title: 2011/188/EK: A Tanács határozata ( 2009. július 27. ) az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről

text:
               26.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 80/19

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2009. július 27.)
   az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről
   (2011/188/EK)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére,
   mivel:

               (1)

               Az 1998. május 25-én Brüsszelben aláírt, egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Türkmenisztán között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig az Európai Közösség nevében jóvá kell hagyni az 1999. november 10-én Brüsszelben aláírt, egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között létrejött, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást.

               (2)

               A kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás 31. cikkét módosítani kell az Európai Közösség és Türkmenisztán között az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás hiteles nyelvi változatok tekintetében történő módosításáról szóló levélváltás útján annak érdekében, hogy a Közösség új, a megállapodás aláírása óta hivatalossá vált nyelveit figyelembe lehessen venni,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   Az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást – ideértve annak mellékleteit, a jegyzőkönyvet és a nyilatkozatokat is –, valamint a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás 31. cikkét módosító, az Európai Közösség és Türkmenisztán között az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás hiteles nyelvi változatok tekintetében történő módosításáról szóló levélváltást az Európai Közösség nevében jóváhagyják.
   E szövegeket csatolták e határozathoz.
   2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a levélváltás az Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult személyeket.
   3. cikk
   Az ideiglenes megállapodás 32. cikkében előírt értesítést az Európai Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg.
   4. cikk
   Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. BILDT

    ---documentbreak---

               26.3.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 80/19

         FORDÍTÁS
   IDEIGLENES MEGÁLLAPODÁS
   egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,
   egyrészről, és
   TÜRKMENISZTÁN
   másrészről,
   MIVEL az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Türkmenisztán között partnerséget létrehozó, partnerségi és együttműködési megállapodást 1997. május 24-én parafálták;
   MIVEL a partnerségi és együttműködési megállapodás célja a korábban, különösen az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a kereskedelemről és a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt megállapodással kialakított kapcsolatok megszilárdítása és kibővítése;
   MIVEL szükség van a Felek közötti kereskedelmi kapcsolatok gyors fejlődésének biztosítására,
   MIVEL e célból egy ideiglenes megállapodás alkalmazásával a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani a partnerségi és együttműködési megállapodás kereskedelemre és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó rendelkezéseit;
   MIVEL az említett rendelkezéseknek ennek megfelelően ideiglenesen a kereskedelemről és a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek helyébe kell lépniük;
   MIVEL szükség van annak biztosítására, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig, illetve az Együttműködési Tanács létrehozásáig a kereskedelemről és a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás alapján létrehozott Vegyes Bizottság gyakorolhassa a partnerségi és együttműködési megállapodás által az Együttműködési Tanácsra ruházott azon hatásköröket, amelyek szükségesek az ideiglenes megállapodás alkalmazásához;
   ÚGY HATÁROZTAK, hogy megkötik e megállapodást, és e célból meghatalmazottjaikként kijelölték:
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG részéről: Antti SATULI, nagykövet, a Finn Köztársaság állandó képviselője, az Állandó Képviselők Bizottságának elnöke,
   AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG részéről: Timmo SUMMA, a Külkapcsolati Főigazgatóság igazgatója, az Európai Közösségek Bizottsága,
   AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG részéről: Timmo SUMMA, a Külkapcsolati Főigazgatóság igazgatója, az Európai Közösségek Bizottsága,
   TÜRKMENISZTÁN részéről:
   Hudajberdi ORAZOV, miniszterelnök-helyettes, AKIK kicserélve jó és kellő alakban talált meghatalmazásaikat,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   I.   CÍM

      ÁLTALÁNOS ELVEK

   [PEM Türkmenisztán: I. cím]
   1. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 2. cikk]
   A demokrácia, az alapvető és az emberi jogok tiszteletben tartása – az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és a „Párizsi Charta egy új Európáért” című dokumentumban meghatározottak szerint –, valamint a piacgazdaság alapelvei – ideértve a bonni Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) dokumentumaiban megfogalmazottakat – vezérlik a Felek bel- és külpolitikáját, és alkotják e megállapodás lényegi elemét.
   II.   CÍM

      ÁRUKERESKEDELEM

   [PEM Türkmenisztán: III. cím
   2. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 7. cikk]
   (1)   A Felek egymás számára minden területen a legnagyobb kedvezmény elvét biztosítják a következők tekintetében:

               —

               behozatali és kiviteli vámok és díjak, beleértve az ilyen vámok és díjak beszedésének módszerét,

               —

               a vámkezeléshez, az árutovábbításhoz, a raktárakhoz és az átrakodáshoz kapcsolódó rendelkezések,

               —

               a behozott árukra közvetlenül vagy közvetetten kivetett adók és bármilyen egyéb belső adók,

               —

               a fizetési módok és az árukereskedelemre vonatkozó fizetési átutalások,

               —

               az áruk belföldi piacon való értékesítéséhez, megvásárlásához, szállításához, forgalmazásához és felhasználásához kapcsolódó szabályok.

         (2)   Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a következőkre:

               a)

               a vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozása céljából, illetve ilyen unió vagy terület létrejötte alapján adott kedvezmények;

               b)

               a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályai és a fejlődő országokat támogató egyéb nemzetközi megállapodások alapján egyes országoknak biztosított előnyök;

               c)

               a határforgalom megkönnyítése érdekében a szomszédos országoknak adott kedvezmények.

         (3)   Az (1) bekezdés rendelkezéseit egy átmeneti időszak alatt, amely 1998. december 31-én jár le, nem kell alkalmazni az I. mellékletben meghatározott azon kedvezményekre, amelyeket Türkmenisztán a Szovjetunió megszűnésekor keletkezett más államoknak nyújt.
   3. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 8. cikk]
   (1)   A Felek egyetértenek abban, hogy a szabad árutovábbítás elve e megállapodás célkitűzései elérésének elengedhetetlen feltételét képezi.
   Ebben a vonatkozásban mindegyik Fél biztosítja a másik Fél vámterületéről származó vagy a másik Fél vámterületére irányuló áruk részére a saját területén átmenő forgalom szabadságát.
   (2)   A Felek között a GATT V. cikkének (2), (3), (4) és (5) bekezdésében meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
   (3)   Az e cikkben foglalt szabályok nem sértik a Felek közötti megállapodás alapján meghatározott ágazatokra, így például különösen a szállításra vagy egyes termékekre vonatkozó különleges szabályokat.
   4. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 9. cikk]
   A Felek – a mindkét Félre nézve kötelező, az áruk ideiglenes behozataláról szóló nemzetközi egyezményekből származó jogok és kötelezettségek sérelme nélkül – az ebben az ügyben rájuk nézve kötelező bármely nemzetközi egyezmény alapján előírt eljárások esetében és értelmében, saját jogszabályaikkal összhangban mentességet is biztosítanak egymásnak az ideiglenesen behozott árukra érvényes importterhek és vámok alól. Tekintetbe kell venni azokat a feltételeket, amelyek alapján az ilyen egyezményekből származó kötelezettségeket a szóban forgó fél elfogadta.
   5. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 10. cikk]
   (1)   A Türkmenisztánból származó áruk – az e megállapodás 7., 10. és 11. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül – mennyiségi korlátozástól mentesen és azonos hatású intézkedés nélkül hozhatók be a Közösségbe.
   (2)   A Közösségből származó áruk – az e megállapodás 7., 10. és 11. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül – mennyiségi korlátozástól mentesen és azonos hatású intézkedés nélkül hozhatók be Türkmenisztánba.
   6. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 11. cikk]
   A Felek közötti áruforgalomban a piaci árak érvényesülnek.
   7. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 12. cikk]
   (1)   Amennyiben az egyik Fél területére olyan nagy mennyiségben vagy olyan feltételek mellett hoznak be valamely terméket, ami a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek belföldi termelőinek kárt okoz, vagy fennáll ennek a veszélye, a Közösség vagy Türkmenisztán, amelyikük az érintett, a következő eljárásokkal és feltételekkel összhangban megteheti a megfelelő intézkedéseket.
   (2)   Az intézkedések meghozatala előtt, illetve a (4) bekezdés szerinti esetekben azt követően a lehető leghamarabb, – adott esetben – a Közösség vagy Türkmenisztán átadja a Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó információt annak érdekében, hogy a IV. címben meghatározottak szerint mindkét Fél számára elfogadható megoldást találjanak.
   (3)   Amennyiben a konzultációk eredményeként a Felek a Vegyes Bizottság elé terjesztéstől számított 30 napon belül nem jutnak megállapodásra a helyzet orvoslását célzó intézkedésekről, a konzultációkat kérő Félnek jogában áll korlátozni az érintett termékek behozatalát a károk megakadályozásához vagy helyrehozatalához szükséges mértékben és időtartamig, illetve más megfelelő intézkedéseket hozni.
   (4)   Olyan kritikus körülmények között, amikor a késlekedés nehezen jóvátehető károkat okozna, a Felek a konzultációk előtt is meghozhatják az intézkedéseket, azzal a feltétellel, hogy e lépés megtétele után haladéktalanul megtartják a konzultációkat.
   (5)   Az e cikk szerinti intézkedések kiválasztásánál, a Felek elsőbbséget adnak az e megállapodás céljainak elérésében legkisebb zavart okozó intézkedéseknek.
   (6)   E cikk egyetlen rendelkezése sem sérti és semmilyen módon nem érinti a Felek valamelyike által az 1994-es GATT VI. cikkével, és az 1994-es GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással, illetve a támogatásokról és a kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodással, továbbá a kapcsolódó belső jogszabállyal összhangban hozott dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések elfogadását.
   8. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 13. cikk]
   A Felek vállalják, hogy amint a körülmények lehetővé teszik – beleértve a Türkmenisztán WTO-hoz való jövőbeli csatlakozásából eredő helyzetet – megvitatják e megállapodás áruforgalmi rendelkezéseinek kiigazítását. A 17. cikkben említett Vegyes Bizottság ajánlásokat tehet a Felek számára e kiigazításokról, amelyek – ha elfogadják őket – hatályba léphetnek, a Felek által az eljárásaiknak megfelelően megkötött megállapodás értelmében.
   9. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 14. cikk]
   E megállapodás nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy a tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat és korlátozásokat, amelyeket a közerkölcs, a közrend vagy a közbiztonság, az emberek, állatok vagy növények egészségének és életének védelme, a természeti erőforrások védelme, a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon oltalma vagy az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályok indokolnak. Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei.
   10. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 15. cikk]
   E címet nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 50–63. árucsoportjába tartozó textiltermékek kereskedelmére. E termékek kereskedelmét külön megállapodás szabályozza, amelyet 1995. december 30-án parafáltak, és ideiglenesen 1996. január 1. óta alkalmaznak.
   11. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 16. cikk]
   (1)   Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó termékek kereskedelmét e cím rendelkezései szabályozzák az 5. cikk kivételével.
   (2)   Létre kell hozni egy szén- és acélügyekkel foglalkozó kapcsolattartó csoportot, amely egyrészről a Közösség képviselőiből, másrészről Türkmenisztán képviselőiből áll.
   A kapcsolattartó csoport rendszeresen információt cserél a Felek érdeklődésére számot tartó valamennyi, szénnel és acéllal kapcsolatos ügyről.
   12. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 17. cikk]
   A nukleáris anyagok kereskedelme az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés rendelkezéseinek megfelelően történik. Szükség esetén a nukleáris anyagok kereskedelme az Európai Atomenergia-közösség és Türkmenisztán között megkötendő külön megállapodás rendelkezéseinek tárgyát képezi.
   III.   CÍM

      KIFIZETÉSEK, VERSENY ÉS EGYÉB GAZDASÁGI RENDELKEZÉSEK

   [PEM Türkmenisztán: IV. cím]
   13. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 39. cikk (1) bekezdés]
   A Felek vállalják, hogy szabadon átváltható valutában engedélyezik a Közösségben és Türkmenisztánban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkezők között – e megállapodás rendelkezéseivel összhangban – a folyó fizetési mérleg szerinti, az áruk mozgásával kapcsolatos kifizetéseket.
   14. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 41. cikk (4) bekezdés)]
   A Felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy versenytörvényeiket a közöttük folyó kereskedelmet érintő esetekben összehangolt módon alkalmazzák.
   15. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 40. cikk (1) bekezdés)]
   E cikk és a II. melléklet rendelkezései alapján Türkmenisztán folytatja a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok oltalmának javítását annak érdekében, hogy az e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére olyan oltalmi szintet biztosítson, amely hasonló a Közösségen belül a közösségi jogi aktusok által előírt – különösen a II. mellékletben meghatározott – szinthez, beleértve az ilyen jogok érvényesítésének hatékony eszközeit.
   16. cikk
   A Felek hatóságai közötti, a vámügyekre vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás az e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvvel összhangban történik.
   IV.   CÍM

      INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

   [PEM Türkmenisztán: XI. cím]
   17. cikk
   A partnerségi és együttműködési megállapodás 77. cikkében említett Vegyes Tanács létrehozásáig az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a kereskedelemről, továbbá a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt megállapodás által létrehozott Vegyes Bizottság hajtja végre az e megállapodás által ráruházott feladatokat.
   18. cikk
   A Vegyes Bizottság a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása céljából az abban előírt esetekben ajánlásokat tehet.
   Ajánlásait a Felek egyetértésével fogalmazza meg.
   19. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 81. cikk]
   Az olyan kérdések megvizsgálásakor, amelyek e megállapodás keretében a WTO valamely cikkét említő rendelkezéssel kapcsolatban merülnek fel, a Vegyes Bizottság a lehető legszélesebb körben azt az értelmezést veszi figyelembe, amelyet a kérdéses WTO-cikk tekintetében a WTO tagjai általánosan alkalmaznak.
   20. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 85. cikk]
   (1)   E megállapodás alkalmazásában mindegyik fél elkötelezi magát annak biztosítására, hogy a másik fél természetes és jogi személyei – személyi és tulajdonjogaik védelmében, ideértve a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonra vonatkozó jogokat is – saját állampolgáraihoz képest megkülönböztetéstől mentesen fordulhassanak a Felek illetékes bíróságaihoz és közigazgatási szerveihez.
   (2)   A Felek saját hatáskörük korlátain belül:

               —

               ösztönzik a választott bírósági eljárás alkalmazását a Közösség és Türkmenisztán gazdasági szereplői között megkötött kereskedelmi és együttműködési ügyletekből eredő viták rendezésében,

               —

               megállapodnak abban, hogy amennyiben a vitát választott bíróság elé terjesztik, mindkét vitás Fél, kivéve, ha a Felek által választott választott bíróság szabályai másképpen rendelkeznek, maga választhatja meg saját választott bíróját, függetlenül állampolgárságától, és hogy az elnöklő harmadik választott bíró vagy az egyéni választott bíró harmadik állam állampolgára lehet,

               —

               azt ajánlják gazdasági szereplőiknek, hogy kölcsönös egyetértésben válasszák meg a szerződéseikre alkalmazandó jogot,

               —

               ösztönzik az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (Uncitral) által kidolgozott választott bírósági szabályok alkalmazását és a New Yorkban, 1958. június 10-én aláírt, a külföldi választott bírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményt aláíró államok választott bíróságai által lebonyolított választott bírósági eljárás igénybevételét.

         21. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 86. cikk]
   E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg egyik Felet sem abban, hogy olyan intézkedéseket hozzon,

               a)

               amelyeket a lényeges biztonsági érdekeivel ellentétes információközlés megelőzése érdekében szükségesnek tart;

               b)

               amelyek fegyverek, lőszerek és hadianyagok előállításával vagy kereskedelmével, valamint kutatásával, fejlesztésével vagy védelmi szempontból elengedhetetlen gyártásával kapcsolatosak, azzal a feltétellel, hogy az ilyen intézkedések a nem kifejezetten katonai célú termékek tekintetében nem befolyásolják hátrányosan a versenyfeltételeket;

               c)

               amelyeket a közrend fenntartását érintő, súlyos belső zavargások esetén saját biztonsága érdekében, háború vagy háborús veszéllyel fenyegető súlyos nemzetközi feszültség esetén, vagy a béke és a nemzetközi biztonság fenntartása céljából általa elfogadott kötelezettségek végrehajtása érdekében elengedhetetlennek tart;

               d)

               amelyeket a kettős felhasználású ipari áruk és technológiák ellenőrzése során nemzetközi kötelezettségei és vállalásai betartásához szükségesnek tart.

         22. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 87. cikk]
   (1)   Az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül:

               —

               a Türkmenisztán által a Közösség tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek megkülönböztetéshez a tagállamok, állampolgáraik vagy társaságaik, illetve vállalataik között,

               —

               a Közösség által a Türkmenisztán tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek megkülönböztetéshez a türkmén állampolgárok vagy társaságok és vállalatok között.

         (2)   Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a Felek azon jogát, hogy alkalmazzák adójogszabályaik vonatkozó rendelkezéseit azokra az adózókra, akik lakóhelyük tekintetében nincsenek azonos helyzetben.
   23. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 88. cikk]
   (1)   Az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos vitás kérdéseket mindkét Fél a Vegyes Bizottság elé terjesztheti.
   (2)   A Vegyes Bizottság a vitát ajánlással rendezheti.
   (3)   Abban az esetben, ha a (2) bekezdéssel összhangban a vitarendezés nem lehetséges, bármelyik fél értesítheti a másik felet egyeztető kijelöléséről; ekkor a másik fél két hónapon belül köteles egy második választott bírót kijelölni.
   A Vegyes Bizottság kijelöl egy harmadik egyeztető bírót.
   Az egyeztető bírák ajánlásukat többségi szavazással hozzák meg. Az ilyen ajánlások a Felekre nézve nem kötelezők.
   24. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 89. cikk]
   A Felek megállapodnak, hogy – bármelyik Fél kérésére – a megfelelő csatornákon keresztül azonnal konzultálnak, az e megállapodás értelmezésére vagy végrehajtására, vagy a Felek közötti kapcsolat bármely lényeges szempontjára vonatkozó bármely kérdés megvitatása céljából.
   E cikk rendelkezései semmilyen módon nem érintik és nem sértik a 7., 23. és 28. cikket.
   25. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 90. cikk]
   Az e megállapodás alapján Türkmenisztán számára biztosított bánásmód semmilyen esetben sem lehet kedvezőbb, mint a tagállamok által egymás részére biztosított bánásmód.
   26. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 92. cikk]
   Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyek az Energia Charta Egyezmény és annak jegyzőkönyvei hatálya alá tartoznak, akkor a hatálybalépéskor az ilyen ügyekre az egyezményt és a jegyzőkönyveket kell alkalmazni, de csak az alkalmazásra ott előírt mértékben.
   27. cikk
   (1)   E megállapodást az 1997. május 24-én parafált partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig kell alkalmazni.
   (2)   Bármelyik Fél felmondhatja e megállapodást a másik Félhez intézett értesítés útján. Ez a megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.
   28. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 94. cikk]
   (1)   A Felek a megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges minden általános vagy különös intézkedést megtesznek. Gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban rögzített célkitűzések teljesüljenek.
   (2)   Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét, megfelelő intézkedéseket tehet. Mielőtt erre sor kerülne, a különösen sürgős esetek kivételével, a Vegyes Bizottság rendelkezésére bocsát minden olyan vonatkozó információt, amely a helyzet alapos vizsgálatához szükséges annak érdekében, hogy a Felek számára kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.
   Az intézkedések megválasztása során előnyben kell részesíteni azon intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás érvényesülését. Ezen intézkedésekről haladéktalanul értesítik a Vegyes Bizottságot, ha a másik Fél ezt kéri.
   29. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 95. cikk]
   Az I. és II. melléklet a vámügyekre vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvvel együtt e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
   30. cikk
   [PEM Türkmenisztán: 97. cikk]
   E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget, az Európai Atomenergia-közösséget és az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződések alkalmazandók, az ott meghatározott feltételekkel, másrészről pedig Türkmenisztán területén.
   31. cikk
   E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol, svéd és türkmén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
   32. cikk
   E megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.
   E megállapodás azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik az Európai Unió Tanácsának főtitkárát az első bekezdésben említett eljárások befejezéséről.
   Hatálybalépésekor, valamint Türkmenisztán és a Közösség közötti kapcsolatok tekintetében, e megállapodás az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a kereskedelemről és a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án Brüsszelben aláírt megállapodás 2. cikke, 3. cikke – kivéve annak negyedik francia bekezdését –, valamint 4–16. cikke helyébe lép.
   A CSATOLT DOKUMENTUMOK LISTÁJA

               I. MELLÉKLET

               :

               Türkmenisztán által a 2. cikk (3) bekezdésével összhangban a Független Államok részére nyújtott előnyök indikatív listája

               II. MELLÉKLET

               :

               A 15. cikkben említett, szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonról szóló jogi aktusok

         Jegyzőkönyv a vámügyekre vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról
   I. MELLÉKLET

      Türkmenisztán által a 2. cikk (3) bekezdésével összhangban a Független Államoknak nyújtott előnyök indikatív listája

   1.   Import/export megadóztatása
   Nem vetnek ki behozatali és kiviteli vámokat.
   Az olyan jellegű szolgáltatások, mint a vámkezelés, jutalékok és egyéb díjak, amelyeket az Állami Vámhivatal, az Állami Árutőzsde és az Állami Adóellenőrző Hatóság vet ki, nem fizetendők a következő termékek esetében:

               —

               gabona, bébiételek, élelmiszerek behozatala, amelyeket államilag ellenőrzött áron értékesítenek a lakosság körében,

               —

               szerződés alapján behozott áruk, amelyek a türkmén állami költségvetésből kerültek finanszírozásra.

         2.   A szállítás és az árutovábbítás feltételei
   A FÁK azon országai tekintetében, amelyek részesei „a szállítás területén fennálló kapcsolatokra vonatkozó elvekről és feltételekről” szóló többoldalú megállapodásnak és/vagy a szállításról és árutovábbításról szóló kétoldalú megállapodások alapján, a szállításra, valamint az áruk (beleértve a tranzitárukat) vámkezelésére és a járműtranzitra nem alkalmaznak adókat vagy díjakat.
   A FÁK államaiból származó járművek vámmentesen szállíthatók át tranzitáruként Türkmenisztán területén.
   II. MELLÉKLET

      A 15. cikkben említett, szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonról szóló jogi aktusok

               1.

               A 15. cikkben említett közösségi jogi aktusok:

                           —

                           A Tanács 1988. december 21-i 89/104/EGK első irányelve a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről.

                           —

                           A Tanács 1986. december 16-i 87/54/EGK irányelve a félvezető termékek topográfiájának oltalmáról.

                           —

                           A Tanács 1991. május 14-i 91/250/EGK irányelve a számítógépi programok jogi védelméről.

                           —

                           A Tanács 1992. június 18-i 1768/92/EGK rendelete a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről.

                           —

                           A Tanács 1992. július 14-i 2081/92/EGK rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról.

                           —

                           A Tanács 1993. szeptember 27-i 93/83/EGK irányelve a műholdas műsorsugárzásra és a vezetékes továbbközvetítésre alkalmazandó egyes szerzői és szomszédos jogi szabályok összehangolásáról.

                           —

                           A Tanács 1993. október 29-i 93/98/EGK irányelve a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejének összehangolásáról.

                           —

                           A Tanács 1992. november 19-i 92/100/EGK irányelve a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról.

                           —

                           Az Európai Parlament és a Tanács 1996. július 23-i 1610/96/EK rendelete a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről.

                           —

                           Az Európai Parlament és a Tanács 1996. március 11-i 96/9/EK irányelve az adatbázisok jogi védelméről.

                           —

                           A Tanács 1994. december 22-i 3295/94/EK rendelete a hamisított és kalóz áruk szabad forgalomba bocsátását, kivitelét, újrakivitelét vagy felfüggesztő eljárás alá vonását tiltó intézkedések megállapításáról.

               2.

               Amennyiben a fenti közösségi jogi aktusokban tárgyalt és a kereskedelmi feltételeket érintő problémák merülnének fel a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén, a Közösség vagy Türkmenisztán kérésére sürgős konzultációkra kerül sor a kölcsönösen kielégítő megoldások elérése céljából.

         JEGYZŐKÖNYV
   a vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról
   1. cikk
   Fogalommeghatározások
   E jegyzőkönyv alkalmazásában:
   a)   „vámjogszabályok”: a Felek területén alkalmazandó valamennyi olyan jogi vagy közigazgatási rendelkezés, amelyek az áruk behozatalát, a kivitelét, továbbítását és vámeljárás alá helyezését szabályozzák, beleértve az említett Felek által elfogadott tiltó, korlátozó és szabályozó intézkedéseket;
   b)   „megkereső hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet az adott Fél e célból kijelölt, és amely vámügyi segítséget kér;
   c)   „megkeresett hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet az adott Fél e célból kijelölt, és amelyhez vámügyi segítségért folyamodnak;
   d)   „személyes adat”: egy azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó valamennyi információ;
   e)   „vámjogszabályokat sértő cselekmény”: a vámjogszabályok bármely megsértése vagy az arra irányuló kísérlet.
   2. cikk
   Hatály
   (1)   A Felek hatáskörükbe tartozó területeken, az e jegyzőkönyvben megállapított módon és feltételek mellett segítséget nyújtanak egymásnak a vámjogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosításában, különösen a vámjogszabályokat sértő tevékenységek megelőzése, felderítése és kivizsgálása révén.
   (2)   Az e jegyzőkönyvben meghatározott vámügyi segítségnyújtást kell alkalmazni a Felek azon közigazgatási hatóságaira, amelyek e jegyzőkönyv alkalmazásában hatáskörrel rendelkeznek. Ez nem sérti a kölcsönös bűnügyi jogsegély szabályait. Nem tartozik a hatálya alá az igazságügyi hatóság megkeresésére gyakorolt hatáskörök alapján kapott tájékoztatás, kivéve, ha a szóban forgó hatóságok ebben állapodnak meg.
   3. cikk
   Segítségnyújtás megkeresés alapján
   (1)   A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot megkeresésére ellátja az összes vonatkozó információval, amely lehetővé teszi számára a vámjogszabályok betartásának biztosítását, beleértve az olyan észlelt vagy tervezett cselekményekre vonatkozó információkat, amelyek sértik vagy sérthetik a vámjogszabályokat.
   (2)   A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot megkeresésére tájékoztatja arról, hogy az egyik fél területéről kivitt árukat megfelelően hozták-e be a másik fél területére, és adott esetben megadja az árukra alkalmazott vámeljárást.
   (3)   A megkeresett hatóság a megkereső hatóság megkeresésére törvényeinek keretein belül megteszi a szükséges lépéseket a következők különös felügyeletének biztosítása érdekében:

               a)

               olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat sértő cselekményeket hajtanak végre vagy hajtottak végre;

               b)

               azon helyek, ahol oly módon tárolnak árukat, amely okot ad a gyanúra, hogy az árukat vámjogszabályt sértő tevékenységhez szándékozták felhasználni;

               c)

               azon árumozgások, amelyeket azért jelentettek be, mert esetlegesen a vámjogszabályok megsértéséhez vezethetnek;

               d)

               olyan szállítóeszközök, amelyekről okkal feltételezhető, hogy azokat vámjogszabályt sértő cselekmények során használták vagy használhatják.

         4. cikk
   Önkéntes segítségnyújtás
   A Felek saját kezdeményezésre vagy törvényeikkel, rendeleteikkel és egyéb jogi eszközeikkel összhangban segítséget nyújtanak egymásnak, ha úgy ítélik meg, hogy erre a vámjogszabályok megfelelő alkalmazása érdekében szükség van, különösen akkor, ha a következőkre vonatkozó információkat szereznek:

               —

               olyan cselekmények, amelyek vámjogszabályokat sértő cselekmények vagy annak látszatát keltik, és amelyek a másik fél számára jelentőséggel bírhatnak,

               —

               olyan új eszközök vagy módszerek, amelyeket vámjogszabályokat sértő cselekmények során alkalmaznak,

               —

               olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabályokat sértő cselekmények tárgyát képezik,

               —

               olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy érintettek vagy érintettek voltak vámjogszabályokat sértő cselekményekben,

               —

               olyan szállítóeszközök, amelyekkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy azokat vámjogszabályokat sértő cselekmények során használták vagy használják, illetve használhatják.

         5. cikk
   Kézbesítés, értesítés
   A megkereső hatóság megkeresésére a megkeresett hatóság jogszabályaival összhangban megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy:

               —

               valamennyi olyan iratot kézbesítsen,

               —

               valamennyi olyan határozatról értesítést küldjön,

         amely e jegyzőkönyv hatálya alá tartozik, és a területén tartózkodási hellyel vagy ott letelepedett címzettnek szól. Ilyen esetben a kézbesítés vagy értesítés iránti megkeresés tekintetében a 6. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni.
   6. cikk
   A segítségnyújtás iránti megkeresések formája és tartalma
   (1)   Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban kell elkészíteni. A megkereséshez mellékelni kell azon okmányokat, amelyek a megkeresés teljesítéséhez szükségesek. Amennyiben a helyzet sürgőssége megkívánja, a szóbeli megkeresés is elfogadható, de azt haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni.
   (2)   Az e cikk (1) bekezdése szerinti megkereséseknek tartalmazniuk kell az alábbi információkat:

               a)

               a megkeresést küldő megkereső hatóság megnevezése;

               b)

               a kért intézkedés;

               c)

               a megkeresés célja és oka;

               d)

               az érintett törvények, rendeletek és egyéb jogi eszközök;

               e)

               a vizsgálat alanyául szolgáló természetes vagy jogi személyek lehető legpontosabb és legrészletesebb megjelölése;

               f)

               a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalása, az 5. cikkben előírt esetek kivételével.

         (3)   A megkereséseket a megkeresett hatóság valamely hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára elfogadható nyelven kell benyújtani.
   (4)   Ha a megkeresés nem felel meg az alaki követelményeknek, kérhető javítása vagy kiegészítése; óvintézkedések azonban elrendelhetők.
   7. cikk
   A megkeresések teljesítése
   (1)   A segítségnyújtás iránti megkeresések teljesítése érdekében a megkeresett hatóság saját hatáskörének és rendelkezésre álló erőforrásainak erejéig úgy jár el, mintha hivatalból vagy ugyanazon Fél más hatóságainak megkeresése alapján járna el, és átadja a már birtokában lévő információkat, megfelelő vizsgálatokat végez, vagy gondoskodik azok elvégzéséről. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell azon igazgatási szervezeti egységre is, amelyhez a megkeresett hatóság megkeresést intéz, ha ez utóbbi saját maga nem tud eljárni.
   (2)   A segítségnyújtás iránti megkereséseket a megkeresett fél törvényeivel, rendeleteivel és egyéb jogi eszközeivel összhangban kell teljesíteni.
   (3)   Az egyik fél kellően feljogosított tisztviselői – a másik érintett fél egyetértésével és az általa meghatározott feltételek mellett – a megkeresett hatóság vagy más annak alárendelt hatóság hivatalaitól megkaphatják a vámjogszabályokat sértő vagy esetlegesen sértő cselekményekre vonatkozó azon tájékoztatást, amely a megkereső hatóság számára e jegyzőkönyv alkalmazásában szükséges.
   (4)   Az egyik fél tisztviselői a másik érintett fél egyetértésével és az általa megállapított feltételek betartásával jelen lehetnek az utóbbi fél területén végzett vizsgálatoknál.
   8. cikk
   Az információk közlésének formája
   (1)   A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit iratok, hitelesített iratmásolatok, jelentések és hasonló eszközök formájában közli a megkereső hatósággal.
   (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott iratok helyettesíthetők az azonos céllal, bármilyen formában előállított elektronikus információkkal.
   (3)   Az eredeti aktákat és dokumentumokat csak abban az esetben kérik be, amennyiben a hiteles másolatok nem elegendőek. A megküldött eredeti példányokat, amint lehet, visszaszolgáltatják.
   9. cikk
   Kivételek a segítségnyújtási kötelezettség alól
   (1)   A Felek megtagadhatják az e jegyzőkönyvben meghatározott segítségnyújtást, amennyiben ez:

               a)

               feltehetően sértené Türkmenisztánnak vagy annak a tagállamnak a szuverenitását, amelytől e jegyzőkönyv alapján segítségnyújtást kértek; vagy

               b)

               feltehetően sértené a közrendet, a közbiztonságot vagy más létfontosságú érdeket, különösen a 10. cikk (2) bekezdésében említett esetekben; vagy

               c)

               a vámjogszabályoktól eltérő deviza-, illetve adószabályokat is érintene; vagy

               d)

               ipari, üzleti vagy szakmai titkot sértene.

         (2)   Amennyiben a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet megkeresés esetén maga nem tudna biztosítani, úgy megkeresésében erre felhívja a figyelmet. Ezután a megkeresett hatóság dönt arról, hogy milyen választ ad a megkeresésre.
   (3)   A segítségnyújtás megtagadása esetén, az erre vonatkozó döntést és annak indoklását haladéktalanul közölni kell a megkereső hatósággal.
   10. cikk
   Információcsere és titoktartási kötelezettség
   (1)   Az e jegyzőkönyv alapján bármilyen formában közölt információk az egyes Felek vonatkozó szabályaitól függően bizalmas vagy korlátozott jellegűek. Az információk a hivatali titoktartás alá tartoznak, és élvezik az információt átvevő fél vonatkozó törvényei és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések alapján a hasonló információk számára biztosított védelmet.
   (2)   Személyes adatok csak akkor cserélhetők ki, ha az átvevő Fél vállalja, hogy az adatokat legalább az adatszolgáltató fél országában az adott esetre vonatkozó védelemmel egyenértékű módon védi.
   (3)   A megszerzett információkat kizárólag e jegyzőkönyv alkalmazásában lehet felhasználni. Amennyiben a Felek egyike az információk más célból való felhasználását kéri, előzetesen ki kell kérnie az információt kiadó hatóság írásbeli hozzájárulását. Az ilyen felhasználásra ezt követően az említett hatóság esetleges korlátozásai vonatkoznak.
   (4)   A (3) bekezdés nem akadályozza az információk felhasználását olyan igazságügyi vagy közigazgatási eljárásokban, amelyeket a vámjogszabályoknak való megfelelés elmulasztása miatt ezt követően indítanak. Az információkat kiadó, hatáskörrel rendelkező hatóságot értesíteni kell e felhasználásról.
   (5)   A Felek a jegyzőkönyvekben, jelentésekben és tanúvallomásokban, valamint a bírósági eljárások és vádemelések során bizonyítékként felhasználhatják az e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban szerzett információkat és megtekintett iratokat.
   11. cikk
   Szakértők és tanúk
   A megkeresett hatóság tisztviselője felhatalmazást kaphat arra, hogy a kapott felhatalmazás korlátain belül a másik fél joghatósága alatt szakértőként vagy tanúként megjelenjen az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyeket érintő bírósági vagy közigazgatási eljárásban, és bemutassa azokat a tárgyakat, iratokat vagy hitelesített másolataikat, amelyek az eljáráshoz szükségesek. Az idézésben kifejezetten meg kell jelölni, hogy a tisztviselőt milyen ügyben és milyen jogcímen vagy minőségben hallgatják meg.
   12. cikk
   A segítségnyújtás költségei
   A Felek lemondanak arról, hogy az e jegyzőkönyv alapján felmerült kiadásaik visszatérítését követeljék egymástól, kivéve – adott esetben – az olyan szakértők és tanúk, valamint tolmácsok és fordítók költségeit, akik nem köztisztviselők.
   13. cikk
   Alkalmazás
   (1)   E jegyzőkönyv alkalmazásával egyrészről Türkmenisztán központi vámhatóságait, másrészről pedig az Európai Közösségek Bizottságának illetékes szolgálatait, és adott esetben a tagállamok vámhatóságait bízzák meg. E hatóságok döntenek az alkalmazásához szükséges gyakorlati intézkedésekről és szabályokról, figyelembe véve az adatvédelem területén hatályos szabályokat. Ajánlásokat tehetnek a hatáskörrel rendelkező szerveknek a jegyzőkönyv általuk szükségesnek tartott módosításaira.
   (2)   A Felek konzultálnak egymással és a későbbiekben folyamatosan tájékoztatják egymást azon részletes végrehajtási szabályokról, amelyeket e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban fogadnak el.
   14. cikk
   Egyéb megállapodások
   (1)   Tekintettel az Európai Közösség és a tagállamok hatásköreire, e jegyzőkönyv rendelkezései:

               —

               nem érintik a Felek bármely más nemzetközi megállapodás vagy egyezmény szerinti kötelezettségeit,

               —

               kiegészítik a kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatban a tagállamok és Türkmenisztán között kötött vagy esetleg kötendő megállapodásokat, és

               —

               nem érintik a Közösség érdekét szolgáló, és az e megállapodás alapján szerzett bármely információnak a Bizottság illetékes szervezeti egységei és a tagállamok vámhatóságai közötti közlésére vonatkozó rendelkezéseket.

         (2)   A (1) bekezdés rendelkezései ellenére, e megállapodás rendelkezései elsőbbséget élveznek a tagállamok és Türkmenisztán között esetlegesen kötött vagy kötendő, kölcsönös segítségnyújtásról szóló kétoldalú megállapodás rendelkezéseivel szemben, amennyiben ez utóbbi megállapodás rendelkezései összeférhetetlenek e jegyzőkönyv rendelkezéseivel.
   (3)   Az e jegyzőkönyv alkalmazhatóságára vonatkozó kérdések tekintetében a Felek az e megállapodás 17. cikkében említett Vegyes Bizottság keretében konzultálnak egymással a kérdések megoldása céljából.
   ZÁRÓOKMÁNY
   Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG és az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: a Közösség) meghatalmazottjai,
   egyrészről, és
   TÜRKMENISZTÁN meghatalmazottjai,
   másrészről,
   akik 1999. november 10-én Brüsszelben üléseztek az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között létrejött, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) aláírása céljából, elfogadták a következő szövegeket:
   a megállapodás a mellékleteivel és a következő jegyzőkönyvvel együtt:
   Jegyzőkönyv a vámügyekre vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról.
   A Közösség meghatalmazottjai és Türkmenisztán meghatalmazottjai elfogadták az alábbiakban felsorolt és e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok szövegét:

               Együttes nyilatkozat a személyes adatokról

               Együttes nyilatkozat a megállapodás 7. cikkéről

               Együttes nyilatkozat a megállapodás 8. cikkéről

               Együttes nyilatkozat a megállapodás 15. cikkéről

               Együttes nyilatkozat a megállapodás 28. cikkéről

         A Közösség meghatalmazottjai továbbá tudomásul vették az alábbi, e záróokmányhoz csatolt egyoldalú nyilatkozatot:
   Türkmenisztán egyoldalú nyilatkozata a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok védelméről.

      Kelt Brüsszelben, az ezerkilencszázkilencvenkilencedik év november havának tizedik napján.

         az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség részéről

         Türkmenisztán részéről

   Együttes nyilatkozat a személyes adatokról
   A megállapodás alkalmazásakor a Felek tudatában vannak annak, hogy gondoskodni kell a magánszemélyek megfelelő védelméről a személyes adatok feldolgozásának és az ilyen adatok szabad áramlásának tekintetében.
   Együttes nyilatkozat a megállapodás 7. cikkéről
   A Közösség és Türkmenisztán kijelenti, hogy a védzáradék szövege nem biztosítja a GATT szerinti védintézkedések terén előírt elbánást.
   Együttes nyilatkozat a megállapodás 8. cikkéről
   Amíg Türkmenisztán nem csatlakozik a WTO-hoz, a Felek a Vegyes Bizottságban konzultációt folytatnak behozatali vámpolitikájukról, beleértve a tarifális védelem változásait. Ilyen konzultációt ajánlanak fel különösen a tarifális védelem növelése előtt.
   Együttes nyilatkozat a megállapodás 15. cikkéről
   Hatáskörükön belül a Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás alkalmazásában a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon magában foglalja különösen a szerzői jogot, ideértve a számítógépes programok szerzői jogait és a szomszédos jogokat, valamint a szabadalmakhoz, az ipari mintákhoz és a földrajzi jelzésekhez fűződő jogokat, ideértve az eredetmegjelöléseket, a védjegyeket és a szolgáltatási jegyeket, az integrált áramkörök topográfiáit, valamint az ipari tulajdon oltalmáról szóló párizsi egyezmény 10a. cikkében említett, tisztességtelen verseny elleni védelmet és a know-how-ra vonatkozó fel nem fedett információkhoz való jogot.
   Együttes nyilatkozat a megállapodás 28. cikkéről

               1.

               A Felek megállapodnak abban, hogy a helyes értelmezés és gyakorlati alkalmazás érdekében a megállapodás 28. cikkében említett „különösen sürgős esetek” kifejezés a megállapodásnak a bármelyik fél részéről történt súlyos megsértését jelenti. A megállapodás súlyos megsértésének minősül:

                           a)

                           a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált elállás a megállapodástól;
                           vagy

                           b)

                           a megállapodás 1. cikkében szereplő lényeges alkotóelemek megsértése.

               2.

               A Felek megállapodnak abban, hogy a 28. cikkben említett „megfelelő intézkedések” a nemzetközi joggal összhangban hozott intézkedések. Ha valamely fél különösen sürgős esetben a 28. cikkben meghatározott intézkedést hoz, a másik fél igénybe veheti a vitarendezési eljárást.

         Türkmenisztán egyoldalú nyilatkozata a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok védelméről
   Türkmenisztán kijelenti, hogy:

               1.

               A megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végéig Türkmenisztán csatlakozik az e nyilatkozat (2) bekezdésében említett, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokról szóló többoldalú egyezményekhez, amelyeknek a Közösség tagállamai szerződő felei, vagy amelyeket az ezen egyezményekben foglalt vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően a tagállamok ténylegesen alkalmaznak.

               2.

               E nyilatkozat 1. pontja a következő többoldalú egyezményekre vonatkozik:

                           —

                           Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (párizsi szöveg, 1971.);

                           —

                           Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről (Róma, 1961.);

                           —

                           Madridi megállapodás a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról (stockholmi szöveg, 1967., módosítva 1979-ben);

                           —

                           Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló madridi megállapodáshoz (Madrid, 1989.);

                           —

                           Nizzai megállapodás a védjegyekkel ellátható áruk és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról (Genf, 1977., módosítva 1979-ben);

                           —

                           Budapesti szerződés a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi elismeréséről (1977., módosítva 1980-ban);

                           —

                           Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról (UPOV) (genfi szöveg, 1991.).

               3.

               Türkmenisztán megerősíti, hogy nagy jelentőséget tulajdonít a következő többoldalú egyezményekből eredő kötelezettségeinek:

                           —

                           Párizsi egyezmény az ipari tulajdon oltalmáról (stockholmi szöveg, 1967., módosítva 1979-ben),

                           —

                           Szabadalmi együttműködési szerződés (Washington, 1970., kiegészítve és módosítva 1979-ben, illetve 1984-ben).

               4.

               E megállapodás hatálybalépésétől kezdve Türkmenisztán a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon elismerése és védelme tekintetében a közösségi társaságokat és állampolgárokat legalább olyan kedvező bánásmódban részesíti, mint amelyet kétoldalú megállapodások alapján harmadik országoknak biztosít.

               5.

               A 4. pont rendelkezései nem vonatkoznak a Türkmenisztán által harmadik országoknak tényleges viszonossági alapon biztosított előnyökre, illetve a Türkmenisztán által a volt SZSZKSZ egy másik országa számára biztosított előnyökre.

         Levélváltás az Európai Közösség és Türkmenisztán között az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás hiteles nyelvi változatok tekintetében történő módosításáról
   Tisztelt Uram!
   Az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást 1999. november 10-én írták alá.
   Az ideiglenes megállapodás 31. cikke az angol, a dán, a holland, a finn, a francia, a görög, a német, az olasz, a portugál, a spanyol, a svéd és a türkmén nyelvi változatokat jelöli ki e megállapodás hiteles nyelvi változatainak.
   Az Európai Közösség intézményei hivatalos nyelvei számának növekedését követően – különös tekintettel az ideiglenes megállapodás aláírása óta a 12 új tagállam Európai Unióhoz való csatlakozására – szükséges, hogy az ideiglenes megállapodás bolgár, cseh, észt, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, román, szlovák és szlovén nyelvi változatát is kijelöljék az ideiglenes megállapodás hivatalos változatának, valamint hogy az ideiglenes megállapodás 31. cikkét ennek megfelelően módosítsák.
   E levélhez csatolva megtalálja ezeket a további nyelvi változatokat.
   Köszönettel venném, ha kijelentené, hogy Türkmenisztán elfogadja a csatolt nyelvi változatokat az ideiglenes megállapodás hivatalos nyelvi változataiként, valamint beleegyezik az ideiglenes megállapodás 31. cikkének megfelelő módosításába.
   Ez a jogi aktus az aláírása napján lép hatályba.
   Kérem Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         az Európai Közösség részéről

   Tisztelt Uram!
   Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodásról csatolt nyelvi változatainak és a mai keltezésű levelének a kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

      „Az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Türkmenisztán között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodást 1999. november 10-én írták alá.
      Az ideiglenes megállapodás 31. cikke az angol, a dán, a holland, a finn, a francia, a görög, a német, az olasz, a portugál, a spanyol, a svéd és a türkmén nyelvi változatokat jelöli ki e megállapodás hiteles nyelvi változatainak.
      Az Európai Közösség intézményei hivatalos nyelvei számának növekedését követően – különös tekintettel az ideiglenes megállapodás aláírása óta a 12 új tagállam Európai Unióhoz való csatlakozására – szükséges, hogy az ideiglenes megállapodás bolgár, cseh, észt, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, román, szlovák és szlovén nyelvi változatát is kijelöljék az ideiglenes megállapodás hivatalos változatának, valamint hogy az ideiglenes megállapodás 31. cikkét ennek megfelelően módosítsák.
      E levélhez csatolva megtalálja ezeket a további nyelvi változatokat.
      Köszönettel venném, ha kijelentené, hogy Türkmenisztán elfogadja a csatolt nyelvi változatokat az ideiglenes megállapodás hivatalos nyelvi változataiként, valamint beleegyezik az ideiglenes megállapodás 31. cikkének megfelelő módosításába.
      Ez a jogi aktus az aláírása napján lép hatályba.”

   Megtiszteltetés számomra, hogy kijelenthetem, hogy Türkmenisztán elfogadja a csatolt nyelvi változatokat az ideiglenes megállapodás hivatalos nyelvi változataiként, valamint beleegyezik az ideiglenes megállapodás 31. cikkének megfelelő módosításába.
   Amint azt az Ön levele is tartalmazza, ez a jogi aktus az aláírása napján lép hatályba.
   Kérem Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

         Türkmenisztán részéről


title: Az Európai Parlament határozata (2010. május 5.) a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/128

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2010. május 5.)
   a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2010/512/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatalnak a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hivatal válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló, 2005. április 26-i 768/2005/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 36. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0105/2010),

               1.

               mentesítést ad a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal ügyvezető igazgatója számára a Hivatal 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtása tekintetében;

               2.

               észrevételeit az alábbi állásfoglalásban ismerteti;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot és az annak szerves részét képező állásfoglalást a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételükről.

            az elnök

         Jerzy BUZEK

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 1. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 128., 2005.5.21., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 252/129

         AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
   (2010. május 5.)
   a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatának szerves részét képező észrevételekkel
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,
   tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatalnak a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,
   tekintettel a Számvevőszéknek a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a Hivatal válaszaival együtt (1),
   tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (5827/2010 – C7-0061/2010),
   tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,
   tekintettel a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozásáról szóló, 2005. április 26-i 768/2005/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 36. cikkére,
   tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,
   tekintettel eljárási szabályzatának 77. cikkére és VI. mellékletére,
   tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0105/2010),

               A.

               mivel a Számvevőszék megállapítja, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves beszámoló megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek,

               B.

               mivel 2009. április 23-án a Parlament megadta a mentesítést a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal ügyvezető igazgatójának az Ügynökség 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtása tekintetében, és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásában (5) megjegyezte többek között az alábbiakat:

                           —

                           a Számvevőszék megállapítása szerint a Hivatal nem hozott létre megfelelő eljárásokat az átvitelre kerülő előirányzatok meghatározására, ami legalább 125 000 EUR átviteléhez vezetett jogi kötelezettségvállalások nélkül,

                           —

                           a Számvevőszék szerint a Hivatal még nem dokumentálta kielégítően belső ellenőrzési eljárásait;

      Teljesítmény

               1.

               tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét, hogy a Hivatal nem készít többéves munkatervet; hangsúlyozza ezért egy ilyen dokumentum elkészítésének fontosságát annak érdekében, hogy a Hivatal hatékonyan megszervezhesse stratégiájának végrehajtását és céljainak megvalósítását; mindazonáltal gratulál a Hivatalnak azon döntéséért, hogy kidolgozza e dokumentumot igazgatótanácsának középtávú stratégiájával összhangban;

               2.

               felhívja továbbá a Hivatalt, hogy fontolja meg a Gantt-diagram bevezetését az egyes operatív tevékenységei programozásának részeként, hogy precíz formában mutathassa ki az egyes alkalmazottak által egy adott projektre fordított időt, és ösztönözze az eredményorientált megközelítést;

               3.

               felhívja a Hivatalt, hogy a Számvevőszék következő jelentéséhez csatolandó táblázatban ismertesse a megadandó mentesítés tárgyévében és a megelőző pénzügyi évben végrehajtott műveletek összehasonlítását annak érdekében, hogy a mentesítésért felelős hatóság hatékonyabban tudja értékelni teljesítményét évről évre;

      Költségvetési és pénzügyi irányítás

               4.

               felhívja a figyelmet arra, hogy a Hivatalnak orvosolnia kell a tevékenységei programozását jellemző hiányosságait úgy, hogy a jövőben a költségvetés megállapítására vonatkozó eljárások megfelelően szigorúak legyenek, és elkerülhető legyen a költségvetési sorok alatti előirányzatok növelése és/vagy csökkentése; hangsúlyozza továbbá, hogy ez a helyzet nincs összhangban az egyediség elvével; megjegyzi továbbá, hogy a hatályos szabályokkal ellentétben az igazgatótanácsot nem kérték fel az átcsoportosítások engedélyezésére, illetve nem is tájékoztatták erről; elismeri azonban, hogy a Hivatal vállalta a költségvetés tervezésének és ellenőrzésének javítását, és következésképpen a szükséges költségvetési módosítások számának csökkentését;

               5.

               tudomásul veszi továbbá a Hivatal válaszát, amely hangsúlyozta, hogy a végleges székhelyére történő átköltözés miatt 2008 különösen nehéz év volt a költségvetési tervezés szempontjából;

               6.

               tudomásul veszi a Számvevőszék észrevételét, miszerint a költségvetési rendelettel ellentétben egyes jogi kötelezettségvállalásokra (összesen 1 400 000 EUR) a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalások megtétele előtt került sor;

      Belső ellenőrzés

               7.

               elismeri, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) 15 ajánlást fogalmazott meg a Hivatal számára, amelyből kilencet „nagyon fontosnak” minősítettek, és ezek a következőkkel kapcsolatosak: a Hivatal valamennyi tevékenységére vonatkozó mutatók meghatározásának szükségessége, az irányítás megbízhatóságát támogató belső szervezeti és eljárási struktúra, a humánerőforrás-gazdálkodás (a munkaerő-felvételi eljárások és a dokumentációs rendszerek megerősítését illetően) és a Hivatal kifizetési késedelmeinek csökkentésére irányuló belső eljárások szükségessége;

      Emberi erőforrás

               8.

               megjegyzi, hogy 2008-ban a munkaerő-felvétel aránya az eredetileg tervezettnél sokkal magasabb volt, és hogy a bérek kifizetéséhez szükséges előirányzatok mértékét több mint 35 %-kal (mintegy 1 300 000 EUR-val) alulbecsülték; felhívja ezért a Hivatalt, hogy javítsa a költségvetése végrehajtásának felügyeletét;

               9.

               a mentesítési határozatát kísérő egyéb, horizontális jellegű észrevételek tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (6).

      (1)  HL C 304., 2009.12.15., 1. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 128., 2005.5.21., 1. o.

      (4)  HL L 357, 2002.12.31., p. 72. o.

      (5)  HL L 255., 2009.9.26., 202. o.

      (6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0139. Lásd e Hivatalos Lap 241. oldalát.