title: A Tanács határozata (2000. december 20.) az európai audiovizuális művek fejlesztését, terjesztését és vásárlásösztönzését előmozdító program végrehajtásáról (MEDIA Plus – Fejlesztés, terjesztés és vásárlásösztönzés) (2001–2005)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32000D0821

Hivatalos Lap L 336 , 30/12/2000 o. 0082 - 0091

		A Tanács határozata(2000. december 20.)az európai audiovizuális művek fejlesztését, terjesztését és vásárlásösztönzését előmozdító program végrehajtásáról (MEDIA Plus – Fejlesztés, terjesztés és vásárlásösztönzés) (2001–2005)(2000/821/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 157. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére,tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,mivel:(1) 1998. április 6–8. között a Bizottság, a soros elnökséggel együttműködve, európai audiovizuális konferenciát tartott Birminghamben a "Digitális kor kihívásai és lehetőségei" címmel. E konzultációs folyamat feltárta az európai audiovizuális iparág támogatási programjának igényét, különös tekintettel az európai audiovizuális művek fejlesztésének, terjesztésének és vásárlásösztönzésének területén. Digitális korunkban az audiovizuális területen kifejtett tevékenységek, a fentieken kívül, új munkahelyek teremtéséhez is hozzájárulnak, különösen az audiovizuális tartalom létrehozásának és terjesztésének területén.(2) 1998. május 28-án a Tanács – jóváhagyva a birminghami Európai Audiovizuális Konferencia eredményeit – kiemelte, hogy kívánatos lenne elősegíteni egy erős és versenyképes európai audiovizuálisműsor-ipar kifejlődését, különös tekintettel Európa kulturális sokszínűségére és a korlátozott méretű nyelvterületeken kialakuló különleges feltételekre.(3) A Magas Szintű Audiovizuális Politikai Csoport 1998. október 26-i, "A digitális kor: európai audiovizuális politika" című jelentése rámutat a film- és audiovizuális ipart támogató intézkedések erősítésének szükségességére, és különösen arra, hogy a MEDIA programot az iparág méreteivel és stratégiai jelentőségével arányban álló erőforrásokkal kell ellátni.(4) Az európai audiovizuális tartalom gyártásával, terjesztésével és elérhetőségével kapcsolatos kérdések jelentették a fő témáját annak az audiovizuális politikai fórumnak, amelyet "Európai tartalom a digitális évezredben" címmel a soros Elnökség rendezett a Bizottság közreműködésével Helsinkiben, 1999. szeptember 10–11-én.(5) Az Európai Parlament és a Miniszterek Tanácsa számára készített, "Audiovizuális politika: a következő lépések" című bizottsági közleményben a Bizottság megállapítja, hogy az európai audiovizuális ipar versenyképességének általános támogatását erősíteni kell, különösen a Közösség szintjén.(6) "A távközlési, a média- és az informatikai ágazatok konvergenciája és ennek a szabályozásra gyakorolt hatásáról" szóló Zöld könyv kiemeli a jó minőségű tartalom csökkenésének veszélyét a digitális és az analóg televíziózásban.(7) A Zöld könyvről folytatott nyilvános bizottsági konzultáció során kiemelték, hogy létre kell hozni azokat a kereteket, amelyek a digitális környezetben megteremtik az európai audiovizuális tartalomnak a hagyományos és új médiumokban való terjesztésének és vásárlásösztönzésének alapjait.(8) Az 1999. szeptember 27-i, a konvergenciáról szóló Zöld könyvről [1] folytatott nyilvános konzultáció eredményeihez kapcsolódó következtetéseiben a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vegye figyelembe ezeket az eredményeket, amikor az európai audiovizuális, illetve ezen belül a multimédiás ipar megerősítését célzó intézkedésekre vonatkozó javaslatait kidolgozza.(9) Az 1999. december 14-i, "A Közösség audiovizuális politikájára vonatkozó alapelvek és iránymutatások a digitális korban" című közleményében a Bizottság a 2000–2005 közötti időszak tekintetében meghatározta az audiovizuális ágazatra vonatkozó prioritásait.(10) A Bizottság végrehajtotta a "Cselekvési program az európai audiovizuális ipar fejlesztésének elősegítéséért (MEDIA) (1991–1995)" elnevezésű, a 90/685/EGK tanácsi határozatban [2] elfogadott cselekvési programot, amely különösen az európai audiovizuális művek előállításának és terjesztésének támogatására szolgáló intézkedéseket tartalmaz.(11) "Az Európai Unió audiovizuális politikájával összefüggésben történő európai műsorkészítő iparág megerősítésének stratégiai lehetőségeiről" szóló Zöld könyvre hivatkozva a Bizottság 1995. novemberében olyan, tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot terjesztett be, amelyben indítványozza egy, a mozi- és televíziós filmgyártást támogató Európai Garanciaalap létrehozását [3], amely javaslatról az Európai Parlament 1996. október 22-én [4] kedvező véleményt alkotott.(12) Az európai audiovizuális ipar fejlesztését és megerősítését célzó közösségi stratégia a 95/563/EK [5] tanácsi határozattal és a 95/564/EK [6] tanácsi határozattal elfogadott MEDIA II programban (1996-2000) megerősítést nyert. A program során szerzett tapasztalatok alapján és az elért eredmények figyelembevételével célszerű biztosítani ennek kiterjesztését.(13) A MEDIA II (1996–2000) program során, 1996. január 1. és 1998. június 30. között elért eredményeket összefoglaló jelentésében a Bizottság úgy véli, hogy a program megfelel a szubszidiaritás elvének a közösségi támogatásra és a nemzeti támogatásra vonatkozóan, hiszen a MEDIA II által érintett területek azokat a területeket egészítik ki, amelyeket a nemzeti támogatási mechanizmusok hagyományosan érintenek.(14) A Szerződés 151. cikke (4) bekezdésével összhangban figyelembe kell venni az audiovizuális ágazat kulturális szempontjait.(15) A Tanács által a Bizottságnak adott tárgyalási mandátummal összhangban, a Kereskedelmi Világszervezettel (WTO) soron következő tárgyalásokon az uniónak biztosítania kell – mint az Uruguayi Fordulóban –, hogy a Közösség és a tagállamok továbbra is fenntarthassák, illetve megteremthessék saját lehetőségeiket arra, hogy kulturális sokféleségük megőrzését szolgáló kulturális és audiovizuális politikájukat meghatározhassák és végrehajthassák.(16) 1999. november 18-i állásfoglalásában az Európai Parlament – ugyanezt a megközelítést alkalmazva – felismerte az európai audiovizuális ágazat különleges szerepét a kulturális pluralizmus, az egészséges gazdaság és a szólásszabadság fenntartásában, továbbá újólag megerősítette elkötelezettségét az Uruguayi Fordulóban az audiovizuális politika területén elért cselekvési szabadság iránt, és arra az álláspontra helyezkedett, hogy a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) kulturális szolgáltatásokra, különösen az audiovizuális ágazatra vonatkozó szabályai nem veszélyeztethetik a WTO-szerződést aláíró államok kulturális sokféleségét és autonómiáját.(17) A közösségi intézkedések hozzáadott értékének növelése érdekében biztosítani szükséges a közösségi szinten bevezetett intézkedések és a nemzeti támogatási formák egymást kiegészítő jellegét.(18) Meg kell teremteni a következetességet e határozat, illetve a Bizottságnak az audiovizuális ágazatot támogató nemzeti intézkedésekkel kapcsolatos cselekvései között, elsősorban Európa kulturális sokféleségének megőrzése érdekében, lehetővé téve, hogy a nemzeti politikák révén a tagállamokban megfelelő gyártási potenciál fejlődhessen ki. Ezenkívül a közösségi támogatás bármilyen állami támogatással kombinálható.(19) Az európai audiovizuális piac kialakulása európai művek létrehozását és gyártását teszi szükségessé, tehát olyan művekét, amelyek a tagállamokból, valamint európai harmadik országokból származnak, amely országok részt vesznek a MEDIA Plus programban, vagy olyan együttműködési keretprogrammal rendelkeznek, amely eleget tesz a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelvben [7] meghatározott feltételeknek.(20) A következő néhány évben a digitális forradalom azt fogja eredményezni, hogy az európai audiovizuális művek – az audiovizuális tartalom új közvetítési módjainak köszönhetően – könnyebben elérhetőek lesznek és szélesebb körben hozzáférhetővé válnak a származási országon kívül is.(21) Az audiovizuális műsorkészítő ipar versenyképessége attól függ, hogy felhasználják-e az új technológiákat a műsorok kidolgozásának, gyártásának és terjesztésének egyes fázisaiban. Ezért szükséges a megfelelő és hatékony koordináció az új technológiák területén megtett intézkedésekkel, különös tekintettel a 182/1999/EK [8] európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott, az Európai Közösség kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó ötödik keretprogramjára (1998–2002), a jövőbeli hatodik keretprogramra, valamint a többnyelvű gyártás új lehetőségeire annak érdekében, hogy az ezen programok keretében végrehajtandó intézkedések egyöntetűbbek legyenek, az audiovizuális piacon tevékenykedő kis- és középvállalkozások (KKV-k) igényeire és lehetőségeire összpontosítva.(22) Az európai audiovizuális projektek támogatása érdekében a Bizottság meg fogja vizsgálni a Közösség más eszközein keresztül, nevezetesen az "e-Europe", valamint az Európai Tanács lisszaboni következtetéseiből eredő kezdeményezések, pl. az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Beruházási Alap (EBA) keretei, illetve a kutatási keretprogramok szerint történő kiegészítő támogatás lehetőségét. Az audiovizuális ágazatban tevékenykedő szakembereket tájékoztatni kell az Európai Unió keretein belül rendelkezésükre álló különféle támogatási lehetőségekről.(23) Az Európai Tanács lisszaboni következtetéseivel összhangban a Tanácsnak és a Bizottságnak 2000 végéig jelentést kell készítenie az EBB és az EBA pénzügyi eszközeinek folyamatos ellenőrzéséről, annak érdekében, hogy cégindításhoz, illetve a csúcstechnológiával foglalkozó cégek és a mikrovállalatok számára finanszírozási forrásokat lehessen átirányítani, továbbá az EBB és az EAB által javasolt más kockázatitőke-kezdeményezéseket és garanciarendszereket lehessen bevezetni. Ebben az összefüggésben különös figyelemben kell részesíteni az audiovizuális ipart a tőkepiacokhoz való hozzáférésének megkönnyítése és versenyképességének növelése érdekében.(24) Az Európai Tanács részére készített, "az információs társadalom foglalkoztatási lehetőségeiről" szóló jelentésében a Bizottság hivatkozott az új audiovizuális szolgáltatások által létrehozott jelentős munkahelyteremtő potenciálra.(25) A foglalkoztatást támogató közösségi politikákkal foglalkozó közleményében a Bizottság elismerte a MEDIA II program pozitív hatását az audiovizuális ágazat foglalkoztatási helyzetére.(26) Ezért helyénvaló megkönnyíteni az európai audiovizuális ipar beruházásainak fejlődését, továbbá felhívni a tagállamokat arra, hogy különféle eszközökkel támogassák munkahelyek létrehozását ebben az iparágban.(27) A MEDIA Plus programnak lehetővé kell tennie, hogy a vállalkozói képességeket, illetve beruházásokat ösztönző környezet alakuljon ki, ezáltal az európai audiovizuális ágazat a globális gazdaságban megfelelő teret kapjon, és a kulturális sokféleséget hatékonyan támogassák.(28) Hasznosítani kell azokat a lehetőségeket, amelyekkel a kis- és középvállalkozások (KKV-k) hozzájárulhatnak az audiovizuális ágazat fejlődéséhez.(29) Javítani kell az európai mozgóképes művek európai és nemzetközi piacokon való terjesztésének és vásárlásösztönzésének feltételeit. Ösztönözni kell a nemzetközi és nemzeti terjesztők, filmszínház-tulajdonosok és producerek közötti együttműködést; elő kell segíteni a terjesztők – és különösen a KKV-k – közötti hálózati együttműködést, továbbá biztosítani kell a közös műsorkészítésre irányuló intézkedések elősegítését szolgáló összehangolt tevékenységek európai szintű támogatását.(30) Az európai és nemzetközi piacokon javítani szükséges az európai művek megjelenésének esélyeit a televíziós műsorterjesztésben. Tekintettel arra, hogy a televíziós csatornák vezető szerepet tölthetnek be európai művek terjesztésében, ugyanakkor az ilyen műveknek jelenleg nem szánnak megfelelő időt a műsortervekben, fontos, hogy (a 89/552/EGK irányelv 2. cikkében meghatározottak szerint) az európai műsorszórók a más tagállamokban készített művek megvásárlásával ösztönözzék a műsorok európai közvetítését.(31) Elő kell segíteni a független európai gyártó- és terjesztővállalatok piacra jutását, továbbá biztosítani mind az európai művek, mind az európai vállalatok támogatását az audiovizuális ágazatban.(32) Javítani kell az európai audiovizuális örökség nagyközönség általi elérhetőségét, különösen annak digitalizálása és az európai szintű hálózatépítés révén.(33) Az európai tartalomtulajdonosokat ösztönözni kell katalógusaik digitalizálására és hálózati terjesztésére, archívumaikat és mozgóképes örökségüket is beleértve.(34) A fejlesztés, a terjesztés és a vásárlásösztönzés támogatásánál figyelembe kell venni a strukturális célkitűzéseket, mint például az alacsony audiovizuális gyártási kapacitással, illetve korlátozott nyelvi vagy földrajzi területtel rendelkező országok vagy régiók lehetőségeinek bővítését, illetve egy független európai ágazat kialakítását, különös tekintettel a KKV-kra.(35) Közép- és Kelet-Európa társult országai, valamint Ciprus, Málta, Törökország és az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-országok a közösségi programok lehetséges résztvevőinek minősülnek, kiegészítő előirányzatok alapján, illetve olyan eljárásokkal összhangban, amelyekről ezen országokkal meg kell állapodni.(36) A Televíziózás Határok Nélkül Európai Egyezményben részt vevő egyéb európai országok az európai audiovizuális terület szerves részét képezik, ezért számukra is lehetővé kell tenni a részvételt ebben a programban, a kiegészítő előirányzatok alapján, illetve az érdekelt felekkel folytatott egyeztetések során kialakítandó eljárásokkal összhangban. Ezeknek az országoknak lehetőséget kell kapniuk, hogy amennyiben úgy kívánják, továbbá költségvetési szempontokat és az audiovizuális ágazataikra vonatkozó prioritásokat tekintetbe véve, részt vehessenek a programban, és korlátozott együttműködési formában, kiegészítő előirányzatok és az érdekelt felekkel egyeztetett különleges eljárások szerint részesülhessenek annak előnyeiből.(37) A program európai harmadik országok előtt való megnyitásának feltétele a nemzeti jogszabályok és a közösségi vívmányok közötti összeegyeztethetőség előzetes vizsgálata, különös tekintettel a 89/552/EGK tanácsi irányelvre.(38) A nem európai harmadik országokkal folytatott, kölcsönös és kiegyensúlyozott érdekeken alapuló együttműködés lehetővé teheti az európai audiovizuális ipar számára, hogy többletértékhez jusson az európai művek adott országokban való vásárlásösztönzésének, piacra juttatásának, terjesztésének, közvetítésének és felhasználásának tekintetében. Harmadik országok bevonása nagyobb nyomatékot fog adni Európa kulturális sokféleségének és elősegíti a közös demokratikus értékek elterjedését. Az ilyen jellegű együttműködést a kiegészítő előirányzatok és az érdekelt felekkel kötött megállapodásokban rögzítendő eljárások alapján kell kialakítani.(39) Ez a határozat pénzügyi referenciaösszeget tartalmaz a program teljes időtartamára a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás tökéletesítéséről szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás [9] 34. pontja értelmében a Szerződésben meghatározott költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül.(40) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [10] összhangban kell elfogadni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA program létrehozása és célkitűzései(1) Létrejön az európai audiovizuális művek a Közösségen belül és kívül történő létrehozásának, terjesztésének és vásárlásösztönzésének elősegítését szolgáló program (a továbbiakban: a program), mely 2001. január 1-jétől 2005. december 31-éig tart, és az európai audiovizuális ipar megerősítését szolgálja.(2) A program célkitűzései a következők:a) az európai audiovizuális ágazat versenyképességének javítása – a kis- és középvállalkozásokat is beleértve – az európai és nemzetközi piacokon, az európai audiovizuális művek létrehozásának, terjesztésének és vásárlás ösztönzésének révén, figyelembe véve az új technológiák megjelenését;b) az európai művek országok közötti mozgását elősegítő ágazatok megerősítése;c) Európa nyelvi és kulturális sokféleségének tiszteletben tartása és elősegítése;d) az európai audiovizuális örökség erősítése, különös tekintettel a digitalizálásra és a hálózati együttműködésre;e) az audiovizuális ágazat fejlesztése az alacsony audiovizuális gyártási kapacitással, illetve korlátozott nyelvi vagy földrajzi területtel rendelkező országokban vagy régiókban, és a kis- és középvállalkozások közötti hálózati és nemzetközi együttműködés megerősítése;f) új technológiák alkalmazásával új típusú audiovizuális tartalmak közvetítése.A fenti célkitűzéseket a mellékletben meghatározott részletes rendelkezésekkel összhangban kell megvalósítani.2. cikkA program konkrét célkitűzései a fejlesztés területénA fejlesztés területén a program konkrét célkitűzései a következők:a) pénzügyi támogatás nyújtásával elősegíteni független, különösen kis- és középvállalkozások által beterjesztett, európai és nemzetközi piacokat megcélzó gyártási projektek fejlesztését (filmes vagy televíziós drámák, kreatív dokumentumfilmek, animációs televíziós vagy mozifilmek, az audiovizuális és mozgóképes örökségre támaszkodó művek);b) pénzügyi támogatás nyújtásával elősegíteni új alkotási, gyártási és terjesztési technológiákat alkalmazó gyártási projekteket.3. cikkA program konkrét célkitűzései a terjesztés és a közvetítés területénA terjesztés és a közvetítés területén a program konkrét célkitűzései a következők:a) a mozgókép területén megerősíteni az európai terjesztő ágazatot, arra ösztönözve a terjesztőket, hogy fektessenek be nem belföldi eredetű európai filmek gyártásába, beszerzésébe, marketingjébe és vásárlás ösztönzésébe;b) a nem belföldi európai filmek egyes országok közötti szélesebb körű terjesztésének elősegítése az európai és nemzetközi piacokon, terjesztésük és a filmszínházakban történő bemutatásuk ösztönzése révén, többek között az összehangolt marketingstratégiák előmozdításával;c) az európai művek magáncélú felhasználásra szánt médiumokon való terjesztésével foglalkozó terjesztési ágazat megerősítése, a terjesztők ösztönzésével, hogy fektessenek be a digitális technológiába és a nem belföldi európai művek vásárlásösztönzésébe;d) független vállalatok által előállított európai televíziós műsorok mozgásának elősegítése a Közösségen belül és azon kívül, egyrészt a műsorszórók közötti, másrészt a független európai terjesztők és producerek közötti együttműködés ösztönzésével;e) európai műveket tartalmazó digitális katalógus létrehozásának elősegítése az új médiumokon történő felhasználás céljából;f) az európai audiovizuális és mozgóképes művek nyelvi sokféleségének támogatása.4. cikkA program konkrét célkitűzései a terjesztési vásárlásösztönzés és a piacra jutás területénA vásárlásösztönzés és a piacra jutás területén a program célkitűzései a következők:a) az európai audiovizuális és mozgóképes művek Európában vagy a világ bármely pontján rendezett kereskedelmi bemutatókon, vásárokon és audiovizuális fesztiválokon való vásárlásösztönzésének és megjelenésének elősegítése és ösztönzése, amennyiben ezek a rendezvények fontos szerepet játszhatnak az európai művek vásárlásösztönzésében és a szakemberek együttműködésében;b) európai szolgáltatók együttműködésének ösztönzése a nemzeti állami vagy magán vásárlásösztönző szervezetek által az európai és nemzetközi piacokon kifejtett együttes tevékenységeinek támogatásával.5. cikkPénzügyi rendelkezések(1) A közösségi támogatás kedvezményezettjeinek jelentős részt kell vállalniuk a finanszírozásból, amely bármilyen más közpénzt is magában foglalhat. A Közösség támogatása nem haladhatja meg a tevékenységek költségének 50 százalékát. A mellékletben kifejezetten meghatározott esetekben azonban ez az arány elérheti a tevékenységek költségének 60 százalékát.(2) A program végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg az 1. cikk (1) bekezdésében említett időtartamra 350 millió euró. Ezen összeg ágazatonkénti indikatív bontását – tájékoztató jelleggel – a melléklet 1.5. szakasza tartalmazza. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóságnak kell jóváhagynia a költségvetési lehetőségeken belül.(3) Azon megállapodások és egyezmények sérelme nélkül, melyekben a Közösség szerződő fél, a programban szereplő kedvezményezett vállalatoknak – közvetlenül vagy többségi részesedés alapján – a tagállamok, illetve a tagállamok állampolgárainak tulajdonában kell lennie és maradnia.6. cikkPénzügyi támogatásA program szerint nyújtott pénzügyi támogatást feltételesen visszafizetendő előlegként vagy támogatásként lehet folyósítani a mellékletben meghatározottak szerint. A programhoz kapcsolódó visszafizetéseket, a MEDIA program (1991–1995) és a MEDIA II program (1996–2000) keretében végrehajtott tevékenységekhez kapcsolódó visszafizetésekkel együtt, a MEDIA Plus program igényeire kell fordítani.7. cikkA határozat végrehajtása(1) Az alábbi kérdések tekintetében az ennek a határozatnak a megvalósításához szükséges intézkedéseket a 8. cikk (2) bekezdésében említett igazgatási eljárással összhangban fogadják el:a) a mellékletben felsorolt valamennyi intézkedésre vonatkozó általános iránymutatások;b) a pályázati felhívások tartalma, a kritériumok meghatározása és a projektek kiválasztásának eljárásai;c) a program forrásainak éves belső bontására vonatkozó kérdések, beleértve a fejlesztési, a vásárlásösztönzés és terjesztési ágazatokhoz tartozó intézkedések közötti bontást;d) az ellenőrző és értékelő eljárásokra vonatkozó rendelkezések;e) minden olyan ajánlat, amelynek alapján a kiutalandó közösségi pénzforrások egy évre meghaladják kedvezményezettként a 200000 euró összeghatárt fejlesztés, 300000 eurót terjesztés, illetve 200000 eurót vásárlásösztönzés esetén. A tapasztalatok birtokában a Bizottság felülvizsgálhatja ezeket a határértékeket;f) a 10. cikkben meghatározott kísérleti projektek kiválasztása.(2) Az ennek a határozatnak a végrehajtásához szükséges intézkedéseket minden más kérdésben a 8. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó eljárással összhangban kell elfogadni. Ezt az eljárást kell alkalmazni a műszaki támogató irodák végleges kiválasztásakor is.(3) A műszaki támogatásra a költségvetési rendelet alapján elfogadott rendelkezések vonatkoznak.(4) A Bizottság az Európai Parlamentet és a Tanácsot rendszeresen és időben tájékoztatja ennek a határozatnak a végrehajtásáról, különös tekintettel a rendelkezésre álló források felhasználására.8. cikkBizottsági eljárás(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.(2) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkeit kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 4 cikke (3) bekezdésében megállapított időszak két hónap.(3) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkeit kell alkalmazni.(4) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.9. cikkKövetkezetesség és összeegyeztethetőség(1) A program végrehajtása során a Bizottság a tagállamokkal való szoros együttműködésben biztosítja a következetességet és összeegyeztethetőséget más olyan közösségi politikákkal, programokkal és fellépésekkel, amelyek az audiovizuális területre hatást gyakorolhatnak.(2) A Bizottság biztosítja, hogy hatékony együttműködés alakuljon ki a program és az audiovizuális területhez tartozó más olyan programok és fellépések között, amelyek végrehajtása a Közösség a harmadik országokkal és az illetékes nemzetközi szervezetekkel történő együttműködése szerint folyik.10. cikkKísérleti projektek(1) A program teljes időtartama alatt kísérleti projekteket kell végrehajtani, amelyek célja az európai audiovizuális tartalom hozzáférhetőségének javítása, továbbá az új és innovatív technológiák kifejlesztéséből és bevezetéséből származó lehetőségek kihasználása, beleértve a digitalizálást és a közvetítés új módszereit.(2) A végrehajtandó kísérleti projektek kiválasztásakor a tagállamok által kijelölt szakértőkből álló technikai tanácsadó csoportoknak kell szaktanáccsal ellátniuk a Bizottságot. A lehetséges projektek listáját a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban rendszeresen be kell nyújtani a bizottságnak.11. cikkA program megnyitása harmadik országok felé(1) A programnak nyitottnak kell lennie Közép- és Kelet-Európa társult országai részvételének tekintetében, a társulási megállapodásokban vagy a közösségi programokban való részvételükkel kapcsolatban az ezekkel az országokkal korábban aláírt vagy a jövőben aláírandó kiegészítő jegyzőkönyvekben megállapított feltételekkel összhangban.(2) A program nyitott Ciprus, Málta, Törökország és az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-országok részvételének tekintetében, kiegészítő előirányzatok alapján, illetve olyan eljárásokkal összhangban, amelyekről ezekkel az országokkal meg kell állapodni.(3) A programnak nyitottnak kell lennie az (1) és (2) bekezdésben szereplőktől eltérő olyan országok részvételére, amelyek részt vesznek a határokon átnyúló televíziózásról szóló európai egyezményben, a kiegészítő előirányzatokkal és olyan eljárásokkal összhangban, amelyekről az érdekelt feleknek meg kell állapodniuk.(4) A program európai harmadik országok előtti, az (1), (2) és (3) bekezdésekben említett megnyitásának feltétele a nemzeti jogszabályok és a közösségi vívmányok közötti összeegyeztethetőség előzetes ellenőrzése, beleértve a 89/552/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése második albekezdését is.(5) A programnak nyitottnak kell lennie más harmadik országokkal való együttműködésre is, kiegészítő előirányzatok és különleges rendelkezések alapján, elfogadott eljárások szerinti költségmegosztást is beleértve, amelyeket az érdekelt felek közötti megállapodásokban kell meghatározni. A (3) bekezdésben említett, de a programban teljeskörűen részt venni nem kívánó európai harmadik országok alkalmasak lehetnek arra, hogy a programmal az ebben a bekezdésben meghatározott feltételek szerint működjenek együtt.12. cikkEllenőrzés és értékelés(1) A Bizottság biztosítja, hogy az e határozatnak a keretében megtett intézkedéseket előzetesen véleményezik, illetve utólag ellenőrzik és értékelik. Biztosítja a program hozzáférhetőségét, valamint végrehajtásának átláthatóságát.(2) A projektek befejezését követően a Bizottság értékeli elvégzésük módját és végrehajtásuk hatását, annak megállapítása érdekében, hogy sikerült-e elérni az eredetileg kitűzött célokat.(3) A végrehajtás két évét követően a Bizottság, miután a kérdést a 8. cikkben meghatározott bizottság elé benyújtotta, az elért eredmények alapján a program hatásáról és hatékonyságáról szóló értékelő jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottság elé. A jelentéshez mellékelni kell az esetleges módosító javaslatokat, ha ezekre szükség van.(4) A program elvégzésekor a Bizottság a program végrehajtásáról és eredményeiről szóló részletes jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz.13. cikkHatálybalépésEz a határozat 2001. január 1-jén lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2000. december 20-án.a Tanács részérőlaz elnökÉ. Guigou[1] HL C 283., 1999.10.6., 1. o.[2] HL L 380., 1990.12.31., 37. o.[3] HL C 41., 1996.2.13., 8. o.[4] HL C 347., 1996.11.18., 33. o.[5] HL L 321., 1995.12.30., 25. o.[6] HL L 321., 1995.12.30., 33. o.[7] HL L 298., 1989.10.17., 23. o. A 97/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 202., 1997.7.30., 60. o.) módosított irányelv.[8] HL L 26., 1999.2.1., 1. o.[9] HL C 172., 1999.6.18., 1. o.[10] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.--------------------------------------------------MELLÉKLET1. A VÉGREHAJTANDÓ INTÉZKEDÉSEK1.1. Az audiovizuális művek ágazatának fejlesztésével kapcsolatbanA gyártási struktúrák és projektek sokféleségét tükröző üzleti stratégiákra adott válaszként a program célul tűzi ki, hogy pénzügyi támogatást nyújtson az audiovizuális ágazatban működő vállalatoknak, amelyek:a) projektcsomagok kialakítására vonatkozó javaslatokat nyújtanak be nagyobb befektetési kapacitással rendelkező társaságokra vonatkozóan; illetveb) projektcsomagok kialakítására vonatkozó javaslatokat nyújtanak be kisebb befektetési kapacitással rendelkező társaságokra vonatkozóan; illetvec) projektenként bemutatott javaslatokat terjesztenek be audiovizuális művek kidolgozására.A kiválasztási kritériumok meghatározásánál főként a projektek európai és nemzetközi jellegét veszik figyelembe, különös tekintettel alábbi jellemzőikre:- a gyártási potenciál,- az egyes országok közti felhasználás lehetősége, továbbá az elképzelt marketing- és terjesztési stratégiák,- a minőség és az eredetiség.A kidolgozáshoz olyan feltételek mellett adható támogatás, amelyek megkövetelik, hogy amint a projekt a gyártási fázisba kerül, a projekthez nyújtott támogatást újból be kell fektetni új gyártási projektek kidolgozásába.A hozzájárulás felső határa általában a projekt költségeinek 50 százalékára korlátozódik, de ez 60 százalékra emelhető olyan projekteknél, amelyek hozzájárulnak Európa nyelvi és kulturális sokféleségének elősegítéséhez.A 12. cikkben előírt jelentésben a Bizottság értékelni fogja az ebben a mellékletben hivatkozott rendszer komparatív eredményeit a program célkitűzéseihez képest. A Bizottság a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint megfelelő javaslatokat fog a szakbizottság elé terjeszteni a program további részének megvalósítására vonatkozó szabályokról.1.2. A terjesztő és közvetítő ágazatban1.2.1. Terjesztés a mozihálózatbanA 3. cikkben felvázolt célkitűzések elérése érdekében az alábbi tevékenységeket kell elvégezni:a) támogatási rendszer európai mozgóképes műveknek a gyártási területen kívüli terjesztői részére nyújtott, feltételesen visszatérítendő előleg formájában. A rendszer célja:- az európai terjesztők, illetve a nemzetközi producerek és terjesztők együttműködésének ösztönzése az európai piacokra vonatkozó közös stratégiák elősegítése céljából,- a terjesztők ösztönzése, különösen európai filmek vásárlásösztönzésébe és megfelelő terjesztésébe történő befektetések tekintetében,- az európai filmgyártás többnyelvűségi szempontjainak támogatása (szinkronizálás, feliratozás, többnyelvű gyártás és nemzetközi hangsávok kialakítása). A művek nyelvi sokféleségét célzó támogatási rész szubvenció formájában valósul meg.A kedvezményezettek kiválasztására vonatkozó kritériumok között lehetnek olyan rendelkezések, amelyek a projektek költségvetési kategóriák szerinti megkülönböztetésére szolgálnak. Kiemelt figyelmet kapnak azok a filmek, melyek hozzájárulnak Európa nyelvi és kulturális sokféleségének elősegítéséhez;b) az európai terjesztőknek nyújtandó "automatikus" támogatás rendszere, amely a nem belföldi európai filmekre a programban részt vevő államok területén eladott belépőjegyek számával arányos, rögzített, minden egyes országra külön megállapított, filmenkénti felső határral. Az így kapott támogatást a terjesztők csak az alábbi befektetési formák valamelyikére fordíthatják:- nem belföldi európai filmek koprodukciója,- nem belföldi európai filmek terjesztési jogainak megszerzése, például minimális biztosítékok nyújtásával,- nem belföldi európai filmekre fordított szerkesztési költségek (filmkópiák, szinkronizálás és feliratozás), vásárlásösztönzési és reklámköltségek.Az újbóli befektetési megoldások felső határa általában a projektköltségek 50 százaléka, de ez 60 százalékra emelhető, különösen a gyártási fázisba történő befektetések, illetve az európai nyelvi és kulturális sokféleséget elősegítő filmek esetén;c) mozifilmek nemzetközi terjesztésére szakosodott európai vállalatok (értékesítési ügynökségek) támogatására szolgáló rendszer, legalább egy év időtartamú referencia-időszakhoz viszonyított teljesítményük arányában. Ezt a támogatási formát az értékesítési ügynökségek új európai művek beszerzésére (minimális garanciák), valamint ezek európai és nemzetközi piacokon végzett vásárlásösztönzéséből eredő költségeik fedezésére használhatják fel;d) olyan megfelelő támogatás, amely arra ösztönzi az üzemeltetőket, hogy minimális vetítési időben, jelentős arányban tűzzenek műsorra nem belföldi európai filmeket a bemutató mozikban. A támogatás feltételesen nyújtandó minimális számú európai film bemutatásától függően. A támogatás szintje figyelembe veheti a nem belföldi európai filmekre egy meghatározott referencia-időszak alatt eladott belépőjegyek számát.Támogatás adható még európai üzemeltetői hálózat létrehozásához és megszilárdításához, amely ilyen műsorbeosztást ösztönző közös rendszereket működtet.A támogatás felhasználható oktatási tevékenységek kialakítására, valamint a fiatal mozilátogatók előtti ismertség javítására is.Amennyire ez lehetséges, a filmszínházak és hálózatok támogatásának a földrajzilag kiegyensúlyozott terjesztést kell szolgálnia.1.2.2. Európai művek offline terjesztéseEz az európai művek magáncélú felhasználásra szánt médiumokon történő terjesztését jelenti.Automatikus támogatás: automatikus támogatási rendszer a magáncélú felhasználásra szánt médiumokon (pl. videokazettán és DVD-n) megjelenő európai mozgóképes és audiovizuális művek (a játékok kivételével) szerkesztői és terjesztői számára, legalább egy év időtartamú referencia-időszakhoz mért piaci teljesítményüknek megfelelően. E teljesítmény értékelésekor a különféle nemzeti piacok specifikus jellemzőit megfelelő súlyozással figyelembe lehet venni. A nyújtott támogatást a terjesztők kizárólag az alábbi területeken történő befektetésekre fordíthatják:a) digitális formában megjelenő, új, nem belföldi európai művek szerkesztésének és terjesztésének költségei; vagyb) nem digitális formában megjelenő, új, nem belföldi európai művek vásárlásösztönzési költségei.Ez a rendszer az alábbi célokat szolgálja:a) új technológiák alkalmazásának ösztönzése a magáncélra szánt európai művek gyártásában (digitális mesterkópia gyártása valamennyi európai terjesztő számára);b) a terjesztők ösztönzése különösen arra, hogy befektessenek a nem belföldi európai filmek és audiovizuális művek vásárlásösztönzésébe és megfelelő terjesztésébe;c) az európai produkciók nyelvi sokféleségének támogatása (szinkronizálás, feliratozás és többnyelvű gyártás).1.2.3. Televíziós műsorterjesztésA független gyártók ösztönzése arra, hogy olyan műveket (irodalmi, dokumentum- és animációs filmek) hozzanak létre, amelyek megvalósításában a programban részt vevő, vagy azzal együttműködő több államból származó, és különféle nyelvterületekhez tartozó, legalább két, de lehetőleg több műsorszóró vesz részt.A kedvezményezettek kiválasztására vonatkozó kritériumok között lehetnek olyan rendelkezések, amelyek a projektek költségvetési kategóriák és típus szerinti megkülönböztetésére szolgálnak. Kiemelt figyelmet kapnak az európai örökséget, a nyelvi és kulturális sokféleséget elősegítő audiovizuális művek.A támogatásnak az a része, amely a művek nyelvi sokféleségének finanszírozását szolgálja (a hangsáv – zene és hanghatások – gyártását is beleértve), szubvenció formájában vehető igénybe.1.2.4. Európai művek online terjesztéseEz európai művek korszerű terjesztési szolgáltatások és új médiumok (pl. internet, igény szerinti videó) útján történő "online" terjesztését jelenti. A cél az európai audiovizuális ipar ösztönzése az alkalmazkodásra a digitális technológia fejlődéséhez, különös tekintettel a korszerű, "online" terjesztési szolgáltatásokra.A művek digitalizálásához, a vásárlásösztönzés- és reklámanyagok digitális formában való elkészítéséhez nyújtott ösztönzések bevezetése, és ezáltal az európai társaságok (online hozzáférést biztosító szolgáltatók, rétegcsatornák stb.) támogatása abban, hogy digitális formátumú európai művek katalógusait hozzák létre az új médiumokon való felhasználás céljára.1.3. Vásárlásösztönzés1.3.1. A vásárlásösztönzés és a szakmai piacokhoz való hozzáférés területénA program intézkedései az alábbi célokat szolgálják:a) azoknak a feltételeknek a javítása, amelyek mellett a szakemberek – Európán belül és kívül – hozzáférhetnek a kereskedelmi kiállításokhoz és a szakmai audiovizuális piacokhoz az események részét képező, speciális technikai és pénzügyi támogatási rendszereken keresztül, például:- a fő európai és nemzetközi mozifilmpiacok,- a fő európai és nemzetközi televíziós piacok,- a rétegpiacok, különös tekintettel az animációs filmekre, dokumentumfilmekre, a multimédiára és új technológiákra;b) az európai műsorok katalógusainak a szakembereknek szánt adatbázisa, illetve adatbázisokból álló hálózat létrehozásának ösztönzése;c) amikor ez lehetséges, ösztönzés a mozgóképes művek támogatására már az adott mű gyártási fázisától kezdődően.A Bizottság ennek érdekében ösztönzi az üzemeltetők európai szintű együttműködését, állami vagy magán vásárlásösztönző szervezetekhez kapcsolódó közös kezdeményezések támogatásával.A támogatás felső határa általában a projekt költségeinek 50 százalékára korlátozódik, de ez 60 százalékra emelhető olyan projekteknél, amelyek hozzájárulnak Európa nyelvi és kulturális sokféleségének elősegítéséhez.1.3.2. A fesztiválok területénA program intézkedései az alábbi célokat szolgálják:a) partneri viszony keretében megvalósított audiovizuális fesztiválok támogatása, amelyek jelentős arányban mutatnak be európai műveket;b) olyan európai méretű kooperációs projektek ösztönzése, amelyek legalább nyolc, a programban részt vevő vagy azzal együttműködő államból származó audiovizuális eseményt foglalnak magukban, és amelyek az európai audiovizuális műveket és azok mozgását elősegítő közös cselekvési tervvel rendelkeznek.Megkülönböztetett figyelemben részesülnek azok a fesztiválok, amelyek hozzájárulnak az alacsony audiovizuális gyártási kapacitással rendelkező tagállamokból vagy régiókból származó, illetve a fiatal európai rendezők által készített művek vásárlásösztönzéséhez, és amelyek aktív politikát valósítanak meg a bemutatott európai művek vásárlásösztönzése és terjesztésének ösztönzése területén.Prioritást kapnak azoknak a hálózatoknak a projektjei, amelyek elősegítik a rendezvények közötti tartós együttműködést.A támogatás felső határa általában a projekt költségeinek 50 százalékára korlátozódik, de ez 60 százalékra emelhető olyan projekteknél, amelyek hozzájárulnak Európa nyelvi és kulturális sokféleségének elősegítéséhez.1.3.3. Európai filmeket és audiovizuális műsorokat támogató tevékenységekA tagállamokkal való szoros együttműködésben a szakemberek ösztönzése arra, hogy a nagyközönségnek szóló és az európai mozifilm- és audiovizuális produkciókat vásárlásösztönző tevékenységeket szervezzenek.1.4. Kísérleti projektekA 10. cikkben meghatározott célkitűzésekkel indított kísérleti projektek többek között a következő területekre összpontosíthatnak, a következők erősítése, együttműködésének fejlesztése és vásárlásösztönzésének támogatása érdekében:a) a mozgóképes örökség;b) az európai audiovizuális műsorarchívumok;c) az európai audiovizuális művek katalógusai;d) európai tartalom digitális közvetítése egyebek mellett a fejlett terjesztési szolgáltatásokon keresztül.A kísérleti projektek alkalmat fognak adni a tapasztalatcserére; eredményeik széles nyilvánosságot fognak kapni a legjobb módszerek elterjesztése érdekében.A program végrehajtásának első két éve leteltével a Bizottság ellenőrizni fogja a kísérleti projektek eredményeit, és javaslatokat tesz a program kiigazítására.1.5. A források megoszlásaA rendelkezésre álló alapok az alábbi útmutatás szerint oszlanak meg:Fejlesztés: | legalább 20 % |Terjesztés: | legalább 57,5 % |Vásárlásösztönzés: | körülbelül 8,5 % |Kísérleti projektek: | körülbelül 5 % |Horizontális költségek: | legalább 9 % |Valamennyi százalékos adat tájékoztató jellegű, azokat a 8. cikkben meghatározott bizottság – a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – módosíthatja.2. VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS2.1. MódszerA program végrehajtás során a Bizottság biztosítja az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések teljesülését.A program végrehajtásakor a Bizottság, amelynek munkáját a 8. cikkben meghatározott bizottság segíti, szorosan együtt fog működni a tagállamokkal. Konzultálni fog az érintett partnerekkel, és biztosítja, hogy a szakemberek programban való részvétele tükrözze Európa kulturális sokféleségét.2.2. Finanszírozás2.2.1. Közösségi hozzájárulásA közösségi finanszírozás mértéke nem haladja meg az intézkedések végleges költségének 50 százalékát (kivéve az ebben a mellékletben meghatározott eseteket, amelyeknél a 60 %-os felső határt kell alkalmazni), és ezek biztosítására feltételesen visszatérítendő előlegek vagy szubvenciók formájában kerül sor. Csak a támogatásban részesülő intézkedéssel közvetlenül összefüggő költségek választhatók ki, még akkor is, ha a költségeket részben már a kiválasztás előtt kifizette a kedvezményezett. A többnyelvűség támogatása esetén a Közösség szubvenció formájában adja hozzájárulását.2.2.2. Előzetes véleményezés, ellenőrzés és utólagos értékelésA közösségi támogatási kérelem jóváhagyását megelőzően a Bizottság körültekintően értékelni fogja azt, és ellenőrzi, hogy az megfelel-e ennek a határozatnak, valamint a melléklet e szakaszának 2. és 3. alszakaszában meghatározott feltételeknek.A közösségi támogatási kérelmeknek a következőket kell tartalmazniuk:a) költségvetési terv, amelyben a projekt valamennyi finanszírozási komponensét feltüntetik, a Bizottságtól kért pénzügyi támogatást is beleértve;b) ideiglenes ütemterv;c) a Bizottság által előírt minden más lényeges információ.2.2.3. Pénzügyi rendelkezések és ellenőrzésA Bizottság a költségvetési rendeletek vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően meg fogja határozni az ennek a határozatnak megfelelően vállalt intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások és kifizetések szabályait.Különösen biztosítani fogja, hogy az alkalmazott adminisztratív és pénzügyi eljárások a kitűzött célokat szolgálják, és megfeleljenek az audiovizuális ipar gyakorlatának és érdekeinek.2.3. Végrehajtás2.3.1. A Bizottság végre fogja hajtani a programot. Ebből a célból független tanácsadókat és műszaki támogató irodákat kérhet fel, akiket, illetve amelyeket a pályázati felhívást követően az ágazathoz kapcsolódó szakértelmük, a MEDIA II programban szerzett tapasztalataik vagy ezen a területen szerzett egyéb tapasztalataik alapján választanak ki. A műszaki támogatás finanszírozása a program költségvetéséből történik. A Bizottság, a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban operatív partneri kapcsolatot alakíthat ki szakmai testületekkel, beleértve azokat is, amelyek más európai kezdeményezések, például az Audiovisual Eureka, az EURIMAGES és az European Audiovisual Observatory keretében jöttek létre annak érdekében, hogy a program vásárlásösztönzésével kapcsolatos célkitűzéseinek megfelelő közös intézkedéseket hajtsanak végre.A Bizottság a 8. cikkel összhangban, a műszaki támogató irodák által végzett előkészítő munka alapján fogja végül kiválasztani a kedvezményezetteket, és dönt a megadandó pénzügyi támogatásról. A Bizottság indokolni fogja határozatait a közösségi támogatást kérelmezőknek, és biztosítja a program végrehajtásának átláthatóságát.A program végrehajtása, valamint különösen a program finanszírozási és hálózatkiépítő tevékenységeiből részesülő projektek értékelése érdekében a Bizottság elismert, független audiovizuális szakértőket fog igénybe venni a fejlesztés, a gyártás, a terjesztés és a vásárlásösztönzés területéről, akik, ahol erre szükség van, kiváló szakemberek a jogi ügyek kezelésében, különös tekintettel az új digitális környezetre.2.3.2. A Bizottság meg fogja tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy tájékoztatást adjon a program által kínált lehetőségekről, és gondoskodik ezek vásárlásösztönzéséről. A Bizottság az interneten is átfogó tájékoztatást fog nyújtani az Európai Unió politikáinak keretében rendelkezésre álló, és az audiovizuális ágazat számára jelentős támogatási rendszerekről.Különösen a MEDIA Desks és az Antennae hálózatai által végzett tevékenységek folytatásával, valamint annak biztosításával, hogy ezek szakmai tapasztalatai tovább fejlődjenek, a Bizottság és a tagállamok meg fogják tenni a szükséges lépéseket az alábbiak érdekében:a) az audiovizuális ágazat szakembereinek tájékoztatása az Európai Unió politikái szerint rendelkezésre álló támogatási rendszerekről;b) a program publicitásának és vásárlásösztönzésének biztosítása;c) annak ösztönzése, hogy a szakemberek maximális mértékben vegyenek részt a program tevékenységeiben;d) segítségnyújtás a szakemberek részére projektjeik pályázati felhívásokra történő beterjesztéséhez;e) a szakemberek határokon átnyúló együttműködésének ösztönzése;f) együttműködés a tagállamokban tevékenykedő különféle támogató szervezetek között, és ezzel annak biztosítása, hogy a programhoz tartozó tevékenységek kiegészítik a nemzeti támogatási intézkedéseket.--------------------------------------------------


title: Az Európai Parlament és a Tanács 2045/2002/EK határozata (2002. október 21.) a közigazgatási rendszerek közötti elektronikus adatcserét (IDA) lehetővé tevő transzeurópai hálózatok együttműködési képességét és az e hálózatokhoz való hozzáférést biztosító cselekvés- és intézkedéssorozatok elfogadásáról szóló 1720/1999/EK határozat módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

32002D2045

Hivatalos Lap L 316 , 20/11/2002 o. 0001 - 0003

		Az Európai Parlament és a Tanács 2045/2002/EK határozata(2002. október 21.)a közigazgatási rendszerek közötti elektronikus adatcserét (IDA) lehetővé tevő transzeurópai hálózatok együttműködési képességét és az e hálózatokhoz való hozzáférést biztosító cselekvés- és intézkedéssorozatok elfogadásáról szóló 1720/1999/EK határozat módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 156. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],mivel:(1) Az 1720/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat [4] célja az, hogy lehetővé tegye a Közösség számára a tagállamok és a közösségi intézmények között létrehozott transzeurópai telematikai hálózatok közötti együttműködési képesség magas szintjének elérését, a gazdasági és monetáris unió létrehozásának, valamint a közösségi politikák végrehajtásának támogatása érdekében, továbbá a tagállamok közigazgatási rendszerei és a Közösség számára lényeges előnyöknek a műveletek ésszerűsítésével, illetve a hálózatépítés és a fejlesztések felgyorsításával történő elérése érdekében.(2) A transzeurópai telematikai hálózatoknak a közigazgatási rendszerek számára nyújtott előnyeiből a közösségi polgárokat és vállalkozásokat is részesíteni kell, különösen olyan téren, ahol ez az e-Európa kezdeményezés és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv – különösen pedig az elektronikus kormányzásról szóló fejezet – célkitűzéseinek megvalósításához hozzájárul.(3) Kellőképpen figyelembe kell venni a 2001. november 29-én és 30-án Brüsszelben, "A politikától a gyakorlatig" címmel az e-kormányzás témájában tartott miniszteri konferencia által kiadott nyilatkozatban szereplő ajánlásokat, valamint az "Elektronikus kormányzás az európai polgárok és vállalkozások szolgálatában – európai szintű követelmények" címmel a Tanács elnöksége és a Bizottság (IDA) által közösen szervezett, 2001. június 13-án és 14-én Stockholmban/Sandhamnben tartott konferencia következtetéseit.(4) A legjobb gyakorlat terjesztése keretében konferenciákat, munkaértekezleteket és egyéb típusú eseményeket kell szervezni az IDA-projektek és -cselekvések eredményeinek és hasznainak széles körű megismertetése, valamint az IDA-program jövőbeni irányával és prioritásaival kapcsolatos széles körű vita ösztönzése érdekében.(5) Az 1720/1999/EK határozat 3-10. cikkében meghatározott közösségi intézkedések végrehajtásának vonatkozásában egyértelművé kell tenni, hogy a projektsoronként egy éven belül 250000 eurót meghaladó mértékű költségvetés-növelésre irányuló javaslatok az ugyanazon határozatban említett eljárás hatálya alá tartoznak.(6) Miután Málta és Törökország érdeklődését fejezte ki, ezek az országok az 1720/1999/EK határozat szerinti horizontális cselekvésekben és intézkedésekben történő részvételük céljából az IDA-programba bevonhatók. Mielőtt az IDA-programba az összes tagjelölt ország teljes jogú résztvevőként való bevonását lehetővé tennék, ezen országok számára meg kell könnyíteni, hogy valamely közösségi politika végrehajtása érdekében saját költségükön az IDA általános szolgáltatásait igénybe vegyék. Ezt a lehetőséget ugyanilyen feltételek mellett más, tagsággal nem rendelkező országok számára is biztosítani kell.(7) Az éves költségvetés rugalmasabb elosztása céljából az 1720/1999/EK határozat szerinti közösségi intézkedések végrehajtására vonatkozóan a 2002–2004-es időszakra egy pénzügyi referenciaösszeget kell bevezetni, az éves előirányzatokat pedig a költségvetési hatóságnak a pénzügyi terv keretei között kell engedélyeznie.(8) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [5] összhangban kell elfogadni.(9) Az 1720/1999/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz 1720/1999/EK határozat a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk (1) bekezdésében:a) a d) pont helyébe a következő szöveg lép:"d) az ilyen hálózatok által nyújtott, a c) bekezdésben említett előnyök kiterjesztése a Közösség vállalkozásaira és az Európai Unió polgáraira, különösen olyan téren, ahol ez az e-Európa kezdeményezés és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv – különösen pedig az elektronikus kormányzásról szóló fejezet – célkitűzéseinek megvalósításához hozzájárul;"b) a bekezdés a következő ponttal egészül ki:"f) adott esetben a polgárok és vállalkozások számára páneurópai elektronikus kormányzati szolgáltatások, valamint a közigazgatási rendszerek közötti elektronikus adatcserét (IDA) lehetővé tevő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról, köztük közös érdekű projektek meghatározásáról szóló, 1999. július 12-i 1719/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat [6] 4. cikkében megállapított prioritásokkal összhangban alkalmazandó más megfelelő elektronikus kormányzati szolgáltatások meghatározása és telepítése."2. A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(1a) Adott esetben a Közösség – annak érdekében, hogy meg tudja határozni a végrehajtandó horizontális cselekvéseket és intézkedéseket – leírást készít arról az infrastruktúráról, amely az 1719/1999/EK határozatban említett közös érdekű projektek és más ágazati hálózatok fejlesztésének alapjául szolgál.A leírás tárgyát képező infrastruktúra a hálózatok, szolgáltatások, biztonság, alkalmazások, tartalom és más megfelelő elemek közötti együttműködési képesség keretét is adja. Továbbá olyan szempontokat is tartalmazhat, mint a szükséges irányítás, szervezet, feladatkörök és költségmegosztás. A leírásnak az infrastruktúra fejlesztése és kiépítése során alkalmazandó stratégiára is ki kell terjednie. A leírást évente felül kell vizsgálni."3. A 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:"(3) A Közösség konferenciákat, munkaértekezleteket és egyéb típusú eseményeket szervez az IDA-projektek és -cselekvések eredményeinek és hasznainak széles körű megismertetése, valamint az IDA-program jövőbeni irányával és prioritásaival kapcsolatos széles körű vita ösztönzése érdekében."4. A 11. cikk (2), (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:"(2) Az IDA-munkaprogram e határozat végrehajtására vonatkozó részét, amelyet a Bizottság a program teljes időtartamára kidolgoz és legalább évente két alkalommal felül kell vizsgálni, a 3-10. cikk vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelése alapján, a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint kell jóváhagyni.(3) A műszaki és igazgatási együttműködési képesség biztosításához szükséges közös szabályokat és eljárásokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.(4) A 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárást kell alkalmazni az éves költségvetési kiadások e határozat alapján történő felosztásának jóváhagyására is. Az év folyamán történő, projektsoronként 250000 EUR összeget meghaladó mértékű valamennyi költségvetés-növelésre vonatkozó javaslatot is ennek az eljárásnak kell alávetni."5. A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:"12. cikkA bizottság(1) A Bizottság munkáját a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselője által elnökölt, közigazgatási rendszerek közötti telematikával foglalkozó bizottság (TAC) elnevezésű bizottság segíti.(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK tanácsi határozat [7] 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel ugyanazon határozat 8. cikkére.(3) A TAC elfogadja eljárási szabályzatát.(4) A Bizottság e határozat végrehajtásáról évente jelentést terjeszt a TAC elé."6. A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:"14. cikkAz EGT országaira és a társult országokra történő kiterjesztés(1) Az IDA-program nyitottá tehető az Európai Közösséggel kötött megállapodásaik keretében az Európai Gazdasági Térség országai, valamint Közép- és Kelet-Európa társult országai, továbbá Ciprus, Málta és Törökország számára is az e határozat szerinti horizontális cselekvésekben és intézkedésekben történő részvételük vonatkozásában.(2) Ennek a határozatnak a végrehajtása során ösztönözni kell a tagsággal nem rendelkező országokkal, valamint adott esetben a nemzetközi szervezetekkel és testületekkel való együttműködést.(3) Az IDA-programban való teljes jogú részvétel lehetővé tételét megelőzően, a közép- és kelet-európai társult országok, valamint Ciprus, Málta és Törökország, valamely közösségi politika végrehajtása érdekében saját költségükön igénybe vehetik az IDA általános szolgáltatásait.(4) Valamely közösségi politika végrehajtása érdekében – saját költségükön – más, tagsággal nem rendelkező országok is igénybe vehetik az IDA általános szolgáltatásait."7. A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:"15. cikkPénzügyi referenciaösszeg(1) Az e határozat szerinti közösségi intézkedések végrehajtására szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2002-től 2004-ig terjedő időszakra 34,2 millió euró.(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi terv keretei között.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam három hónap."2. cikkEz a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2002. október 21-én.az Európai Parlament részérőlaz elnökP. Coxa Tanács részérőlaz elnökP. S. Møller[1] HL C 332. E, 2001.11.27., 290. o.[2] HL C 80., 2002.4.3., 21. o.[3] Az Európai Parlament 2002. június 11-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2002. szeptember 23-i határozata.[4] HL L 203., 1999.8.3., 9. o.[5] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[6] HL L 203., 1999.8.3., 1. o.[7] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.--------------------------------------------------


title: 2009/575/EK,Euratom: A Tanács határozata ( 2009. július 27. ) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy román tagjának kinevezéséről

text:
               30.7.2009

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 198/54

      A TANÁCS HATÁROZATA

   (2009. július 27.)
   az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy román tagjának kinevezéséről
   (2009/575/EK, Euratom)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 259. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösség létrehozásáról szóló szerződésre és különösen annak 167. cikkére,
   tekintettel a 2007/3/EK, Euratom határozatra (1),
   tekintettel a román kormány javaslatára,
   tekintettel a Bizottság véleményére,
   mivel Marius PETCU lemondását követően az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egy tagjának helye megüresedett,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
   1. cikk
   A Tanács Sorin Cristian STAN-t (II. csoport – Munkavállalók) a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. szeptember 20-ig, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjává nevezi ki.
   2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

      Kelt Brüsszelben, 2009. július 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         C. BILDT

      (1)  HL L 1., 2007.1.4., 6. o.


title: A Tanács határozata (1995. december 18.) az Európai Közösség és a Kolumbiai Köztársaság között létrejött, a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorokról és vegyi anyagokról szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

31995D0568

Hivatalos Lap L 324 , 30/12/1995 o. 0010 - 0010

		A Tanács határozata(1995. december 18.)az Európai Közösség és a Kolumbiai Köztársaság között létrejött, a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorokról és vegyi anyagokról szóló megállapodás megkötéséről(95/568/EK)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 113. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdésének első mondatával és 228. cikkének (4) bekezdésével,tekintettel a Bizottság ajánlására,mivel a Tanács 1995. szeptember 25-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közösség nevében megállapodásokat kössön az Amerikai Államok Szervezetének tagállamaival, de mindenekelőtt a Cartagenai megállapodás tagállamaival a prekurzorok és vegyi anyagok ellenőrzéséről; mivel a Bizottság e felhatalmazás alapján 1995. november 13-án lezárta a Kolumbiai Köztársasággal folytatott tárgyalásokat;mivel az Európai Közösség és a Kolumbiai Köztársaság között létrejött, a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorokról és vegyi anyagokról szóló megállapodást jóvá kell hagyni;mivel helyénvaló, hogy a Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy a Tanács által kijelölt különbizottsággal konzultálva a Közösség nevében jóváhagyja azokat a módosításokat, amelyeket a megállapodás értelmében a közös ellenőrző csoportnak el kell fogadnia; mivel e felhatalmazást a megállapodás mellékleteinek módosítására kell korlátozni, feltéve, hogy az olyan anyagokra vonatkozik, amelyekre a prekurzorokra és vegyi anyagokra vonatkozó közösségi jogszabályok már kiterjednek,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Kolumbiai Köztársaság között létrejött, a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt prekurzorokról és vegyi anyagokról szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás aláírására jogosult személyt.3. cikkA megállapodás 12. cikkében előírt okiratot a Közösség nevében a Tanács elnöke helyezi letétbe [1].4. cikk(1) A tagállamok képviselőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviseli a megállapodás 9. cikkében előírt közös ellenőrző csoportban.(2) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a Közösség nevében jóváhagyja a megállapodás mellékleteinek a közös ellenőrző csoport által a megállapodás 10. cikkében megállapított eljárással összhangban elfogadott módosításait.A Bizottságot e feladatában a Tanács által kijelölt különbizottság segíti, amelynek feladata egy közös álláspont kialakítása.(3) A (2) bekezdésben említett felhatalmazást olyan anyagokra kell korlátozni, amelyekre a kábítószer-prekurzorokra és vegyi anyagokra vonatkozó megfelelő közösségi jogszabályok már kiterjednek.5. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, 1995. december 18-án.a Tanács részérőlaz elnökJ. Borrell Fontelles[1] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.--------------------------------------------------


title: 2012/621/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2012. május 10. ) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról

text:
               17.10.2012

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 286/376

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA
   (2012. május 10.)
   az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolása lezárásáról
   (2012/621/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2010-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, a hatóság válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2012. február 21-i ajánlására (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot létrehozó 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 44. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (4) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0106/2012),

               1.

               elhalasztja az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2010-es pénzügyi évre vonatkozó elszámolásának lezárását;

               2.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság ügyvezető igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, továbbá gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről (L sorozat).

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 366., 2011.12.15., 106. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

      (4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.


title: 2013/582/EU: Az Európai Parlament határozata ( 2013. április 17. ) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről

text:
               16.11.2013

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 308/248

      AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

   (2013. április 17.)
   az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről
   (2013/582/EU)
   AZ EURÓPAI PARLAMENT,

               —

               tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

               —

               tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az intézet válaszaival együtt (1),

               —

               tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7–0041/2013),

               —

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

               —

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló, 2008. március 11-i 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 21. cikkére,

               —

               tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

               —

               tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

               —

               tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0108/2013),

               1.

               mentesítést ad az Európai Innovációs és Technológiai Intézet igazgatója számára az Intézet 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan;

               2.

               megjegyzéseit a mellékelt állásfoglalásban foglalja össze;

               3.

               utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot, valamint az annak szerves részét képező állásfoglalást az Európai Innovációs és Technológiai Intézet igazgatójának, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában (L sorozat) való közzétételéről.

            az elnök

         Martin SCHULZ

            a főtitkár

         Klaus WELLE

      (1)  HL C 388., 2012.12.15., 110. o.

      (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

      (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

      (4)  HL L 97., 2008.4.9., 1. o.

      (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         AZ EURÓPAI PARLAMENT HATÁROZATA

      (2013. április 17.)
      az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
      AZ EURÓPAI PARLAMENT,

                  —

                  tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2011-es pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára,

                  —

                  tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentésére, az intézet válaszaival együtt (1),

                  —

                  tekintettel a Tanács 2013. február 12-i ajánlására (05753/2013 – C7–0041/2013),

                  —

                  tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 185. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 208. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló, 2008. március 11-i 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 21. cikkére,

                  —

                  tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (5) és különösen annak 94. cikkére,

                  —

                  tekintettel eljárási szabályzata 77. cikkére és VI. mellékletére,

                  —

                  tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0108/2013),

                  A.

                  mivel a Számvevőszék megállapította, hogy kellő mértékben megbizonyosodott arról, hogy az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (a továbbiakban: intézet) 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója megbízható, és hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;

                  B.

                  mivel a budapesti székhelyű intézetet a 294/2008/EK rendelet hozta létre;

                  C.

                  mivel az intézet 2011. június 8-a óta pénzügyileg önállóan, a Bizottságtól függetlenül működik;

                  D.

                  mivel 2011 volt az első olyan év, amelyben a Számvevőszék jelentést adott ki az intézet éves beszámolójáról; mivel az ellenőrzés a 2011. június 8-tóldecember 31-ig terjedő időszakra vonatkozik;

                  E.

                  mivel az intézet 2011. évi teljes költségvetése 64 294 640 EUR volt;

                  F.

                  mivel a támogatások az intézet költségvetésének 90 %-át teszik ki, és ezért jelentős hatást gyakorolnak a költségvetés végrehajtására; mivel a tudományos és innovációs társulások (TIT) támogatásai 56 847 080 EUR-t tettek ki;

                  G.

                  mivel az alapító rendeletével összhangban az intézet 2011-es költségvetését az Uniótól kapott támogatás, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) államainak hozzájárulása, valamint a fogadó tagállam hozzájárulása fedezte;

                  H.

                  mivel az intézet 2010. március 23-án befogadási megállapodást írt alá a Magyar Köztársaság kormányával,

                  I.

                  mivel 2011 végén az intézet 1 824 955,81 EUR-s negatív költségvetési eredménnyel rendelkezett (6); mivel az intézet függő követelésként ismeri el a hiányt; mivel a Bizottság számviteli szolgálatai által kiadott iránymutatások értelmében a negatív költségvetési eredmény nem könyvelhető el a Bizottsággal szemben érvényesíthető összegként, mivel az átvitt összegek egy részét általában törlik;

                  J.

                  mivel 2010-ben és 2011-ben az intézet és partner-főigazgatósága, az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) közösen határozták meg a megfelelő belső felépítést és eljárásokat annak érdekében, hogy az intézet képes legyen az uniós forrásoknak az eredményes pénzgazdálkodás elvei szerinti kezelésére, valamint megfeleljen a pénzügyi függetlenség minimumkövetelményeinek; mivel ezek a követelmények (7) az alábbiak:

                              —

                              az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatkörének tényleges elkülönítése,

                              —

                              olyan operatív számviteli rendszer, amely lehetővé teszi az uniós források felhasználásának ellenőrzését és az Unió elszámolásaiban való tükrözését,

                              —

                              megfelelő eljárás annak érdekében, hogy a kifizetések kapcsán biztosított legyen az uniós forrásokkal való eredményes pénzgazdálkodás,

                  1.

                  üdvözli a Számvevőszéknek az intézet 2011-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról szóló jelentését;

         Költségvetési és pénzgazdálkodás

                  2.

                  az éves beszámoló alapján emlékeztet rá, hogy a hatóság teljes költségvetése 2011-ben 64 294 640 EUR-t tett ki;

                  3.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy az intézet 2011. évi költségvetése a pénzügyi függetlenség időszakára vonatkozóan (júniustól decemberig) 9 794 873,70 EUR volt;

                  4.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy a pénzügyi függetlenség időszakára vonatkozóan az Unió hozzájárulása 8 234 873,70 EUR volt; megállapítja továbbá, hogy ez a hozzájárulás tartalmazza az EFTA-országok 191 433,87 EUR-s hozzájárulását, amelyet a Bizottság szed be és az uniós támogatással együtt továbbít az intézetnek;

                  5.

                  emlékeztet rá, hogy az intézet 2010. március 23-án befogadási megállapodást írt alá a Magyar Köztársaság kormányával; emlékeztet rá, hogy a megállapodás értelmében a fogadó tagállam hozzájárul az intézet személyzeti költségeihez, méghozzá 20 alkalmazott ötévi alkalmazási költségeinek összegével; megállapítja továbbá, hogy a 2011-es hozzájárulás öt részletben, 1 560 000 EUR-s összegekben fizetendő;

         Számviteli rendszer

                  6.

                  az éves beszámoló alapján elismeri, hogy 2011. június 8-án az intézet bevezette a Bizottság által a költségvetési számvitel tekintetében alkalmazott, eredményszemléletű számviteli eljárást (ABAC); megállapítja továbbá, hogy 2011. június 8-án az ABAC-szerződésnek köszönhetően biztosítottá vált a szerződések kezelésére szolgáló rendszer;

                  7.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy az általános számvitel tekintetében az intézet 2011. június 8-án bevezette az SAP-t, amely közvetlenül kapcsolódik az ABAC-hoz, és amelyet a Bizottság is használ; megállapítja továbbá, hogy január 1-je és június 7-e között az intézet partner-főigazgatósága számviteli rendszerét használta;

                  8.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy 2011. december 19-től az ABAC Assets biztosítja a vagyonkezelési rendszert;

         Kötelezettségvállalások

                  9.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja (8), hogy az egész évre vetített végrehajtási arány a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében 97,21 %, a kifizetési előirányzatok esetében 83,83 %, a kötelezettségvállalások alapján történt kifizetések esetében pedig 67,33 %;

                  10.

                  megállapítja, hogy a pénzügyileg önálló időszakra vonatkozóan a végrehajtási arány a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében 92,81 %, a kötelezettségvállalások alapján történt kifizetési előirányzatok esetében 24,70 %, a kötelezettségvállalások alapján történt kifizetések esetében pedig 11,48 %; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot arról, hogy milyen lépéseket fog tenni e hiányosság orvoslása céljából, mivel az alacsony végrehajtási értékek a költségvetési tervezés és végrehajtás terén meglévő nehézségekről árulkodnak;

                  11.

                  elismeri, hogy az I. fejezet (Személyzeti kiadások) az egész évre vonatkozóan 73,28 %-ot tesz ki, és a kötelezettségvállalások tárgyát képező előirányzatokkal szembeni kifizetések végrehajtási aránya 92,79 %;

                  12.

                  megállapítja, hogy az I. fejezet (Személyzeti kiadások) a pénzügyileg független időszakra vonatkozóan 63,36 %-ot tesz ki, és a kötelezettségvállalási előirányzatok alapján történt kifizetések végrehajtási aránya 88,56 %; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot arról, hogy milyen lépéseket fog tenni e hiányosság orvoslása céljából, mivel az alacsony végrehajtási értékek a költségvetési tervezés és végrehajtás terén meglévő nehézségekről árulkodnak;

                  13.

                  az éves beszámoló alapján megállapítja, hogy a II. fejezet (Működési költségek) kötelezettségvállalásainak végrehajtási aránya 2011 végén 72,41 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 47,77 % volt; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot arról, hogy milyen lépéseket fog tenni e hiányosság orvoslása céljából, mivel az alacsony végrehajtási értékek a költségvetési tervezés és végrehajtás terén meglévő nehézségekről árulkodnak;

                  14.

                  megállapítja, hogy az II. fejezet (Működési költségek) a pénzügyileg független időszakra vonatkozóan 70,32 %-ot tesz ki, és a kötelezettségvállalási előirányzatok alapján történt kifizetések végrehajtási aránya 42,13 %; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot arról, hogy milyen lépéseket fog tenni e hiányosság orvoslása céljából, mivel az alacsony végrehajtási értékek a költségvetési tervezés és végrehajtás terén meglévő nehézségekről árulkodnak;

                  15.

                  megállapítja, hogy a III. fejezet (Operatív kiadások) az egész évre vonatkozóan 99,32 %-ot tesz ki, és a kötelezettségvállalási előirányzatok alapján történt kifizetések végrehajtási aránya 66,39 %; megállapítja továbbá, hogy a TIT-támogatások és az intézet alapítványa esetében a kötelezettségvállalások végrehajtása 100 %-os, és hogy az operatív kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalások alapján történt kifizetések 66,39 %-os aránya abból ered, hogy a második augusztusi átutalásból származó kiegészítő támogatásokhoz kapcsolódóan nem fizettek ki előfinanszírozást;

                  16.

                  megállapítja, hogy a III. fejezet (Operatív kiadások) a pénzügyileg független időszakra vonatkozóan 98,09 %-ot tesz ki, és a kötelezettségvállalási előirányzatok alapján történt kifizetések végrehajtási aránya rendkívül alacsony, 3,46 %-os; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot arról, hogy milyen lépéseket fog tenni e hiányosság orvoslása céljából, mivel az alacsony végrehajtási értékek a költségvetési tervezés és végrehajtás terén meglévő nehézségekről árulkodnak;

                  17.

                  tudomásul veszi a Számvevőszék azon megállapítását, hogy a 2011-ben kifizetéseket eredményező támogatási megállapodásokat a Bizottság (DG EAC) és az intézet rendszeresen a tevékenységek nagy részének végrehajtása után írta alá; megállapítja továbbá, hogy 2011. szeptember és december között az intézet 4 200 000 millió EUR értékben végleges kifizetéseket folyósított három támogatási szerződéshez kapcsolódóan, noha azokat jóval a tevékenységek megkezdése után írták alá; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot arról, hogy milyen lépéseket fog tenni e hiányosság orvoslása céljából, mivel ez problémát jelent a megfelelő pénzgazdálkodás szempontjából;

         Átvitt összegek

                  18.

                  elismeri, hogy a 2010-es évből 4 500 000 EUR-nyi kifizetési előirányzatot vittek át 2011-re a 3 100. költségvetési tételen (TIT-támogatások) belül; megállapítja továbbá, hogy 3 780 634,25 EUR-t fizettek ki, ami 2011 végén 84,01 %-os végrehajtási aránynak felelt meg a kötelezettségvállalási előirányzatok alapján történt kifizetések tekintetében;

                  19.

                  megállapítja, hogy 21 903 441,85 EUR-nyi előirányzatot vittek át automatikusan a 2011-es évről a 2012-es évre, aminek 0,97 %-a személyzeti kiadás, 2,25 %-a igazgatási kiadás, legnagyobb része, mintegy 96,79 %-a pedig operatív kiadás; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e hiányosság orvoslása érdekében tett intézkedésekről, mivel az átvitelek nagy száma ellentmond az évenkéntiség költségvetési elvének;

                  20.

                  megjegyzi, hogy a 2011-es évről 3 778 942,31 EUR-nyi kifizetési előirányzatot vittek át nem automatikus módon a 2012-es évre, és az intézetnek a 2011 végi adatok szerint több olyan kötelezettségvállalása is volt, ami megfelelően szerződésbe foglalt kötelezettségből eredt, és amelyhez kapcsolódóan 2011-ben nem hajtottak végre kifizetést vagy részleges kifizetést; felhívja az intézetet, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot arról, hogy milyen lépéseket fog tenni e hiányosság orvoslása céljából;

         Munkaerő-felvételi eljárások

                  21.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megállapítja, hogy 2011 végén 40 álláshely volt betöltve (23 ideiglenes tisztviselő és 17 szerződéses tisztviselő), ami 66 %-os növekedést jelent a 2010 végén betöltött 24 álláshelyhez képest;

                  22.

                  elismeri, hogy a személyi állomány növekedése mellett 2011 szeptemberében új belső struktúrát alakítottak ki annak érdekében, hogy kellő számú alkalmazottal erősítsék meg elsősorban az adminisztratív és horizontális ügyekkel, a költségvetési tervezéssel és végrehajtással, az emberi erőforrások kezelésével, valamint a számviteli és belső ellenőrzési feladatokkal foglalkozó egységeket, ezáltal szilárd alapokra helyezve az intézet működését;

                  23.

                  az éves tevékenységi jelentés alapján megjegyzi, hogy 2011. július 1-jével új igazgató állt az intézet élére;

                  24.

                  a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2013. április 17-i állásfoglalására (9).

         (1)  HL C 388., 2012.12.15., 110. o.

         (2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

         (3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

         (4)  HL L 97., 2008.4.9., 1. o.

         (5)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

         (6)  2011. évi éves beszámoló, 23. o.

         (7)  A C(2009) 10145 bizottsági határozat (2009. december 17.).

         (8)  2011. évi éves beszámoló, 34. o.

         (9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0134 (lásd e Hivatalos Lap 374. oldalát).


title: 2010/588/EU: A Tanács határozata ( 2010. szeptember 27. ) az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Nigeri Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról

text:
               2.10.2010

               HU

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               L 260/6

         A TANÁCS HATÁROZATA
   (2010. szeptember 27.)
   az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Nigeri Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról
   (2010/588/EU)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére,
   tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (1) és Luxemburgban 2005. június 25-én felülvizsgált (2) AKCS–EU partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,
   tekintettel az AKCS–EK partnerségi megállapodás alkalmazásában hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti belső megállapodásra (3) és különösen annak 3. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:

               (1)

               Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikkében említett lényeges elemeket megsértették.

               (2)

               Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikkével összhangban 2009. december 8-án és 2010. május 26-án konzultációk kezdeményezésére került sor a Nigeri Köztársasággal az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok csoportja képviselőinek jelenlétében. A második konzultáció alkalmával a nigeri átmeneti kormány képviselői kielégítő javaslatokat és kötelezettségvállalásokat terjesztettek elő,

         ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
   1. cikk
   A Nigeri Köztársasággal az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikkével összhangban folytatott konzultációk lezárultak.
   2. cikk
   A mellékletben található levélben részletezett intézkedések, úgymint az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett megfelelő intézkedések, elfogadásra kerültek.
   3. cikk
   Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.
   Ez a határozat 12 hónapig marad hatályban. A határozatot rendszeresen, legalább hathavonta felül kell vizsgálni az Európai Unió nyomonkövetési missziója alapján.

      Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 27-én.

            a Tanács részéről

            az elnök

         K. PEETERS

      (1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

      (2)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

      (3)  HL L 317., 2000.12.15., 376. o.

      MELLÉKLET

         LEVÉLTERVEZET

      A Demokrácia Visszaállításának Legfelsőbb Tanácsa
      Tisztelt Elnök Úr!
      Tisztelt Miniszterelnök Úr!
      Az Európai Unió (EU) úgy véli, hogy az Önök országában 2009 folyamán kibontakozott politikai válság, valamint a 2010. február 18-i államcsíny az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikkében említett lényeges elemek súlyos megsértésének minősül. A Catherine Ashton főképviselő által 2010. február 19-én kiadott nyilatkozatban az EU határozottan elítélte az államcsínyt, mivel az alapvetően ellenkezik a demokrácia elveivel. Az EU felkérte a nigeri hatóságokat, hogy az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke szerint a helyzet és a lehetséges megoldások felmérése érdekében folytassanak Brüsszelben politikai párbeszédet a jelenleg hatalmon lévő erőkkel. A konzultációk 2009. december 8-án kezdődtek, a második fordulóra 2010. május 26-án került sor. A második találkozót követően az EU képviselői megerősítették: olyan intézkedéseket kívánnak az Európai Unió Tanácsa szerveinek javasolni, amelyek alkalmasak a Nigerben folyamatban lévő átmenet támogatására az alkotmányos rendhez való visszatérés felé, amint azt a nigeri hatóságok bejelentették.
      A 2010. május 26-i találkozó során a felek megvitatták az alkotmányos rend helyreállításához, valamint a szabad és átlátható választások eredményeképpen felállítandó demokratikus rendszerhez vezető átmenet megszervezését. A nigeri fél átnyújtotta az átmenet szakaszait és kihívásait tartalmazó memorandumot is. Az EU így tudomásul vette a következők bejelentését:

                  —

                  az átmenetet szolgáló pluralista intézmények létrehozása, amelyek a nigeri politika minden csoportját képviselik,

                  —

                  konszenzuális választási törvény elfogadása,

                  —

                  független nemzeti választási bizottság (Commission Electorale Nationale Indépendante – CENI) létrehozása.

            Az EU üdvözli továbbá egy olyan ütemterv elfogadását, amely meghatározott választási határidők segítségével új alkotmányos keret és demokratikusan választott új hatóságok kialakítását jelöli ki. Az EU végezetül tudomásul veszi a Demokrácia Visszaállításának Legfelsőbb Tanácsa (Conseil Suprême pour la Restauration de Démocratie – CSRD) és a februárban az átmenet irányítására létrehozott polgári kormány tagjainak arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy nem indulnak a választásokon, és az átmeneti időszak 2011 márciusára tervezett végén átadják a hatalmat a megválasztott képviselőknek.
      Az EU a párbeszéd során tudomásul vette a nigeri fél javaslatait, különös tekintettel a következőkre, amelyeket kifejezetten fontosnak tart:

                  1.

                  az alapdokumentumok CSRD általi elfogadása;

                  2.

                  e dokumentumok alapján alkotmányos népszavazás megszervezése;

                  3.

                  2011. márciusig helyi, országgyűlési és elnöki választások megtartása;

                  4.

                  az alapvető jogok és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartása, beleértve a politikai pártok cselekvési szabadságát;

                  5.

                  a sajtóbűncselekmények büntethetőségének megszüntetése, valamint a szabályozó testületek függetlenségének és az információhoz való hozzáférésnek a biztosítása;

                  6.

                  az átmenet alatt a megbízható gazdasági és pénzügyi irányítás iránti elkötelezettség.

            Az EU összességében biztatónak ítélte a nigeri fél által tett kötelezettségvállalásokat, ezért úgy határozott, hogy az együttműködés fokozatos újrafelvétele érdekében meghozza a csatolt kötelezettségvállalások táblázatában felsorolt, az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint megfelelő intézkedéseket, amelyekkel az átmenetet kívánja támogatni.
      Az EU folytatja a humanitárius jellegű, sürgősségi, a közvetlenül a lakosság támogatására, valamint a politikai átmenetre és a válság megszüntetésére irányuló fellépések finanszírozását. Ezzel kapcsolatban az EU az országgyűlési és elnökválasztások előkészítéséhez újabb támogatást adhat.
      Az Európai Bizottság mindazonáltal adott esetben fenntartja azon jogát, hogy átvegye az Európai Fejlesztési Alap (EFA) nemzeti programengedélyezőjének szerepét.
      Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke szerinti eljárás keretében az EU 12 hónapon keresztül folytatja a nigeri helyzet szoros figyelemmel kísérését. Ezen időszak során megerősített párbeszédet fognak folytatni az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikkének keretében a nigeri kormánnyal annak érdekében, hogy támogassák az átmenet folyamatát. Ezenkívül az Európai Unió rendszeres felülvizsgálatokat végez majd. Az első nyomonkövetési misszió az e levél aláírásától számított legkésőbb hat hónapon belül érkezik Nigerbe.
      Az EU fenntartja azon jogát, hogy a kötelezettségvállalások végrehajtása alakulásának függvényében módosítsa a „megfelelő intézkedéseket”.
      Az EU-nak az is szándékában áll, hogy az AKCS–EU partnerségi megállapodás 8. cikkének megfelelően rendszeres politikai párbeszédet folytasson a választásokat követően megalakított új kormánnyal a politikai, igazságügyi és gazdasági kormányzás, valamint a biztonság területének reformjáról.
      Tisztelettel:

               a Tanács részéről

            …

               a Bizottság részéről

            …

         A MELLÉKLET MELLÉKLETE: KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
         A partnerek kötelezettségvállalásai

                     Niger

                     Európai Unió

                                 —

                                 A jelenlegi helyzet 2010. május 26-án

                                 —

                                 Az Európai Unió folytatja a humanitárius jellegű, sürgősségi, a közvetlenül a lakosság támogatására, valamint a politikai átmenetre és a válság megszüntetésére irányuló fellépések finanszírozását

                                 —

                                 Konszenzuális választási törvény elfogadása (a nemzeti konzultációs tanács kedvező véleményével)

                                 —

                                 Konszenzuális összetételű, független nemzeti választási bizottság (Commission Electorale Nationale Indépendante – CENI) létrehozása (a nemzeti konzultációs tanács kedvező véleményével)

                                 —

                                 „A demokrácia megszilárdítása” projekt és különösen annak „Választási támogatás” elemének folytatása, a jövőbeli választásokat is beleértve. A finanszírozási megállapodás hatályban van

                                 —

                                 A hatóságoknak a „Választási támogatás” finanszírozási megállapodás pénzügyi keretének növelésére irányuló kérésének kezelése

                                 —

                                 Az államháztartás irányításának reformjához nyújtott, a Számvevőszéket is érintő intézményi támogatás újraindítása a költségvetési támogatásra való jogosultság fenntartása érdekében

                                 —

                                 A jogérvényesülési és jogállamisági támogatási program újraindítása

                                 —

                                 A javasolt alapdokumentumoknak a Demokrácia Visszaállításának Legfelsőbb Tanácsa általi elfogadása (a nemzeti konzultációs tanács kedvező véleményével)

                                 —

                                 Választási listák kifüggesztése (a választási névjegyzék frissítésének keretében)

                                 —

                                 Az úgynevezett „sajtóbűncselekmények” büntethetőségének megszüntetése

                                 —

                                 A „kereskedelmi támogatás” és a „nemzeti statisztikai rendszernek nyújtott támogatás” projekt újbóli bevezetése a jóváhagyási folyamatba

                                 —

                                 A 10. Európai Fejlesztési Alap (jogérvényesülés, decentralizáció, vidékfejlesztés stb.) keretében a nemzeti indikatív program előzetes programvizsgálata és a szükséges tanulmányok megkezdése

                                 —

                                 A 9. EFA költségvetési támogatási finanszírozási megállapodás fennmaradó részének fenntartása

                                 —

                                 Az ország északi részén kialakult helyzet stabilizálását támogató intézkedések meghatározásával kapcsolatos tanulmány elindítása

                                 —

                                 A vidékfejlesztési stratégiához (10. EFA) nyújtott támogatás elindítása

                                 —

                                 „A bányászati ágazat fejlesztéséhez nyújtott támogatási program” újbóli elindítása

                                 —

                                 Alkotmányos népszavazás megtartása kielégítőnek ítélt feltételek mellett

                                 —

                                 A költségvetési támogatások fokozatos kifizetése (9. és 10. EFA)

                                 —

                                 Az „útfenntartás” (10. EFA) ajánlati felhívásának újbóli elindítása

                                 —

                                 Az arliti kórház kibővítésére vonatkozó ajánlati felhívás újbóli elindítása (bányászati ágazati program)

                                 —

                                 Országgyűlési választások és az elnökválasztás 1. fordulójának megtartása kielégítőnek ítélt feltételek mellett

                                 —

                                 Az elnökválasztás 2. fordulójának megtartása (adott esetben) kielégítőnek ítélt feltételek mellett

                                 —

                                 Az új Országgyűlés beiktatása

                                 —

                                 A köztársasági elnök beiktatása

                                 —

                                 A már lekötött költségvetési támogatások kifizetésének nyomon követése

                                 —

                                 A „kereskedelmi támogatás” és a „nemzeti statisztikai rendszernek nyújtott támogatás” projekt finanszírozási megállapodásának aláírása

                                 —

                                 Az összes együttműködési tevékenység újraindítása