title: A Tanács határozata (2002. december 19.) az egyrészrõl az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészrõl Románia közötti társulás létesítésérõl szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezõgazdasági engedményekrõl folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történõ kiigazításáról szóló jegyzõkönyv elfogadásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32003D0018

Hivatalos Lap L 008 , 14/01/2003 o. 0018 - 0021

		A Tanács határozata(2002. december 19.)az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról(2003/18/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Románia közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás [1] egyes mezőgazdasági termékekre bizonyos kölcsönös kereskedelmi engedményeket ír elő.(2) Az Európa-megállapodás 21. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy a Közösség és Románia termékenként, módszeresen és kölcsönös alapon vizsgálja meg a további engedmények megadásának lehetőségét.(3) A Romániával kötött Európa-megállapodás kedvezményes szabályainak első módosításait a 98/626/EK tanácsi határozattal [2] jóváhagyott a Finn Köztársaság, az Osztrák Köztársaság és a Svéd Királyság Európai Unióhoz történő csatlakozásának, valamint az Uruguayi Forduló során a mezőgazdasági tárgyalásokon elért eredményeknek, többek között a meglévő kedvezményes rendszer javításának figyelembevétele céljából létrejött Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak kiigazításáról szóló, jegyzőkönyv írta elő.(4) A kedvezményes szabályok módosítását a mezőgazdasági kereskedelem liberalizálásával kapcsolatos, 2000-ben befejeződött tárgyalások is előírják. A Közösség részéről ezeket a módosításokat 2000. július 1-jétől egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó engedmények közösségi vámkontingensek formájában történő meghatározásáról, és a Romániával kötött Európa-megállapodásban szabályozott egyes mezőgazdasági engedmények önálló és átmeneti intézkedésként történő kiigazításáról szóló, 2000. október 17-i 2435/2000/EK tanácsi rendelettel [3] hajtották végre. A kedvezményes szabályoknak ezt a második kiigazítását még nem tették az Európa-megállapodás részévé kiegészítő jegyzőkönyv formájában.(5) A Romániával kötött Európa-megállapodás kedvezményes szabályainak további módosítására vonatkozó tárgyalásokat 2002. június 18-án fejezték be.(6) Az Európa-megállapodás új jegyzőkönyvét, amely kiigazítja egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Románia között létrejött Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásait (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), a két fél közötti mezőgazdasági kereskedelem valamennyi engedményének – beleértve a 2000-ben és 2002-ben befejeződött tárgyalások eredményeit – egységes szerkezetbe foglalása céljából jóvá kell hagyni.(7) A Közösségi Vámkódex létrehozására vonatkozó 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet [4] egységes szerkezetbe foglalta a vámáru-nyilatkozatok dátumának időbeli sorrendje szerinti felhasználásra szánt vámkontingensekre vonatkozó igazgatási szabályokat. Ezért az e határozat szerinti egyes vámkontingenseket azon szabályoknak megfelelően kell igazgatni.(8) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak [5] megfelelően kell elfogadni.(9) A fent említett tárgyalások eredményeként a 2435/2000/EK rendelet feleslegessé vált, és ezért hatályát veszti,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló jegyzőkönyvet az Európai Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.2. cikk(1) A Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek a Közösséget jogilag kötelező, a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt.(2) A jegyzőkönyv 3. cikkében előírt, jóváhagyásról szóló értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.3. cikk(1) E határozat hatálybalépésével e határozathoz csatolt jegyzőkönyv mellékleteiben előírt szabályok lépnek az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Románia közötti társulás létesítéséről szóló Európa-megállapodás 21. cikkének (2) és (4) bekezdésében említett, módosított XI. és XII. mellékletben említettek helyébe.(2) A Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően elfogadja a jegyzőkönyv alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat.4. cikk(1) Az e határozat mellékletében szereplő vámkontingensekhez rendelt tételszámokat a Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően megváltoztathatja. A 09.5100 tételszám feletti vámkontingenseket a Bizottság a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkének megfelelően kezeli.(2) A vámkontingensek alá tartozó és a 2435/2000/EK rendelet A. mellékletének b) pontjában előírt engedmények szerint 2002. július 1-jétől szabad forgalomba bocsátott áruk mennyiségét teljes mértékben a csatolt jegyzőkönyv A. melléklete b) pontjának negyedik oszlopában előírt mennyiségekbe számítják be, kivéve azokat a mennyiségeket, amelyekre 2002. július 1-je előtt behozatali engedélyt állítottak ki.5. cikk(1) A Bizottság munkáját az 1766/92/EGK tanácsi rendelet [6] 23. cikkével létrehozott Gabonapiaci Irányítóbizottság vagy adott esetben a mezőgazdasági piacok közös szervezéséről szóló egyéb rendeletek vonatkozó rendelkezéseivel létrehozott bizottság segíti.(2) Amennyiben e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időszak egy hónap.(3) A bizottság eljárási szabályzatát maga állapítja meg.6. cikkA 2435/2000/EK rendelet a jegyzőkönyv hatálybalépésével hatályát veszti.Kelt Brüsszelben, 2002. december 19-én.a Tanács részérőlaz elnökL. Espersen[1] HL L 357., 1994.12.31., 2. o.[2] HL L 301., 1998.11.11., 1. o.[3] HL L 280., 2000.11.4., 17. o.[4] HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 444/2002/EK rendelettel (HL L 68., 2002.3.12., 11. o.) módosított rendelet.[5] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[6] HL L 181., 1992.7.1., 21. o.--------------------------------------------------MELLÉKLETA Romániából származó termékekre vonatkozó EU-vámkontingensek tételszáma(a 4. cikkben említettek szerint)Kontingens tételszáma | KN-kód | Árumegnevezés |09.4598 09.4537 | 0102900501029021010290290102904101029049 | Élõ szarvasmarhafélék legfeljebb 80 kg élõtömeggel Élõ szarvasmarhafélék 80 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 300 kg élõtömeggel |09.4563 | ex010290 | Üszõ és tehén, nem vágásra, a következõ hegyi fajtákból: szürke, barna, sárga, foltos Simmental és Pinzgau |09.4753 | 02010202 | Szarvasmarhafélék húsa frissen, hûtve vagy fagyasztva |09.4756 | ex0203 | Házi sertés húsa, frissen, hûtve vagy fagyasztva |09.4765 | 020610950206299102102002109951 | Élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadó szarvasmarhafélékbõl frissen vagy hûtve Élelmezési célra alkalmas sovány és zsíros dagadó szarvasmarhafélékbõl fagyasztva Hús szarvasmarhafélékbõl sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve Sovány és zsíros dagadó szarvasmarhafélékbõl |09.5855 | 0207 | A 0105 vámtarifaszám alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsõsége |09.4758 | 0406 | Sajt és túró |09.6101 | 07020000 | Paradicsom |09.6103 | 07031019 | Hagyma, a dughagyma kivételével |09.6105 | ex070410000704901007049090 | Karfiol és brokkoli április 15-tõl november 30-ig Fejes és vörös káposzta Más |09.6107 | ex07070005 | Uborka november 1-jétõl május 15-ig |09.5611 | ex07070005 | Uborka május 16-tól október 31-ig |09.6109 | 07082000 | Bab |09.6111 | 07096010 | Édes paprika |09.6113 | 071021000710220007102900 | Borsó fagyasztva Bab fagyasztva Másféle hüvelyes zöldség fagyasztva |09.4726 | 071151002003102020031030 | Az Agaricus nemhez tartozó ehetõ gombák |09.6119 | 080810200808105008081090 | Alma az ipari alma kivételével |09.6121 | 08091000 | Kajszibarack |09.6123 | 08094005 | Szilva |09.6125 | 08101000 | Földieper |09.6131 | 081310000813200008133000 | Szárított kajszibarack Aszalt szilva Szárított alma |09.4766 | 1001 | Búza és kétszeres |09.5871 | 10051090 | Kukorica vetõmag, a hibrid vetõmag kivételével |09.4767 | 10059000 | Kukorica, a vetõmag kivételével |09.5872 | 110111031111032060 | Búzaliszt és kétszeres liszt Búzadara és durva õrlemény Búzalabdacs (pellet) |09.5873 | 1107 | Maláta |09.6133 | 120929801209999112099999 | Más mag, gyümölcs és spóra |09.6137 | 1512119115121991 | Napraforgómag-olaj |09.4751 | 1601009116010099 | Kolbász, a májból készült kivételével |09.6139 | 160231160232160239 | Elkészített és tartósított hús baromfiból |09.4752 | 1602411016024210160249111602491316024915160249191602493016024950 | Tartósított hús házi sertésbõl |09.4768 | 160250 | Elkészített és tartósított hús vagy belsõség szarvasmarhafélékbõl |09.6141 | 20011000200190602001907020019075200190852001909320019096 | Uborka és apró uborka tartósítva Más tartósított gyümölcs és zöldség |09.6143 | 20029031200290392002909120029099 | Paradicsom tartósítva |09.5545 | 2003102020031030 | Az Agaricus nemhez tartozó ehetõ gombák |09.6145 | 20054000 | Borsó |09.5723 | 200710992007991020079998 | Más homogenizált készítmények Szilvapüré és szilvakrém Másféle készítmények |09.6149 | 24011060240110702401206024012070 | Dohány |--------------------------------------------------


title: 2009/816/EK,Euratom: A Tanács és a Bizottság határozata ( 2009. október 19. ) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, és másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv megkötéséről

text:
               7.11.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 291/24

      A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2009. október 19.)
   az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, és másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv megkötéséről
   (2009/816/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. cikke (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésének utolsó mondatára, 55. cikkére, 57. cikke (2) bekezdésére, 71. cikkére, 80. cikke (2) bekezdésére, 93. cikkére, 94. cikkére, 133. cikkére és 181a. cikkére, összefüggésben a 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének második mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),
   tekintettel a Tanács jóváhagyására az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének megfelelően,
   mivel:

               (1)

               Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, és másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet az Európai Közösség és tagállamai részéről a 2009/173/EK tanácsi határozattal (2) összhangban 2008. december 9-én aláírták.

               (2)

               A jegyzőkönyvet 2007. január 1-jétől annak hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (3)

               A jegyzőkönyvet meg kell kötni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a tagállamok jóváhagyják az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet.
   A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz (3).
   2. cikk
   A Tanács elnöke teszi meg az Európai Közösség nevében a jegyzőkönyv 3. cikkében előírt értesítést. A Bizottság elnöke egyidejűleg ilyen értesítést tesz az Európai Atomenergia-közösség nevében.

      Kelt Luxembourgban, 2009. október 19-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         E. ERLANDSSON

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  Az Európai Parlament 2007. július 10-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

      (2)  HL L 62., 2009.3.6., 7. o.

      (3)  HL L 62., 2009.3.6., 9. o.


title: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/899 határozata (2017. május 17.) a 470–790 MHz frekvenciasáv Unión belüli használatáról

text:
               25.5.2017

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 138/131

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/899 HATÁROZATA
   (2017. május 17.)
   a 470–790 MHz frekvenciasáv Unión belüli használatáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamentek részére való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
   a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
   rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
   mivel:

               (1)

               A 243/2012/EU határozattal (3) létrehozott többéves rádióspektrum-politikai programban („multiannual radio spectrum policy programme”- RSPP) az Európai Parlament és a Tanács célul tűzte ki egyrészt azt, hogy legkésőbb 2015-ig legalább 1 200 MHz, vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokra alkalmas spektrumot kell azonosítani az Unióban, másrészt azt, hogy támogatni kell az innovatív műsorszóró szolgáltatások további fejlődését, mégpedig azáltal, hogy – megalapozott igény esetén – az ilyen szolgáltatások műholdas és földfelszíni nyújtásához szükséges elegendő spektrumot biztosítanak, harmadrészt pedig azt, hogy elegendő spektrumot kell biztosítani a műsorgyártás és különleges események („programme making and special events”, PMSE) céljára.

               (2)

               A Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményében kiemelte, hogy a 694–790 MHz („700 MHz-es”) frekvenciasáv fontos ahhoz, hogy vidéki területeken a hozzáférés és az összekapcsoltság garantálása érdekében szélessávú szolgáltatásokat lehessen nyújtani, és hangsúlyozta, hogy ezt a frekvenciasávot koordinált módon kell felszabadítani úgy, hogy közben a műsorszóró szolgáltatások terjesztésével kapcsolatos sajátos igényeket is ki kell elégíteni. A mind a lefedettség, mind a tudás terén mutatkozó digitális szakadék csökkentése fontos, prioritásként kezelendő szempont, ám nem keletkezhetnek újabb szakadékok akkor, amikor a felhasználók új technológiákat kezdenek használni.

               (3)

               A hatékony spektrumgazdálkodás az ipar 5G-re való átállásának egyik feltétele, amely az Uniót az innováció középpontjába helyezné, és kedvező környezetet teremtene az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások fejlesztéséhez, maximalizálva a digitális gazdaság növekedési potenciálját. Az uniós gazdaság középpontjába egyre inkább a digitális társadalom kerül, és ahhoz, hogy fejleszteni lehessen a dolgok internetével, az e-kereskedelemmel és az európai felhőszolgáltatásokkal kapcsolatos szolgáltatásokat, valamint Unió-szerte maradéktalanul ki lehessen használni az Ipar 4.0 előnyeit, teljes hálózati lefedettségre van szükség.

               (4)

               A 700 MHz-es frekvenciasáv lehetőséget nyújt arra, hogy a vezeték nélküli szélessávú hírközléshez szükséges spektrumot globális szinten harmonizált és koordinált módon, a méretgazdaságosság jegyében lehessen biztosítani. E sáv lehetővé tenné a városi, vidéki és távoli területeken olyan új innovatív digitális szolgáltatások kiépítését, mint – a mobiltelefonok, a betegmegfigyelő eszközök és egyéb vezeték nélküli eszközök által támogatott – elektronikus és mobil egészségügyi szolgáltatások, valamint az intelligens energiahálózatok.

               (5)

               A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósításáról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalásában az Európai Parlament egyrészt emlékeztette a tagállamokat azon kötelezettségvállalásukra, hogy legalább a célul kitűzött 30 Mbps sebességet elérik 2020-ig, másrészt kiemelte, hogy a szóban forgó rádióspektrum a vezeték nélküli szélessávú hírközlés és a műsorszórás belső piaca számára döntő fontosságú erőforrást jelent, valamint elengedhetetlen szerepet tölt be az Unió jövőbeli versenyképessége szempontjából, harmadrészt pedig prioritásként szorgalmazta egy harmonizált és a versenyt elősegítő keret kialakítását a frekvenciafelosztás és a hatékony spektrumgazdálkodás terén.

               (6)

               A spektrum közkincs. A 470–790 MHz frekvenciasávba eső spektrum értékes eszköz az egyetemes beltéri és kültéri lefedettséggel rendelkező, vezeték nélküli hálózatok költséghatékony kiépítése szempontjából. Ezt a spektrumot jelenleg a digitális földfelszíni televíziózás (DTT) és a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések céljaira használják az Unióban. Szükséges előfeltétele tehát annak, hogy hozzá lehessen férni a kulturális tartalomhoz, információkhoz és gondolatokhoz és terjeszteni lehessen azokat. A terjesztés új formái mellett támogatja a média és a kreatív, a kulturális és a kutatási ágazat fejlődését is, amelyek nagymértékben támaszkodnak rá a végfelhasználóknak történő vezeték nélküli tartalomszolgáltatás során.

               (7)

               A 700 MHz-es frekvenciasáv kijelölését oly módon kell strukturálni, hogy az elősegítse a versenyt, és úgy kell lefolytatni, hogy ne sértse a meglévő versenyt.

               (8)

               Az Uniót is magában foglaló 1. Körzetben a Nemzetközi Távközlési Egyesületnek a Rádiótávközlési Világértekezlet által 2015-ben elfogadott Nemzetközi Rádiószabályzata a 700 MHz-es frekvenciasávot megosztott elsődleges jelleggel a műsorszóró és a mozgószolgálat (a légi mozgószolgálat kivételével) számára osztotta fel. A 470–694 MHz („700 MHz-es frekvenciatartomány alatti”) sáv elsődleges jelleggel továbbra is kizárólag a műsorszóró szolgálat számára, másodlagos jelleggel pedig a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések céljára került felosztásra.

               (9)

               A gyorsan növekvő, vezeték nélküli szélessávú forgalom, valamint a digitális gazdaság növekvő gazdasági, ipari és társadalmi jelentősége szükségessé teszi a vezeték nélküli hálózati kapacitás bővítését. A 700 MHz-es frekvenciasávba eső spektrum egyszerre biztosítja a további kapacitást és az egyetemes lefedettséget, egyrészt különösen a gazdasági szempontból nehezebb helyzetben lévő vidéki, hegyvidéki, szigeti és egyéb távoli területeken, amelyeket a nemzeti prioritási területekkel összhangban előre határoznak meg, például a fő szárazföldi közlekedési útvonalak mentén, másrészt a beltéri használat és a nagytávolságú gépek közötti kommunikáció esetében. Ebben az összefüggésben az Unión belüli jó minőségű, földfelszíni vezeték nélküli lefedettség megteremtésére irányuló, az üzemeltetői engedélykötelezettségek legjobb nemzeti gyakorlatára épülő következetes és összehangolt intézkedésekkel kell törekedni a többéves rádióspektrum-politikai program azon célkitűzésének elérésére, hogy 2020-ra a polgárok Unió-szerte, bel- és kültérben egyaránt a lehető legnagyobb – legalább 30 Mbps – sebességű széles sávhoz férhessenek hozzá, valamint hogy megvalósuljon a gigabites társadalomra vonatkozó ambiciózus elképzelés az Unióban. Ezen intézkedések előmozdítják az innovatív digitális szolgáltatásokat, és hosszú távú társadalmi és gazdasági előnyöket biztosítanak.

               (10)

               Az 5G nemcsak a digitális ágazatra, hanem a gazdaságok egészére is jelentős hatást fog gyakorolni. Különös tekintettel a 4G technológiák és kapcsolódó szolgáltatások lassú bevezetésére, az 5G sikeres uniós bevezetése kulcsfontosságú lesz a gazdasági fejlődés, valamint az Unió gazdaságának versenyképessége és termelékenysége szempontjából. Ezért az Uniónak vezető szerepet kell játszania azáltal, hogy elegendő spektrumot biztosít az 5G sikeres bevezetése és fejlesztése számára. Ezenfelül a 700 MHz-es frekvenciasáv használatának engedélyezésekor a tagállamoknak indokolt figyelembe venniük azokat a lehetőségeket is, amelyek alkalmat nyújtanak a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők számára földrajzi lefedettségük növeléséhez. Ha valamely tagállam ezt kéri, a Bizottságnak lehetőség szerint elő kell segítenie a közösen szervezett árveréseket, hozzájárulva ezzel a páneurópai struktúrákhoz.

               (11)

               A közös frekvenciasávon belüli spektrummegosztás egyrészt a kétirányú (felmenő és lemenő) vezeték nélküli szélessávú, nagy területet lefedő használat, másrészt az egyirányú televízió-műsorszórás vagy a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések alkalmazása között műszaki problémákat vet fel azokon a helyeken, ahol az általuk lefedett területek átfedésben vagy egymás közelében vannak. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a 700 MHz-es frekvenciasávot kétirányú, földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára használnák fel, ez a DTT- és a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE felhasználókat megfosztaná spektrumerőforrásaik egy részétől. Ezért a DTT- és a PMSE-ágazat hosszú távon kiszámítható szabályozást igényel, amely elegendő spektrumot tesz elérhetővé szolgáltatásaik fenntartható nyújtásának és fejlesztésének biztosításához, különös tekintettel a szabadon vehető televízióadás sugárzására, és ezzel egyidejűleg megfelelő környezetet biztosít a beruházásokhoz, annak érdekében, hogy megvalósuljanak az uniós és a nemzeti audiovizuális politikai célkitűzések, mint például a társadalmi kohézió, a médiapluralizmus és a kulturális sokszínűség. Uniós és nemzeti szintű intézkedésekre lehet szükség annak érdekében, hogy a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések működtetéséhez további spektrum-erőforrást lehessen biztosítani a 470–790 MHz frekvenciasávon kívül.

               (12)

               Pascal Lamy, az UHF (470–790 MHz) frekvenciasáv jövőbeli felhasználásával foglalkozó magas szintű munkacsoport elnöke a Bizottságnak készített jelentésében azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy 2020-ra (+/- két év) lehetővé váljon a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások céljára történő felhasználása. A frekvenciasáv felszabadítása elősegítené annak a célnak az elérését, hogy a DTT-re vonatkozó szabályozás hosszú távon kiszámítható legyen a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv 2030-ig történő elérhetővé tétele révén, bár ezt 2025-ig felül kellene vizsgálni.

               (13)

               A rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport az UHF (470–790 MHz) frekvenciasáv Unióban történő jövőbeli használatára vonatkozó hosszú távú stratégiáról szóló, 2015. február 19-i véleményében azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy a 700 MHz-es sávot egy az Unió egészére vonatkozóan elfogadott, összehangolt megközelítés szerint 2020 végéig bocsássák rendelkezésre a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő tényleges felhasználásra, megjegyezve, hogy a tagállamok kellően indokolt esetben legfeljebb két évvel elhalaszthatják a sáv rendelkezésre bocsátását. Emellett a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávnak a műsorszóró szolgáltatások nyújtására való rendelkezésre állását 2030-ig kell biztosítani.

               (14)

               Néhány tagállam már megkezdte vagy be is fejezte a 700 MHz-es frekvenciasáv kétirányú, földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő használatára vonatkozó tagállami engedélyezési eljárást. A 700 MHz-es frekvenciasáv jövőbeli használatát illetően olyan összehangolt megközelítésre van szükség, amely egyben a szabályozás kiszámíthatóságát is biztosítja, egyensúlyt teremt a tagállamok sokszínűsége és a digitális egységes piaci célkitűzések között, és elősegíti, hogy Európa vezető szerepet játsszon a nemzetközi technológiai fejlődés terén. Ezzel összefüggésben elő kell írni a tagállamoknak, hogy a 700 MHz-es frekvenciasáv rendeltetését kellő időben, az uniós és a nemzeti jognak megfelelően módosítsák.

               (15)

               A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kellően indokolt esetben a közös 2020-as uniós határidőn túl legfeljebb két évvel elhalasszák a 700 MHz-es frekvenciasáv használatának lehetővé tételét a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára. Az elhalasztás okai a következők lehetnek: a határokon átnyúló koordináció terén megoldatlan, és egyben káros zavarást okozó problémák jelentkeznek; fejlettebb műsorszórási szabványokra való, a lakosság jelentős részét érintő műszaki átállásra van szükség, és ennek lebonyolítása összetett feladat; az átállás pénzügyi költségei meghaladják az értékesítési eljárás eredményeként várható bevételeket, valamint vis maior. A tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges lépést annak érdekében, hogy ez a lehető legkisebb mértékben eredményezzen káros zavarást az érintett tagállamokban. Amennyiben a tagállamok a 700 MHz-es frekvenciasáv használatának lehetővé tételét elhalasztják, erről tájékoztatniuk kell a többi tagállamot és a Bizottságot, és a megfelelő indokokat bele kell foglalniuk a nemzeti ütemtervükbe. Az említett tagállamoknak és a többi, halasztással érintett tagállamnak együtt kell működniük a 700 MHz-es frekvenciasáv felszabadítási folyamatának koordinálása érdekében, és az e koordinációra vonatkozó információkat bele kell foglalniuk nemzeti ütemtervükbe.

               (16)

               A 700 MHz-es frekvenciasáv – harmadik országokban nemzetközi megállapodások alapján illetve a nemzeti felségterületnek a tagállami hatóságok által gyakorolt tényleges ellenőrzés hatókörén kívül eső részein – más alkalmazások céljára történő használata egyes tagállamokban korlátozhatja a 700 MHz-es frekvenciasáv földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő használatát. Ez akadályozhatja ezeket a tagállamokat abban, hogy betartsák az uniós szinten meghatározott közös menetrendet. Az érintett tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges lépést annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék e korlátok időtartamát és földrajzi kiterjedését, és szükség esetén – a 243/2012/EU határozat 10. cikkének (2) bekezdése alapján – kérniük kell az Unió segítségét. A 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) 6. cikkének (2) bekezdése és 7. cikke értelmében a Bizottságot is tájékoztatniuk kell ezekről a korlátokról, és az információkat a 676/2002/EK határozat 5. cikkének megfelelően közzé kell tenniük.

               (17)

               Ez a határozat nem érintheti az uniós joggal összhangban elfogadott nemzeti szintű, közérdekű célok elérésére irányuló olyan intézkedéseket, amelyek a tagállamok arra vonatkozó jogához kapcsolódnak, hogy spektrumukat a közrend és a közbiztonság céljaira, illetve védelmi célokra szervezzék és használják fel.

               (18)

               A lehető leghamarabb be kell vezetni a 700 MHz-es frekvenciasáv földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő használatának rugalmas engedélyezési rendszerét. Ennek keretében, a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 9., 9a. és 9b. cikkét alkalmazva lehetővé kell tenni a spektrumhasználati joggal rendelkezők számára a meglévő jogaik átruházását és haszonbérbe adását, figyelemmel a 243/2012/EU határozat 5. cikkében foglalt azon kötelezettségre, amely szerint az elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacán elő kell mozdítani a tényleges versenyt és el kell kerülni a verseny torzulásait. A tagállamoknak a spektrumhasználat engedélyezésére irányuló értékelés során figyelembe kell venniük az üzemeltetők engedélyeinek időtartamát, üzleti tervét és annak hozzájárulását a digitális menetrendben kitűzött célok megvalósításához, az innovatív digitális szolgáltatások előmozdításához és a hosszú távú társadalmi-gazdasági előnyök megteremtéséhez.

               (19)

               Figyelembe véve a 2015-ös Rádiótávközlési Világértekezlet eredményeit, fontos célkitűzés, hogy a DTT számára hosszú távon kiszámítható legyen a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályozás. A 2002/21/EK irányelv 9. és 9a. cikkének megfelelően a tagállamoknak lehetőség szerint rugalmas megközelítést kell alkalmazniuk, és a műsorszóró szolgáltatások, ezen belül az innovatív, felhasználóközpontú kezdeményezések terjesztésével kapcsolatos nemzeti igényeknek megfelelően lehetővé tehetik az olyan alternatív felhasználási módok bevezetését a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávban, mint például a földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások. Ezen alternatív felhasználási módoknak a nemzeti igényeknek megfelelően biztosítaniuk kell a műsorszórás mint elsődleges felhasználó számára a spektrumhoz való további hozzáférést. E célból az audiovizuális és internetes platformok konvergenciájának, valamint a spektrumhasználat megosztásának előmozdítása érdekében a tagállamoknak ösztönözniük kell a médiaszolgáltatók, a műsorszóróhálózat-üzemeltetők és a mobilhálózat-üzemeltetők közötti együttműködést. A 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára való használatának lehetővé tétele során a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy – a 2006. évi Rádiótávközlési Körzeti Értekezleten született megállapodásban foglaltaknak megfelelően – ez a felhasználási mód ne okozzon káros zavarást a digitális földfelszíni műsorszórás számára a szomszédos tagállamokban.

               (20)

               A tagállamoknak koherens nemzeti ütemterveket kell elfogadniuk annak elősegítése céljából, hogy a 700 MHz-es frekvenciasáv úgy legyen használható a földfelszíni vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára, hogy közben biztosított legyen a sávban felszámolt televízió-műsorszóró szolgáltatások folytonossága. A tagállamoknak a nemzeti ütemterveket az elfogadásukat követően átlátható módon közzé kell tenniük az Unióban. A nemzeti ütemtervekben ismertetni kell a következőkre vonatkozó tevékenységeket és határidőket: frekvencia-újratervezés, a hálózatot és a végfelhasználói berendezéseket érintő műszaki fejlesztések, a rádióberendezések és a nem rádiós berendezések párhuzamos jelenléte, a meglévő és az új engedélyezési rendszer, a szomszédos sávú spektrumhasználóknak okozott káros zavarás elkerülésére szolgáló mechanizmusok, valamint információ arra vonatkozóan, hogy az esetlegesen felmerülő átállási költségek esetén - többek között a végfelhasználóknál vagy a médiaszolgáltatóknál jelentkező költségek elkerülése érdekében - lehetőség van-e ezek kompenzációjára. A DTT-t fenntartani kívánó tagállamoknak nemzeti ütemtervükben fontolóra kell venniük azt a lehetőséget, hogy előmozdítsák a műsorszóró berendezések modernizálását, hogy ezáltal a spektrumhasználat szempontjából hatékonyabb technológiákat, például korszerű videoformátumokat (pl. HEVC) vagy jelátviteli technológiákat (pl. DVB-T2) lehessen alkalmazni.

               (21)

               A spektrumhasználatot érintő átállás végrehajtásáért – különösen a végfelhasználók részére – nyújtható kompenzáció terjedelmét és mechanizmusát a vonatkozó nemzeti rendelkezésekkel összhangban kell elemezni, ahogy azt a 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 14. cikke előírja, továbbá a kompenzáció terjedelmének és mechanizmusának összeegyeztethetőnek kell lennie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkével, például a spektrumhasználat szempontjából hatékonyabb technológiákra való áttérés előmozdítása érdekében. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy kérésre útmutatást nyújtson a tagállamnak a spektrumhasználatot érintő átállás megkönnyítése érdekében.

               (22)

               A Bizottságnak a hatékony spektrumhasználat biztosítása érdekében a tagállamokkal szoros együttműködésben, az alkalmazandó uniós jognak megfelelően be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv használatával kapcsolatos fejleményekről. Az Bizottságnak figyelembe kell vennie a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv használatát befolyásoló társadalmi, gazdasági, kulturális szempontokat és nemzetközi vonatkozásokat, a további technológiai fejlődést, a fogyasztói szokások változásait, valamint a növekedés és innováció Unióban való előmozdításához szükséges összekapcsoltsági követelményeket.

               (23)

               Mivel ennek a határozatnak a célját, nevezetesen azt, hogy a 470–790 MHz frekvenciasávnak az Unióban való, közös célokkal összhangban történő használatára vonatkozóan összehangolt megközelítést lehessen alkalmazni, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban, terjedelme és hatásai miatt, e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A tagállamok 2020. június 30-ig lehetővé teszik a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára a 694–790 MHz-es („700 MHz-es”) frekvenciasáv használatát, kizárólag a 676/2002/EK határozat 4. cikke értelmében a Bizottság által meghatározott harmonizált műszaki feltételeknek megfelelően.
   Egy vagy több, e határozat mellékletében meghatározott megfelelő indok fennállása esetén azonban a tagállamok legfeljebb két évvel elhalaszthatják a 700 MHz-es frekvenciasáv használatának lehetővé tételét. Ilyen halasztás esetében az érintett tagállam tájékoztatja erről a többi tagállamot és a Bizottságot, a megfelelő indokokat pedig belefoglalja az e határozat 5. cikke szerint elfogadott nemzeti ütemtervbe. Szükség esetén a tagállamok a 2002/20/EK irányelvnek megfelelően lefolytatják az engedélyezési folyamatot vagy módosítják a már meglévő spektrumhasználati jogokat az ilyen célú igénybevétel lehetővé tétele érdekében.
   A 700 MHz-es frekvenciasáv használatának lehetővé tételét a második albekezdésnek megfelelően elhalasztó tagállam és a többi, halasztással érintett tagállam együttműködnek a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő felszabadítási folyamatának koordinálása érdekében, és az ezen koordinációra vonatkozó információkat belefoglalják az 5. cikknek megfelelően elfogadott nemzeti ütemtervükbe.
   (2)   A 700 MHz-es frekvenciasáv (1) bekezdés szerinti használatának lehetővé tétele érdekében a tagállamok 2017. december 31-ig valamennyi szükséges, határokon átnyúló frekvenciakoordinációs megállapodást megkötnek az Unión belül.
   (3)   Azokon a földrajzi területeken, ahol a frekvenciakoordináció a harmadik országokkal továbbra is megoldatlan, a tagállamokra nézve nem kötelező érvényűek az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségek, feltéve hogy a tagállamok minden lehetséges erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy a megoldatlan koordinációs problémák minél rövidebb ideig álljanak fenn, és minél kisebb földrajzi területet érintsenek, és évente beszámolnak a Bizottságnak az eredményekről mindaddig, amíg a fennálló koordinációs problémák meg nem oldódnak.
   Az első albekezdés alkalmazandó a Ciprusi Köztársaság abból adódó spektrumkoordinációs problémáira, hogy területének egy része felett a ciprusi kormány nem tud tényleges ellenőrzést gyakorolni.
   (4)   Ez a határozat nem érinti a tagállamok ahhoz fűződő jogát, hogy spektrumukat a közrend és a közbiztonság céljaira, illetve védelmi célokra szervezzék és használják fel.
   2. cikk
   A 700 MHz-es sáv használatára vonatkozó jogoknak a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek céljára történő megadásakor a tagállamok engedélyezik e jogoknak az alkalmazandó uniós joggal összhangban nyílt és átlátható eljárások alapján történő átruházását, illetve haszonbérbe adását.
   3. cikk
   (1)   A 700 MHz-es frekvenciasáv használatának engedélyezése vagy a 700 MHz-es frekvenciasávra vonatkozó meglévő használati jogok módosítása során a tagállamok kellően figyelembe veszik, hogy ahhoz, hogy a vezeték nélküli alkalmazások és Európa vezető szerepe az új digitális szolgáltatások terén hatékonyan hozzájárulhasson az Unió gazdasági növekedéséhez, el kell érni a 243/2012/EU határozat 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt sebességi és minőségi célokat, ideértve az előre meghatározott nemzeti prioritási területek lefedettségét, például a fő szárazföldi közlekedési útvonalakét. Az e célból hozott intézkedések tartalmazhatnak a hálózati infrastruktúra vagy a spektrum megosztását megkönnyítő vagy ösztönző, az uniós joggal összhangban lévő feltételeket.
   (2)   Az (1) bekezdés alkalmazása során a tagállamok felmérik a frekvenciahasználati jogok feltételekhez kötésének a szükségességét a 700 MHz-es frekvenciasávban, és adott esetben konzultálnak erről az érintett felekkel.
   4. cikk
   A nemzeti igények alapján, ugyanakkor figyelembe véve a technológiasemlegesség elvét is, a tagállamok legalább 2030-ig biztosítják, hogy a 470–694 MHz-es („700 MHz-es frekvenciatartomány alatti”) frekvenciasáv rendelkezésre álljon a földfelszíni műsorszóró szolgáltatások nyújtása, beleértve a szabadon vehető televízióadás sugárzása céljára és a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések működtetéséhez. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti frekvenciasáv területükön történő bármely egyéb célú felhasználása összeegyeztethető legyen az adott tagállam nemzeti műsorszórási igényeivel és egyik szomszédos tagállamban se okozzon káros zavarást a műsorszóró szolgáltatások földfelszíni nyújtásában, illetve azzal szemben védelemre se tartson igényt. Az ilyen használat nem érinti a nemzetközi megállapodásokból, például a határokon átnyúló frekvenciakoordinációs megállapodásokból eredő kötelezettségeket.
   5. cikk
   (1)   A tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2018. június 30-ig elfogadják és nyilvánosságra hozzák nemzeti tervüket és menetrendjüket („nemzeti ütemterv”), beleértve az 1. és 4. cikk szerinti kötelezettségeik teljesítésének részletes lépéseit. A tagállamok a nemzeti ütemterveiket az összes érintett féllel történt konzultációt követően készítik el.
   (2)   Annak biztosítása érdekében, hogy a 700 MHz-es frekvenciasáv használata megfeleljen az 1. cikk (1) bekezdésének, a tagállamok nemzeti ütemtervükben adott esetben tájékoztatást adnak azokról az intézkedésekről – beleértve bármely támogatási intézkedést – is, amelyek korlátozzák a közelgő átállásnak a lakosságra és a vezeték nélküli hangfrekvenciás PMSE-berendezések használatára gyakorolt hatásait és elősegítik azt, hogy a televízióműsor-szóró hálózat interoperábilis berendezései és vevőkészülékei kellő időben elérhetők legyenek a belső piacon.
   6. cikk
   A tagállamok – adott esetben és az uniós jognak megfelelő módon – biztosíthatják, hogy az átállásnak vagy a spektrumhasználat újrafelosztásának a közvetlen költsége fejében – különösen a végfelhasználók számára – haladéktalanul és átlátható módon megfelelő kompenzációt nyújtsanak, többek között a spektrumhasználat szempontjából hatékonyabb technológiákra való áttérés előmozdítása érdekében.
   Az érintett tagállam kérésére a Bizottság útmutatást nyújthat az ilyen kompenzációra vonatkozóan a spektrumhasználatot érintő átállás megkönnyítése érdekében.
   7. cikk
   A Bizottság a hatékony spektrumhasználat biztosítása érdekében a tagállamokkal együttműködésben, az alkalmazandó uniós jognak megfelelően beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv használatával kapcsolatos fejleményekről. A Bizottság figyelembe veszi a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv 1. és 4. cikk szerinti használatát befolyásoló társadalmi, gazdasági, kulturális szempontokat és nemzetközi vonatkozásokat, a további technológiai fejlődést, a fogyasztói szokások változásait, valamint az összekapcsoltsági követelményeket, a növekedés és az innováció Unióban való előmozdítása érdekében.
   8. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
   9. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Strasbourgban, 2017. május 17-én.

            az Európai Parlament részéről

            az elnök

         A. TAJANI

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. ABELA

      (1)  HL C 303., 2016.8.19., 127. o.

      (2)  Az Európai Parlament 2017. március 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2017. április 25-i határozata.

      (3)  Az Európai Parlament és a Tanács 243/2012/EU határozata (2012. március 14.) egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21., 7. o.).

      (4)  Az Európai Parlament és a Tanács 676/2002/EK határozata (2002. március 7.) az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról („Rádióspektrum-határozat”) (HL L 108., 2002.4.24., 1. o.).

      (5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról („Keretirányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

      (6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/20/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről („Engedélyezési irányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 21. o.).

      MELLÉKLET
      Megfelelő indokok, amelyek alapján a vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára a 700 MHz-es frekvenciasáv használatának lehetővé tétele 2020. június 30-a utánra halasztható (1. cikk (1) bekezdés):

                  (1)

                  a határokon átnyúló koordináció terén megoldatlan, és egyben káros zavarást okozó problémák jelentkeznek;

                  (2)

                  a lakosság jelentős részét érintő, fejlettebb műsorszórási szabványokra való műszaki átállásra van szükség, és ennek lebonyolítása összetett feladat;

                  (3)

                  az átállás pénzügyi költségei meghaladják az értékesítési eljárás eredményeként várható bevételeket;

                  (4)

                  vis maior.


title: A Tanács határozata (1998. június 5.) az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsának meghatározásához használt statisztikai adatokról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31998D0382

Hivatalos Lap L 171 , 17/06/1998 o. 0033 - 0034

		A Tanács határozata(1998. június 5.)az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsának meghatározásához használt statisztikai adatokról(98/382/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen az ahhoz csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 29.2. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],tekintettel az Európai Monetáris Intézet véleményére [3],a Szerződés 106. cikkének (6) bekezdésében és az említett jegyzőkönyv 42. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,(1) mivel az Európai Központi Bank (EKB) akkor jön létre, amikor az Igazgatótanácsát kinevezik;(2) mivel az EKB kezdő tőkéje 5 milliárd ECU, és létrejöttekor megkezdi tevékenységét;(3) mivel az EKB tőkéjét kizárólag a nemzeti központi bankok jegyezhetik és birtokolhatják;(4) mivel az EKB tőkejegyzési kulcsát az EKB létrejöttekor határozzák meg;(5) mivel a kulcs meghatározásához alkalmazandó statisztikai adatokat a Bizottság biztosítja a Tanács által elfogadott szabályoknak megfelelően;(6) mivel meg kell határozni a felhasználásra kerülő adatok jellegét és forrását, illetve a nemzeti központi bankok súlyozásának kiszámítási módszerét a kulcsban;(7) mivel a bruttó nemzeti termék piaci áron történő összeállításának összehangolásáról szóló, 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv [4] eljárást vezet be a piaci áron számított bruttó nemzeti termék adatainak tagállamok által történő vizsgálatára vonatkozóan; mivel a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy ezeket az adatok eljussanak a Bizottsághoz,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Bizottság a következő cikkekben megállapított szabályokkal összhangban biztosítja az EKB tőkejegyzési kulcsának meghatározásához alkalmazandó statisztikai adatokat.2. cikkA népességet és a piaci áron számított bruttó hazai terméket (a továbbiakban: "GDPmp") az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszere (ESA) szerint határozzák meg a 89/130/EGK, Euratom irányelv alkalmazása során használt változatban. E határozat alkalmazásában a GDPmp az említett irányelv 2. cikke szerint meghatározott GDPmp-nek felel meg.3. cikkA népesség meghatározására az 1996. évi adatokat kell felhasználni. Az ESA ajánlása alapján a teljes népesség egész évre vonatkozó átlagát kell alkalmazni.4. cikkA GDPmp meghatározására az 1991-től 1995-ig terjedő időszak éves adatait kell felhasználni. Az egyes tagállamok GDPmp-jeit napi árfolyamon, nemzeti valutában kell kifejezni.5. cikkA népességre vonatkozó adatokat a Bizottság (Eurostat) gyűjti össze a tagállamoktól.6. cikkAz 1991-től 1995-ig terjedő időszak GDPmp-jére vonatkozó adatokat a 89/130/EGK, Euratom irányelv alkalmazásával számítják ki.7. cikk(1) A Közösség népességéből való tagállami részesedés megegyezik a tagállamok összesített népességéből való százalékos részesedéssel.(2) Az egyes évekre és tagállamokra vonatkozó GDPmp nemzeti valutában kifejezett adatait ECU-re kell átszámítani. Az erre alkalmazott átváltási árfolyam az adott év összes munkanapjára vonatkozó átváltási árfolyamok átlaga. A napi átváltási árfolyam a Bizottság által kiszámított és az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának"C" sorozatában közzétett árfolyam.(3) Egy tagállamnak a Közösség GDPmp értékében való részesedése megegyezik az adott tagállamnak a tagállamok 5 éves összesített GDPmp értékében való százalékos részesedésével.8. cikkEgy nemzeti központi banknak a kulcson belüli súlyozása megfelel az adott tagállamnak a Közösség népességéből és GDPmp értékéből való részesedése számtani középértékének.9. cikkA számítás különböző lépései során elegendő számú tizedesjegyet kell alkalmazni a pontosság biztosítására. A nemzeti központi bankok kulcson belül súlyozása négy tizedesjegy pontosságig kerül kifejezésre.10. cikkAz ebben a határozatban említett adatokat a Bizottság a lehető leghamarabb közli az EKB-val, annak megalakulását követően.Kelt Luxembourgban, 1998. június 5-én.a Tanács részérőlaz elnökG. Brown[1] HL 118., 1998.4.17., 13. o.[2] 1998. május 28-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[3] 1998. április 6-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).[4] HL L 49., 1989.2.21., 26. o.--------------------------------------------------


title: 2011/279/EU: A Bizottság határozata ( 2011. május 13. ) a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról

text:
               14.5.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 125/26

         A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
   (2011. május 13.)
   a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról
   (2011/279/EU)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 8. és 9. cikkére,
   a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
   mivel:
   A.   AZ ELJÁRÁS

               (1)

               Az 1036/2010/EU rendelettel (2) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por Unióba történő behozatalára.

               (2)

               Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően a Bizottság folytatta a dömpinggel, a kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos vizsgálatot. A vizsgálat a behozatalok tekintetében megerősítette a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes megállapításokat.

               (3)

               A vizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a behozatalra kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2011. május 11-i 464/2011/EU tanácsi rendelet (3) tartalmazza.

         B.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

               (4)

               Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően az Alumina d.o.o. Zvornik nevű, bosznia-hercegovinai együttműködő exportáló gyártó a vele kapcsolatban álló uniós vállalattal, a kaunasi (Litvánia) AB Kauno Tiekimas filialasszal (a továbbiakban: Kauno Tiekimas) együtt az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. E kötelezettségvállalásra irányuló felajánlásban mindkét vállalat vállalta, hogy az érintett terméket a vizsgálat során feltárt dömping káros hatásainak kiküszöböléséhez szükséges áron vagy afölött értékesíti.

               (5)

               A vállalatoknak a minimális importárra vonatkozó felajánlása a vizsgált időszakra vonatkozóan kiszámított rendes értéken alapult.

               (6)

               A felajánlott kötelezettségvállalás tartalmazta továbbá azt a kitételt is, hogy az érintett terméket értékesítéskor közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvorniktól szállítják az első független uniós vevőnek, és a termékeket vagy az Alumina d.o.o. Zvornik számlázza ki az első független uniós vevőnek, vagy közvetlenül a Kauno számlázza ki azokat. A vállalatok felajánlották továbbá, hogy kapcsolatot hoznak létre az érintett termékre vonatkozóan az átruházásról az Alumina d.o.o. Zvornik által a Kauno Tiekimas részére kiállított számla és viszonteladásról a Kauno Tiekimas által az első független uniós vevő részére kiállított számla között.

               (7)

               Mindkét vállalat vállalta továbbá, hogy rendszeresen és részletesen tájékoztatja a Bizottságot az Unióba irányuló értékesítéséről, lehetővé téve ezzel a Bizottság számára a kötelezettségvállalás teljesítésének hatékony ellenőrzését.

         C.   A FELEK ÉSZREVÉTELEI, VALAMINT A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ELFOGADÁSA

               (8)

               Az uniós gazdasági ágazat jelezte, hogy nem ért egyet a felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásával, különösen a rögzített minimális importárral. Azzal érveltek, hogy a zeolit-A-por ára a nyersanyagok (különösen a nátronlúg) és az energia költségének függvénye, és hogy a piaci árak várhatóan növekedni fognak. E tekintetben megjegyzendő, hogy a (nyersanyag- és energiaköltségeket is magukban foglaló) gyártási költségek alakulására vonatkozóan rendelkezésre álló információk megerősítik, hogy a fejlődés lineáris volt. A vizsgálat során összegyűjtött információk szerint a legfontosabb nyersanyagok áraiban nem következett be alapvető változás; egyedül a nátronlúg ára változott 2009 közepén, ez a trend azonban 2009 vége felé megfordult, és az árak viszszatértek a hosszú távú átlag szintjére. Az energia továbbá nem tekinthető felhasznált nyersanyagnak, és nem kapcsolható össze a minimális importárral. Az uniós gazdasági ágazat vitatta, hogy a boszniai exportáló gyártót és a vele kapcsolatban álló uniós vállalatot – pénzügyi helyzetükre figyelemmel – megbízhatónak lehetne tekinteni. Ezen állítás alátámasztására azonban nem szolgáltattak konkrét és ellenőrizhető információt. A vállalatok megbízhatóságát azzal az érveléssel is megkérdőjelezték, miszerint a behozatalkor többféle KN-kód alatt jelentették be az érintett terméket. E tekintetben megjegyzendő, hogy az érintett termék jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kód alá tartozik, és hogy a vámáru-nyilatkozatot nem a kötelezettségvállalást felajánló vállalatok teszik. Az az érv is felmerült, hogy a boszniai exportáló gyártó más termékeket is értékesíthet az Unióban, ami növeli a keresztkompenzáció kockázatát, és hogy a vele kapcsolatban álló uniós vállalat kompenzációt nyújthat uniós ügyfeleinek, amennyiben a terméket a minimális importár alatt értékesíti. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Bizottság nem állapította meg a keresztkompenzáció rendszerszerűen jelentkező veszélyét, különösen azért, mert a zeolit-A-por piaca és annak vevői jól meghatározottak. A zeolit-A-port vásárló vevők ugyanis nem vásárolnak az Alumina d.o.o. Zvornik által előállított más terméket, mivel teljesen eltérő piacokon működnek, mint a többi termék vevői. Ezzel kapcsolatban ki kell emelni, hogy a kötelezettségvállalást felajánló valamennyi fél szoros ellenőrzés alatt fog állni. Az uniós gazdasági ágazat azt is előadta, hogy a felajánlott kötelezettségvállalást az alaprendelet által előírt határidőn túl nyújtották be. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a felajánlást az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdése által előírt határidőn belül nyújtották be. Az uniós gazdasági ágazat előadott még néhány további észrevételt a minimális importár számítási módjával és az ilyen kötelezettségvállalás ellenőrzésével kapcsolatban, melyek azonban nem minősültek relevánsnak és indokoltnak, mivel a Bizottság gondoskodott arról, hogy a javasolt minimális importár megfelel a felajánlott kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban követett igazgatási gyakorlatának.

               (9)

               A két vállalat által felajánlott kötelezettségvállalás a fenti okok miatt elfogadható.

               (10)

               Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan tudja ellenőrizni, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalást, a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem illetékes vámhatóságnak történő benyújtásakor a dömpingellenes vám fizetése alóli mentesség feltételei a következők: i. kötelezettségvállalási számla bemutatása, amely tartalmazza legalább a 464/2011/EU rendelet mellékletében felsorolt elemeket; ii. az a tény, hogy az importált árukat az Alumina d.o.o. Zvornik gyártotta és szállította közvetlenül az első független uniós vevőnek, és azokat vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy a Kauno Tiekimas számlázta ki az első független uniós vevőnek; és hogy iii. a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, vagy amennyiben az nem felel meg a vámhatóságnak bemutatott terméknek, a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot meg kell fizetni.

               (11)

               A kötelezettségvállalás betartásának biztosítása érdekében a fenti, (3) preambulumbekezdésben említett tanácsi rendelet tájékoztatta az importőröket arról, hogy a rendeletben előírt feltételek teljesítésének elmulasztása esetén, vagy a kötelezettségvállalás elfogadásának Bizottság általi visszavonása esetén az érintett ügyletek vonatkozásában vámtartozás keletkezhet.

               (12)

               A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, vagy a kötelezettségvállalás elfogadásának Bizottság általi visszavonása esetén az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján kivetett dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően automatikusan alkalmazandó,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló, lentebb említett uniós importőr által együttesen felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásra kerül.

               Ország

               Vállalat

               TARIC kiegészítő kód

               Bosznia és Hercegovina

               A terméket a bosznia-hercegovinai Alumina d.o.o. Zvornik gyártja, szállítja, és közvetlenül ő számlázza ki az első független uniós vevőnek.

               B115

               Bosznia és Hercegovina

               A terméket a bosznia-hercegovinai Alumina d.o.o. Zvornik gyártja és szállítja le az első független uniós vevőnek, akinek közvetlenül a kaunasi (Litvánia) AB Kauno Tiekimas filialas számlázza ki a terméket.

               B116

         2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. május 13-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         José Manuel BARROSO

      (1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

      (2)  HL L 298., 2010.11.16., 27. o.

      (3)  Lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát.


title: A Bizottság határozata (2004. március 18.) a 2730/2000/ESZAK határozattal a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára kivetett dömpingellenes vám felfüggesztéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0264

Hivatalos Lap L 081 , 19/03/2004 o. 0089 - 0091

		A Bizottság határozata(2004. március 18.)a 2730/2000/ESZAK határozattal a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára kivetett dömpingellenes vám felfüggesztéséről(2004/264/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a legutóbb az 1972/2002/EK rendelettel [1] módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre [2] (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 14. cikke (4) bekezdésére,a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,mivel:A. AZ ELJÁRÁS(1) A Bizottság a 2730/2000/ESZAK határozattal [3] végleges dömpingellenes vámot vetett ki az ex27040019 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára (a továbbiakban az érintett termék). A dömpingellenes vám összege a száraz nettó tömeg után tonnánként 32,6 EUR rögzített összeg.(2) Figyelemmel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 2002. július 23-án történő lejártára, a Tanács – a legutóbb az 1310/2002/EK rendelettel [4] módosított 963/2002/EK rendeletben [5] – úgy határozott, hogy a legutóbb a 435/2001/ESZAK határozattal [6] módosított 2277/96/ESZAK bizottsági határozat [7] értelmében kezdeményezett és még mindig folyó dömpingellenes eljárások folytatódnak, és azokra 2002. július 24-i hatállyal az alaprendelet rendelkezései az irányadók. Hasonlóképpen a még függő dömpingellenes vizsgálatokból eredő bármilyen dömpingellenes intézkedésre 2002. július 24-i hatállyal az alaprendelet rendelkezései az irányadók.(3) 2002 decemberében a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Eucoke-EEIG (a továbbiakban: a kérelmező) által a 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz közösségi össztermelésének jelentős hányadát képviselő termelők nevében benyújtott kérésre időközi felülvizsgálatot kezdeményezett.(4) Miután a kérelmező a panaszát visszavonta, a Bizottság javasolta a Tanácsnak, hogy fejezzék be az időközi felülvizsgálatot.(5) A 2001. október 1-jétől 2002. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) vonatkozó időközi felülvizsgálat keretében végzett vizsgálat során a Bizottságot a piaci viszonyoknak a vizsgálati időszak után bekövetkezett olyan változásáról tájékoztatták, amely – az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban – a jelenleg hatályos intézkedések felfüggesztését indokolhatja.B. INDOKLÁS(6) Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a dömpingellenes intézkedések a Közösség érdekében abban az esetben felfüggeszthetők, ha a piaci viszonyok átmenetileg olyan mértékig megváltoztak, hogy felfüggesztés eredményeként a kár valószínűleg nem folytatódna, feltéve, hogy a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, és ezeket az észrevételeket figyelembe is vették. A 14. cikk (4) bekezdése továbbá meghatározza, hogy az érintett dömpingellenes intézkedéseket bármikor vissza lehet állítani, ha a felfüggesztés indokolatlanná válik.(7) Az időközi felülvizsgálat keretében végzett vizsgálat során számos érdekelt fél állította, hogy a vizsgálati időszak óta a piaci viszonyok jelentősen megváltoztak. Ezen állítások az érintett termék tekintetében fennálló ellátási hiányon és a kereskedők által a közösségi piacon felszámított magas árszinten alapultak.(8) Ezen állítások súlyosságára figyelemmel, a Bizottság a 2002. október 1-je és 2003. szeptember 30-a közötti időszakra vonatkozóan az érintett termék mennyisége és ára legfrissebb alakulásának értékelése érdekében további vizsgálatot végzett. Minden fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. Minden érdekelt fél – és a felhasználók is valamivel kisebb mértékben – együttműködött az új vizsgálatban.(9) Az együttműködő importőr által nyújtott és a felhasználók által megerősített információk alapján megállapították, hogy a Kínai Népköztársaságból a vizsgált időszakban 20 és 50 % közötti növekedés jelentkezett a behozott érintett termék árában. Ezt az ártrendet a közösségi iparág is megerősítette. Az acélipar, amely ezen eljárásnak nem érdekelt fele, minden típusú koksznál szintén 76 %-os áremelkedést jelentett be.(10) Figyelemmel arra, hogy a közösségi felhasználók az érintett terméket nem közvetlenül a Kínai Népköztársaságból, hanem a termék származását pontosan nem megkülönböztető kereskedőktől vásárolják, az érintett termék volumenére vonatkozó információk a – kokszpiacra vonatkozó információk megbízható forrásaként elismert – The Coke Market Report című szaklap megállapításain alapultak. Ez a kiadvány a Kínai Népköztársaságból származó minden típusú koksz behozatalánál 15,5 millió tonnáról 12 millió tonnára történő – azaz 23 %-os – csökkenéséről tudósított. Ezt a csökkenést elsősorban a kínai hatóságok politikájának legújabb változása eredményezte, amelyek arról határoztak, hogy a növekvő hazai keresletnek történő megfelelés érdekében a kínai termelést – a kínai exportőröknek megadott kiviteli engedélyek csökkentésével – a hazai piacra irányítják. A Kínai Népköztársaságból származó behozatalok további, 6,5 millió tonnás csökkenése várható a 2004-es évre, noha ezt az információt még nem erősítették meg, mivel a kínai hatságoknak még mindig kell engedélyeket kiadniuk. A kínai hatóságok által kiadott kiviteli engedélyek csökkenő számára figyelemmel, 2004-ben az érintett termék árának további 19 %-os növekedése várható. Mivel az érintett termék ellátásában bekövetkező jelentős változás a kínai hatóságok által alkalmazott politika változásának eredménye, a Bizottságnak nincs oka azt feltételezni, hogy ezek a változások tartós jellegűek.(11) A közösségi iparág vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy a 2000-es intézkedések bevezetése óta a közösségi iparág helyzete javult. Az értékesítés és a termelési volumenek enyhén csökkentek, csakúgy, mint a közösségi fogyasztás, viszont az eladási árak jelentősen emelkedtek. A befektetések egyharmaddal, a foglalkoztatás 10 %-kal nőtt. Csak a piaci részesedés maradt állandó (33 %), de ez az új exportáló országok – mint például a Cseh Köztársaság és Lengyelország – megjelenésének tudható be, miközben a kínai piaci részesedés több mint 10 százalékponttal csökkent és a közösségi piac 9 %-át képviselte a vizsgálati időszakban. A megtérülési mérték szintén javult, noha még nem érte el a 2730/2000/ESZAK határozatban kitűzött 10,5 %-os haszonkulcsot. A közösségi iparágban azonban a megtérülési mérték 2000-ben 17 százalékponttal nőtt, és a vizsgálati időszak során nyereségessé vált. Ezen túlmenően, a vizsgálati időszak (azaz 2002. október 1-jétől 2003. szeptember 30-ig) utáni helyzettel kapcsolatban érdemes megjegyezni, hogy – noha a közösségi termelők a közösségi piacon történő termelésüknél és értékesítésüknél 20 % illetve 40 % emelkedést jeleztek – figyelemmel arra, hogy a közösségi termelők termelése az érintett termék iránti közösségi kereslet egyharmadát fedezi, a Kínai Népköztársaságból származó behozatal továbbra is létfontosságú a közösségi piac ellátásához.C. KÖVETKEZTETÉS(12) Következésképpen a piaci viszonyokban – és különösen a közösségi piacon az érintett termék (az eredeti vizsgálatban meghatározott káros szintnél jóval magasabb) megnövekedett árszintjében – bekövetkezett ideiglenes változást, valamint az érintett termék tekintetében fennálló ellátási hiányt szem előtt tartva, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem valószínű, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termékek behozatalával kapcsolatos kár a dömpingellenes vámoknak a Közösség érdekében történő felfüggesztése miatt ismételten bekövetkezne. Ennélfogva a Bizottság javasolja, hogy a hatályos intézkedéseket az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban kilenc hónapos időszakra függesszék fel.(13) A Bizottság – az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének megfelelően – tájékoztatta a közösségi iparágat arról a szándékáról, hogy felfüggeszti a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. A közösségi iparág számára biztosították az észrevételek megtételének lehetőségét. A közösségi iparág nem ellenezte a hatályos dömpingellenes intézkedések felfüggesztését.(14) A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy – az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban – az érintett termékre kivetett dömpingellenes vám felfüggesztésére vonatkozó összes követelmény teljesül. Következésképpen a 2730/2000/ESZAK határozattal kivetett dömpingellenes vámot kilenc hónapos időszakra fel kell függeszteni.(15) A Bizottság folytatja az érintett termék behozatala és árai alakulásának megfigyelését. Amennyiben bármikor előfordulna olyan helyzet, amelyben a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék megnövekedett mennyiségének dömpingelt áron történő behozatalai újrakezdődnének, és következésképpen a közösségi iparágnak kárt okoznának, a Bizottság e felfüggesztés hatályon kívül helyezésével visszaállítja a dömpingellenes vámot,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Bizottság a 2730/2000/ESZAK határozattal az ex27040019 KN-kód (2704001910 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó, 80 mm-t meghaladó átmérőjű darabos kőszénkoksz behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kilenc hónapos időszakra felfüggeszti.2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2004. március 18-án.a Bizottság részérőlPascal Lamya Bizottság tagja[1] HL L 305., 2002.11.7., 1. o.[2] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.[3] HL L 316., 2000.12.15., 30. o.[4] HL L 192., 2002.7.20., 9. o.[5] HL L 149., 2002.6.7., 3. o.[6] HL L 63., 2001.3.3., 14. o.[7] HL L 308., 1996.11.29., 11. o.--------------------------------------------------


title: 2005/696/EK, Euratom: A Tanács határozata (2005. október 3.) az Elsőfokú Bíróság határozatai Bíróság által történő felülvizsgálata feltételeinek és korlátainak megállapítása érdekében a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv módosításáról

text:
               11.10.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 266/60

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2005. október 3.)
   az Elsőfokú Bíróság határozatai Bíróság által történő felülvizsgálata feltételeinek és korlátainak megállapítása érdekében a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv módosításáról
   (2005/696/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 225. cikke (2) és (3) bekezdésére, valamint 245. cikke második bekezdésére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 140a. cikke (2) és (3) bekezdésére, valamint 160. cikke második bekezdésére,
   tekintettel a Bíróság 2003. szeptember 12-i kérésére,
   tekintettel az Európai Parlament 2004. február 10-i véleményére,
   tekintettel a Bizottság 2005. február 11-i véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az EK-Szerződésnek a Nizzai Szerződés 2. cikkének 31. pontjával módosított 225. cikke (2) és (3) bekezdése kimondja:
               „(2)   Az Elsőfokú Bíróság hatáskörébe tartozik a 225a. cikk szerint létrehozott bírói különtanács határozatai ellen benyújtott jogorvoslati kérelmek elbírálása.
               Az Elsőfokú Bíróság e bekezdés szerinti határozatait az alapokmányban megállapított feltételek mellett és korlátokon belül a Bíróság kivételesen felülvizsgálhatja, ha fennáll a komoly veszélye annak, hogy a közösségi jog egységessége vagy koherenciája sérül.
               (3)   Az Elsőfokú Bíróság az alapokmányban meghatározott egyes ügycsoportokban hatáskörrel rendelkezik a 234. cikk szerinti előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések eldöntésére.
               Ha az Elsőfokú Bíróság úgy ítéli meg, hogy az ügyben olyan elvi döntés meghozatalára van szükség, amely a közösségi jog egységességét és koherenciáját befolyásolhatja, az ügyet eldöntés végett a Bíróság elé utalhatja.
               Az Elsőfokú Bíróság előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéseket eldöntő határozatait az alapokmányban megállapított feltételek mellett és korlátokon belül a Bíróság kivételesen felülvizsgálhatja, ha fennáll a komoly veszélye annak, hogy a közösségi jog egységessége vagy koherenciája sérül.”

               (2)

               Az Euratom-Szerződés 140a. cikkének (2) és (3) bekezdését hasonlóképpen módosította a Nizzai Szerződés 3. cikkének 13. pontja.

               (3)

               E módosításokat részben figyelembe vették a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 62. cikkében, amelynek értelmében: „Az EK-Szerződés 225. cikkének (2) és (3) bekezdésében, illetve az EAK-Szerződés 140a. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett esetekben az első főtanácsnok, ha úgy ítéli meg, hogy fennáll a komoly veszélye annak, hogy a közösségi jog egységessége vagy koherenciája sérül, az Elsőfokú Bíróság határozatának felülvizsgálatát indítványozhatja a Bíróságnál.
               Az indítványt az Elsőfokú Bíróság határozatának kihirdetésétől számított egy hónapon belül kell megtenni. A Bíróság az első főtanácsnok indítványának előterjesztésétől számított egy hónapon belül dönt arról, hogy szükséges-e a határozat felülvizsgálata.”

               (4)

               A Nizzai Szerződés záróokmányához csatolt 13. nyilatkozatnak megfelelően el kell fogadni az Elsőfokú Bíróságnak a bírói különtanácsok határozatairól és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről döntő határozatainak felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a következőket:

                           „—

                           a Bíróság előtti eljárásban részt vevő felek szerepe jogaik védelme érdekében,

                           —

                           a felülvizsgálati eljárás joghatása az Elsőfokú Bíróság határozatainak végrehajthatóságára,

                           —

                           a Bíróság határozatának joghatása a felek közötti jogvitára.”,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 62. és 63. cikke között a következő cikkekkel egészül ki:

      „62a. cikk
      A Bíróság a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatban gyorsított eljárás keretében, az Elsőfokú Bíróság által részére megküldött iratok alapján határoz.
      Az ezen alapokmány 23. cikkében említett érdekelteknek, valamint az EK-Szerződés 225. cikkének (2) bekezdésében és az EAK-Szerződés 140a. cikkének (2) bekezdésében említett esetekben az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás feleinek jogukban áll a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatban a megadott határidőn belül beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani a Bírósághoz.
      A Bíróság a határozathozatalt megelőzően elrendelheti a szóbeli szakasz megnyitását.
      62b. cikk
      Az EK-Szerződés 225. cikkének (2) bekezdésében és az EAK-Szerződés 140a. cikkének (2) bekezdésében említett esetekben, az EK-Szerződés 242. és 243. cikkének sérelme nélkül, a felülvizsgálati indítványnak és a felülvizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak nincs felfüggesztő hatálya. Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy az Elsőfokú Bíróság határozata sérti a közösségi jog egységességét vagy koherenciáját, az ügyet visszautalja az Elsőfokú Bíróság elé, amelyet jogkérdésekben köt a Bíróság határozata; a Bíróság meghatározhatja, hogy az Elsőfokú Bíróság határozatának mely részei rendelkeznek jogerővel az eljárásban részt vevő felek tekintetében. Ugyanakkor, ha a jogvita eldöntése – a felülvizsgálat eredményére figyelemmel – az Elsőfokú Bíróság határozatában megállapított tényálláson alapul, a Bíróság határozata jogerős.
      Az EK-Szerződés 225. cikke (3) bekezdésében, valamint az EAK-Szerződés 140a. cikke (3) bekezdésében említett esetekben – felülvizsgálati indítvány vagy felülvizsgálati eljárás indítására irányuló határozat hiányában – az Elsőfokú Bíróságnak a hozzá intézett kérdésekre adott válaszai az erre a célra a 62. cikk második bekezdésében meghatározott határidő lejártával hatályosak. Felülvizsgálati eljárás megindítása esetén a felülvizsgálat tárgyát képező válasz vagy válaszok az eljárás lezárultával válnak hatályossá, kivéve, ha a Bíróság ettől eltérően határoz. Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy az Elsőfokú Bíróság határozata sérti a közösségi jog egységességét vagy koherenciáját, a Bíróságnak a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekre adott válasza lép az Elsőfokú Bíróság válasza helyébe.”

   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

      Kelt Luxembourgban, 2005. október 3-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         D. ALEXANDER