title: 2006/655/EK: A Tanács határozata ( 2006. június 19. ) az Alpok-egyezmény hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról

text:
               30.9.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 271/61

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2006. június 19.)
   az Alpok-egyezmény hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról
   (2006/655/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdése első mondatával és 300. cikke (3) bekezdése első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   mivel:

               (1)

               Az alpesi régióra jellemző a természeti erőforrások – ideértve a vízkészleteket is – bősége a mezőgazdasági potenciál, a történelmi és kulturális jelentőség, az életminőségi, valamint gazdasági és szabadidős tevékenységi érték, amely nemcsak a helyi, de egyéb népességek számára is fennáll. Az alpesi régióra mindamellett jellemzőek a gazdálkodási tekintetben jelentkező, a geomorfológiai és éghajlati körülményekből következő nehéz élet- és termelési körülmények is.

               (2)

               Az Alpok védelméről szóló egyezményt (a továbbiakban: „Alpok-egyezmény”) az Európai Közösség nevében 1991. november 7-én írták alá, az 1996. február 26-i 96/191/EK tanácsi határozattal (2) jóváhagyták, és 1998. április 4-én lépett hatályba. Az Alpok-egyezmény 2. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében az e célok elérése érdekében megvalósítandó konkrét intézkedéseket különböző jegyzőkönyvekben állapítják meg, így a hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvben is.

               (3)

               Az Európai Közösségek Bizottsága részt vett a hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvre vonatkozó tárgyalásokban, amelyet nagy mértében befolyásoltak a közösségi politikák és jogszabályok. Az Alpok-egyezmény hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvét az Európai Közösség 1994. december 20-án Chambéry-ben írta alá.

               (4)

               A fenntartható fejlődés általános céljával összhangban a hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyv 1. cikkében meghatározott célkitűzése az, hogy az alpesi régióban olyan mezőgazdaság létrejöttét segítse elő és biztosítsa, amely alkalmazkodik a helyi körülményekhez, és összeegyeztethető a környezettel, valamint létfontosságú mértékben hozzájárul a népesség fennmaradásához és a fenntartható gazdasági tevékenységekhez, amely jellemzően magában foglalja a kiemelkedő minőségű termények előállítását, a természetes környezet megóvását, a természeti kockázatok elleni védelmet, valamint a táj szépségének és értékének fenntartását. A szerződő feleknek optimalizálniuk kell a hegyvidéki gazdálkodás többfunkciós szerepét.

               (5)

               A hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvben megállapított intézkedések – mint például a hegyvidéki gazdálkodás ösztönzése és az életkörülmények, a földterület-használat, a természetbarát gazdálkodás javítása, valamint a vásárlásösztönzés és a forgalomba hozatal vagy az erdőgazdálkodási intézkedések – összhangban állnak az EU mezőgazdasági jogszabályaival és politikájával, és különösen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelettel (3).

               (6)

               A jegyzőkönyv egységes keretet biztosít egy határokon átnyúló megközelítés kialakításához, amely az alpesi régió sajátos problémáinak megoldását célzó közös célkitűzéseket és cselekvéseket integrál.

               (7)

               Az Alpok-egyezmény és a hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyv 19 millió ha területen élő 13 millió lakost és közel 6 000 közösséget érint. Az Alpok a más régiók népessége számára is nagy jelentőséggel bír.

               (8)

               Az Alpok-egyezmény az azt végrehajtó jegyzőkönyvekkel együtt – beleértve a hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvet – világszerte az első nemzetközi, hegyvidéki régióra vonatkozó megállapodás, amely modellként szolgál egyéb régiók számára.

               (9)

               A hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyv ratifikálása megerősítené az EK elkötelezettségét, határozott politikai jelzés lenne, valamint erősítené az egész régióban folyó ökológiai folyamatot, ami rendkívüli értéket jelent Európa számára.

               (10)

               Ezért helyénvaló a jegyzőkönyv Közösség nevében történő jóváhagyása,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Alpok-egyezmény hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyvét a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   A jegyzőkönyv, valamint a kapcsolódó nyilatkozatok szövegét csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyv 24. cikkével összhangban az Európai Közösség nevében a jóváhagyó okirat, valamint a kapcsolódó nyilatkozatok letétbe helyezésére jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2006. június 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. PRÖLL

      (1)  2006. június 13-i vélemény. A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

      (2)  HL L 61., 1996.3.12., 31. o.

      (3)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG NEVÉBEN TETT NYILATKOZATOK
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG NYILATKOZATA A HEGYVIDÉKI GAZDÁLKODÁSRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV 8. ÉS 9. CIKKÉVEL KAPCSOLATBAN
   Az Európai Közösség elismeri az együtt-termesztés alapelvét, mint a gazdálkodók a hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiával módosított növénytermesztés közötti választásának képességét, a GMO-címkézésre és/vagy a fajtatisztasági szabványokra vonatkozó jogi kötelezettségekkel összhangban. A hegyvidéki gazdálkodásról szóló jegyzőkönyv vonatkozó cikkeit ennek fényében kell értelmezni.
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG NYILATKOZATA A HEGYVIDÉKI GAZDÁLKODÁSRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV 7., 9., 10., 11., 13., 14. ÉS 16. CIKKÉVEL KAPCSOLATBAN
   Az Európai Közösség úgy ítéli meg, hogy az egyes vállalkozások számára kedvező állami támogatási intézkedéseknek meg kell felelniük az EK-Szerződés 36. és 87, 88., és 89. cikke alapján megállapított versenyszabályoknak, valamint nem torzíthatják a versenyt, illetve nem fenyegethetnek annak torzításával, és nem sérthetik a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.
    ---documentbreak---

               30.9.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 271/63

         FORDÍTÁS
   JEGYZŐKÖNYV
   az 1991-es Alpok-egyezmény hegyvidéki gazdálkodás területén történő alkalmazásáról
   „Hegyvidéki gazdálkodás” jegyzőkönyv

      Preambulum

   A NÉMET SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,
   A MONACÓI HERCEGSÉG,
   A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,
   és
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
   MEGFELELVE az Alpok védelméről szóló, 1991. november 7-i egyezményből (Alpok-egyezmény) fakadó feladatuknak, hogy átfogó politika keretében biztosítsák az alpesi térség védelmét és fenntartható fejlődését,
   ALKALMAZVA az Alpok-egyezmény 2. cikke (2) és (3) bekezdése szerint rájuk háruló kötelezettségeket,
   TUDATÁBAN azon feladatuknak, hogy a köz érdekében a vidék hagyományos gazdálkodási formáit, valamint a tájhoz igazított és a környezettel összhangban lévő mezőgazdaságot megőrizzék, fenntartsák és elősegítsék, az alpesi környezet kedvezőtlenebb gazdasági feltételeit is figyelembe véve,
   FELISMERVE, hogy az alpesi térség gazdag természeti erőforrásai, vízkészletei, mezőgazdasági potenciálja, történelmi és kulturális jelentősége miatt, az európai népek életének kereteként, valamint az ott folyó gazdasági és szabadidős tevékenységnek és a rajta áthaladó fontos közlekedési útvonalaknak köszönhetően létfontosságú szerepet tölt be elsősorban az ott élő népesség, de ezen túlmenően az Alpokon kívül eső régiók életében is,
   MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy az ott élő népességnek biztosítani kell a lehetőséget, hogy önmaga határozza meg szociális, kulturális és gazdasági fejlődésére irányuló programját, és a meglévő intézményi kereteken belül részt vegyen annak végrehajtásában,
   MEGGYŐZŐDVE a gazdasági érdekek és a környezetvédelmi követelmények a régiók sajátosságaira és a mezőgazdaság központi szerepére tekintettel történő összehangolásának szükségességéről,
   FIGYELEMMEL a mezőgazdaságnak az alpesi régió mindenkori életében megmutatkozó jelentőségére, valamint e gazdasági szektornak különösen a hegyvidéki régiókban nélkülözhetetlen és létfontosságú szerepére a megfelelő népsűrűség fenntartásában, a népesség élelmiszer-ellátásában, a régióra jellemző minőségi termékek előállításában, a táj agrárjellegének a turisztikai érték szempontjából történő megőrzésében és ápolásában, valamint a talajnak az erózió, a lavinák és az áradások elleni védelmében,
   FELISMERVE, hogy a mezőgazdasági termelés módszerei és intenzitása meghatározó hatással vannak a természetre és a tájra, és hogy a külterjes gazdálkodás módszereivel művelt mezőgazdasági tájnak egyúttal az alpesi flóra és fauna élettereként is létfontosságú funkciót kell betöltenie,
   FELISMERVE a tényt, hogy az alpesi táj felszíni adottságai és a hegyvidéki éghajlat következtében a mezőgazdasági termelőknek kedvezőtlenebb élet- és munkakörülményekkel kell szembenézniük,
   MEGGYŐZŐDVE ARRÓL, hogy bizonyos problémák csak országhatárokon átnyúló együttműködés keretében oldhatók meg, és az alpesi térség államai részéről közös intézkedéseket igényelnek, valamint arról, hogy mind nemzeti, mind nemzetközi szinten meg kell hozni a megfelelő korrekciós és segítő gazdasági és szociális intézkedéseket annak érdekében, hogy a pusztán gazdasági természetű kritériumok alkalmazása a hegyvidéki régiókban ne veszélyeztesse a mezőgazdasági termelők és gazdaságaik jövőjét,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   FEJEZET
   ALTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
   1. cikk
   Célkitűzések
   (1)   Ez a jegyzőkönyv a tájhoz igazított és a környezettel összhangban lévő hegyvidéki gazdálkodás megőrzése és elősegítése érdekében hozott nemzetközi szintű intézkedéseket állapít meg; e jegyzőkönyv célja annak a létfontosságú szerepnek az elismerése és tartós megőrzése, melyet a hegyvidéki gazdálkodás a népesség fennmaradásában, a vidék fenntartható – különösen a régióra jellemző minőségi termékek előállítására irányuló – gazdasági tevékenységében, az élet természetes kereteinek megőrzésében, a természeti csapások megelőzésében, a természetes és mezőgazdasági táj szépségének és pihenésre alkalmas adottságainak megóvásában, illetve az alpesi régió kulturális életében betölt.
   (2)   E jegyzőkönyv végrehajtása során a Szerződő Felek a hegyvidéki gazdálkodás valamennyi funkciójának optimalizálását tartják szem előtt.
   2. cikk
   A célkitűzések figyelembevétele egyéb politikákban
   A Szerződő Felek vállalják, hogy e jegyzőkönyv célkitűzéseit az alpesi régióra irányuló egyéb politikáikban is tekintetbe veszik.
   3. cikk
   Az általános gazdasági keretből fakadó alapvető kötelezettségek
   A Szerződő Felek megállapodnak annak szükségességében, hogy mezőgazdasági politikájukat minden szinten és a globális gazdaságpolitikával összhangban a fenntartható és kiegyensúlyozott fejlődés követelményéhez igazítsák annak érdekében, hogy a meglévő pénzügyi kereteken belül lehetővé tegyék:

               a)

               a környezettel összhangban a mezőgazdaság támogatását, illetve a mezőgazdaság e jegyzőkönyv 7. cikke szerinti általános érdekű funkcióinak elősegítését, különösen a hegyvidéki régiókban;

               b)

               a hegyvidéki régiók elnéptelenedése elleni hatékony fellépést és a vonzó életkörülmények biztosítását, megfelelő mezőgazdasági és környezetvédelmi politikával kísért szociális és strukturális intézkedések révén.

         4. cikk
   A mezőgazdasági termelők szerepe
   A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a hegyvidéki régiókban a mezőgazdaság az évszázadok során a tájkép alakításában játszott kiemelt szerepének köszönhetően történelmi jelleget és kulturális értéket hordoz. Következésképpen helyénvaló elismerni a sokrétű funkciókat ellátó mezőgazdasági termelőknek a természetes és mezőgazdasági táj megőrzésében mindenkor betöltött szerepét, és bevonni őket a hegyvidéki régiókra vonatkozó döntések és intézkedések meghozatalába.
   5. cikk
   A területi testületek részvétele
   (1)   Mindegyik Szerződő Fél vállalja, hogy a meglévő intézményi kereteken belül meghatározza az intézmények és a közvetlenül érintett területi testületek közötti egyeztetés és együttműködés leghatékonyabb szintjét, a közös felelősségvállalás elősegítése érdekében, a hegyvidéki gazdálkodással kapcsolatos politika alkalmazása, illetve az ehhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása terén való együttműködés erősítésére és fejlesztésére törekedve.
   (2)   A közvetlenül érintett területi testületek hatásköreik tiszteletben tartásával és a meglévő intézményi kereteken belül részt vesznek e politikák és intézkedések előkészítésének és végrehajtásának minden egyes szakaszában.
   6. cikk
   Nemzetközi együttműködés
   A Szerződő Felek a következőkben állapodnak meg:

               a)

               e jegyzőkönyv végrehajtása érdekében rendszeresen közösen értékelik a mezőgazdasági politika alakulását, illetve minden egyes, a mezőgazdasági politika terén tervezett fontos döntés elfogadása előtt lehetőséget biztosítanak a kölcsönös konzultációra;

               b)

               valamennyi illetékes hatóság határokon átnyúló együttműködése révén biztosítják az e jegyzőkönyv keretében meghatározott célkitűzések és intézkedések végrehajtását, különös tekintettel a regionális közigazgatásra és a területi testületekre;

               c)

               a kutatási és képzési intézmények, mezőgazdasági és környezetvédelmi szervezetek, valamint a médiák közötti nemzetközi együttműködés révén támogatják az ismeret- és tapasztalatcserét, illetve a közös kezdeményezéseket.

         II.   FEJEZET
   KÜLÖNÖS INTÉZKEDÉSEK
   7. cikk
   A hegyvidéki gazdálkodás ösztönzése
   (1)   A Szerződő Felek törekednek arra, hogy mezőgazdasági politikájukat a régiók eltérő körülményeihez igazodva minden szinten differenciálják, és a kedvezőtlen helyi körülményekre való tekintettel, ösztönözzék a hegyvidéki gazdálkodást. A Szerződő Felek különös figyelmet fordítanak a szélsőséges körülményeket nyújtó területeken minimális mezőgazdasági tevékenységet biztosító gazdaságok támogatásának.
   (2)   A hegyvidéki gazdálkodás a természetes és mezőgazdasági táj megőrzésében és ápolásában, illetve a természeti csapások megelőzésében betöltött szerepére való tekintettel és a köz érdekében megfelelő, az általános kötelezettségeken túlmenő kompenzációban részesülhet, amely meghatározott projektekhez és szolgáltatásokhoz kapcsolódó szerződéses megállapodások keretében nyújtható.
   8. cikk
   Területrendezés és mezőgazdasági táj
   (1)   A Szerződő Felek vállalják, hogy a területrendezés, a területhasználat, a telekviszonyok kialakítása, illetve a talajjavító intézkedések során tiszteletben tartják a természetes és mezőgazdasági táj jellegét, és tekintetbe veszik a hegyvidéki régiók sajátságos viszonyait.
   (2)   Ahhoz, hogy sokrétű feladatait sikeresen elláthassa, a hegyvidéki gazdálkodás számára elsősorban a tájhoz igazított és a környezettel összhangban lévő mezőgazdasági termeléshez szükséges földterületeket kell biztosítani.
   (3)   Ezen összefüggésben gondoskodni kell a mezőgazdasági táj hagyományos elemeinek (ligetek, erdőszélek, sövények, cserjések, nedves, száraz és sovány rétek, havasi legelők) megóvásáról vagy helyreállításáról, illetve kihasználásáról.
   (4)   Ezen túlmenően egyedi intézkedéseket kell hozni a gazdasági épületek és a mezőgazdasági építkezés hagyományos elemeinek megőrzése, valamint a jellegzetes építkezési módok és anyagok használatának fenntartása érdekében is.
   9. cikk
   Természetkímélő termelési módok. Jellemző termékek
   A Szerződő Felek vállalják, hogy meghoznak minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a hegyvidéki régiókban közös kritériumok alkalmazásával előnyben részesítsék a külterjes, természettel összhangban lévő és a régióra sajátosan jellemző termelési módok használatát és terjesztését, valamint biztosítják a jellemző alpesi termékek rangját, melyek előállítási módja régióhoz kötött, egyedi és a természettel összhangban van.
   10. cikk
   A tájhoz igazított állattenyésztés és a genetikai örökség változatossága
   (1)   A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a tájhoz igazított és a rendelkezésre álló felületekhez kötődő állattenyésztés mind jövedelemforrásként, mind a helyi táj és a kultúra identitásának meghatározó elemeként létfontosságú alkotóeleme a hegyvidéki gazdálkodásnak. Mindezek alapján helyénvaló támogatni az állattenyésztés fenntartását, beleértve a hagyományos háziállatokat is, a jellegzetes fajok változatosságával és a jellemző termékekkel; az állattenyésztésnek igazodnia kell a tájhoz, a meglévő felületeket kell használnia, és összhangban kell lennie a természettel.
   (2)   E cél érdekében törekedni kell a szükséges mezőgazdasági, legelő- és erdőgazdálkodási struktúrák megőrzésére, a legelőfelületek és az állatállomány helyi viszonyokhoz alkalmazott egyensúlyának tiszteletben tartásával, megfelelő külterjes legelőgazdálkodás keretei között.
   (3)   Mindezen túlmenően helyénvaló meghozni a szükséges intézkedéseket a haszonállatok és haszonnövények változatos genetikai örökségének megőrzése érdekében, nevezetesen a kutatás, illetve a mezőgazdasági tanácsadás területén.
   11. cikk
   Eladásösztönzés
   (1)   A Szerződő Felek lépéseket tesznek annak érdekében, hogy a hegyvidéki gazdálkodási termékek kereskedelmi forgalmazása számára kedvező piaci feltételeket biztosítsanak, ösztönözve helyi értékesítésüket, illetve növelve versenyképességüket a nemzeti és nemzetközi piacon.
   (2)   Az eladásösztönzést egyebek között új bejegyzett eredetmegjelölésű márkanevek és minőséggaranciák bevezetése biztosítja, melyek a termelőknek és a fogyasztóknak egyaránt védelmet nyújtanak.
   12. cikk
   Termeléskorlátozás
   A mezőgazdasági termelés korlátozása esetén a Szerződő Felek törekednek a hegyvidéki régiókban megmutatkozó sajátos igények, valamint a tájhoz igazított és a természettel összhangban lévő termelési módok tekintetbe vételére.
   13. cikk
   A mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás egymást kiegészítő jellege
   A Szerződő Felek kölcsönösen elismerik a tényt, hogy a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás kiegészítő jellege és egymástól való kölcsönös függése miatt a hegyvidéki régiókban e két területet együtt kell vizsgálni. Következésképpen támogatják:

               a)

               a természettel összhangban az erdőgazdálkodást, egyrészről, mint a gazdaságok kiegészítő jövedelemforrását, másrészről mint a mezőgazdasági szektorban alkalmazott munkaerők kiegészítő tevékenységét;

               b)

               az erdők védő, produktív és szabadidős, valamint ökológiai és biogenetikai funkciójának tekintetbe vételét, az erdők mezőgazdasági felületekhez való aránya, illetve a helyi sajátosságok, valamint a tájhoz való igazodás követelményének figyelembevételével;

               c)

               a legelőgazdálkodás és a vadállomány szabályozását, az erdők és a megművelt területek tűrhetetlen károsodásának elkerülése érdekében.

         14. cikk
   Kiegészítő jövedelemforrások
   Elismerve a családi gazdaságok hagyományos jelentőségét a hegyvidéki gazdálkodásban, és azok – elsődleges, kiegészítő vagy járulékos – gazdasági tevékenység formájában történő ösztönzése érdekében a Szerződő Felek támogatják a kiegészítő jövedelemforrások létesítését és fejlesztését a hegyvidéki régióban, különös tekintettel az ott élő népesség saját kezdeményezéseire a mezőgazdasághoz kapcsolódó szektorokban, nevezetesen az erdőgazdálkodás, a turizmus és a kézműipar területén, a természetes és mezőgazdasági tájjal összhangban.
   15. cikk
   Az élet- és munkakörülmények javítása
   A Szerződő Felek ösztönzik a hegyvidéki régiók mezőgazdasági és erdőgazdálkodási szektorában foglalkoztatott munkavállalók számára a kedvezőtlen körülmények miatt nélkülözhetetlen szolgáltatások minőségének megőrzését és javítását; a cél az, hogy a munkavállalók élet- és munkakörülményeinek javítása egyúttal az alpesi térség más területeinek és szektorainak gazdasági és szociális fejlődését is magával vonja. Az erre irányuló döntéseknek nem csak a tisztán gazdasági természetű kritériumokat kell érvényesíteniük. Ez az elv elsősorban a mezőgazdasági lakó- és gazdasági épületek összeköttetéseire, építésére, illetve átalakítására, valamint a technikai felszerelések és berendezések vásárlására és karbantartására vonatkozik.
   16. cikk
   Kiegészítő intézkedések
   A Szerződő Felek a hegyvidéki gazdálkodás területén további, az e jegyzőkönyv keretében tervezett intézkedéseket, kiegészítő intézkedéseket hozhatnak.
   III.   FEJEZET
   KUTATÁS, OKTATÁS ÉS TÁJÉKOZTATÁS
   17. cikk
   Kutatás és megfigyelés
   (1)   A Szerződő Felek ösztönzik, és szorosan együttműködve összehangolják mindazon kutatási és rendszeres megfigyelési tevékenységeket, amelyek e jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérése szempontjából hasznosnak bizonyulnak.
   (2)   A Szerződő Felek kiemelten ösztönzik a hegyvidéki gazdálkodás sajátos problémáival foglalkozó mezőgazdasági kutatásokat; e kutatási tevékenységet egyrészről fejleszteni kell, hogy a lehető legnagyobb mértékben megfeleljen a konkrét helyi viszonyoknak, másrészről integrálni kell a mezőgazdasági politika célkitűzéseire és intézkedéseire irányuló döntéshozatali és értékelési folyamatokba, tekintettek arra, hogy a kutatások eredményei a mezőgazdasági képzésben, illetve technikai segítségnyújtásban is alkalmazásra kerülnek.
   (3)   A Szerződő Felek felügyelik a nemzeti szintű kutatások és rendszeres megfigyelés eredményeinek integrálását egy közös, állandó megfigyelési és tájékoztatási rendszerbe, valamint az eredményekhez való nyilvános hozzáférést a meglévő intézményi kereteken belül.
   (4)   A Szerződő Felek a különböző hegyvidéki régiók helyzetének felmérése érdekében és figyelemmel a jegyzőkönyvben rögzített célkitűzésekre, összehangolt tevékenységi jelentést készítenek a hegyvidéki gazdálkodás gazdasági és szociális helyzetéről.
   (5)   A fenti jelentést rendszeresen meg kell újítani; e jelentésnek jeleznie kell azokat a témákat, illetve térségeket, amelyek egyedi problémákat vetnek fel, valamint értékelnie kell az eddigiek során hozott, illetve a jövőben tervezett intézkedések hatékonyságát. Az adatgyűjtés során kiemelt jelentőségűnek minősülnek a demográfiai, szociális és gazdasági fejlődés, illetve az egyes területek különféle földrajzi, ökológiai és infrastrukturális mutatói közötti összefüggésekre vonatkozó adatok, valamint az Alpok-egyezmény és e jegyzőkönyv szerinti fenntartható és kiegyensúlyozott fejlődés előbbiekhez kapcsolódó kritériumainak meghatározása.
   (6)   A fentieken túlmenően a mellékletben felsorolt témák minősülnek kiemelt jelentőségűnek.
   18. cikk
   Képzés és tájékoztatás
   (1)   A Szerződő Felek elősegítik a szakmai alapképzést és továbbképzést, illetve a közvélemény tájékoztatását minden, e jegyzőkönyv célkitűzéseihez, intézkedéseihez és végrehajtásához kapcsolódó területen.
   (2)   A Szerződő Felek ösztönzik:

               a)

               a szakmai alapképzés, illetve továbbképzés fejlesztését, a mezőgazdasági területen történő technikai segítségnyújtást, a vállalkozás, illetve kereskedelmi tevékenység működtetéséhez történő segítségnyújtást, nem veszítve szem elől a természet- és környezetvédelem szempontjait sem. A képzési lehetőségek struktúrájában általában a mezőgazdasághoz kapcsolódó szektorok résztvevőinek alternatív, illetve kiegészítő tevékenységekre való orientálását, illetve felkészítését kell előtérbe helyezni;

               b)

               a széles körű és objektív tájékoztatást, mely nem korlátozódik a közvetlenül érintett intézmények és közigazgatási szervek dolgozóira, hanem – nevezetesen a médián keresztül – az alpesi területeken belül és kívül egyaránt eljut a legszélesebb közvéleményhez, megfelelő tájékoztatást nyújtva a hegyvidéki gazdálkodás funkciójáról és felkeltve a közvélemény érdeklődését a téma iránt.

         (3)   A fentieken túlmenően a mellékletben felsorolt témák minősülnek kiemelt jelentőségűnek.
   IV.   FEJEZET
   VÉGREHAJTÁS, ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS
   19. cikk
   Végrehajtás
   A Szerződő Felek vállalják, hogy felügyelik e jegyzőkönyv végrehajtását, és a meglévő intézményi kereteken belül meghoznak minden megfelelő intézkedést ennek érdekében.
   20. cikk
   A kötelezettségek betartásának ellenőrzése
   (1)   A Szerződő Felek rendszeresen jelentést tesznek az állandó bizottságnak az e jegyzőkönyv értelmében hozott intézkedésekről. A jelentésnek ki kell térnie a meghozott intézkedések hatékonyságának kérdésére is. A jelentések időszakosságát az Alpesi konferencia határozza meg.
   (2)   Az állandó bizottság megvizsgálja e jelentéseket, hogy ellenőrizze, a Szerződő Felek eleget tettek-e az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeiknek. A bizottság e célból kiegészítő információkat kérhet az érintett szerződő felektől, illetve más információforrásokat is igénybe vehet.
   (3)   Az állandó bizottság jelentést készít az Alpesi konferenciának arról, hogy a Szerződő Felek mennyiben tettek eleget az e jegyzőkönyvből eredő kötelezettségeiknek.
   (4)   Az Alpesi konferencia megismerkedik e jelentéssel. Amennyiben a kötelezettségek elmulasztását állapítja meg, a konferencia elfogadhat erre vonatkozó ajánlásokat.
   21. cikk
   A rendelkezések hatékonyságának értékelése
   (1)   A Szerződő Felek rendszeresen megvizsgálják és értékelik e jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatékonyságát. Amennyiben a célkitűzések elérése érdekében szükségesnek mutatkozik, a szerződő felek előkészítik a jegyzőkönyv megfelelő módosításainak elfogadását.
   (2)   A rendelkezések értékelésében a meglévő intézményi kereteken belül a területi testületek is részt vesznek. A szerződő felek kikérhetik az érintett területeken működő nem kormányzati szervezetek véleményét is.
   V.   FEJEZET
   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
   22. cikk
   Az Alpok-egyezmény és a jegyzőkönyv kapcsolata
   (1)   Ez a jegyzőkönyv az Alpok-egyezménynek az egyezmény 2. cikke és további vonatkozó cikkei szerinti jegyzőkönyve.
   (2)   E jegyzőkönyv szerződő felévé kizárólag olyanok válhatnak, akik az Alpok-egyezménynek is szerződő felei. Az Alpok-egyezmény felmondása egyúttal e jegyzőkönyv felmondását is jelenti.
   (3)   Az Alpesi konferencia e jegyzőkönyvhöz kapcsolódó kérdésekben hozott döntései alkalmával kizárólag e jegyzőkönyv szerződő felei vehetnek részt a szavazásban.
   23. cikk
   Aláírás és megerősítés
   (1)   Ez a jegyzőkönyv 1994. december 20-án áll nyitva aláírásra az Alpok-egyezményt aláíró államok és az Európai Közösség tagállamai előtt, 1995. január 15-től pedig a letéteményes Osztrák Köztársaságban áll nyitva aláírásra.
   (2)   Ez a jegyzőkönyv a jegyzőkönyvhöz való csatlakozás szándékát kifejező valamennyi Szerződő Félre vonatkozólag három hónappal azt követően lép hatályba, hogy három állam letétbe helyezte megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát.
   (3)   Minden olyan aláíró állam tekintetében, amely később fejezi ki a jegyzőkönyvhöz való csatlakozás szándékát, a jegyzőkönyv három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyezték. A jegyzőkönyv valamely módosításának hatálybalépését követően a jegyzőkönyv minden újabb szerződő fele a módosított formájú jegyzőkönyv szerződő felévé válik.
   24. cikk
   Értesítések
   A letéteményes értesíti valamennyi, a preambulumban felsorolt államot és az Európai Közösséget e jegyzőkönyvvel kapcsolatosan:

               a)

               minden aláírásról;

               b)

               minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről;

               c)

               a jegyzőkönyv hatálybalépésének bármilyen időpontjáról;

               d)

               a Szerződő Felek, illetve aláíró felek bármely nyilatkozatáról;

               e)

               minden felmondásról szóló értesítésről és a felmondás hatálybalépésének időpontjáról.

         A FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott kellően meghatalmazott személyek aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

      Kelt Chambéry-ben, 1994. december 20-án, francia, német, olasz és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles, melyekből egy eredeti példányt az Osztrák Állami Levéltárban helyeznek letétbe. A letéteményes minden egyes aláíró államnak eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

   A 17. ÉS 18. CIKK SZERINTI KIEMELT JELLEGŰ KUTATÁSI ÉS OKTATÁSI TÉMÁK
   Kutatás
   A hegyvidéki zónák meghatározása és osztályozása tengerszint feletti magasságuk és a különböző területek éghajlati körülményei, földtani, gazdasági és infrastrukturális sajátosságai alapján.
   A különböző politikai döntéshozatali szinteken (EU/KAP, államok, régiók, területi testületek) elfogadott intézkedések hatásának vizsgálata a hegyvidéki gazdálkodás, illetve az ökológiai funkciók szempontjából.
   A mezőgazdaság és erdőgazdálkodás gazdasági, ökológiai, szociális és kulturális funkcióinak, illetve fejlődési lehetőségeinek felmérése a különböző hegyvidéki területek sajátos helyi körülményeinek összefüggésében.
   Termelési és gyártási módszerek, a mezőgazdasági termékek minőségének, illetve minőségjavításának kritériumai a hegyvidéki területeken.
   A haszonállatok és haszonnövények változatos fajainak differenciált, tájhoz igazított és természettel összhangban lévő megőrzésének érdekében folytatott genetikai kutatások és technikai segítségnyújtás.
   Képzés
   Technikai, tudományos és társadalmi-gazdasági segítségnyújtás és képzési programok a hegyvidéki gazdaságok, valamint a termékeik feldolgozásával foglalkozó mezőgazdasági üzemek számára.
   Vállalkozásvezetés technikai és gazdasági ismereteire vonatkozó képzés, mely főként a termékkínálat diverzifikációjára, illetve a mezőgazdaságban és az e szektoron kívül mutatkozó különféle termelési, illetve jövedelemszerzési alternatívákra helyezi a hangsúlyt.
   A természetes és a természettel összhangban lévő termelési módok alkalmazásának technikai és pénzügyi feltételei, illetve hatásai.
   Médiaismeretek, az információknak a közvélemény, a politika és a gazdaság orientációihoz alkalmazott közlése és terjesztése, az alpesi térségen belül és kívül.


title: A Tanács határozata (1999. december 2.) az Európai Közösség és a Kínai Népköztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0016

Hivatalos Lap L 006 , 11/01/2000 o. 0039 - 0039

		A Tanács határozata(1999. december 2.)az Európai Közösség és a Kínai Népköztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről(2000/16/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 170. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],mivel:(1) a Közösség és a Kínai Népköztársaság a közös érdekeiket érintő területeken konkrét kutatási és technológiai fejlesztési (KTF) programokat végez;(2) a múltbéli tapasztalatokra alapozva mindkét fél kifejezte az irányú óhaját, hogy a tudományos és technológiai együttműködés végzéséhez egy mélyebb és szélesebb keretet hozzanak létre;(3) a tudományos és technológiai együttmûködés a Közösség és a Kínai Népköztársaság közötti átfogó együttmûködés részét képezi;(4) a Tanács 1998. június 22-i határozatával felhatalmazza a Bizottságot a Közösség és a Kínai Népköztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: "megállapodás") megkötésére irányuló tárgyalások folytatására;(5) a Tanács 1998. június 22-i határozatával úgy határozott, hogy a megállapodást a Közösség nevében aláírja;(6) a megállapodást 1998. december 22-én írták alá;(7) a megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Kínai Népköztársaság Kormánya közötti tudományos és technológiai együttmûködésrõl szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 11. cikke értelmében a Tanács elnöke megküldi az értesítést arról, hogy a megállapodás hatályba lépéséhez szükséges eljárásokat a Közösség részéről elvégezték [3].Kelt Brüsszelben, 1999. december 2-án.a Tanács részérőlaz elnökE. Tuomioja[1] HL C 247. E., 1999.8.31, 32. o.[2] 1999. november 3-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé)[3] A megállapodás hatályba lépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: A Tanács 2012/237/KKBP határozata ( 2012. május 3. ) a Bissau-guineai Köztársaságban a békét, biztonságot és stabilitást veszélyeztető egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedésekről

text:
               4.5.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 119/43

         A TANÁCS 2012/237/KKBP HATÁROZATA
   (2012. május 3.)
   a Bissau-guineai Köztársaságban a békét, biztonságot és stabilitást veszélyeztető egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni korlátozó intézkedésekről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,
   mivel:

               (1)

               Figyelembe véve a Bissau-guineai Köztársaságban jelenleg kialakult helyzet súlyosságát, a Tanács intézkedések elfogadását tartja szükségesnek azokkal szemben, akik próbálják meghiúsítani vagy leállítani a békés politikai folyamatokat, illetve akik tevékenységükkel veszélyeztetik a Bissau-guineai Köztársaság stabilitását, különösen akik vezető szerepet játszottak a 2010. április 1-jei lázadásban vagy a 2012. április 12-i államcsínyben, vagy akik tevékenységük révén a jogállamiság meggyengítésére, a polgári hatáskörök elsőségének korlátozására, továbbá a büntetlenség és az ország instabilitásának az előmozdítására törekednek.

               (2)

               Egyes intézkedések végrehajtásához az Unió további fellépése szükséges,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A tagállamok meghoznak minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy a mellékletben felsorolt és a hozzájuk kapcsolódó olyan személyek részére, akik a Bissau-guineai Köztársaság békéjét, biztonságát, illetve stabilitását veszélyeztető tevékenységet folytatnak vagy támogatják azokat, megakadályozzák a területükre való belépést vagy az azon történő átutazást.
   (2)   Az (1) bekezdés nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy saját állampolgáraiktól megtagadják a területükre való belépést.
   (3)   Az (1) bekezdés nem érinti azokat az eseteket, amikor egy tagállamnak nemzetközi jogi kötelezettsége áll fenn, nevezetesen:

               a)

               valamely nemzetközi kormányközi szervezet fogadó országa;

               b)

               az Egyesült Nemzetek Szervezete által vagy annak védnöksége alatt összehívott nemzetközi konferencia fogadó országa;

               c)

               valamely kiváltságokat és mentességeket biztosító többoldalú megállapodás értelmében; vagy

               d)

               az Apostoli Szentszék (Vatikáni Városállam) és Olaszország között 1929-ben a megbékélésről létrejött szerződés (lateráni egyezmény) értelmében.

         (4)   A (3) bekezdést azokra az esetekre is alkalmazni kell, amikor valamely tagállam az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) fogadó országa.
   (5)   A Tanácsot megfelelő módon értesíteni kell minden olyan esetről, amikor egy tagállam a (3) vagy a (4) bekezdés értelmében mentességet ad.
   (6)   A tagállamok mentességet adhatnak az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések alól, ha az utazást sürgős humanitárius ok vagy olyan kormányközi értekezleteken való részvétel indokolja – beleértve az Unió által támogatott vagy az EBESZ elnöki tisztét betöltő tagállamban tartott értekezleteket is – amelyeken a demokráciának, az emberi jogoknak és a jogállamiságnak a Bissau-guineai Köztársaságban való közvetlen elősegítését célzó politikai párbeszéd zajlik.
   (7)   Az a tagállam, amely a (6) bekezdésben meghatározott mentességet kíván biztosítani, írásban értesíti erről a Tanácsot. A mentességet megadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ellen a Tanács egy vagy több tagja – a javasolt mentességről szóló értesítés kézhezvételétől számított két munkanapon belül – írásban kifogást emel. Amennyiben a Tanács egy vagy több tagja kifogást emel, a Tanács minősített többséggel határozhat a javasolt mentesség megadásáról.
   (8)   Azokban az esetekben, amikor a (3), a (4), a (6) és a (7) bekezdésnek megfelelően egy tagállam engedélyezi a mellékletben felsorolt személyeknek a területére való belépést, vagy az azon történő átutazást, az engedély az abban megjelölt célra és az azzal érintett személyekre korlátozódik.
   2. cikk
   (1)   Be kell fagyasztani a mellékletben felsorolt, a Bissau-guineai Köztársaság békéjét, biztonságát, illetve stabilitását veszélyeztető tevékenységet folytató vagy azt támogató természetes vagy jogi személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez – valamint a hozzájuk kapcsolódó természetes vagy jogi személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez – tartozó, tulajdonukat képező, általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági forrást.
   (2)   A mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek részére vagy javára semmilyen pénzeszköz vagy gazdasági forrás sem közvetve, sem közvetlenül nem bocsátható rendelkezésre.
   (3)   A tagállami hatáskörrel rendelkező hatóság – az általa megfelelőnek ítélt feltételek mellett – engedélyezheti egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve az azokhoz való hozzáférést, amennyiben megállapította, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági források:

               a)

               a mellékletben felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek, beleértve élelmiszerek, bérleti díj vagy jelzálog, gyógyszerek és orvosi kezelés, adók, biztosítási díjak és közműdíjak költségeit;

               b)

               kizárólag jogi szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban felmerülő, ésszerű mértékű szakértői díjak kifizetését, illetve azzal kapcsolatos kiadások megtérítését szolgálják;

               c)

               kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források szokásos kezelési vagy számlavezetési díjainak vagy költségeinek kiegyenlítését szolgálják;

               d)

               rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy az illetékes hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel közölte a többi hatáskörrel rendelkező hatósággal és a Bizottsággal az egyedi engedély megadásának alapjául szolgáló indokokat.

         A tagállamok tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott engedélyekről.
   (4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

               a)

               az adott pénzeszközök vagy a gazdasági források az (1) bekezdésében említett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv mellékletbe történő felvételének időpontja előtt keletkezett bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozaton alapuló zálogjog, vagy a szóban forgó időpont előtt hozott bírósági, közigazgatási vagy választott bírósági határozat hatálya alá tartoznak;

               b)

               a pénzeszközöket vagy a gazdasági forrásokat kizárólag ilyen zálogjoggal biztosított vagy ilyen határozatban érvényesként elismert követelések kielégítésére fogják használni, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogaira alkalmazandó irányadó jogszabályokban és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül;

               c)

               a zálogjog vagy a határozat nem a mellékletben szereplő természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv javát szolgálja;

               d)

               a zálogjog vagy a határozat elismerése nem ellentétes közrenddel az érintett tagállamban.

         A tagállamok tájékoztatják a többi tagállamot és a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott engedélyekről.
   (5)   A (2) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a befagyasztott számlákhoz hozzáadódó:

               a)

               kamatra vagy egyéb hozamokra; vagy

               b)

               olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetésekre, amelyeket azt megelőzően kötöttek meg, vagy amelyek azt megelőzően keletkeztek, hogy ezek a számlák e határozat rendelkezéseinek hatálya alá kerültek;

         feltéve, hogy e kamatok, egyéb hozamok és kifizetések továbbra is az (1) bekezdés hatálya alá tartoznak.
   3. cikk
   (1)   A Tanács valamely tagállam vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője javaslata alapján szükség esetén módosítja a mellékletben szereplő jegyzéket.
   (2)   A Tanács a határozatát és a jegyzékbe vétel indokolását – közvetlenül, amennyiben a cím ismert, vagy értesítés közzététele útján – közli az érintett személlyel, szervezettel vagy szervvel lehetővé téve számára, hogy az adott természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv észrevételeket tegyen.
   (3)   Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanács felülvizsgálja határozatát, és erről értesíti az érintett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet.
   4. cikk
   Az e határozatban megállapított intézkedések leghatékonyabb alkalmazása érdekében az Unió arra ösztönöz harmadik országokat, hogy fogadjanak el az e határozatban foglaltakhoz hasonló korlátozó intézkedéseket.
   5. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
   Ezt a határozatot 2013 május 5-ig kell alkalmazni. A határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, a határozatot meg kell hosszabbítani, vagy adott esetben módosítani kell.

      Kelt Brüsszelben, 2012. május 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         N. WAMMEN

      MELLÉKLET

         A 1. és a 2. cikkben szereplő személyek, szervezetek és szervek jegyzéke

         Személyek

                  Név

                  Azonosító információ (születési idő és hely, útlevél / személyazonosító igazolvány száma stb.)

                  Indokolás

                  A jegyzékbe vétel időpontja

                  1.

                  António INJAI tábornok (más néven: António INDJAI)

                  Állampolgárság: Bissau-guineai
                  Születési idő: 1955. január 20.
                  Születési hely: Encheia, Bissorá körzet, Oio régió, Bissau-Guinea
                  Rokoni kapcsolatok: Wasna Injai és Quiritche Cofte
                  Hivatalos beosztás: hadtest-tábornok – Chefe de Estado-Maior Geral das Forças Armadas

                  António Injai személyesen részt vett a 2010. április 1-jei lázadás megtervezésében és levezénylésében, amelynek tetőpontja Carlo Gomes Junior miniszterelnök és José Zamora Induta, az akkori vezérkari főnök illegális letartóztatása volt.
                  António Injai ezzel nyomást kívánt gyakorolni a kormányra, hogy őt nevezzék ki vezérkari főnöknek.

                  2012.5.3.

                  Személyazonosító igazolványának száma: nem ismert (Bissau-Guinea)
                  Útlevél: diplomata útlevél, száma: AAID00435
                  Kiállítás dátuma: 2010.2.18.
                  Kiállítás helye: Bissau-Guinea
                  Lejárat dátuma: 2013.2.18.

                  Injai a nyilvánosság előtt rendszeresen olyan nyilatkozatokat tett, amelyekben életveszélyesen megfenyegette a törvényesen megválasztott köztisztviselőket – konkrétan Carlos Gomes Junior miniszterelnököt –, aláásva a jogállamiság elvét és a polgári hatalmat, és tovább erősítve az országban a büntetlenség és az instabilitás mindent átható légkörét.
                  A 2012-es választási időszak során Injai – vezérkari főnökként – újból olyan nyilatkozatokat tett, amelyekben a megválasztott hatóságok megdöntésével és a választási folyamat lezárásával fenyegetett.

                  António Injai részt vett a 2012. április 12-i államcsíny operatív megtervezésében is. Az államcsínyt követően a „katonai vezetés” első közleményét az Injai tábornok vezette fegyveres erők főparancsnoksága tette közzé. António Injai semmilyen módon nem helyezkedett szembe ezzel az alkotmányellenes katonai fellépéssel, és nem határolódott el tőle.

                  2.

                  Mamadu TURE (N'KRUMAH) (más néven: N’Krumah) vezérőrnagy

                  Állampolgárság: Bissau-guineai
                  Születési idő: 1947. április 26.
                  Diplomata útlevelének száma: DA0002186
                  Kiállítás dátuma: 2007.3.30.
                  Lejárat dátuma: 2013.8.26.

                  A fegyeres erők vezérkari főnökének helyettese. A 2012. április 12-i államcsínyt magára vállaló „katonai vezetés” tagja.

                  2012.5.3.

                  3.

                  Augusto MÁRIO CÓ tábornok

                  A szárazföldi erők vezérkari főnöke. A 2012. április 12-i államcsínyt magára vállaló „katonai vezetés” tagja.

                  2012.5.3.

                  4.

                  Estêvão NA MENA tábornok

                  A haditengerészet vezérkari főnöke. A 2012. április 12-i államcsínyt magára vállaló „katonai vezetés” tagja.

                  2012.5.3.

                  5.

                  Ibraima CAMARÁ más néven: „Papa Camará”) dandártábornok

                  Állampolgárság: Bissau-guineai
                  Születési idő: 1964. május 11.
                  Diplomata útlevelének száma: AAID00437
                  Kiállítás dátuma: 2010.2.18.
                  Lejárat dátuma: 2013.2.18.

                  A légierő vezérkari főnöke. A 2012. április 12-i államcsínyt magára vállaló „katonai vezetés” tagja.

                  2012.5.3.

                  6.

                  Daba NAUALNA (más néven: Daba Na Walna) alezredes

                  Állampolgárság: Bissau-guineai
                  Születési idő: 1966. június 6.
                  Útlevélszám: SA 0000417
                  Kiállítás dátuma: 2003.10.29.
                  Lejárat dátuma: 2013.3.10.

                  A 2012. április 12-i államcsínyt magára vállaló „katonai vezetés” szóvivője.

                  2012.5.3.


title: 2013/745/EU: A Tanács határozata ( 2013. december 9. ) az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel, a bűncselekmények fogalommeghatározásával és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései kivételével, az Európai Unió nevében történő aláírásáról

text:
               12.12.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 333/75

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2013. december 9.)
   az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel, a bűncselekmények fogalommeghatározásával és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései kivételével, az Európai Unió nevében történő aláírásáról
   (2013/745/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 33., 113. és 114. cikkére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 1999. október 22-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az Egészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: WHO) keretében a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményről és a kapcsolódó jegyzőkönyvekről tárgyaljon. Ezt a felhatalmazást a Tanács 2001. április 21-én, valamint a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) tekintetében 2007. december 20-án módosította. A Bizottság a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveknek megfelelően tárgyalásokat folytatott, amelyek a WHO-nak a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezménye részes feleinek 2012. november 12-én Szöulban (Koreai Köztársaság) tartott ötödik konferenciáján a jegyzőkönyv elfogadásával sikeresen lezárultak.

               (2)

               A dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezménynek a Közösség nevében történő megkötését a 2004/513/EK tanácsi határozat (1) hagyta jóvá, ami előfeltétele annak, hogy az Unió a jegyzőkönyv részes felévé váljon.

               (3)

               A jegyzőkönyv jelentősen hozzájárul azokhoz a nemzetközi erőfeszítésekhez, amelyek az illegális dohánytermék-kereskedelem valamennyi formájának felszámolását célozzák, ami fontos szerepet játszik a dohányzás visszaszorításában.

               (4)

               Az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a jegyzőkönyv számos rendelkezése tekintetében, amelyek az Unió közös kereskedelempolitikájának hatálya alá tartoznak, vagy amelyekre vonatkozóan megfelelő uniós jogszabályok elfogadására került sor. Ezért a jegyzőkönyvet – feltételezve annak későbbi megkötését – az Unió nevében kell aláírni.

               (5)

               A jegyzőkönyv aláírásával az Unió nem fog megosztott hatásköröket gyakorolni, ezért a tagállamok hatásköre megmarad a jegyzőkönyvben szereplő azon területeken, amelyek nem érintenek közös szabályokat, illetve nem módosítják azok hatályát.

               (6)

               A jegyzőkönyv kötelezettségeket ír elő a részes felek számára a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés, a bűncselekmények fogalommeghatározása és a rendőrségi együttműködés tekintetében. Következésképp ezek a rendelkezések az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének a hatálya alá tartoznak, és azokra alkalmazni kell az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyvet, valamint a Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyvet.

               (7)

               Ezzel a határozattal párhuzamosan sor kerül a jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései tekintetében történő aláírásáról szóló külön határozatnak (2) az elfogadására is.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek (3) a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel, a bűncselekmények fogalommeghatározásával és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései kivételével történő aláírását – feltételezve a jegyzőkönyv megkötését – a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek – a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel, a bűncselekmények fogalommeghatározásával és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései kivételével – az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.
   3. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2013. december 9-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         A. PABEDINSKIENĖ

      (1)  A Tanács 2004. június 2-i 2004/513/EK határozata (a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének elfogadásáról (HL L 213., 2004.6.15., 8. o.).

      (2)  A Tanács 2013. december 9-i 2013/744/EU határozata az Egészségügyi Világszervezetnek a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezményéhez csatolt, a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvnek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel, a bűncselekmények fogalommeghatározásával és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó rendelkezései tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról (Lásd e Hivatalos Lap 73. oldalát.).

      (3)  A jegyzőkönyv szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt teszik közzé.


title: A Tanács határozata (1981. július 13.) az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31981D0608

Hivatalos Lap L 227 , 12/08/1981 o. 0021 - 0021 finn különkiadás fejezet 11 kötet 10 o. 0019  spanyol különkiadás fejezet 04 kötet 1 o. 0167  svéd különkiadás fejezet 11 kötet 10 o. 0019  portugál különkiadás fejezet 04 kötet 1 o. 0167

		A Tanács határozata(1981. július 13.)az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény megkötéséről(81/608/EGK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],mivel a nemzetközi együttműködés és konzultáció elengedhetetlen a parti államok joghatósága alá tartozó övezeteken kívüli, az Atlanti-óceán északkeleti körzetében lévő halászati erőforrások megőrzéséhez és optimális felhasználásához;mivel e célból és az 1959. január 24-én megkötött Északkelet-atlanti Halászati Egyezmény megújítása érdekében az északkelet-atlanti halászatról új többoldalú egyezményt fogadtak el; mivel a Közösség részt vett ezeken a tárgyalásokon;mivel a tárgyalásokat követően az Egyesült Királyság kormánya, mint letéteményes, 1980. november 18. és 1981. február 28. között aláírás céljára megnyitotta az új egyezményt;mivel a közösségi halászok az egyezmény hatálya alá tartozó övezetnek a parti államok joghatósága alá tartozó övezeteken kívül eső részein tevékenykednek, és mivel ezért a Közösség érdeke, hogy részt vegyen a szóban forgó erőforrások megőrzésére és felhasználására irányuló nemzetközi együttműködésben az új egyezményhez való csatlakozással,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményt az Európai Gazdasági Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.Az egyezmény szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke az egyezmény 20. cikkével összhangban Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormányánál letétbe helyezi a jóváhagyó okiratot [2].Kelt Brüsszelben, 1981. július 13-án.a Tanács részérőlaz elnökLord Carrington[1] HL C 90., 1981.4.21., 113. o.[2] Az egyezmény hatálybalépésének napját, a Közösség tekintetében, a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösség Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: 2006/711/EK: A Tanács határozata ( 2004. április 29. ) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült jegyzőkönyv aláírásáról és átmeneti alkalmazásáról

text:
               1.11.2006

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 303/8

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2004. április 29.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült jegyzőkönyv aláírásáról és átmeneti alkalmazásáról
   (2006/711/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. cikke (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára, 55. cikkére, 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, 93., 94., 133. és 181a. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a 2003. április 16-i csatlakozási szerződésre és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel a csatlakozási szerződéshez csatolt okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2003. december 8-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közösség és tagállamai nevében tárgyalásokat folytasson a Kirgiz Köztársasággal a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel és az Európai Unión belül végbement intézményi és jogi változásokhoz kapcsolódó egyes technikai kiigazítások biztosítása érdekében készülő jegyzőkönyvről.

               (2)

               A jegyzőkönyv egy későbbi időpontban történő, lehetséges megkötésére is figyelemmel, a felek a jegyzőkönyvre vonatkozóan tárgyalásokat folytattak, és azt most az Európai Közösség és tagállamai nevében aláírják.

               (3)

               A jegyzőkönyvet a csatlakozás időpontjától kezdődően átmeneti jelleggel, annak alakszerű megkötéséhez szükséges eljárások lefolytatásáig kell alkalmazni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült jegyzőkönyvnek az Európai Közösség és tagállamai nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, a jegyzőkönyv egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére is figyelemmel.
   A jegyzőkönyv szövegét (1) csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A jegyzőkönyvet a csatlakozás időpontjától kezdődően a hatálybalépés időpontjáig átmeneti jelleggel kell alkalmazni.

      Kelt Luxembourgban, 2004. április 29-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. RAJAMÄKI

      (1)  Lásd e Hivatalos Lap 9. oldalát.
   Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült
   JEGYZŐKÖNYV
   A BELGA KIRÁLYSÁG,
   A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
   A DÁN KIRÁLYSÁG,
   A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
   A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
   A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   ÍRORSZÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
   A LETT KÖZTÁRSASÁG,
   A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
   A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
   A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
   A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
   A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
   A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A FINN KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÉD KIRÁLYSÁG,
   NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
   a továbbiakban: „tagállamok”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa képvisel, és
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
   a továbbiakban: „Közösségek”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság képvisel,
   egyrészről,
   A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG,
   másrészről,
   TEKINTETTEL a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz történő csatlakozására,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk
   A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló, 1995. február 9-én, Brüsszelben aláírt Partnerségi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”) részesei, így a Közösség többi tagállamához hasonlóan elfogadják és figyelembe veszik a megállapodás, valamint az ahhoz csatolt dokumentumok szövegét.
   2. cikk
   Tekintettel az Európai Unión belül a közelmúltban végbement intézményi változásokra, a részes államok megállapodnak abban, hogy az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően a megállapodásnak az Európai Szén- és Acélközösségre hivatkozó rendelkezései az Európai Közösségre hivatkozó rendelkezéseknek minősülnek, amelyre az Európai Szén- és Acélközösség által vállalt minden jog és kötelezettség átszállt.
   3. cikk
   E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
   4. cikk
   (1)   E jegyzőkönyvet a Közösségek, továbbá a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint a Kirgiz Köztársaság saját eljárásának megfelelően hagyja jóvá.
   (2)   A részes államok értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások teljesítéséről. A jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
   5. cikk
   (1)   E jegyzőkönyv a 2003-as csatlakozási szerződés hatálybalépésének napján lép hatályba, feltéve hogy addig az időpontig az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe helyeztek.
   (2)   Amennyiben eddig az időpontig nem helyeztek minden, az e jegyzőkönyvet jóváhagyó okiratot letétbe, e jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének időpontját követő első hónap első napján lép hatályba.
   (3)   Amennyiben 2004. május 1-jéig nem helyeznek az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe, e jegyzőkönyv átmenetileg 2004. május 1-jétől kezdődő hatállyal alkalmazandó.
   6. cikk
   A megállapodás, a záróokmány és minden ahhoz csatolt dokumentum cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák és szlovén nyelven készült.
   Ezek e jegyzőkönyv mellékleteit képezik (1), és a megállapodás, a záróokmány és minden ahhoz csatolt dokumentum más nyelven készült szövegeivel egyformán hitelesek.
   7. cikk
   E jegyzőkönyv másolatban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és kirgiz nyelven készült, amelyek mindegyike egyformán hiteles.

      Hecho en Bruselas, el treinta de abril de dos mil cuatro.
      V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.
      Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizendvier.
      Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.
      Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.
      V Bruseli dňa tridsiateho apríla dvetisícštyri.
      V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.

         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalībvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar

         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropski skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På Europeiska gemenskapernas vägnar

         Por la República de Kirguistán
         Za Kyrgyzskou republiku
         For Den Kirgisiske Republik
         Für die Kirgisische Republik
         Kirgiisi Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία τον Κιργιστάν
         For the Republic of Kyrgyzstan
         Pour la République du Kirghizstan
         Per la Repubblica del Kirghizistan
         Kirgizstānas Republikas vārdā
         Kirgizijos Respublikos vardu
         Kirgizisztán részéről
         Għar-Repubblika tal-Kirġizstan
         Voor de Republiek Kirgizstan
         W imieniu Republiki Kirgijskiej
         Pela República do Quirguizistão
         Za Kirgizskú republiku
         Za Kirgiško republiko
         Kirgisian tasavallan puolesta
         På Republiken Kirgizistans vägnar

      (1)  A megállapodás cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák és szlovén nyelvi változatát a Hivatalos Lapban egy későbbi időpontban hirdetik ki.


title: 2010/420/: A Bizottság határozata ( 2010. július 28. ) a géntechnológiával módosított MON89034xNK603 (MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (az értesítés a C(2010) 5133. számú dokumentummal történt)  EGT-vonatkozású szöveg

text:
               29.7.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 197/15

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2010. július 28.)
   a géntechnológiával módosított MON89034xNK603 (MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről
   (az értesítés a C(2010) 5133. számú dokumentummal történt)
   (Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2010/420/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               2007. január 24-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) Hollandia illetékes hatóságához a MON89034xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.

               (2)

               A kérelem kiterjed a MON89034xNK603 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, de nem élelmiszernek vagy takarmánynak minősülő olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát. Ezért az 1829/2003/EK rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével és 17. cikkének (5) bekezdésével összhangban a kérelem tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket is. Magában foglalja továbbá a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti tervet is.

               (3)

               Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2009. szeptember 29-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkével összhangban kedvező véleményt nyilvánított. Ebben úgy ítélte meg, hogy az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt potenciális hatások szempontjából a MON89034xNK603 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint géntechnológiával nem módosított megfelelője. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy valószínűtlen, hogy a kérelemben leírt, MON89034xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek (a továbbiakban: termékek) forgalomba hozatalának – azok javasolt felhasználási körében – káros hatása lenne az emberi vagy az állati egészségre, illetve a környezetre (3). Véleményében az EFSA figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az említett rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes konkrét kérdést és aggályt.

               (4)

               Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló, általános felügyeleti tervből álló terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával.

               (5)

               E megfontolásokat figyelembe véve a termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.

               (6)

               A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben (4) előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (a továbbiakban: GMO-hoz) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.

               (7)

               Az EFSA által kiadott vélemény alapján úgy tűnik, hogy a MON89034xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, az engedélyre irányuló kérelem tárgyát képező, GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve az e GMO-t tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli egyéb termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni.

               (8)

               Az engedély jogosultjának évente jelentést kell benyújtania a környezetre gyakorolt hatások felügyeletére vonatkozó tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásával, illetve forgalomba hozatalra szánt termékekben vagy termékekként való felhasználásával kapcsolatos felügyeleti eredmények ismertetésére szolgáló egységes jelentéstételi formanyomtatványok létrehozásáról szóló, 2009. október 13-i 2009/770/EK bizottsági határozattal (5) összhangban kell benyújtani.

               (9)

               Az EFSA véleménye a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre vonatkozóan – beleértve az élelmiszer vagy takarmány forgalomba hozatalát követő felügyeleti követelményeket is – nem indokolja semmilyen, az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírt különleges feltétel vagy korlátozás, vagy különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányuló különleges feltételek bevezetését.

               (10)

               A termékek engedélyezésére vonatkozó minden információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.

               (11)

               A géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-ból álló vagy azt tartalmazó termékek címkézésére vonatkozó követelményeket.

               (12)

               E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének szerződő feleit, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.

               (13)

               A kérelmezővel konzultáltak az e határozatban előírt intézkedésekről.

               (14)

               Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt.

               (15)

               2010. június 29-i ülésén a Tanács nem tudott minősített többséggel döntést hozni sem a javaslat mellett, sem a javaslat ellen. A Tanács jelezte, hogy lezárta az e dossziéra vonatkozó eljárását. Ennek megfelelően a Bizottság feladata az intézkedések elfogadása,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosító
   A 65/2004/EK rendelet értelmében a géntechnológiával módosított MON89034xNK603 kukoricát (Zea mays L.) e határozat melléklete b) pontjának megfelelően a MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6 egyedi azonosítóval látják el.
   2. cikk
   Engedély
   Az 1829/2003/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének és 16. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a Tanács a következő termékeket engedélyezi:

               a)

               MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők.

               b)

               MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok.

               c)

               MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.

         3. cikk
   Címkézés
   (1)   Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve”: „kukorica”.
   (2)   A címkén, valamint a 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.
   4. cikk
   A környezeti hatások felügyelete
   (1)   Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.
   (2)   Az engedély jogosultja a 2009/770/EK határozatnak megfelelően évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.
   5. cikk
   Közösségi nyilvántartás
   Az e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.
   6. cikk
   Az engedély jogosultja
   Az engedély jogosultja a Monsanto Europe S.A. (Belgium) a Monsanto Company (Egyesült Államok) képviseletében.
   7. cikk
   Érvényesség
   E határozat az értesítés napjától számított tíz évig alkalmazandó.
   8. cikk
   Címzett
   E határozat címzettje a Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel, BELGIUM.

      Kelt Brüsszelben, 2010. július 28-án.

            a Bizottság részéről

         John DALLI

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

      (2)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

      (3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2009-00759

      (4)  HL L 10., 2004.1.16., 5. o.

      (5)  HL L 275., 2009.10.21., 9. o.

      (6)  HL L 268., 2003.10.18., 24. o.

      (7)  HL L 287., 2003.11.5., 1. o.

      MELLÉKLET
      a)   A kérelmező és az engedély jogosultja:

                  Név

                  :

                  Monsanto Europe S.A.

                  Cím

                  :

                  Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel, Belgium

            A Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok) képviseletében.
      b)   A termékek megnevezése és meghatározása:

                  1.

                  MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők.

                  2.

                  MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok.

                  3.

                  MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.

            A kérelemben leírt, géntechnológiával módosított MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát a MON-89Ø34-3 és a MON-ØØ6Ø3-6 transzformációs eseményeket tartalmazó kukoricák keresztezésével állítják elő; tartalmaz Cry1A.105 és Cry2Ab2 proteineket, amelyek védelmet biztosítanak egyes, a Lepidoptera rendbe tartozó kártevők ellen, valamint CP4 EPSPS proteint, amely toleranciát biztosít a glifozáttartalmú gyomirtókkal szemben.
      c)   Címkézés:

                  1.

                  Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, különleges címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve”: „kukorica”.

                  2.

                  A címkén, valamint az e határozat 2. cikkének b) és c) pontjában említett, MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.

            d)   Kimutatási módszer:

                  —

                  Eseményspecifikus, valós idejű, kvantitatív PCR-alapú módszer a MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricán hitelesített, géntechnológiával módosított MON-89Ø34-3 és MON-ØØ6Ø3-6 kukoricára.

                  —

                  Magvakon hitelesítette az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott közösségi referencialaboratórium; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm

                  —

                  Referenciaanyag: AOCS 0906-E és AOCS 0406-A (a MON-89Ø34-3-ra), amely hozzáférhető az American Oil Chemists Societyn keresztül a http://www.aocs.org/tech/crm internetcímen, valamint ERM®-BF415 (a MON-ØØ6Ø3-6-ra), amely hozzáférhető az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontján (Joint Research Centre, JRC) és az Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeten (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) keresztül; az utóbbi intézet esetében az alábbi internetcímen: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue

            e)   Egyedi azonosító:

      MON-89Ø34-3xMON-ØØ6Ø3-6
      f)   A Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:

      Biológiai biztonsággal foglalkozó információs központ, a bejegyzés azonosító száma: lásd [értesítéskor töltendő ki]
      g)   A termékek forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:

      Nem szükséges.
      h)   Felügyeleti terv

      A 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv.
      [Hivatkozás: az interneten közzétett terv]
      i)   Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetében

      Nem szükséges.
      Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítése útján teszik közzé.


title: A Tanács (EU) 2017/551 határozata (2017. március 21.) a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről

text:
               24.3.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 79/7

         A TANÁCS (EU) 2017/551 HATÁROZATA
   (2017. március 21.)
   a Régiók Bizottságának a Spanyol Királyság által javasolt egy póttagja kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
   tekintettel a spanyol kormány javaslatára,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2015. október 5-én a Tanács (EU) 2015/1792 határozata (4) értelmében Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES-t Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL váltotta fel póttagként.

               (2)

               Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a következő személyt nevezi ki póttagnak a Régiók Bizottságába:

               —

               Virginia MARCO CÁRCEL, Directora General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha.

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2017. március 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. SCICLUNA

      (1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

      (2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

      (3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

      (4)  A Tanács 2015. október 5-i (EU) 2015/1792 határozata a Régiók Bizottsága öt spanyol tagjának és öt spanyol póttagjának kinevezéséről (HL L 260., 2015.10.7., 28. o.).