title: 2009/543/EK: A Bizottság határozata ( 2008. augusztus 13. ) kültéri festékekre és lakkokra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok meghatározásáról (az értesítés a C(2008) 4452. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               14.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 181/27

      A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

   (2008. augusztus 13.)
   kültéri festékekre és lakkokra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok meghatározásáról
   (az értesítés a C(2008) 4452. számú dokumentummal történt)
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   (2009/543/EK)
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,
   mivel:

               (1)

               Az 1980/2000/EK rendelet alapján az ökocímkét olyan terméknek lehet odaítélni, amelynek tulajdonságai környezetvédelmi szempontból jelentős javulást tesznek lehetővé.

               (2)

               Az 1980/2000/EK rendelet előírja, hogy termékcsoportonként különleges ökocímke-odaítélési kritériumokat kell megállapítani.

               (3)

               Új határozatot kell elfogadni, amely megállapítja a kültéri festékekre és lakkokra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumokat.

               (4)

               Az ökológiai kritériumok és a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények érvényességi időszaka négy év.

               (5)

               Az e határozatban előírt intézkedések az Európai Uniónak az 1980/2000/EK rendelet 13. cikke szerint létrehozott ökocímke-bizottsága által kidolgozott kritériumtervezeten alapulnak.

               (6)

               Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   (1)   A „kültéri festékek és lakkok” termékcsoport a (2) bekezdésnek megfelelően kültéri dekor- és védőfestékekből és -lakkokból, fapácokból és az ezekkel rokon, épületeken, kültéri bútorokon, padlókon és kerítéseken alkalmazandó termékekből áll, amelyeket barkácsolók és szakemberek általi, elsősorban külső terekben való használatra fejlesztettek ki, és e célból hoznak forgalomba.
   Ezek magukban foglalják többek között a padlóbevonatokat és padlófestékeket, a forgalmazók által az amatőr vagy profeszszionális festők igénye szerint színezett termékeket, színezőrendszereket, a gyártó által a fogyasztói igények kielégítése céljából esetlegesen előkezelt, színezett vagy előkészített folyékony vagy paszta állagú dekorfestékeket, beleértve a fafestékeket, fa- és burkolatpácokat, falfestékeket és fémfestékeket (kivéve a korróziógátló bevonatokat és alapozókat), valamint az ilyen termékcsoportok alapozóit (és festékalapjait).
   (2)   „Festék”: folyékony vagy paszta állagú, illetve porított színezett bevonóanyag, amely a felületre felhordva olyan, nem átlátszó réteget képez, amelynek védő, díszítő vagy különleges műszaki tulajdonságai vannak.
   „Lakk”: átlátszó bevonóanyag, amely a felületre felhordva olyan szilárd, átlátszó filmet képez, amelynek védő, díszítő vagy különleges műszaki tulajdonságai vannak.
   A felhordás után a festék vagy a lakk megszárad, és szilárd, tapadó védőbevonatot képez.
   A dekorfestékek és -lakkok olyan festékek és lakkok, amelyeket az épületeknek, azok belső kialakításának és szerelvényeinek, valamint kültéri bútorok, padlók és kerítések díszítésére és védelmére használnak. A festékeket és lakkokat a helyszínen viszik fel. Díszítő funkciót látnak el, mindamellett védelmet is nyújtanak.
   A fapácok (lazúrok) olyan bevonatok, amelyeket a fa díszítése és az időjárással szembeni védelme érdekében átlátszó vagy félig átlátszó film formájában hordanak fel, s így megkönnyítik az állagmegóvást.
   A falfestékek díszítő és védő filmréteget képeznek a betonon, (festhető) téglán, paneleken, vakolaton, kálciumszilikát lemezeken és szálerősítésű cementfelületeken. Elsősorban kültéri használatra valók, de beltérben, illetve oszlopokon és erkélymennyezeteken is alkalmazhatók.
   „Színezőrendszerek”: színes festékek előállítási módszere alapfesték és színezőanyag összekeverésével.
   (3)   A következő termékek nem tartoznak a termékcsoportba:

               a)

               korróziógátló bevonatok;

               b)

               korhadásgátló bevonatok;

               c)

               fakonzerváló termékek;

               d)

               sajátos ipari és professzionális felhasználásra szánt bevonatok, beleértve az intenzív igénybevételnek kitett bevonatokat;

               e)

               minden olyan termék, amelyet elsősorban beltéri felhasználásra fejlesztettek ki, és e célból hoznak forgalomba.

         2. cikk
   (1)   A közösségi ökocímkének az 1980/2000/EK rendelet alapján és e cikk (2) és (3) bekezdése értelmében történő odaítéléséhez a festékeknek és lakkoknak az 1. cikkben meghatározott „kültéri festékek és lakkok” termékcsoportba kell tartozniuk, és meg kell felelniük a határozat mellékletében meghatározott ökológiai kritériumoknak.
   (2)   A különös végfelhasználásra szánt kétkomponensű (reaktív) bevonatoknak meg kell felelniük az alábbi feltételeknek:

               a)

               mindkét komponensnek külön-külön meg kell felelnie a mellékletben meghatározott ökológiai kritériumoknak (az illékony szerves vegyületekre vonatkozó kritérium kivételével);

               b)

               mellékelt tájékoztatójukban ki kell kötni, hogy az egyes komponenseket tilos külön-külön vagy más termékekkel összekeverve alkalmazni;

               c)

               a használatra kész végterméknek azonban szintén meg kell felelnie az ökológiai kritériumoknak, beleértve az illékony szerves vegyületekre vonatkozó kritériumot is.

         (3)   A mind beltéri, mind kültéri használat céljára forgalmazott bevonatoknak egyaránt meg kell felelniük az e határozatban a kültéri festékek és lakkok tekintetében, valamint a 2009/544/EK bizottsági határozatban (2) a beltéri festékek és lakkok tekintetében meghatározott kritériumoknak.
   3. cikk
   A „kültéri festékek és lakkok” termékcsoport tekintetében meghatározott ökológiai kritériumok, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények a határozat hatálybalépésétől számított négy évig érvényesek.
   4. cikk
   Adminisztratív célra a „kültéri festékek és lakkok” termékcsoporthoz rendelt kódszám: „33”.
   5. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

      Kelt Brüsszelben, 2008. augusztus 13-án.

            a Bizottság részéről

         Olli REHN

            a Bizottság tagja

      (1)  HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

      (2)  Lásd e Hivatalos Lap 39 oldalát.

      MELLÉKLET
      A.   KERETRENDSZER

         A kritériumok célja

      E kritériumok célja különösen:

                  —

                  a termék hatékony felhasználása és a lehető legkevesebb mértékű hulladék kibocsátása,

                  —

                  az oldószer-kibocsátás csökkentésével a környezeti és egyéb kockázatok (mint például a troposzférikus ózon) csökkentése,

                  —

                  a mérgező vagy egyéb szennyező anyagok vízbe bocsátásának csökkentése. A kritériumokat úgy állapították meg, hogy az alacsonyabb környezeti hatású kültéri festékek és lakkok a címke odaítélésekor előnyben részesüljenek.

         Értékelési és ellenőrzési követelmények

      A különleges értékelési és ellenőrzési követelményeket minden kritérium esetében feltüntetik.
      Amennyiben a kérelmezőnek nyilatkozatokat, dokumentációt, elemzéseket, vizsgálati jelentéseket vagy egyéb bizonyítékokat kell bemutatnia annak igazolására, hogy megfelel a kritériumoknak, akkor azok származhatnak a kérelmezőtől és/vagy adott esetben annak beszállítóitól és/vagy azok beszállítóitól stb.
      Adott esetben az egyes kritériumokra megadott vizsgálati módszerektől eltérő módszereket is lehet alkalmazni, ha a kérelmet elbíráló illetékes testület elfogadja azok egyenértékűségét.
      Adott esetben az illetékes testületek további dokumentumokat kérhetnek, és független ellenőrzéseket végezhetnek.
      Az illetékes testületek számára ajánlott, hogy vegyék figyelembe az elismert környezetvédelmi vezetési rendszerek, pl. az EMAS vagy az ISO 14001 alkalmazását a kérelmek elbírálásánál, illetve a kritériumoknak való megfelelés folyamatos ellenőrzése során. (Megjegyzés: az ilyen környezetvédelmi vezetési rendszer alkalmazása nem követelmény.)
      A kritériumoknál az összetevőkre történő utalás az anyagokra és a készítményekre is egyaránt vonatkozik. Az „anyag” és „készítmény” fogalmának meghatározása a REACH-rendeletben (az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1)) található.
      A termék pontos összetételét a kérelmező által felhasznált minden alapanyag tekintetében meg kell adni az illetékes testületnek. Minden 0,01 tömegszázalékot meghaladó koncentrációban jelen lévő anyagot – ideértve a szennyeződéseket is – jelezni kell, kivéve ha a kritériumok máshol alacsonyabb koncentrációt írnak elő.
      B.   ÖKOLÓGIAI KRITÉRIUMOK

      A VOC-határértékekre vonatkozó 3. kritérium kivételével minden kritérium a csomagolt állapotú festékre vagy lakkra alkalmazandó. A 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) összhangban a VOC-határértékek a használatra kész termékre vonatkoznak, ezért a maximális VOC-tartalmat minden ajánlott adalék – például színezék és/vagy hígító – figyelembevételével kell kiszámítani. E számításhoz szükség van a nyersanyag-beszállítók által a szárazanyag-tartalom, a VOC-tartalom és a termék sűrűsége tekintetében szolgáltatott adatokra.
      Az 1. és 2. kritérium csak fehér és világos színű festékekre (többek között bevonatokra, alapozókra, festékalapokra és/vagy közbenső bevonatokra) vonatkozik.
      A színezőrendszerek esetében az 1. és 2. kritérium csak a fehér színre (a legtöbb TiO2-t tartalmazó alapfestékre) vonatkozik. Amennyiben a fehér alapfesték 7.a) kritérium szerinti kiadóssága 98 %-os fedőképesség mellett nem éri el a 6 m2/l-t, a kritériumoknak a termék a szabványos RAL 9010 szín eléréséig történő színezése után kell teljesülniük.
      Az 1. és 2. kritérium átlátszó bevonatokra nem vonatkozik.
      1.   Fehér pigmentek

         Fehérpigment-tartalom (fehér szervetlen pigment, amelynek törésmutatója nagyobb mint 1,8): a festékek fehérpigment-tartalma 1 mo2-nyi szárazfilmre legfeljebb 38 g, fedőképessége pedig 98 %. Ezt a követelményt nem kell alkalmazni lakkokra és fapácokra.

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy nem használ fehér pigmentet, vagy pedig megadja a fehérpigment-tartalmat és a kiadósságot, továbbá a kritérium teljesítésének igazolására részletes számításokat nyújt be.
      2.   Titán-dioxid

         Titán-dioxid: A felhasznált titándioxid-pigment gyártása során keletkező kibocsátás és hulladékok mértéke nem haladhatja meg a következő (a nagy volumenű szervetlen vegyi anyag gyártásához elérhető legjobb technológiáról szóló referenciadokumentumból [BREF] [2007. augusztus] levezetett) határértékeket:

                  —

                  SOx-kibocsátás (SO2-ként kifejezve): 1 m2-nyi szárazfilmre 266 mg (98 %-os fedőképesség),

                  —

                  szulfáthulladékok: 1 m2-nyi szárazfilmre 19 g (98 %-os fedőképesség),

                  —

                  kloridhulladékok: 1 m2-nyi szárazfilmre 3,9, 6,8 és 12,5 g (98 %-os fedőképesség) a természetes rutil, szintetikus rutil és a salakérc esetében.

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy nem használ titán-dioxidot, vagy pedig további dokumentumokat nyújt be, amelyben megadja e paraméterek tekintetében a kibocsátás és a hulladékok mértékét, a termék titándioxid-tartalmát és kiadósságát, továbbá a kritérium teljesítésének igazolására vonatkozó részletes számításokat.
      3.   Illékony szerves vegyületek (VOC)

      A VOC-tartalom nem haladhatja meg a következő értékeket:

                  Termékosztályozás (2004/42/EK irányelv)

                  VOC határértékek (g/l, vízzel együtt)

                  Ásványi anyagból készült külső falak bevonatai

                  40

                  Kültéri díszítő- és javítófestékek fára és fémre, beleértve a festékalapokat

                  90

                  Kültéri díszítő lakkok és falazúrok, beleértve az áttetsző falazúrokat

                  90

                  Kültéri fa vékonylazúrok

                  75

                  Alapozók (kültéri használatra)

                  15

                  Kötő alapozók (kültéri használatra)

                  15

                  Egykomponensű speciális bevonatok

                  100

                  Különös végfelhasználásra (például padlóra) szánt kétkomponensű (reaktív) bevonatok

                  100

            Ebben az értelemben „illékony szerves vegyület” (VOC) minden olyan szerves vegyület, amelynek kezdő forráspontja 101,3 kPa normál légköri nyomáson mérve – a 2004/42/EK irányelv meghatározása szerint – legfeljebb 250 °C. A VOC határértékeket az irányelvben leírt festék- és lakk-alkategóriák szerint határozták meg. Itt csak a kültéri bevonatokat érintő kategóriák szerepelnek.

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell adnia az e kritériumnak való megfelelésről. A kérelmező minden termék tekintetében megadja a VOC-tartalmat.
      4.   Illó aromás szénhidrogének (VAH)

      Illó aromás szénhidrogének a termékekhez a színezés előtt vagy alatt (adott esetben) közvetlenül nem adhatók; hozzáadhatók azonban VAH-tartalmú összetevők, feltéve hogy a végtermék VAH-tartalma nem éri el a 0,1 tömegszázalékot.
      Ebben az értelemben „illó aromás szénhidrogén (VAH)” – a 2004/42/EK irányelv meghatározása szerint – minden olyan szerves vegyület, amelynek kezdő forráspontja 101,3 kPa normál légköri nyomáson mérve legfeljebb 250 °C, és amely kifejtett szerkezeti képletében legalább egy aromás gyűrűt tartalmaz.

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy teljesíti ezt a kritériumot, amelyben kijelenti, hogy VAH-ot kizárólag előre gyártott összetevőkben adott a termékhez, valamint adott esetben benyújtja az összetevők beszállítóinak nyilatkozatait az összetevők VAH-tartalmáról.
      5.   Nehézfémek

      A következő nehézfémek és vegyületeik nem használhatók a termék vagy (adott esetben) színezőanyag összetevőjeként (sem anyagként, sem pedig a felhasznált készítmények részeként): kadmium, ólom, króm VI, higany, arzén, bárium (kivéve bárium-szulfát), szelén, antimon.
      Kobalt a termékekhez összetevőként nem adható, kivéve az alkidfestékekben szikkatívként alkalmazott kobaltsókat: ezek a végtermékben (kobaltfémként mérve) 0,05 tömegszázalékot meg nem haladó koncentrációban alkalmazhatók. A pigmentben lévő kobalt is mentesül e követelmény alól.
      Az összetevők a nyersanyag szennyeződéseiből eredően nyomokban, legfeljebb 0,01 tömegszázalék mennyiségben tartalmazhatják ezeket a fémeket.

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy teljesíti ezt a kritériumot, valamint adott esetben benyújtja az összetevők beszállítóinak nyilatkozatait.
      6.   Veszélyes anyagok

                  a)

                     A termék: A termék (adott esetben) sem színezés előtt, sem azután nem lehet az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) értelmében nagyon mérgező, mérgező, környezetre veszélyes, karcinogén, reprodukciót károsító, ártalmas, maró (korrozív), mutagén vagy irritáló (izgató) besorolású (kivéve, ha ezt R43 címkéjű összetevők jelenléte okozza).

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy teljesíti ezt a kritériumot, valamint benyújtja a REACH rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő termék-anyagbiztonsági adatlapot.

                  b)

                     Összetevők (nagyon mérgező, mérgező, karcinogén, mutagén, reprodukciót károsító): Nem szabad alkalmazni olyan összetevőt (adott esetben ideértve a színezés során alkalmazottakat is), amely a kérelem benyújtásakor a következő R-mondatok egyike (vagy azok kombinációja) alá van besorolva, illetve oda besorolható:

                              —

                              R23 (belélegezve mérgező),

                              —

                              R24 (bőrrel érintkezve mérgező),

                              —

                              R25 (lenyelve mérgező),

                              —

                              R26 (belélegezve nagyon mérgező),

                              —

                              R27 (bőrrel érintkezve nagyon mérgező),

                              —

                              R28 (lenyelve nagyon mérgező),

                              —

                              R33 (a halmozódó [kumulatív] hatások miatt veszélyes),

                              —

                              R39 (nagyon súlyos és maradandó egészségkárosodást okozhat),

                              —

                              R40 (rákkeltő hatás korlátozott mértékben bizonyított),

                              —

                              R42 (belélegezve túlérzékenységet okozhat [szenzibilizáló hatású lehet]),

                              —

                              R45 (rákot okozhat),

                              —

                              R46 (örökölhető genetikus károsodást okozhat),

                              —

                              R48 (hosszú időn át hatva súlyos egészségkárosodást okozhat),

                              —

                              R49 (belélegezve rákot okozhat),

                              —

                              R60 (a fogamzóképességet vagy nemzőképességet károsíthatja),

                              —

                              R61 (a magzatot károsíthatja),

                              —

                              R62 (fogamzóképességre vagy nemzőképességre ártalmas lehet),

                              —

                              R63 (a születendő gyermeket károsíthatja),

                              —

                              R68 (visszafordíthatatlan hatása lehet),

                        a 67/548/EGK tanácsi irányelvben és annak későbbi módosításaiban, illetve az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) és annak későbbi módosításaiban meghatározottak szerint. Azonban azok a képletekben tartósítószerként használt aktív összetevők, amelyekre az R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R40 vagy R48 R-mondat (vagy ezek kombinációja) vonatkozik, a festék teljes összetételének legfeljebb 0,1 tömegszázalékáig felhasználhatóak.
                  Helyettesítő lehetőségként figyelembe vehető az egyetemes harmonizált besorolási rendszer (5) (GHS) is . Ebben az esetben nem szabad alkalmazni olyan összetevőt (adott esetben ideértve a színezés során alkalmazottakat is), amely a következő osztályokba (vagy azok kombinációjába) van besorolva:

                              —

                              akut toxicitás (orális) – I., II., III. kategória,

                              —

                              akut toxicitás (dermális) – I., II., III. kategória,

                              —

                              akut toxicitás (inhaláció) – I., II., III. kategória,

                              —

                              légzőszervi szenzibilizáció – I. kategória,

                              —

                              mutagén anyagok – I., II. kategória,

                              —

                              karcinogén anyagok – I., II. kategória,

                              —

                              reprodukciót károsító anyagok – I., II. kategória,

                              —

                              célszervi szisztémás toxicitás (egyszeri expozíció) – I., II. kategória,

                              —

                              célszervi szisztémás toxicitás (ismételt expozíció) – I., II. kategória,

                        a vegyi anyagok besorolásának és címkézésének egyetemes harmonizált rendszeréről szóló ST/SG/AC.10/30 dokumentumban és az annak felülvizsgálatáról szóló ST/SG/AC.10/34/Add.3 dokumentumban (6) meghatározottak szerint. Azonban azok a képletekben tartósítószerként használt aktív összetevők, amelyek az alábbi GHS kategóriák bármelyikébe tartoznak, a festék teljes összetételének legfeljebb 0,1 tömegszázalékáig felhasználhatóak:

                              —

                              akut toxicitás (orális, dermális vagy inhalációs) – I., II., III. kategória (csak orális és dermális),

                              —

                              célszervi szisztémás toxicitás (egyszeri és/vagy ismételt expozíció) – I., II. kategória (vagy ezek kombinációi), valamint

                              —

                              karcinogenitás, II. kategória.

                        Metil-etil-ketoxim alkidfestékekben 0,3 tömegszázalékig felhasználható.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy teljesíti ezt a kritériumot, valamint benyújtja a REACH rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő termék-anyagbiztonsági adatlapot.

                  c)

                     Összetevők (környezetre veszélyes): Egyetlen olyan összetevő (adott esetben ideértve a színezés során alkalmazottakat is) koncentrációja sem haladhatja meg a 2 tömegszázalékot, amely a kérelem benyújtásakor a következő R-mondatok egyike alá van besorolva, illetve oda besorolható:

                              —

                              N R50 (nagyon mérgező a vízi szervezetekre),

                              —

                              N R50/53 (vízi szervezetekre nagyon mérgező, a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat),

                              —

                              N R51/53 (vízi szervezetekre mérgező, a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat),

                              —

                              N R52/53 (vízi szervezetekre ártalmas, a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat),

                              —

                              R51 (mérgező a vízi szervezetekre),

                              —

                              R52 (ártalmas a vízi szervezetekre),

                              —

                              R53 (a vízi környezetben hosszan tartó károsodást okozhat),

                        a 67/548/EGK vagy 1999/45/EK irányelvben meghatározottak szerint.
                  Helyettesítő lehetőségként figyelembe vehető az egyetemes harmonizált besorolási rendszer (7) (GHS) is. Ebben az esetben egyetlen olyan összetevő (adott esetben ideértve a színezés során alkalmazottakat is) koncentrációja sem haladhatja meg a 2 tömegszázalékot, amely a kérelem benyújtásakor a következő osztályok egyikébe van besorolva, illetve oda besorolható:
                  Vízi toxicitási kategóriák (és azok kombinációi):

                              —

                              akut I., II., III.,

                              —

                              krónikus I., II., III., IV.

                        a vegyi anyagok besorolásának és címkézésének egyetemes harmonizált rendszeréről szóló ST/SG/AC.10/30 dokumentumban és az annak felülvizsgálatáról szóló ST/SG/AC.10/34/Add.3 dokumentumban meghatározottak szerint.
                  Mindkét esetben az összes olyan összetevő teljes mennyisége, amelyre a kérelem benyújtásakor a fent említett R-mondatok bármelyike (vagy azok kombinációja) vonatkozik vagy a fenti GHS-osztályokba sorolható, nem haladhatja meg a 4 tömegszázalékot.
                  Ezt a követelményt nem kell alkalmazni az ammóniára és az alkil-ammóniára.
                  Ez a követelmény nem érinti a fent említett 6.a) kritériumban meghatározott követelmények teljesítésének kötelezettségét.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy teljesíti ezt a kritériumot, valamint benyújtja az összetevők listáját és valamennyi összetevő tekintetében a REACH rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő anyagbiztonsági adatlapot.

                  d)

                     Alkil-fenol-etoxilátok (APEO-k): APEO-k a termékben (adott esetben) színezés előtt és alatt nem alkalmazhatók.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell adnia az e kritériumnak való megfelelésről.

                  e)

                     Izotiazolinon-vegyületek: A termék (adott esetben) színezés előtt vagy alatt nem tartalmazhat 0,05 tömegszázaléknál magasabb koncentrációban izotiazolinon-vegyületet. Fabevonatok esetében az izotiazolinon-vegyületek koncentrációja nem haladhatja meg a 0,2 tömegszázalékot. Hasonlóképpen az 5-klór-2-metil-2H-izotiazol-3-on (EK-szám: 247-500-7) és a 2-metil-2H-izotiazol-3-on (EK-szám: 220-239-6) (3:1) tartalom nem haladhatja meg a 0,0015 tömegszázalékot.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező nyilatkozatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy teljesíti ezt a kritériumot, és megadja az alkalmazott mennyiségeket.

                  f)

                  A termékben nem megengedett perfluor-tartalmú alkil-szulfonátok (PFAS), perfluor-tartalmú karboxilsavak (PFCA) alkalmazása, beleértve a perfluoro-oktánsavat (PFOA), valamint az OECD „PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, valamint PFCA-vá lebomló kapcsolódó vegyületek és vegyi anyagok előzetes felsorolása” című dokumentumában felsorolt kapcsolódó anyagokat. Az OECD-listát e kritériumokról szóló dokumentum melléklete tartalmazza.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell adnia az e kritériumnak való megfelelésről.

                  g)

                     Formaldehid: Szabad formaldehidek a termékhez nem adhatók. Formaldehidet szabaddá tevő anyagokat csak olyan mennyiségben lehet használni, hogy az ebből származó szabad formaldehid össztartalma (adott esetben a színezés után) ne haladja meg a 0,001 tömegszázalékot.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell adnia az e kritériumnak való megfelelésről. Ezen túlmenően a kérelmezőnek be kell nyújtania a nyersanyag-beszállítók VdL-RL 03 (VdL 03. útmutató: „Diszperziós festékek formaldehid-koncentrációjának meghatározása az acetil-aceton-módszer szerint”) vizsgálati módszerrel végzett vizsgálatainak eredményeit és az e vizsgálatokból származó adatokat a végtermékkel összekapcsoló számításokat annak igazolása érdekében, hogy a formaldehidet szabaddá tevő anyagok által kibocsátott formaldehid lehetséges legmagasabb végső koncentrációja nem haladja meg a 0,001 tömegszázalékot. Helyettesítő megoldásként a végtermékben nagynyomású folyadékkromatográfiával, nemzeti szabvány vagy az ISO/IEC 17025-ben leírt jóváhagyott módszer alkalmazásával is lehet mérni a formaldehidet szabaddá tevő anyagok által kibocsátott formaldehid mennyiségét.

                  h)

                     Halogénezett szerves oldószerek: A 6.a), 6.b) és 6.c) kritériumok ellenére a termékben (adott esetben) színezés előtt vagy közben csak azon halogénezett vegyületek használhatók fel, amelyekről a kérelem benyújtásának időpontjában már készült kockázatelemzés, és amelyeket a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvekkel összhangban nem az R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 vagy R59 R-mondatok egyike (vagy azok kombinációja) alá soroltak be.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell adnia az e kritériumnak való megfelelésről.

                  i)

                     Ftalátok: A 6.a), 6.b) és 6.c) kritériumok ellenére a termékben (adott esetben) színezés előtt vagy közben csak azon ftalátok használhatók fel, amelyekről a kérelem benyújtásának időpontjában már készült kockázatelemzés, és amelyeket a 67/548/EGK irányelvvel és annak módosításaival összhangban nem az R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 vagy R52/53 R-mondatok egyike (vagy azok kombinációja) alá soroltak be. Ezenfelül a termékben nem megengedett a DNOP (di-n-oktil-ftalát), DINP (diizononil-ftalát) és DIDP (diizodecil-ftalát) használata.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek nyilatkozatot kell adnia az e kritériumnak való megfelelésről.

            7.   Használatra való alkalmasság

                  a)

                     Kiadósság: A fehér és világos színű festékek (többek között bevonatok, alapozók, festékalapok és/vagy közbenső bevonatok) kiadóssága (98 %-os fedőképesség mellett) 1 liternyi termékre legalább 6 m2.
                  A színezőrendszerek esetében ez a kritérium csak a fehér alapszínre (a legtöbb TiO2-t tartalmazó alapfestékre) vonatkozik. Amennyiben a fehér alapfesték kiadóssága 98 %-os fedőképesség mellett nem éri el a 6 m2/l-t, a kritériumnak a fehér alapfestéknek a szabványos RAL 9010 szín eléréséig történő színezése után kell teljesülnie. A kritérium nem alkalmazandó a színezett termékek előállításához használt többi olyan alapfestékre, amelyek természetüknél fogva kevesebb TiO2-t tartalmaznak, ezért kiadósságuk 98 %-os fedőképesség mellett nem érheti el az 1 liternyi termékre számított 6 m2-t. Színezőrendszer részét képező festékek esetében a kérelmezőnek a termék csomagolásán és/vagy a vásárlás helyszínén tájékoztatnia kell a végfelhasználót arról, hogy a sötétebb árnyalat felvitele előtt melyik (lehetőleg európai ökocímkével ellátott) árnyalat vagy alapozó/festékalap alaprétegként történő alkalmazása javasolt.
                  A különleges tömítő/szigetelő vagy beeresztő/kötő tulajdonsággal rendelkező, illetve alumíniumon és galvanizált felületeken használandó, különleges tapadási jellemzőkkel bíró alapozók kiadóssága (98 %-os fedőképesség mellett) 1 liternyi termékre legalább 6 m2.
                  Az elasztomer festékek kiadóssága (98 %-os fedőképesség mellett) 1 liternyi termékre legalább 4 m2.
                  Ezt a követelményt nem kell alkalmazni a lakkokra, fapácra, padlóbevonatokra, padlófestékekre, festékalapokra, más tapadásnövelő alapozókra vagy bármely más átlátszó bevonatra.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező az ISO 6504/1 (Festékek és lakkok. A fedőképesség meghatározása. 1. rész: Kubelka-Munk módszer a fehér és világos színű festékekre) vagy a 6504/3 (3. rész: A világos színű festékek kontrasztarányának (fedőképesség) megállapítása meghatározott kiadósság mellett), illetve (a kifejezetten háromdimenziós dekorációs hatásra szánt, és ezért nagyon sűrűn felhordott festékek esetében) az NF T 30 073 (vagy ezzel egyenértékű) módszer alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be. A színezett termékek előállításához használt, nem a fent említett követelmények szerint értékelt alapfestékek esetében a kérelmező bizonyítja, hogy a végfelhasználónak a termék felvitele előtt alapozó és/vagy szürke (vagy más megfelelő árnyalatú) festékalap alkalmazását javasolta.

                  b)

                     Vízállóság: A lakkoknak, padlóbevonatoknak és padlófestékeknek az ISO 2812-3 szabvány szerint meghatározott vízállósága olyan, hogy 24 órás expozíciót, majd 16 órás pihentetést követően fény- vagy színváltozás nem észlelhető.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező az ISO 2812-3 (Festékek és lakkok. Folyadékokkal szembeni ellenálló képesség meghatározása. 3. rész: Abszorbens közeges módszer) módszer alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be.

                  c)

                     Tapadás: A falfestékeknek (kivéve az átlátszó alapozókat) megfelelő minősítést kell elérniük az EN 24624 (ISO 4624) szabvány alapján végzett lehúzó tapadásvizsgálaton, a padlóbevonatoknak, padlófestékeknek, valamint a beton-, fa- és fémbevonatok előtt alkalmazandó alapozóknak pedig legalább 2-es értékelést kell elérniük az EN 2409 szabvány alapján végzett tapadásvizsgálaton. Az EN 24624 vizsgálat teljesítettnek minősül, ha az anyag kohéziós ereje kisebb a festék tapadóerejénél, vagy ha a festék tapadása meghaladja az 1,5 MPa határértéket.
                  A kérelmező az alapozót és/vagy fedőfestéket önmagában vagy együttesen, rendszer részeként értékeli (a vizsgált rendszert lehetőleg európai ökocímkével ellátott termékeken alkalmazzák) (a fémfelületekre alkalmazandó rendszerek kivételével). Amennyiben a fedőfestéket önmagában vizsgálják, a tapadás tekintetében a lehető legrosszabb esetre vonatkozó forgatókönyvet kell figyelembe venni.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező az EN ISO 2409 vagy EN 24624 (ISO 4624) módszer értelemszerű alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be.

                  d)

                     Kopás: A padlóbevonatok és padlófestékek dörzsállósága az EN ISO 7784-2:2006 szabvány szerint, 1 000 g terheléssel és CS10 kerékkel végzett 1 000 vizsgálati ciklus után nem haladja meg a 70 mg tömegveszteséget.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező az EN ISO 7784-2:2006 szabványban meghatározott módszer alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be, amely igazolja e kritérium teljesítését.

                  e)

                     Időjárás-állóság: A fal fedőfestékeket, valamint a fa- és fémbevonatokat (beleértve a lakkokat is) az ISO 11507:2007 szabványban meghatározott, többek között fluoreszcens UV-lámpák és kondenzáció vagy vízpermetező használatával előidézett mesterséges időjárási viszonyoknak kell kitenni. A falfestékeket 1 000 órán át, a fa- és fémbevonatokat (beleértve a lakkokat is) 500 órán át kell a vizsgálati körülményeknek kitenni. Vizsgálati körülmények: UVA 4 h/60 °C + nedvesség 4 h/50 °C.
                  Helyettesítő lehetőségként a fabevonók és falakkok 500 órán át, ciklikus UV(A) -sugárzásnak és permetezésnek való expozícióval az EN 927-6 szabvány szerinti QUV gyorsított időjárás-modellező eljárásnak is kitehetők.
                  Az időjárási viszonyoknak kitett minták színváltozása nem haladhatja meg az ΔΕ * = 4 értéket, a lakkok fénycsökkenése pedig eredeti értékének 30 %-át. A fényességet az ISO 2813 szabvány alapján mérik. A színváltozással kapcsolatos kritérium nem vonatkozik az átlátszó lakkokra és alapokra.
                  A krétásodási fokot fal fedőfestékek, valamint fa- és fémbevonatok esetében (adott esetben) az EN ISO 4628-6:2007 szabványban meghatározott módszerrel, a minták időjárási viszonyoknak történő kitétele után vizsgálják. A bevonatoknak legalább 1,5 pontot vagy annál jobb eredményt (0,5 vagy 1,0 pontot) kell elérniük ezen a vizsgálaton. A szabványban illusztrált hivatkozások találhatók.
                  Fal fedőfestékek, valamint fa- és fémbevonatok esetében a minták időjárási viszonyoknak történő kitétele után az alábbi paramétereket is értékelni kell:

                              —

                              lepattogzási fok, az ISO 4628-5:2003 szerint; lepattogzás sűrűsége 2 vagy kevesebb, lepattogzott darabok mérete 2 vagy kevesebb,

                              —

                              repedési fok, az ISO 4628-4:2003 szerint; repedések mennyisége 2 vagy kevesebb, repedések mérete 3 vagy kevesebb,

                              —

                              hólyagosodási fok, az ISO 4628-2:2003 szerint; hólyagosodás sűrűsége 3 vagy kevesebb, hólyagok mérete 3 vagy kevesebb.

                        A lehetséges színezőárnyalatok nagy számára tekintettel ezeket a vizsgálatokat csak az alkalmazott alapfestéken kell elvégezni.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező a meghatározott paraméterek szerint az ISO 11507:2007 vagy EN 927-6 (vagy adott esetben mindkét) szabványban meghatározott módszer alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be. A kérelmező ezenfelül adott esetben az EN ISO 4628-2, 4, 5 és 6 alkalmazásával is nyújt be vizsgálati jelentéseket. A kérelmező továbbá (adott esetben) nyilatkozik arról, hogy a bevonat színváltozása megfelel az ebben a dokumentumban előírt paramétereknek.

                  f)

                     Vízgőzáteresztő képesség: Amennyiben a külső fal- vagy betonfestéket lélegzőként forgalmazzák, a festéknek az EN ISO 7783-2 szabványban meghatározott vizsgálati módszerrel legalább II. osztályú (közepes vízgőzáteresztő képességű) vagy annál jobb besorolást kell elérnie. A lehetséges színezőárnyalatok nagy számára tekintettel ezt a kritériumot csak az alapfesték vizsgálatára kell alkalmazni; ez a követelmény az átlátszó alapozókra nem vonatkozik.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező az EN ISO 7783-2 szabványban meghatározott módszer alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be.

                  g)

                     Vízáteresztő képesség: Amennyiben a külső fal- vagy betonfestéket víztaszítóként vagy elasztomerként forgalmazzák, a bevonatnak a DIN EN 1062-3:1999 szabványban meghatározott vizsgálati módszerrel III. osztályú (alacsony vízáteresztő képességű) besorolást kell elérnie. A lehetséges színezőárnyalatok nagy számára tekintettel ezt a kritériumot csak az alapfesték vizsgálatára kell alkalmazni. Minden más falfestéknek a DIN EN 1062-3:1999 szabványban meghatározott vizsgálati módszerrel II. osztályú (közepes vízáteresztő képességű) vagy annál jobb besorolást kell elérnie.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező a DIN EN 1062-3:1999 szabványban meghatározott módszer alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be.

                  h)

                     Gombaállóság: Amennyiben a külső téglafalfestéket gombaállóként forgalmazzák, a bevonatnak a BS 3900:G6 szabványban meghatározott vizsgálati módszerrel 2 pontot vagy ennél jobb eredményt kell elérnie (azaz a gombásodással érintett felület aránya kevesebb mint 10 %). A lehetséges színezőárnyalatok nagy számára tekintettel ezt a kritériumot csak az alapfesték vizsgálatára kell alkalmazni.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező a BS 3900:G6 szabványban meghatározott módszer alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be.

                  i)

                     Repedéstömítő képesség: Amennyiben a fal- (vagy beton-) festéket elasztomerikus jellemzőkkel rendelkező festékként forgalmazzák, annak 23 °C-on a DIN EN 1062-7:2004 szerint legalább A1 osztályú besorolást kell elérnie. A lehetséges színezőárnyalatok nagy számára tekintettel ezt a kritériumot csak az alapfesték vizsgálatára kell alkalmazni.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező a DIN EN 1062-7:2004 szabványban meghatározott módszer alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be.

                  j)

                     Lúgállóság: A falfestékeken és -alapozókon nem mutatkozhat észrevehető károsodás, miután a bevonatot az ISO 2812-4:2007 szabványban meghatározott módszer szerint 24 órán keresztül 10 százalékos NaOH-oldattal befröcskölték. Az értékelést 24 órai száradási/rekreációs idő után végzik el.

                     Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező az ISO 2812-4:2007 szabványban meghatározott módszer alkalmazásával vizsgálati jelentést nyújt be.

            8.   Fogyasztói információ

      A csomagoláson vagy a csomagoláshoz mellékelve a következő információkat tüntetik fel:

                  —

                  a termék ajánlott felhasználása, felhordási felülete és felhasználási feltételei. Ide tartoznak az előkészítő munkálatokkal stb. kapcsolatos javaslatok, mint például a felhordási felület helyes előkészítése, adott esetben, a külső terekben való felhasználás vagy a hőmérséklet,

                  —

                  ajánlások a szerszámok tisztításával és a hulladék megfelelő ártalmatlanításával kapcsolatban (a vízszennyezés korlátozása érdekében). Ezeket az ajánlásokat a szóban forgó terméktípushoz és az adott alkalmazási területhez igazítják, adott esetben pedig magyarázó ábrákat is alkalmazhatnak,

                  —

                  ajánlások a termék tárolási feltételeivel kapcsolatban a csomagolás felnyitása után (a szilárd hulladék korlátozása érdekében), beleértve adott esetben a biztonsági előírásokat is,

                  —

                  a 7.a) kritérium hatálya alá nem tartozó sötétebb bevonatok esetében a megfelelő (lehetőleg európai ökocímkével ellátott) alapozó vagy alapfesték alkalmazására vonatkozó ajánlás,

                  —

                  szöveges tájékoztatás arról, hogy a fel nem használt festék a környezetre nézve biztonságos ártalmatlanítás érdekében elkülönítve kezelendő, ezért azt tilos háztartási hulladékként kidobni vagy kiönteni. Az ártalmatlanítással és gyűjtéssel kapcsolatos kérdésekkel a helyi hatóságokhoz kell fordulni,

                  —

                  ajánlások a festőre vonatkozó, megelőző óvintézkedésekkel kapcsolatban. A csomagoláson vagy a csomagoláshoz mellékelve a következő (vagy azzal egyenértékű) szöveget tüntetik fel:
                  A következő honlapon bővebb információt talál arra vonatkozóan, hogy miért kapta meg ez a termék a virág jelet: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelemhez mellékelni kell a termék csomagolásának mintáját és az ehhez kapcsolódó nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a termék megfelel a vonatkozó kritériumoknak.
      9.   Az ökocímkén feltüntetett információk

      Az ökocímke 2. rovata a következő szöveget tartalmazza:

                  —

                  külső terekben jól alkalmazható,

                  —

                  korlátozott veszélyesanyag-tartalom,

                  —

                  alacsony oldószertartalom.

         Értékelés és ellenőrzés: A kérelmező benyújtja a termék csomagolásának mintáját, amelyen látható a címke, továbbá egy nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a termék megfelel e kritériumnak.

         (1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

         (2)  HL L 143., 2004.4.30., 87. o.

         (3)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o.

         (4)  HL 196., 1967.8.16., 1. o.

         (5)  Az Európai Bizottság 2007. június 27-én elfogadta az anyagok és keverékek besorolásáról, címkézéséről és csomagolásáról, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot (COM(2007) 355 végleges). A meglévő rendszer és a GHS közötti átfedésekkel kapcsolatos további információért lásd az elfogadott javaslat III. kötetének VII. mellékletét: http://ec.europa.eu/enterprise/reach/docs/ghs/ghs_prop_vol_iii_en.pdf

         (6)  Az Egyesült Nemzetek Szervezetének a veszélyes áruk szállításával és a vegyi anyagok besorolásának és címkézésének egyetemes harmonizált rendszerével foglalkozó szakértői bizottsága: http://www.unece.org/trans/main/dgdb/dgcomm/ac10rep.html

         (7)  Lásd az 5. lábjegyzetet.


title: A Tanács 2005/426/KKBP határozata (2005. június 6.) a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról

text:
               8.6.2005

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 144/52

      A TANÁCS 2005/426/KKBP HATÁROZATA

   (2005. június 6.)
   a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) célkitűzései hatékony végrehajtásának támogatására irányuló további intézkedésekről szóló 2004/694/KKBP közös álláspont végrehajtásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel a 2004/694/KKBP közös álláspontra (1), és különösen annak 2. cikkére, az Európai Unióról szóló szerződés 23. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésével összefüggésben,
   mivel:

               (1)

               A 2004/694/KKBP közös állásponttal a Tanács intézkedéseket fogadott el azon természetes személyek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására, akiket a volt Jugoszlávia területén elkövetett, a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan sértő bűncselekmények megbüntetésére létrehozott nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) vád alá helyezett.

               (2)

               2005. április 18-án a Tanács elfogadta a 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében található jegyzék módosításáról szóló 2005/316/KKBP határozatot.

               (3)

               Vujadin POPOVIC-nak és Nebojsa PAVKOVIC-nak a nemzetközi büntetőtörvényszék őrizetbe vételre szolgáló intézményeibe szállítását követően a nevüket törölni kell a jegyzékből.

               (4)

               A nemzetközi büntetőtörvényszék 2005. április 22-én elfogadta „a Goran BOROVNICA elleni vádirat visszavonásának engedélyezéséről – a visszavonás jogának fenntartásával – hozott végzést”, mivel az érintett személy feltételezhetően meghalt. Ezt a nevet is törölni kell jegyzékből.

               (5)

               A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A 2004/694/KKBP közös álláspont mellékletében meghatározott személyek jegyzékének helyébe az e határozat mellékletének szövege lép.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

      Kelt Luxembourgban, 2005. június 6-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. KRECKÉ

      (1)  HL L 315., 2004.10.14., 52. o. A legutóbb a 2005/316/KKBP határozattal (HL L 100., 2005.4.20., 54. o.) módosított közös álláspont.

      MELLÉKLET

            „MELLÉKLET
            Az 1. cikkben említett személyek jegyzéke

                        Név: DJORDJEVIC Vlastimir
                        Születési idő: 1948
                        Születési hely: Vladicin Han, Szerbia és Montenegró
                        Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

                        Név: GOTOVINA Ante
                        Születési idő: 1955.10.12.
                        Születési hely: Pasman szigete, Zadar járás, Horvát Köztársaság
                        Állampolgárság: horvát – francia

                        Név: HADZIC Goran
                        Születési idő: 1958.9.7.
                        Születési hely: Vinkovci, Horvát Köztársaság
                        Állampolgárság: szerbiai és montenegrói

                        Név: KARADZIC Radovan
                        Születési idő: 1945.6.19.
                        Születési hely: Petnjica, Savnik, Montenegró, Szerbia és Montenegró
                        Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

                        Név: LUKIC Milan
                        Születési idő: 1967.9.6.
                        Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina
                        Állampolgárság: boszniai és hercegovinai
                        Esetleg szerbiai és montenegrói

                        Név: LUKIC Sredoje
                        Születési idő: 1961.4.5.
                        Születési hely: Visegrad, Bosznia és Hercegovina
                        Állampolgárság: boszniai és hercegovinai
                        esetleg szerbiai és montenegrói

                        Név: MLADIC Ratko
                        Születési idő: 1942.3.12.
                        Születési hely: Bozanovici, Kalinovik járás, Bosznia és Hercegovina
                        Állampolgárság: boszniai és hercegovinai
                        esetleg szerbiai és montenegrói

                        Név: TOLIMIR Zdravko
                        Születési idő: 1948.11.27.
                        Születési hely:
                        Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

                        Név: ZELENOVIC Dragan
                        Születési idő: 1961.2.12.
                        Születési hely: Foca, Bosznia és Hercegovina
                        Állampolgárság: boszniai és hercegovinai

                        Név: ZUPLJANIN Stojan
                        Születési idő: 1951.9.22.
                        Születési hely: Kotor Varos, Bosznia és Hercegovina
                        Állampolgárság: boszniai és hercegovinai”


title: A Bizottság határozata (2004. március 3.) a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén tudományos bizottságok létrehozásárólEGT vonatkozású szöveg.

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32004D0210

Hivatalos Lap L 066 , 04/03/2004 o. 0045 - 0050

		A Bizottság határozata(2004. március 3.)a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet területén tudományos bizottságok létrehozásáról(EGT vonatkozású szöveg)(2004/210/EK)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 152. és 153. cikkére,mivel:(1) A tudományos bizottságokat a Tudományos Operatív Bizottság felállításáról szóló, 1997. június 10-i 97/404/EK bizottsági határozat [1], valamint a fogyasztói egészségvédelem és az élelmiszerbiztonság területén tudományos bizottságok felállításáról szóló, 1997. július 23-i 97/579/EK bizottsági határozat [2] hozta létre.(2) A Tudományos Operatív Bizottságnak (TOB) a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmára és a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó tudományos véleményadás terén gyakorolt hatásköreit átruházták az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel [3] létrehozott Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságra.(3) A 97/579/EK határozattal létrehozott nyolc tudományos bizottság közül ötnek, vagyis az élelmiszerügyi tudományos bizottságnak, a takarmányozási tudományos bizottságnak, az állat-egészségügyi és állatjólléti tudományos bizottságnak, a közegészségüggyel összefüggő állat-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó tudományos bizottságnak és a növényügyi tudományos bizottságnak a hatásköreit is átruházták az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságra.(4) A 97/579/EK bizottsági határozattal létrehozott további három tudományos bizottság, vagyis a kozmetikai termékek és fogyasztóknak szánt nem élelmiszer termékek tudományos bizottsága, a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tudományos bizottsága, valamint a toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság tagjainak a megbízatása lejárt. E bizottságok tagjai a helyükbe lépő tag kinevezéséig vagy a megbízatásuk megújításáig maradnak hivatalban.(5) Ennek következtében a 97/440/EK és 97/579/EK bizottsági rendeletet fel kell váltani, és hatályon kívül kell helyezni.(6) A lehető legrövidebb határidőn belül adott megbízható tudományos vélemények a Bizottság javaslatainak, határozatainak és politikájának lényeges követelményét képezik a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet terén.(7) A tudományos bizottságok fogyasztói biztonságra, közegészségügyre és környezetre vonatkozó kérdésekben adott véleményeinek a kiváló minőség, a függetlenség, a pártatlanság és az átláthatóság alapelveire kell épülniük, amint az a Bizottság következő közleményében szerepel: "A szakvélemények Bizottság általi összegyűjtése és használata: alapelvek és iránymutatás. Az ismeretek javítása a jobb politikákért." [4](8) Alapvető fontosságú, hogy a tudományos bizottságok egy adott kérdés felmerülésekor a lehető legjobban használják fel az Európai Unióban és azon kívül rendelkezésre álló külső szakértelmet.(9) A működési tapasztalatokra, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozására és a Bizottság független tudományos véleményeket illető jövőbeni igényeire tekintettel újra kell szervezni a tudományos bizottságok tanácsadói szerkezetét. E szerkezetnek rugalmasnak kell lennie, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára végzett tanácsadást a megállapított hatáskör területeire vonatkozó kérdésekben, valamint az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatokra és olyan kérdésekre vonatkozóan, amelyek nem tartoznak más, kockázatértékeléssel foglalkozó közösségi szervek hatáskörébe.(10) A kozmetikai termékek és fogyasztóknak szánt nem élelmiszer termékek tudományos bizottságának, valamint a toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottságnak a hatáskörébe tartozó független tudományos vélemények iránti igény, akár már meglévő, akár új közösségi hatásköri területeken, tovább növekedhet.(11) A gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tudományos bizottságához intézett, tudományos vélemény iránti megkeresések száma túl alacsony ahhoz, hogy önálló bizottságként való fenntartását indokolná. Azonban tekintettel e terület lehetséges fontosságára és különösen az orvostechnikai eszközökre, meg kell őrizni azt a képességet, hogy egy megfelelő tudományos bizottság tudományos véleményeket adjon.(12) Tudományos koherenciájuk megerősítése, a szinergiák és a multidiszciplináris megközelítés érdekében, ugyanakkor csökkentve a felelősség terén az átfedéseket, újra meg kell határozni a tudományos bizottságok hatásköri területeit, továbbá módszeres és strukturált koordinációt kell biztosítani.(13) Fontos, hogy a Bizottság az új és más, újonnan azonosított kockázatok gyors fejlődésének megelőző megközelítését tudja elfogadni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA tudományos bizottságok tanácsadói szerkezete és hatásköri területei(1) A következő tudományos bizottságok jönnek létre:a) a fogyasztási cikkek tudományos bizottsága (a továbbiakban: FCTB)b) az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (a továbbiakban: EKKTB)c) az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága (a továbbiakban: ÚÚAKTB).(2) A tudományos bizottságok hatáskörét az I. melléklet határozza meg, a közösségi jog által más kockázatértékeléssel foglalkozó közösségi szervekre, mint például az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságra és az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökségre ruházott hatáskörök sérelme nélkül.2. cikkFeladat(1) A közösségi jogszabályok szerint meghatározott esetekben a Bizottságnak ki kell kérnie a tudományos bizottságok véleményét. A Bizottság a következő kérdésekre vonatkozóan is kérheti a tudományos bizottságok véleményét:a) olyan kérdések, amelyek a fogyasztók biztonsága, a közegészségügy és a környezet számára különleges érdeket jelentenek,b) olyan kérdések, amelyek nem tartoznak más közösségi intézmények feladatkörébe.(2) Azokat a megkereséseket, amelyek olyan kérdésekre vonatkozó véleményekre irányulnak, amelyek egyetlen tudományos bizottság hatáskörébe sem tartoznak, vagy amelyeket több bizottságnak is meg kell vizsgálnia, a 10. cikk (2) bekezdésének b) pontjában leírt eljárásnak megfelelően kell kezelni. A 10. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglaltak alapján ugyanez vonatkozik a tudományos vélemények iránti megkeresések egyértelművé tételének szükségességére is.(3) A Bizottság kérheti, hogy egy tudományos bizottság a véleményét meghatározott határidőn belül fogadja el.(4) A tudományos bizottságok felhívhatják a Bizottság figyelmét valamely, a feladatkörükbe tartozó egyedi vagy újonnan jelentkező problémára, amelyet úgy ítélnek meg, hogy valós vagy lehetséges kockázatot jelent a fogyasztók biztonságára, a közegészségügyre és a környezetre vonatkozóan. A Bizottság meghatározza a meghozandó intézkedéseket, beleértve adott esetben az adott problémára vonatkozó tudományos vélemény kérését is.(5) A (3) bekezdésre is figyelemmel, egy tudományos bizottság az érintett felektől kiegészítő információt kérhet tudományos véleménye kialakításához.Egy tudományos bizottság meghatározhat egy határidőt, amikorra a kért információkat számára át kell adni. Ha a kért információkat nem adják át e határidő lejártáig, a bizottság a véleményét elfogadhatja a rendelkezésre álló információk alapján.3. cikkA tudományos bizottság tagjainak és a társult tagoknak a kijelölése(1) Az FCTB és az EKKTB legfeljebb 19 tagból áll. A tagokat a szaktudásuk alapján jelölik ki, és e követelmény betartásával olyan földrajzi megoszlás alapján, amely tükrözi a tudományos problémák és megközelítések sokféleségét a Közösségben. A Bizottság az egyes bizottságok tagjainak számát a szükségletek alapján határozza meg.(2) Az ÚÚAKTB 13 tagból áll. A tagokat a kockázatértékelés alkalmazásában szerzett széleskörű szaktudásuk alapján jelölik ki, és e követelmény betartásával olyan földrajzi megoszlás alapján, amely tükrözi a tudományos problémák és megközelítések sokféleségét a Közösségben.Bármely adott kérdés esetén az ÚÚAKTB legfeljebb hat, a szaktudásuk alapján kiválasztott társult tag közreműködését veheti igénybe. A társult tagok a kijelölt tagokéval azonos joggal vehetnek részt a megbeszéléseken, és az övékével azonos felelősséggel tartoznak.(3) A tudományos bizottságok tagjai a bizottságok hatásköréhez tartozó egy vagy több terület tudományos szakértői, és együttesen a tudományágak lehető legszélesebb körében jártasak.(4) A tudományos bizottságok tagjait a Bizottság nevezi ki az alkalmas jelölteknek az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy a Bizottság internetes honlapján megjelent érdeklődésnyilvánítási felhívás közzététele után készített listájából.(5) A tudományos bizottság egyetlen tagja sem lehet egynél több, az 1. cikk (1) bekezdésében említett bizottságnak a tagja.4. cikkTartaléklista készítése(1) Azoknak a jelölteknek, akiket alkalmasnak találtak tudományos bizottságban való részvételre, de nem lettek kinevezve, felajánlják, hogy egy tartaléklistán szerepeljenek. A tartaléklistát a következők használhatják:a) a Bizottság azért, hogy a tagok felváltására alkalmas jelölteket válasszon ki a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően;b) az ÚÚAKTB azért, hogy az egyes kérdésekhez szükséges szakértelemmel rendelkező társult tagokat válasszon ki;c) a tudományos bizottságok azért, hogy munkacsoportok keretében külső szakértőket válasszanak ki.(2) A társult tagokat a tartaléklistáról vagy olyan jegyzékekből választják ki, amelyeket más közösségi intézmények készítettek a kiváló minőség és a függetlenség követelményeinek való megfelelésre szánt nyílt felvételi eljárásokat követően.5. cikkAz elnökök és alelnökök megválasztása(1) Valamennyi tudományos bizottság a tagjai közül választ egy elnököt és két alelnököt. A választás a bizottságot alkotó tagok egyszerű többségével történik. Az elnök és az alelnökök megbízatása három évre szól, és megújítható.(2) A tudományos bizottságok elnökeinek és alelnökeinek megválasztási eljárását az eljárási szabályzatban kell meghatározni.6. cikkA tudományos bizottságok koordinálásaAz elnökök segítik a Bizottságot azokban a kérdésekben, amelyek a három tudományos bizottságnak a 10. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett eljárásoknak megfelelő koordinálásához kapcsolódnak.7. cikK(1) A tudományos bizottságok tagjait hároméves időtartamra nevezik ki, és három egymást követő kinevezési időszaknál tovább nem maradhatnak hivatalban. A tagok addig maradnak a hivatalukban, amíg a helyükbe lépő tagokat kinevezik, vagy a megbízatásukat meghosszabbítják.Azok tagok, akik egy tudományos bizottságban három egymást követő kinevezési időszakot letöltöttek, más tudományos bizottságba megválaszthatók tagnak.(2) Ha megállapítást nyer, hogy egy tag nem vesz részt a tudományos bizottság munkájában, vagy le akar mondani a tisztségéről, a Bizottság megszüntetheti ennek a tagnak a tagságát, és a 4. cikkben említett tartaléklistából mást nevezhet ki a helyére.8. cikkMunkacsoportok és külső szakértők részvétele(1) A Bizottság egyetértésével a tudományos bizottságok felkérhetnek olyan külső, szakosodott szakértőket, akikről úgy ítélik meg, hogy rendelkeznek a megfelelő tudományos ismeretekkel és szakértelemmel.(2) A tudományos bizottságok létrehozhatnak világosan meghatározott feladatokkal megbízott külön munkacsoportokat. E munkacsoportokat különösen akkor hozzák létre, ha a bizottság feladatának ellátásához külső szakértőre van szükség. Ilyen esetben a bizottság a tudományos vélemény elfogadásához támaszkodik a munkacsoport szakértelmére.(3) A munkacsoport elnöki tisztét annak a tudományos bizottságnak egy tagja látja el, amely a munkacsoportot létrehozta, és a munkacsoport ennek a tudományos bizottságnak számol be.(4) Ha egy kérdés több tudományos bizottságot érint, a tudományos bizottságok tagjaiból, a társult tagokból, és szükség szerint külső szakértőkből hoznak létre egy közös munkacsoportot.9. cikkKöltségtérítés és juttatásokA tudományos bizottságok tagjai, a társult tagok és a külső szakértők juttatásokra jogosultak, ha részt vesznek a bizottságok ülésein, és a II. mellékletben meghatározott körülmények között egy adott kérdésre vonatkozóan az előadó feladatait látják el.Az úti- és tartózkodási költségeket a Bizottság téríti meg.10. cikkEljárási szabályzat(1) A tudományos bizottságok a Bizottsággal konzultációt folytatva közös eljárási szabályzatokat fogadnak el. Az eljárási szabályzatok biztosítják, hogy a tudományos bizottságok a feladataikat a kiváló minőség, a függetlenség és az átláthatóság elveinek tiszteletben tartásával, továbbá a kereskedelmi adatok bizalmas kezelése iránti jogos kérelmekre is figyelemmel lássák el.(2) Az eljárási szabályzatok különösen a következőkre vonatkoznak:a) a tudományos bizottság elnökének és alelnökeinek a megválasztása,b) a következő eljárások:i. kérdések összehangolása és elosztása;ii. vélemények elfogadása rendes körülmények között;iii. vélemények elfogadása gyorsított írásbeli eljárásban, ha azt a kérdés sürgőssége megköveteli;c) több tudományos bizottságot érintő közös kérdések esetén a felelős tudományos bizottság kijelölése;d) a tudományos bizottságok közötti koordinálást biztosító eljárásai, különösen a kockázatértékelés összehangolására vonatkozó szempontok;e) tudományos bizottságok munkacsoportjainak létrehozása és szervezése;f) külső szakértők, és az ÚÚAKTB részére társult tagok részvétele;g) az előadó kijelölése és a tudományos bizottságok részére adandó véleménytervezet elkészítésével kapcsolatos feladatainak a leírása;h) a tudományos vélemények formája és tartalma, valamint az azok koherenciájának biztosítását és javítását célzó eljárások;i) a közösségi intézményekkel és a hasonló feladatokat ellátó nemzetközi szervezetekkel szemben fennálló véleménykülönbségek azonosítását, feloldását és tisztázását célzó eljárások, beleértve az információcserét és közös értekezletek megszervezését;j) az iparral és más egyedi érdekcsoportokkal folytatandó viták megszervezése;k) a tagok, a társult tagok és a külső szakértők felelőssége és kötelezettségei a kérelmezőkkel, az érdekcsoportokkal és egyéb érdekeltekkel fenntartott kapcsolatukat illetően;l) külső tevékenység keretében a tudományos bizottság képviselete, különösen az egymást átfedő tevékenységekben részt vevő más közösségi és nemzetközi szervekkel kapcsolatban.11. cikkSzavazási eljárásValamennyi tudományos bizottság a tagjai többségével szavaz.12. cikkA tudományos vélemények elfogadásaA tudományos bizottságok a véleményüket az azokat alkotó tagok többségével fogadják el.13. cikkEltérő vélemények(1) A tudományos bizottságok segítik a Bizottságot abban, hogy gyorsan felismerje a tudományos véleményük, valamint a hasonló feladatokat ellátó más közösségi és nemzetközi intézményektől származó tudományos vélemények közötti lehetséges vagy tényleges eltérést. Segítik a Bizottságot a véleménykülönbségek elkerülésében, feloldásában és tisztázásában.(2) Ha tudományos kérdésekre vonatkozóan lényeges eltérést állapítottak meg, és az érintett szerv közösségi szerv, a Bizottság megkeresésére az illetékes tudományos bizottságnak együtt kell működnie az érintett szervvel annak érdekében, hogy vagy az eltérést rendezzék, vagy a Bizottság részére nyújtsanak be egy közös dokumentumot, amely egyértelműen bemutatja a vitás tudományos kérdéseket, és meghatározza az adatokkal kapcsolatos bizonytalanságokat. Ezt a dokumentumot nyilvánossá kell tenni.14. cikkFüggetlenség(1) A tudományos bizottságok tagjait és a társult tagokat személyükben nevezik ki. Hatáskörüket nem ruházhatják át másik bizottsági tagra vagy egy harmadik személyre.(2) A tudományos bizottságok tagjai és a társult tagok minden külső befolyástól mentesen kötelesek eljárni.Ennek érdekében nyilatkozatot tesznek arról az elkötelezettségükről, hogy a közérdeknek megfelelően fognak tevékenykedni, továbbá olyan érdeknyilatkozatot tesznek, amely jelzi mindazon érdekek hiányát vagy meglétét, amelyek a függetlenségüket veszélyeztethetik.Ezeket a nyilatkozatokat írásban kell megtenni, és közzé kell tenni. A tudományos bizottságok tagjainak minden évben kell nyilatkozatot tenniük.(3) A tudományos bizottságok tagjai, a társult tagok és a munkacsoportokban részt vevő külső szakértők az ülések során bejelentik azokat az érdekeket, amelyek a napirend pontjaival összefüggésben a függetlenségüket veszélyeztethetik.15. cikkÁtláthatóság(1) A véleménykéréseket, a napirendeket, a jegyzőkönyveket és a tudományos bizottságok által elfogadott véleményeket indokolatlan késedelem nélkül és a kereskedelmi adatok szükséges bizalmas kezelésére is figyelemmel közzéteszik.(2) A kisebbségi véleményeket mindig belefoglalják a tudományos bizottságok véleményébe az érintett tagok vagy társult tagok személyéhez kötve.(3) Az eljárási szabályzatot a Bizottság internetes honlapján teszik közzé.(4) A tudományos bizottságok tagjainak nevét közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában. E neveket a Bizottság internetes honlapján is közzéteszik valamennyi tag rövid életrajzával együtt.A munkacsoportokban részt vevők nevét azzal a véleménnyel együtt jelölik meg, amelynek kidolgozásában részt vettek.(5) Az érdeklődésnyilvánítási felhívás közzététele után készített tartaléklistát közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában. E lista a Bizottság internetes honlapján is elérhető.16. cikkTitoktartásA tudományos bizottságok tagjai, a társult tagok és a külső szakértők nem hoznak nyilvánosságra olyan adatokat, amelyekhez a tudományos bizottságokban vagy a munkacsoportok valamelyikében végzett munkájuk során jutottak, ha az információk bizalmas jellegéről tájékoztatják őket.17. cikkA Bizottság tudományos bizottságokkal foglalkozó titkársága(1) A tudományos bizottságokat és a munkacsoportokat a Bizottság hívja össze.(2) A Bizottság biztosítja a tudományos bizottságok és a munkacsoportjaik tudományos és igazgatási titkárságát.(3) A titkárságnak az eljárási szabályzatnak megfelelően a szükséges tudományos és igazgatási segítséget kell nyújtania a tudományos bizottságok megfelelő működésének megkönnyítése érdekében, különösen a kiváló minőség, a függetlenség és az átláthatóság követelményeit illetően.(4) A titkárság biztosítja a tudományos bizottságok tevékenységének tudományos és technikai koordinálását, és adott esetben tevékenységüknek más közösségi vagy nemzetközi szervek tevékenységével való összehangolását.18. cikkA tudományos bizottságok felváltásaAz e határozat 1. cikkének (1) bekezdésével létrehozott tudományos bizottságok a 97/579/EK határozattal létrehozott tudományos bizottságok helyébe lépnek a következő módon:a) a fogyasztási cikkek tudományos bizottsága felváltja a kozmetikai termékek és fogyasztóknak szánt nem élelmiszer termékek tudományos bizottságát;b) az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága felváltja a toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottságot;c) az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága felváltja a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tudományos bizottságát.19. cikkHatályon kívül helyezés(1) A 97/404/EK és 97/579/EK határozat hatályát veszti.Azonban az említett határozatokkal létrehozott három bizottság addig marad hivatalában, amíg az e határozattal létrehozott tudományos bizottságok megkezdik a működésüket.(2) A hatályon kívül helyezett határozatokra történő hivatkozásokat az e határozatra történő hivatkozásokként kell érteni; a hatályon kívül helyezett határozatokkal létrehozott bizottságokra és részlegekre történő hivatkozásokat az e határozattal létrehozott bizottságokra történő hivatkozásokként kell érteni.Kelt Brüsszelben, 2004. március 3-án.a Bizottság részérőlDavid Byrnea Bizottság tagja[1] HL L 169., 1997.6.27., 85. o. A 2000/443/EK bizottsági határozattal (HL L 179., 2000.7.18., 13. o.) módosított határozat.[2] HL L 237., 1997.8.28., 18. o. A 2000/443/EK bizottsági határozattal (HL L 179., 2000.7.18., 13. o.) módosított határozat.[3] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. Az 1642/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 4. o.) módosított rendelet.[4] COM(2002) 713 végleges, 2002. december 11.: "A szakvélemények Bizottság általi összegyűjtése és használata: alapelvek és iránymutatás. Az ismeretek javítása a jobb politikákért."--------------------------------------------------I. MELLÉKLETHATÁSKÖRI TERÜLET1. Fogyasztási cikkek tudományos bizottságaA fogyasztási cikkek (fogyasztóknak szánt nem élelmiszer termékek) biztonságára vonatkozóan fogalmaz meg véleményeket. Különösen a kozmetikai termékek, valamint azok összetevői – figyelemmel azoknak a fogyasztók egészségére gyakorolt hatására –, a játékok, a textiltermékek, a ruházati termékek, a testápolási cikkek, a háztartási cikkek, mint például a tisztítószerek, illetve a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatások, mint például a tetoválás biztonságát és allergén jellegét érintő kérdésekkel foglakozik2. Egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottságaOlyan kémiai, biokémiai és biológiai összetevők toxicitási és ökotoxicitási vizsgálatával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan fogalmaz meg véleményeket, amelyeknek káros hatása lehet az emberi egészségre és a környezetre vonatkozóan. Különösen a következőkkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik: új és meglévő kémiai termékek, a veszélyes anyagokra vonatkozó korlátozások és ezen anyagok forgalmazása, biocidok, hulladékok, környezeti szennyezőanyagok, műanyagok és csatornázáshoz használt egyéb anyagok (például új szerves anyagok), ivóvíz, beltéri és környezeti levegő minősége.A kemikáliák keverékének való emberi expozícióra, valamint endokrin zavarokat okozó anyagok iránti szenzibilizációra és azok azonosítására vonatkozó kérdésekkel foglalkozik.3. Új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottságaA következőkre vonatkozóan fogalmaz meg véleményeket: új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok, a fogyasztók biztonságára vagy a közegészségügyre veszélyt jelentő kockázatok átfogó értékelését megkövetelő általános, összetett és multidiszciplináris kérdések, valamint olyan kapcsolódó kérdések, amelyekkel kockázatértékelést végző más közösségi intézmények nem foglalkoznak.A tervezett tevékenységi körök például: a kockázati tényezők közötti kölcsönhatáshoz kapcsolódó lehetséges kockázatok, együttes hatások, halmozódó hatások, antimikrobiális rezisztencia, új technológiák, mint például a nanotechnológia, orvostechnikai eszközök, ideértve azokat, amelyek állati és/vagy emberi eredetű anyagokat foglalnak magukban, szöveti sebészet, vérkészítmények, a termékenység csökkenése, az endokrin szervek rákos megbetegedése, fizikai kockázatok, mint például zaj vagy elektromágneses mezők (mobiltelefonok, rádióállomások és elektronikusan ellenőrzött otthoni környezet) és az új kockázatok értékelésének módszerei.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETJUTTATÁSOKA tudományos bizottságok tagjai, a társult tagok és a külső szakértők a tudományos bizottságok tevékenységében való részvételükhöz kapcsolódó juttatásokra jogosultak a következő feltételekkel:Üléseken való részvétel:- tudományos bizottság, munkacsoport ülésén vagy tudományos bizottság munkája keretében tartott külső értekezleten való részvételért 300 euró egy teljes napi részvételért vagy 150 euró félnapi részvételért.Előadói feladat ellátásáért olyan kérdéssel kapcsolatban, amelynél a véleménytervezet elkészítése legalább egynapi munkát igényel és a Bizottság előzetes írásbeli hozzájárulásával:- 300 euró.- Ha teljes mértékben indokolt, és a költségvetési lehetőségek függvényében ez az összeg kivételesen 600 euró is lehet rendkívüli munkateherrel járó kérdések esetében.Multidiszciplináris jellegű, rendkívül összetett kérdés esetén több előadót is ki lehet jelölni.--------------------------------------------------


title: A Tanács határozata (2016. május 26.) az Európai Gyógyszerügynökség négy igazgatótanácsi tagjának kinevezéséről

text:
               3.6.2016

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 197/2

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2016. május 26.)
   az Európai Gyógyszerügynökség négy igazgatótanácsi tagjának kinevezéséről
   (2016/C 197/02)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 65. cikke (1) és (4) bekezdésére,
   mivel:

               (1)

               A Bizottság a 726/2004/EK rendelet 65. cikkének (1) bekezdésével összhangban eljárva 2016. január 27-én benyújtotta a betegképviseleti szervezetek, az orvosok szervezeteinek és az állatorvosok szervezeteinek képviselőit az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsába való kinevezésre jelölő listát.

               (2)

               Az Európai Parlament megvizsgálta a jelöltlistát, és 2016. április 21-én megküldte az azzal kapcsolatos véleményét a Tanácsnak,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Tanács a 2016. június 15-től kezdődő hároméves időtartamra a következő személyeket nevezi ki az Európai Gyógyszerügynökség igazgatótanácsának tagjává:

               BETEGKÉPVISELETI SZERVEZETEK

               ORVOSOK SZERVEZETEI

               ÁLLATORVOSOK SZERVEZETEI

               Yann LE CAM
               Ilaria PASSARANI

               Wolf-Dieter LUDWIG

               Nancy DE BRIYNE

         2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2016. május 26-án.

            a Tanács részéről

            az elnök

         H.G.J. KAMP

      (1)  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.


title: A Bizottság (EU) 2015/1302 határozata (2015. július 28.) a közbeszerzésben hivatkozható „Integrating the Healthcare Enterprise” profilok elismeréséről (EGT-vonatkozású szöveg)

text:
               29.7.2015

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 199/43

         A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1302 HATÁROZATA
   (2015. július 28.)
   a közbeszerzésben hivatkozható „Integrating the Healthcare Enterprise” profilok elismeréséről
   (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
   tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (1) első bekezdésére,
   az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal és az ágazati szakértőkkel folytatott konzultációt követően,
   mivel:

               (1)

               A szabványosítás fontos szerepet tölt be az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott „Európa 2020” stratégia (2) támogatásában. Az „Európa 2020” stratégia számos kiemelt kezdeményezése hangsúlyozza az önkéntes szabványosítás fontosságát a termék- vagy szolgáltatáspiacokon a más termékekkel vagy rendszerekkel való összeegyeztethetőség és interoperabilitás, a technológiafejlesztés előmozdítása és az innováció támogatása érdekében.

               (2)

               Az egységes digitális piac megvalósítása kulcsfontosságú prioritás az Európai Unió számára, amint azt a 2015-ös éves növekedési stratégia (3) is hangsúlyozza. A Bizottság útjára indította a digitális egységes piacra vonatkozó stratégiát (4), amelyben kiemeli a szabványosítás és interoperabilitás szerepét a hosszú távú növekedési potenciállal rendelkező európai digitális gazdaság megteremtésében.

               (3)

               A digitális társadalomban a szabvány jellegű dokumentumok elengedhetetlenné váltak az eszközök, az alkalmazások, az adattárak, a szolgáltatások és a hálózatok interoperabilitásának biztosításához. „Az európai szabványok stratégiai jövőképe: az európai gazdaság fenntartható növekedésének elősegítése és gyorsítása 2020-ig” című bizottsági közlemény (5) felismeri az IKT-szabványosításnak azt a sajátosságát, hogy az IKT-megoldásokat, -alkalmazásokat és -szolgáltatásokat gyakran olyan globális IKT-fórumok és -konzorciumok fejlesztik, illetve biztosítják, amelyek vezető IKT-szabványosítási szervezetté váltak.

               (4)

               Az 1025/2012/EU rendelet az európai szabványosítási keretrendszer korszerűsítésére és javítására törekszik. Olyan rendszert alakít ki, amelynél a Bizottság dönthet annak megállapításáról, hogy a nem európai, nemzetközi vagy nemzeti szabványügyi szervezetek által elfogadott IKT műszaki előírások közül melyek azok, amelyek a legrelevánsabbak és a legszélesebb körben elfogadottak. A hardver, szoftver vagy információs technológiai szolgáltatások közbeszerzése során az IKT műszaki előírások teljes körének kihasználása lehetővé teszi az interoperabilitást és a technológiai bezáródás elkerülését a közigazgatásban, valamint ösztönzi a versenyt az interoperábilis IKT-megoldások szolgáltatásainak piacán.

               (5)

               A közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírásoknak meg kell felelniük az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek. Az említett követelményeknek való megfelelés garantálja a hatóságok számára, hogy az IKT műszaki előírások kidolgozása során érvényesüljenek a Kereskedelmi Világszervezet által a szabványosítás területén elismert következő elvek: a nyitottság, a méltányosság, az objektivitás és a hátrányos megkülönböztetés tilalma.

               (6)

               A műszaki előírások kiválasztására vonatkozó határozat elfogadására a Bizottság 2011/C 349/04 határozatával (6) létrehozott, az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal folyatott konzultációt, illetve ágazati szakértőkkel való egyéb konzultációkat követően kerülhet sor.

               (7)

               Az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform 2014. október 2-án az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt követelmények alapján értékelt 27 „Integrating the Healthcare Enterprise” (IHE) profilt, és pozitív véleményt nyilvánított a közbeszerzésben való hivatkozhatóságának elismeréséről. Ezt követően a 27 IHE-profil értékeléséről konzultációra került sor a 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 14. cikkével létrehozott e-egészségügyi hálózat keretében, amelynek során szintén pozitív vélemény született a leírónyelv új változatának elismeréséről.

               (8)

               Az IHE IKT műszaki előírásokat dolgoz ki az egészségügyi információs technológiák területén. A 27 IHE-profil olyan részletes előírás, amelyet az IHE bizottságaiban az elmúlt 15 évben dolgoztak ki, és az interoperabilitás különböző rétegeit (kommunikációs protokoll, technikai, szintaktikai, szemantikai és alkalmazási szintek) leíró jól bevált szabványok kiválasztását optimalizálja az egészségügyi adatok cseréjét és megosztását szolgáló átjárhatósági megoldások feltárása érdekében.

               (9)

               A 27 IHE-profil növelni tudja az e-egészségügyi szolgáltatások és -alkalmazások interoperabilitását, amely előnyös a betegek és az egészségügyben dolgozók számára. A 27 IHE-profilt ezért el kell ismerni a közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírásként.

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A mellékletben felsorolt „Integrating the Healthcare Enterprise” profilok közbeszerzésben hivatkozásként szolgálhatnak.
   2. cikk
   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2015. július 28-án.

            a Bizottság részéről

            az elnök

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

      (2)  COM(2010) 2020 final, 2010. március 3.

      (3)  COM(2014) 902

      (4)  A Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának Európai digitális egységes piaci stratégia COM(2015) 192 final, 2015. május 6.

      (5)  COM(2011) 311 final, 2011. június 1.

      (6)  A Bizottság 2011. november 28-i 2011/C 349/04 határozata az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform létrehozásáról (HL C 349., 2011.11.30., 4. o.).

      (7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. március 9-i 2011/24/EU irányelve a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4., 45. o.).

      MELLÉKLET

         A KÖZBESZERZÉSBEN HIVATKOZHATÓ „INTEGRATING THE HEALTHCARE ENTERPRISE” PROFILOK FELSOROLÁSA

                  1.

                  IHE XCPD: Cross-Community Patient Discovery;

                  2.

                  IHE XCA: Cross-Community Access;

                  3.

                  IHE XCF: Cross-Community Fetch;

                  4.

                  IHE XDR: Cross-Enterprise Document Reliable Interchange;

                  5.

                  IHE CT: Consistent Time;

                  6.

                  IHE ATNA: Audit Trail and Node Authentication;

                  7.

                  IHE BPPC: Basic Patient Privacy Consents;

                  8.

                  IHE XUA: Cross-Enterprise User Assertion;

                  9.

                  IHE PRE: Pharmacy Prescription;

                  10.

                  IHE DIS: Pharmacy Dispense;

                  11.

                  IHE XPHR: Exchange of Personal Health Record Content;

                  12.

                  IHE XD-MS: Cross-Enterprise Sharing of Medical Summaries Integration Profile;

                  13.

                  IHE XD-SD: Cross-Enterprise Sharing of Scanned Documents;

                  14.

                  IHE PIX: Patient Identifier Cross-Referencing;

                  15.

                  IHE PDQ: Patient Demographics Query;

                  16.

                  IHE XDS.b: Cross-Enterprise Document Sharing;

                  17.

                  IHE XDS-I.b: Cross-Enterprise Document Sharing for Imaging;

                  18.

                  IHE XD-LAB: Laboratory Reports;

                  19.

                  IHE XDM: Cross-Enterprise Document Media Interchange;

                  20.

                  IHE SVS: Sharing Value Sets;

                  21.

                  IHE SWF: Radiology Scheduled Workflow;

                  22.

                  IHE SWF.b: Radiology Scheduled Workflow;

                  23.

                  IHE PIR: Patient Information Reconciliation;

                  24.

                  IHE PAM: Patient Administration Management;

                  25.

                  IHE LTW: Laboratory Testing Workflow;

                  26.

                  IHE LCSD: Laboratory Code Sets Distribution;

                  27.

                  IHE LWA: Laboratory Analytical Workflow.


title: A Tanács határozata ( 2009. február 25. ) az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról

text:
               3.6.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               C 123/10

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. február 25.)
   az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről és felváltásáról
   2009/C 123/04
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 4. cikkére,
   tekintettel a CIPRUSI kormány által benyújtott jelölésekre,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2006. szeptember 18-i határozatával (2) a 2006. szeptember 18. és 2009. szeptember 17. közötti időtartamra kinevezte az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjait.

               (2)

               Michael PHYSENTZIDES lemondását követően a központ igazgatótanácsában a kormány képviselőinek kategóriájába tartozó egyik tag helye megüresedett.

               (3)

               A hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2009. szeptember 17-ig ki kell nevezni a fent említett központ igazgatótanácsának ciprusi tagját,

         A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   Egyetlen cikk
   A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2009. szeptember 17-ig a következő személyt nevezi ki az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ igazgatótanácsának tagjává:

      A KORMÁNY KÉPVISELŐJE

   CIPRUS: Dr. George OXINOS

      Kelt Brüsszelben, 2009. február 25-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         J. ŠEBESTA

      (1)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o.

      (2)  HL C 240., 2006.10.5., 1. o.


title: 2011/126/EU: A Tanács határozata ( 2011. február 21. ) az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről

text:
               25.2.2011

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 51/1

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2011. február 21.)
   az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről
   (2011/126/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:

               (1)

               A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából.

               (2)

               Az Európai Közösség nevében a Bizottság tárgyalásokat folytatott a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unióval egy, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről, összhangban a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából, a Bizottságot harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel.

               (3)

               A megállapodást – annak egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére is figyelemmel – a Közösség nevében, a 2010/144/EK tanácsi határozattal (1) összhangban 2009. november 30-án aláírták.

               (4)

               A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépése következtében, az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett és annak jogutódja lett.

               (5)

               A megállapodást jóvá kell hagyni,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   Az Európai Közösség és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió közötti, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió nevében a Tanács jóváhagyja.
   2. cikk
   A megállapodás 9. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg, és értesítést küld az alábbiakról:

      „A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve gyakorolja az Európai Közösség jogait és terhelik annak kötelezettségei. Ezért a megállapodás szövegében az »Európai Közösség«-re való hivatkozásokat adott esetben »Európai Unió«-ként kell értelmezni.”

   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2011. február 21-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         MARTONYI J.

      (1)  HL L 56., 2010.3.6., 15. o.