Az állandó bizottságok hatásköre és felelőssége

                  I.   Külügyi Bizottság

               A bizottság hatásköre az Unió külpolitikájának előmozdítására, végrehajtására és ellenőrzésére terjed ki az alábbiak tekintetében:

                           1.

                           a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP). Ebben az összefüggésben a bizottságot Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság támogatja;

                           2.

                           a hatáskörébe tartozó ügyekben az Unió egyéb intézményeivel és szerveivel, az ENSZ-szel és egyéb nemzetközi szervezetekkel, valamint parlamentközi közgyűlésekkel való kapcsolattartás;

                           3.

                           az Európai Külügyi Szolgálat felügyelete;

                           4.

                           a politikai kapcsolatok megerősítése harmadik országokkal átfogó együttműködési és támogatási programok, illetve nemzetközi megállapodások, úgymint társulási és partnerségi megállapodások révén;

                           5.

                           az európai államok Unióhoz történő csatlakozására vonatkozó tárgyalások megnyitása, figyelemmel kísérése és lezárása;

                           6.

                           a demokrácia és az emberi jogok európai eszközére, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközre, az Előcsatlakozási Támogatási Eszközre, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközre és a harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszközre vonatkozó teljes jogalkotás, programozás és a kereteik között végrehajtott fellépések vizsgálata;

                           7.

                           többek között az európai szomszédságpolitika (ENP) ellenőrzése és nyomon követése, különös tekintettel az ENP által elért eredményekről szóló éves jelentésekre;

                           8.

                           harmadik országokban a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat – ideértve a kisebbségi jogokat – érintő ügyek, valamint a nemzetközi jogi elveket érintő kérdések. Ezzel összefüggésben a bizottságot Emberi Jogi Albizottság segíti, amelynek feladata az Unió külső politikái és emberi jogi politikája közötti összhang biztosítása. A vonatkozó szabályok sérelme nélkül az egyéb bizottságok, illetve szervek ezen területen hatáskörrel rendelkező képviselőit, illetve tagjait hívják meg az albizottság ülésein való részvételre.

                           9.

                           a Parlament részvétele választási megfigyelő missziókban, adott esetben más illetékes bizottságokkal, illetve küldöttségekkel együttműködve;

                     A bizottság ellátja a hatáskörébe tartozó parlamenti vegyes bizottságok és parlamenti együttműködési bizottságok, valamint a parlamentközi küldöttségek és eseti küldöttségek politikai felügyeletét és munkájának koordinációját.

                  II.   Fejlesztési Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           az Unió fejlesztési és együttműködési politikájának fejlesztése, végrehajtása és ellenőrzése, különösen:

                                       a)

                                       fejlődő országokkal kétoldalú, illetve az illetékes nemzetközi szervezetekben és parlamentközi fórumokon folytatott politikai párbeszéd;

                                       b)

                                       a fejlődő országoknak nyújtott támogatás, és együttműködési megállapodások a fejlődő országokkal, nevezetesen a segélyezés hatékonyságának felügyelete és az eredmények értékelése, beleértve a szegénység felszámolásának területét;

                                       c)

                                       a tagállami politikák és az uniós szinten végrehajtott politikák közötti kapcsolat figyelemmel kísérése;

                                       d)

                                       a demokratikus értékek, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok támogatása a fejlődő országokban;

                                       e)

                                       a politikák fejlesztési célú koherenciájának végrehajtása, nyomon követése és előmozdítása;

                           2.

                           a Fejlesztési Együttműködési Eszközre (DCI), az Európai Fejlesztési Alapra (EFA) – a nemzeti parlamentekkel szoros együttműködésben – és a Humanitárius Segítségnyújtási Eszközre vonatkozó teljes jogalkotás, programozás és a kereteik között végrehajtott fellépések vizsgálata, továbbá a fejlődő országokban biztosított humanitárius segítségnyújtással és az azt támogató politikával kapcsolatos valamennyi kérdés;

                           3.

                           az AKCS–EU partnerségi megállapodással kapcsolatos ügyek és az illetékes szervekkel való kapcsolattartás;

                           4.

                           a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT-ok) kapcsolatos ügyek;

                           5.

                           a Parlament részvétele a választási megfigyelő missziókban, adott esetben más illetékes bizottságokkal, illetve küldöttségekkel együttműködve.

                     A bizottság koordinálja a hatáskörébe tartozó parlamentközi és eseti küldöttségek munkáját.

                  III.   Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

               A Bizottság hatásköre az Unió közös kereskedelempolitikájának és külső gazdasági kapcsolatainak létrehozásával, végrehajtásával és ellenőrzésével kapcsolatos ügyekre terjed ki, különös tekintettel az alábbiakra:

                           1.

                           a harmadik országokkal és regionális szervezetekkel való pénzügyi, gazdasági és kereskedelmi kapcsolattartás;

                           2.

                           a közös külső vámok és a külkereskedelem előmozdítása, valamint a vámrendelkezések és vámigazgatás külső vonatkozásai;

                           3.

                           harmadik országokkal és regionális szervezetekkel fenntartott gazdasági, kereskedelmi és befektetési kapcsolatok tekintetében irányadó két-, több-, vagy sokoldalú kereskedelmi megállapodások elindítása, figyelemmel kísérése, megkötése és nyomon követése;

                           4.

                           a nemzetközi jog által szabályozott területekre vonatkozó műszaki harmonizációs és szabványosítási intézkedések;

                           5.

                           kapcsolatok az illetékes nemzetközi szervezetekkel, a kereskedelmi kérdésekkel foglalkozó nemzetközi fórumokkal, valamint az Unión kívül a regionális gazdasági és kereskedelmi integrációt támogató szervezetekkel;

                           6.

                           a Kereskedelmi Világszervezettel (WTO) való kapcsolattartás, beleértve annak parlamenti közgyűlését.

                     A bizottság kapcsolatot tart fenn a harmadik országokkal fennálló kapcsolatok gazdasági és kereskedelmi vonatkozásaiért felelős parlamentközi és eseti küldöttségekkel.

                  IV.   Költségvetési Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           az Unió bevételeinek és kiadásainak többéves pénzügyi kerete és az Unió saját forrásainak rendszere;

                           2.

                           a Parlament költségvetési előjogai, azaz az Unió költségvetésének, valamint az e területre vonatkozó intézményközi megállapodások tárgyalása és végrehajtása;

                           3.

                           a Parlament költségvetési előirányzatai az eljárási szabályzatban megállapított eljárásoknak megfelelően;

                           4.

                           a decentralizált szervek költségvetése;

                           5.

                           az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységei, amelyek nem tartoznak az európai gazdasági kormányzás alá;

                           6.

                           az Európai Fejlesztési Alap bevonása a költségvetésbe, az AKCS–EU partnerségi megállapodásért felelős bizottság hatásköreinek sérelme nélkül;

                           7.

                           valamennyi uniós jogi aktus többéves pénzügyi keretre gyakorolt pénzügyi hatásai, illetve az azzal való összeegyeztethetősége az illetékes bizottság hatásköreinek sérelme nélkül;

                           8.

                           a 78. cikk (1) bekezdése ellenében a folyó költségvetés nyomon követése és végrehajtásának értékelése, az előirányzatok átcsoportosítása, a létszámtervre vonatkozó eljárások, igazgatási előirányzatok, valamint az épületekkel kapcsolatos, jelentős pénzügyi hatással járó projektekre vonatkozó vélemények;

                           9.

                           a költségvetési rendelet, kivéve a költségvetés végrehajtásával, irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos ügyek.

                  V.   Költségvetési Ellenőrző Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           az Unió és az Európai Fejlesztési Alap költségvetése végrehajtásának ellenőrzése, valamint a Parlament által hozott mentesítési határozat, beleértve a belső mentesítési eljárást, valamint az e döntésekkel kapcsolatos, illetve azokat végrehajtó intézkedéseket;

                           2.

                           az Unió, az Unió intézményeinek és az általa finanszírozott szervek számláinak és mérlegeinek lezárása, ismertetése és könyvvizsgálata, beleértve az áthúzódó előirányzatok megállapítását és az egyenlegek elkészítését is;

                           3.

                           az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzése;

                           4.

                           az uniós finanszírozás különböző formái hatékonyságának felügyelete az Unió politikáinak végrehajtása során, beleértve a Költségvetési Ellenőrző Bizottság kérésére a szakosodott bizottságokat és a Számvevőszék külön jelentéseit vizsgáló szakosodott bizottságokkal való együttműködést;

                           5.

                           kapcsolattartás az Európai Csaláselleni Hivatallal (OLAF), az Unió költségvetésének végrehajtása során előforduló csalások és szabálytalanságok vizsgálata, ezen ügyek megakadályozására, illetve üldözésére, az Unió pénzügyi érdekeinek és az európai ügyész e téren végzett fellépéseinek szigorú védelme;

                           6.

                           a Számvevőszékkel való kapcsolattartás, a Számvevőszék tagjainak kinevezése és jelentéseinek vizsgálata;

                           7.

                           a költségvetési rendelet a költségvetés végrehajtása, irányítása és ellenőrzése tekintetében.

                  VI.   Gazdasági és Monetáris Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           az Unió gazdasági és monetáris politikái, a Gazdasági és Monetáris Unió működése, és az európai monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a megfelelő intézményekkel, illetve szervezetekkel való kapcsolattartást);

                           2.

                           a tőke és a kifizetések szabad mozgása (a határokon átnyúló fizetési műveletek, az egységes fizetési térség, a fizetési mérleg, a tőkemozgások, a hitelnyújtási és hitelfelvételi politika, a harmadik országokból származó tőke mozgásának ellenőrzése, az Uniós tőke exportjának ösztönzésére szolgáló intézkedések);

                           3.

                           a nemzetközi monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a pénzügyi és monetáris intézményekkel és szervezetekkel való kapcsolattartást);

                           4.

                           a versenyre, valamint az állami támogatásra vonatkozó szabályok;

                           5.

                           adórendelkezések;

                           6.

                           a pénzügyi szolgáltatások, intézmények és piacok szabályozása és felügyelete, beleértve a pénzügyi jelentéseket, a könyvvizsgálatot, a számviteli szabályokat, a vállalatirányítást és egyéb társasági jogra vonatkozó ügyeket, amelyek a pénzügyi szolgáltatásokat kifejezetten érintik.

                           7.

                           az Európai Beruházási Banknak az euróövezeten belüli európai gazdasági kormányzás alá tartozó releváns pénzügyi tevékenységei.

                  VII.   Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           a foglalkoztatáspolitika és a szociálpolitika valamennyi ága, beleértve a munkakörülményeket, a társadalombiztosítást, a társadalmi befogadást és a szociális védelmet;

                           2.

                           munkavállalók jogai;

                           3.

                           egészségügyi és biztonsági intézkedések a munkahelyen;

                           4.

                           az Európai Szociális Alap;

                           5.

                           szakképzési politika, beleértve a szakmai képesítéseket;

                           6.

                           a munkavállalók és nyugdíjasok szabad mozgása;

                           7.

                           társadalmi párbeszéd;

                           8.

                           a munkahelyi és a munkaerőpiacon tapasztalható megkülönböztetés valamennyi formája, kivéve a nemek közötti megkülönböztetést;

                           9.

                           kapcsolatok a következőkkel:

                                       —

                                       Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP),

                                       —

                                       Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért,

                                       —

                                       Európai Képzési Alapítvány,

                                       —

                                       Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség;

                                 valamint a más illetékes uniós szervekkel és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartás.

                  VIII.   Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           környezetpolitika és környezetvédelmi intézkedések, különösen:

                                       a)

                                       éghajlatváltozás,

                                       b)

                                       lég-, talaj- és vízszennyezés, a hulladék feldolgozása és újrahasznosítása, veszélyes anyagok és készítmények, zajhatár és a biológiai sokféleség védelme,

                                       c)

                                       fenntartható fejlődés,

                                       d)

                                       környezetvédelmi célú nemzetközi és regionális intézkedések és megállapodások,

                                       e)

                                       környezeti károk helyreállítása,

                                       f)

                                       polgári védelem,

                                       g)

                                       az Európai Környezetvédelmi Ügynökség,

                                       h)

                                       az Európai Vegyianyag-ügynökség;

                           2.

                           közegészségügy, különösen:

                                       a)

                                       programok és különleges intézkedések a közegészségügy területén,

                                       b)

                                       gyógyszeripari és kozmetikai termékek,

                                       c)

                                       a bioterrorizmus egészségügyi vonatkozásai,

                                       d)

                                       az Európai Gyógyszerügynökség és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ;

                           3.

                           élelmiszerbiztonsági kérdések, különösen:

                                       a)

                                       az élelmiszerek címkézése és biztonsága,

                                       b)

                                       az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelemre vonatkozó állat-egészségügyi jogszabályok; élelmiszerek és élelmiszergyártó rendszerek közegészségügyi ellenőrzése,

                                       c)

                                       az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, valamint az Európai Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal.

                  IX.   Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           az Unió iparpolitikája és kapcsolódó intézkedések, az új technológiák alkalmazása, beleértve a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó intézkedéseket;

                           2.

                           az Unió kutatás- és innovációs politikája, beleértve a tudományt és technológiát, valamint a kutatási eredmények terjesztését és hasznosítását;

                           3.

                           európai űrpolitika;

                           4.

                           a Közös Kutatóközpont, az Európai Kutatóközpont, az Európai Innovációs és Technológiai Intézet, az Etalonanyag- és Mérésügyi Intézet, a JET, az ITER és az e területen működő más projektek tevékenysége;

                           5.

                           az energiapolitikával általában kapcsolatos uniós intézkedések, valamint a belső energiapiac létrehozása és működtetése keretében megtett intézkedések, többek között az alábbiakkal kapcsolatos területeken:

                                       a)

                                       az energiaellátás biztonsága az Unión belül,

                                       b)

                                       az energiahatékonyság és az energiatakarékosság előmozdítása, új és megújuló energiaforrások fejlesztése,

                                       c)

                                       az energiahálózatok összekapcsolásának előmozdítása és az energiahatékonyság támogatása, beleértve transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését az energiaipari infrastruktúra ágazatban;

                           6.

                           az Euratom Szerződés és az Euratom Ellátási Ügynökség; a nukleáris biztonság, az erőművek leszerelése és a hulladék ártalmatlanítása a nukleáris ágazatban;

                           7.

                           az információs társadalom, az információtechnológia és a kommunikációs hálózatok és szolgáltatások, beleértve a technológiai és biztonsági aspektusokat és transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését a távközlési infrastruktúra ágazatban, valamint az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) tevékenységeit.

                  X.   Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           a nemzeti jogszabályok uniós szintű összehangolása a belső piac területén és a vámunió érdekében, különösen:

                                       a)

                                       az áruk szabad mozgása, beleértve a műszaki szabványok harmonizációját is,

                                       b)

                                       a letelepedés szabadsága,

                                       c)

                                       a szolgáltatásnyújtás szabadsága, a pénzügyi és a postai ágazat kivételével;

                           2.

                           az egységes piac működése, beleértve ez egységes piac, így többek között az egységes digitális piac végrehajtását gátló esetleges akadályok azonosítására és felszámolására irányuló intézkedéseket;

                           3.

                           a fogyasztók gazdasági érdekeinek előmozdítása és védelme, kivéve a közegészségügyi és élelmiszer-biztonsági kérdéseket;

                           4.

                           az egységes piac szabályaira és a fogyasztói jogokra vonatkozó eljárások és jogalkotás.

                  XI.   Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           a vasúti, közúti, belvízi, tengeri és légi közlekedésre vonatkozó közös politika kidolgozásával kapcsolatos ügyek, különösen:

                                       a)

                                       az Európai Unión belül a közlekedésre alkalmazandó közös szabályok,

                                       b)

                                       transzeurópai hálózatok létrehozása és fejlesztése a közlekedési infrastruktúra ágazatban,

                                       c)

                                       közlekedési szolgáltatások és a közlekedés területén harmadik országokkal való kapcsolattartás,

                                       d)

                                       közlekedésbiztonság,

                                       e)

                                       nemzetközi közlekedési szervekkel és szervezetekkel való kapcsolattartás,

                                       f)

                                       az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, az Európai Vasúti Ügynökség, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség és a SESAR Közös Vállalkozás;

                           2.

                           a postai szolgáltatások;

                           3.

                           az idegenforgalom.

                  XII.   Regionális Fejlesztési Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           az Unió Szerződésekben rögzített fejlesztési és kohéziós politikájának működtetése és kidolgozása;

                           2.

                           az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap és az Unió regionális politikájának egyéb eszközei,

                           3.

                           egyéb uniós politikák gazdasági és társadalmi összetartásra való hatásának értékelése,

                           4.

                           az Unió strukturális eszközeinek összehangolása,

                           5.

                           a kohéziós politika városi vetülete,

                           6.

                           a legkülső régiók és szigetek, valamint a határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés,

                           7.

                           kapcsolattartás a Régiók Bizottságával, a régiók közötti együttműködés szervezeteivel, továbbá a helyi és regionális hatóságokkal.

                  XIII.   Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           a közös agrárpolitika működése és fejlesztése;

                           2.

                           vidékfejlesztés, beleértve a megfelelő pénzügyi eszközök működését;

                           3.

                           a következő területeket érintő jogszabályok:

                                       a)

                                       állat- és növényegészségügy, állati takarmányok, feltéve, hogy ezen intézkedések nem az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelmet szolgálják,

                                       b)

                                       állattenyésztés és az állatok jólléte;

                           4.

                           a mezőgazdasági termékek minőségének javítása;

                           5.

                           a mezőgazdasági nyersanyagellátás;

                           6.

                           a Közösségi Növényfajta-hivatal;

                           7.

                           erdészet és agrárerdészet.

                  XIV.   Halászati Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           a közös halászati politika működése és fejlesztése, valamint irányítása;

                           2.

                           a halászati erőforrások megőrzése, az ezen erőforrásokat kiaknázó halászat és flották igazgatása, a tengerkutatás és az alkalmazott halászati kutatás;

                           3.

                           a halászati és akvakultúra termékek piacának közös szervezése, valamint e termékek feldolgozása és értékesítése;

                           4.

                           a strukturális politika a halászat és akvakultúra ágazat területén, beleértve az ezen ágazatok támogatását célzó halászati orientációs pénzügyi eszközöket és alapokat;

                           5.

                           integrált tengerpolitika a halászati tevékenységek tekintetében;

                           6.

                           fenntartható halászati partnerségi megállapodások, regionális halászati szervezetek és a nemzetközi kötelezettségek végrehajtása a halászat területén.

                  XV.   Kulturális és Oktatási Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           az Európai Unió kulturális vonatkozásai, különösen:

                                       a)

                                       a tudás és a kultúra terjesztésének fejlesztése,

                                       b)

                                       a kulturális és nyelvi sokszínűség védelme és támogatása,

                                       c)

                                       a kulturális örökség megőrzése és védelme, kulturális csereprogramok és művészi alkotások,

                           2.

                           az Unió oktatáspolitikája, beleértve az európai felsőoktatási térséget, az európai iskolák rendszerének és az egész életen át tartó tanulásnak a támogatását,

                           3.

                           az audiovizuális politika és az információs társadalom kulturális és oktatási vonatkozásai;

                           4.

                           ifjúságpolitika;

                           5.

                           a sport- és szabadidő-politika kidolgozása;

                           6.

                           tájékoztatási és médiapolitika;

                           7.

                           együttműködés harmadik országokkal a kultúra és az oktatás területén, valamint a megfelelő nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel való kapcsolattartás.

                  XVI.   Jogi Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           az uniós jog értelmezése, alkalmazása és nyomon követése, az uniós jogszabályok és az elsődleges joganyag közötti összhang, különösen a jogalap megválasztása és a szubszidiaritás és arányosság elvének betartása;

                           2.

                           a nemzetközi jog értelmezése és alkalmazása, amennyiben az Európai Uniót érinti;

                           3.

                           a jogalkotás minőségének javítása és az uniós jog egyszerűsítése;

                           4.

                           a Parlament jogainak és kiváltságainak jogi védelme, beleértve az Európai Unió Bírósága eljárásaiban való részvételt;

                           5.

                           olyan uniós jogszabályok, amelyek befolyásolják a tagállamok jogrendjét, különösen a következő területeken:

                                       a)

                                       polgári és kereskedelmi jog,

                                       b)

                                       társasági jog,

                                       c)

                                       szellemi tulajdonjog,

                                       d)

                                       eljárásjog;

                           6.

                           a polgári ügyekben történő igazságügyi és közigazgatási együttműködést érintő intézkedések;

                           7.

                           környezeti felelősség, illetve a környezeti bűncselekményekkel szembeni szankciók;

                           8.

                           az új technológiákkal kapcsolatos etikai kérdések, az illetékes bizottságokkal zajló társbizottsági eljárásban;

                           9.

                           a képviselői statútum és az Európai Unió személyzeti szabályzata;

                           10.

                           kiváltságok és mentességek, valamint a képviselők mandátumvizsgálata;

                           11.

                           az Európai Unió Bíróságának szervezete és alapokmánya;

                           12.

                           a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal.

                  XVII.   Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           az Unió területén az állampolgári jogok, az emberi jogok és az alapvető jogok védelme, beleértve a kisebbségek védelmét, ahogy azt a Szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartája megállapítja;

                           2.

                           a nemek közötti, illetve a munkahelyi, valamint a munkaerő-piaci megkülönböztetésen kívül a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemhez szükséges intézkedések;

                           3.

                           az átláthatóságra és a természetes személyek védelmére vonatkozó jogszabályok, tekintettel a személyes adatok kezelésére;

                           4.

                           a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása és fejlesztése a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett, különösen:

                                       a)

                                       a személyek beutazását és mozgását, a menedékjogot és migrációt érintő intézkedések,

                                       b)

                                       a közös külső határok integrált irányítására vonatkozó intézkedések,

                                       c)

                                       a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos intézkedések, beleértve a terrorizmust, valamint a büntetőjog összehangoltabb uniós megközelítésének kidolgozásához kapcsolódó anyagi jogi és eljárásjogi intézkedéseket,

                           5.

                           a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja, és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, az Europol, az Eurojust, a Cepol, az Európai Ügyészség és ugyanezen a területen működő más szervek, hivatalok és ügynökségek;

                           6.

                           azon kockázat megállapítása, hogy a tagállamok által közösen vallott elveket valamely tagállam súlyosan megsérti.

                     XVIII.
                     Alkotmányügyi Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           . az európai integrációs folyamat intézményi vonatkozásai, különösen a szerződések rendes és egyszerűsített felülvizsgálati eljárásainak előkészítése, kezdeményezése és lefolytatása;

                           2.

                           a Szerződések végrehajtása és működésük értékelése;

                           3.

                           az Unió bővítésére irányuló tárgyalások, vagy az Unióból való kilépés intézményi következményei;

                           4.

                           intézményközi kapcsolatok, beleértve – a plenáris ülésen történő elfogadásuk céljából – az eljárási szabályzat 127. cikkének (2) bekezdésével összhangban az intézményközi megállapodások vizsgálatát;

                           5.

                           egységes választási eljárás;

                           6.

                           európai szintű politikai pártok és politikai alapítványok, az Elnökség hatáskörének sérelme nélkül;

                           7.

                           a tagállamok közös elveinek egy tagállam által történő súlyos és tartós megsértésének megállapítása;

                           8.

                           az eljárási szabályzat értelmezése és alkalmazása, és az ahhoz javasolt módosítások.

                  XIX.   Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           a nők jogainak meghatározása, támogatása és védelme az Unióban és a kapcsolódó közösségi intézkedésekben;

                           2.

                           a nők jogainak előmozdítása harmadik országokban;

                           3.

                           az esélyegyenlőségi politika, beleértve a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség előmozdítását a munkaerő-piaci lehetőségek és az egyenlő munkahelyi bánásmód tekintetében;

                           4.

                           a nemi alapú erőszak és megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetése;

                           5.

                           a nemek közötti esélyegyenlőség alapelvének megvalósítása és továbbfejlesztése valamennyi politika területén;

                           6.

                           a nők jogait érintő nemzetközi megállapodások és egyezmények nyomon követése és végrehajtása;

                           7.

                           a nők jogai tudatosításának előmozdítása.

                  XX.   Petíciós Bizottság

               A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

                           1.

                           petíciók;

                           2.

                           nyilvános meghallgatások szervezése polgári kezdeményezésekről a 197a. cikkel összhangban;

                           3.

                           kapcsolattartás az európai ombudsmannal.”

               2.

               úgy határoz, hogy ez a határozat a nyolcadik parlamenti ciklus első ülésének első napján lép hatályba;

               3.

               utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa e határozatot a Tanácsnak, és a Bizottságnak.


title: 2008/583/EK: A Tanács határozata ( 2008. július 15. ) a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról és a 2007/868/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

text:
               16.7.2008

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 188/21

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2008. július 15.)
   a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról és a 2007/868/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
   (2008/583/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2007. december 20-án elfogadta a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló 2007/868/EK határozatot (2), amely tartalmazza azon személyek és szervezetek naprakésszé tett listáját, amelyekre az említett rendelet vonatkozik.

               (2)

               A Tanács valamennyi szóban forgó személy, csoport és szervezet számára – amennyiben ez gyakorlatilag lehetséges volt – indokolást adott arról, hogy miért kerültek fel a 2007/868/EK határozatban szereplő listára. Egy csoport és három személy esetében a lehetőségeknek megfelelően 2008. áprilisában adták meg számukra az indokolást.

               (3)

               Az Európai Unió Hivatalos Lapjában2007. december 22-én közzétett értesítés (3) útján a Tanács tájékoztatta a 2007/868/EK határozatban felsorolt személyeket, csoportokat és szervezeteket arról a döntéséről, hogy továbbra is a listán tartja őket. A Tanács arról is tájékoztatta az érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket, hogy lehetséges a Tanács indokolását kérni a listára kerülésük okaival kapcsolatban (ha erről valaki még nem kapott tájékoztatást).

               (4)

               A Tanács – a 2580/2001/EK rendelet 2. cikke (3) bekezdése rendelkezéseinek értelmében – teljes körűen felülvizsgálta az említett rendelet hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listáját. A Tanács ennek során figyelembe vette az azok által hozzá benyújtott észrevételeket.

               (5)

               Egy csoport esetében a Tanács figyelembe vette azt a tényt, hogy egy illetékes hatóság határozata, amely indokként szolgált a csoportnak a listára történő felvételéhez már nincs hatályban 2008. június 24-e óta. Azonban erre a csoportra vonatkozó újabb elemek jutottak a Tanács tudomására. A Tanács úgy tekintette, hogy ezek az új elemek indokolttá teszik ennek a csoportnak a listára való felvételét.

               (6)

               A Tanács megállapította, hogy egy egy személyt el kell távolítani a 2580/2001/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listájáról.

               (7)

               A Tanács így arra a következtetésre jutott, hogy a hatodik preambulumbekezdésben említett személy kivételével, a 2007/871/KKBP közös álláspont (4) mellékletében felsorolt személyek, csoportok és szervezetek a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különleges intézkedések alkalmazásáról szóló, 2001. december 27-i 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont (5) 1. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében terrorcselekményekben vettek részt, az ezen közös álláspont 1. cikkének (4) bekezdése értelmében illetékes hatóság velük szemben határozatot hozott, és hogy ezeknek a továbbiakban is a 2580/2001/EK rendelettel előírt különleges korlátozó intézkedések hatálya alá kell tartozniuk.

               (8)

               Ennek megfelelően a 2580/2001/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek listáját naprakésszé kell tenni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2580/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott lista helyébe az e határozat mellékletében szereplő lista lép.
   2. cikk
   A 2007/868/EK határozat hatályát veszti.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2008. július 15-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         M. BARNIER

      (1)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o. A legutóbb a 2007/868/EK határozattal (HL L 340., 2007.12.22., 100. o.) módosított rendelet.

      (2)  HL L 340., 2007.12.22., 100. o. A legutóbb a 2008/343/EK határozattal (HL L 116., 2008.4.30., 25. o.) módosított határozat.

      (3)  HL C 314., 2007.12.22., 42. o.

      (4)  A Tanács 2008. április 29-i 2008/346/KKBP közös álláspontjával módosított. HL L 116., 2008.4.30., 53. o.

      (5)  HL L 344., 2001.12.28., 93. o.

      MELLÉKLET
      Az 1. cikkben említett személyek, csoportok és szervezetek listája
      1.   SZEMÉLYEK

                  1.

                  ABOU, Rabah Naami (más néven Naami Hamza, más néven Mihoubi Faycal; más néven Fellah Ahmed, más néven Dafri Rèmi Lahdi), született: 1966.2.1., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  2.

                  ABOUD, Maisi (más néven „a svájci Abderrahmane”), született: 1964.10.17., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  3.

                  AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (más néven ABU OMRAN, más néven AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), született: 1967.6.26., Qatif-Bab al Shamal,(Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár

                  4.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, született: Al Ihsa (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár

                  5.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, született: 1966.10.16., Tarut (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár

                  6.

                  ARIOUA, Azzedine, született: 1960.11.20., Constantine (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  7.

                  ARIOUA, Kamel (más néven Lamine Kamel), született: 1969.8.18., Constantine (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  8.

                  ASLI, Mohamed (más néven Dahmane Mohamed), született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  9.

                  ASLI, Rabah, született: 1975.5.13., Ain Taya (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  10.

                  ATWA, Ali (más néven BOUSLIM, Ammar Mansour, más néven SALIM, Hassan Rostom), Libanon, született: 1960., Libanon, libanoni állampolgár

                  11.

                  BOUYERI, Mohammed (más néven Abu ZUBAIR, más néven SOBIAR, más néven Abu Zoubair), született: 1978.3.8., Amszterdam (Hollandia) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja

                  12.

                  DARIB, Noureddine (más néven Carreto, más néven Zitoun Mourad), született: 1972.2.1., Algéria – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  13.

                  DJABALI, Abderrahmane (más néven Touil), született: 1970.6.1., Algéria – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  14.

                  EL FATMI, Nouredine (más néven Nouriddin EL FATMI, más néven Nouriddine ELFATMI, más néven Noureddine EL FATMI, más néven Abu AL KA'E KA'E, más néven Abu QAE QAE, más néven FOUAD, más néven FZAD, más néven Nabil EL FATMI, más néven Ben MOHAMMED, más néven Ben Mohand BEN LARBI, más néven Ben Driss Muhand IBN LARBI, más néven Abu TAHAR, más néven EGGIE), született: 1982.8.15., Midar (Marokkó), útlevélszáma: N829139 (Marokkó) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja

                  15.

                  EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (más néven AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali, más néven EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), született: 1965.7.10. vagy 1965.7.11., El Dibabiya (Szaúd-Arábia), szaúdi állampolgár

                  16.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, született: 1971.9.10., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  17.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (más néven GARBAYA, AHMED, más néven SA-ID, más néven SALWWAN, Samir), Libanon, született: 1963., Libanon, libanoni állampolgár

                  18.

                  LASSASSI, Saber (más néven Mimiche), született: 1970.11.30., Constantine (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  19.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (más néven ALI, Salem, más néven BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; más néven HENIN, Ashraf Refaat Nabith, más néven WADOOD, Khalid Adbul), született: 1965.4.14. vagy 1964.3.1., Pakisztán, útlevélszám: 488555

                  20.

                  MOKTARI, Fateh (más néven Ferdi Omar), született: 1974.12.26., Hussein Dey (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  21.

                  NOUARA, Farid, született: 1973.11.25., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  22.

                  RESSOUS, Hoari (más néven Hallasa Farid), született: 1968.9.11., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  23.

                  SEDKAOUI, Noureddine (más néven Nounou), született: 1963.6.23., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  24.

                  SELMANI, Abdelghani (más néven Gano), született: 1974.6.14., Algír (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  25.

                  SENOUCI, Sofiane, született: 1971.4.15., Hussein Dey (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  26.

                  SISON, Jose Maria (más néven Armando Liwanag, más néven Joma, született: 1939.2.08., Cabugao, Fülöp-szigetek – az NPA-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Pártban vezető szerepet játszó személy)

                  27.

                  TINGUALI, Mohammed (más néven Mouh di Kouba), született: 1964.4.21., Blinda (Algéria) – az al-Takfir és az al-Hidzsra tagja

                  28.

                  WALTERS, Jason Theodore James (más néven Abdullah, más néven David), született: 1985.3.6., Amersfoort (Hollandia), útlevélszáma: NE8146378 (Hollandia) – A „Hofstadgroep” nevű csoport tagja

            2.   CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK

                  1.

                  „Abu Nidal Szervezet” – „ANO”, (más néven „Fatah-Forradalmi Tanács”, más néven „Arab Forradalmi Brigádok”, más néven „Fekete Szeptember”, más néven „Szocialista Muzulmánok Forradalmi Szervezete”)

                  2.

                  „Al-Aqsa Mártírjainak Brigádja”

                  3.

                  „Al-Aqsa e.V.”

                  4.

                  „Al-Takfir és al-Hidzsra”

                  5.

                  „Aum Shinrikyo” (más néven „AUM”, más néven „Aum Legfelsőbb Igazság”, más néven „Aleph”)

                  6.

                  „Babbar Khalsa”

                  7.

                  Az „Új Néphadsereget” – „NPA” is magában foglaló „Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”, Fülöp-szigetek, SISON Jose Maria-hoz kapcsolódva (más néven Armando Liwanag, más néven Joma, az „NPA”-t is magában foglaló Fülöp-szigeteki Kommunista Pártban vezető szerepet játszó személy)

                  8.

                  „Gama’a al-Islamiyya” (más néven „Al-Gama’a al-Islamiyya”) (Iszlám Csoport)

                  9.

                  „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi” – „IBDA-C” („Nagy Iszlám Keleti Harci Front”)

                  10.

                  „Hamász”, ide tartozik a „Hamas-Izz al-Din al-Qassem”

                  11.

                  „Hezb-i-Mudzsahedin” – „HM”

                  12.

                  „Hofstadgroep”

                  13.

                  „Holy Land Foundation for Relief and Development” – („Alapítvány a Szent Föld Felszabadításáért és Fejlesztéséért”)

                  14.

                  „International Sikh Youth Federation – ISYF” („Ifjú Szikek Nemzetközi Szövetsége”)

                  15.

                  „Kahane Chai” (más néven „Kach”)

                  16.

                  „Khalistan Zindabad Force” – „KZF” („Khaliszán Zindabad Erő”)

                  17.

                  „Kurd Munkáspárt” – „PKK”, (más néven „KADEK”, más néven „KONGRA-GEL”)

                  18.

                  „A Tamil Eelam Felszabadító Tigrisei” – „LTTE”

                  19.

                  „Mudzsaheddin-e Khalq Szervezet” – „MEK” vagy „MKO”, az „Iráni Ellenállás Nemzeti Tanács” („National Council of Resistance of Iran” – „NCRI”) kivételével, (más néven az „Iráni Nemzeti Felszabadítási Hadsereg” [„The National Liberation Army of Iran” – „NLA”, a „MEK” katonai szárnya], más néven „Iráni Népi Mudzsaheddin” [„People's Mujahidin of Iran” – „PMOI”], más néven a „Muzulmán Iráni Diákok Társasága” [„Muslim Iranian Student's Society”])

                  20.

                  „Ejército de Liberación Nacional” („Nemzeti Felszabadítási Hadsereg”)

                  21.

                  „Palestine Liberation Front” – „PLF” („Palesztin Felszabadítási Front”)

                  22.

                  „Palestinian Islamic Jihad” – „PIJ” („Palesztin Iszlám Dzsihád”)

                  23.

                  „Népi Front Palesztina Felszabadításért” – „PFLP”

                  24.

                  „Népi Front Palesztina Felszabadításért Főparancsnokság” (más néven PFLP – Főparancsnokság)

                  25.

                  „Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia” – „FARC” („Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők”)

                  26.

                  „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi” – „DHKP/C” (más néven „Devrimci Sol” (Forradalmi Baloldal), más néven „Dev Sol”) („Forradalmi Népi Felszabadítási Hadsereg/Front/Párt”)

                  27.

                  „Sendero Luminoso” – „SL” („Fényes Ösvény”)

                  28.

                  „Stichting Al Aqsa” (más néven „Stichting Al Aqsa Nederland”, más néven „Al Aqsa Nederland”)

                  29.

                  „Teyrbazen Azadiya Kurdistan” – „TAK” (más néven „Kurdisztáni Szabadság Sólymai” vagy „Kurdisztáni Szabadság Héjái”

                  30.

                  „Autodefensas Unidas de Colombia” – „AUC” („Kolumbiai Egyesült Önvédelmi Erők”)


title: A Tanács (EU) 2017/471 határozata (2017. február 28.) az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, Svájc, Norvégia és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               18.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 73/3

         A TANÁCS (EU) 2017/471 HATÁROZATA
   (2017. február 28.)
   az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, Svájc, Norvégia és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 41. cikke b) pontjának megfelelően a Norvégiában, Svájcban vagy Törökországban olyan anyagok felhasználásával előállított termékek, amelyek nem teljes egészében az adott országban jöttek létre vagy kerültek előállításra, de a felhatalmazáson alapuló rendelet 45. cikke értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át, az adott kedvezményezett országból származónak minősülnek.

               (2)

               Az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 54. cikke szerint a kumulációs rendszer alkalmazásának feltétele, hogy Norvégia viszonossági alapon ugyanilyen elbánást biztosítson a kedvezményezett országokból származó azon termékeknek, amelyek az Unióból származó anyagokból készültek.

               (3)

               Ami Norvégiát illeti, ezt a kumulációs rendszert eredetileg egy, az Unió és Norvégia között levélváltás formájában létrejött megállapodás formájában vezették be. A levélváltásra 2001. január 29-én került sor, miután a Tanács a 2001/101/EK határozattal (2) jóváhagyta a megállapodást.

               (4)

               Annak biztosítása érdekében, hogy a származó termék fogalmára az Unió általános tarifális preferenciarendszerének („GSP”) származási szabályaiban meghatározottal azonos fogalmat használjon, Norvégia módosította a saját GSP származási szabályait. Ezért van szükség a megállapodás – az Unió és Norvégia közötti levélváltás formájában történő – módosítására.

               (5)

               A helyettesítő FORM A származási bizonyítványok az Unió, Norvégia és Svájc általi kölcsönös elfogadása rendszerének a módosított levélváltás keretében továbbra is érvényben kell maradnia, és e rendszert – az Unió, Norvégia, Svájc és Törökország közötti kereskedelem előmozdítása érdekében – feltételesen Törökországra is alkalmazni kell.

               (6)

               Ezenfelül az Unió általános tarifális preferenciarendszerének 2010-ben megreformált származási szabályai egy új rendszer bevezetéséről rendelkeznek a regisztrált exportőrök származási igazolásai tekintetében, amely 2017. január 1-jétől kezdődően kerül alkalmazásra. A levélváltás keretében e tekintetben is módosításokat kell végezni.

               (7)

               Az új rendszer és az ahhoz kapcsolódó szabályok előrehozott alkalmazásának érdekében a Tanács 2012. március 8-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyaljon Norvégiával egy, a helyettesítő FORM A származási bizonyítványok vagy helyettesítő származásmegjelölő nyilatkozatok kölcsönös elfogadásáról, valamint a Norvégiából, Svájcból vagy Törökországból származó terméket tartalmazó áruknak az Unió vámterületére érkezésekor az Unióból származó terméket tartalmazó árukkal azonos módon való kezelésének biztosításáról szóló, levélváltás formájában kötendő megállapodásról. A tárgyalások az Európai Unió és a Norvég Királyság között az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, Svájc, Norvégia és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás parafálásával sikeresen lezárultak.

               (8)

               A megállapodást alá kell írni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, Svájc, a Norvég Királyság és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és Norvégia között levélváltás formájában létrejött megállapodás (3) aláírását – feltételezve annak későbbi megkötését – az Unió nevében a Tanács e határozattal jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat 2017. március 18-án lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. február 28-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. HERRERA

      (1)  A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

      (2)  A Tanács 2001/101/EK határozata (2000. december 5.) a Közösség és az Általános Preferenciális Rendszer keretében preferenciális tarifális kedvezményeket nyújtó EFTA-tagországok (Norvégia és Svájc) közötti, a Norvégiából vagy Svájcból származó terméket tartalmazó áruknak a Közösség vámterületére érkezésekor a Közösségből származó terméket tartalmazó árukkal azonos módon való kezelésének biztosításáról szóló, levélváltás formájában kötött megállapodás jóváhagyásáról (kölcsönös megállapodás) (HL L 38., 2001.2.8., 24. o.).

      (3)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.